Berlinski Kongres doneo je nesumnjiv uspeh Austro-Ugarske Monarhije. Njena politika odnela je pobedu, kakva se inače stiče sa vrlo velikim žrtvama. Ona je dobila ne samo dve naše oblasti, nego i ključ za rešavanje cele jugoslovenske budućnosti. U njenim granicama nalazilo se više Srba nego u obe srpske slobodne države; ona je držala pod sobom sve Hrvate i Slovence. Nijedno pitanje na Balkanu, tako se činilo onda, nije se moglo rešavati bez nje, a kamo li protiv nje. Iza nje je stala Engleska, dugogodišnji protivnik Rusije, a odmah iza Berlinskog Kongresa stvoren je dvojni savez između Austro-Ugarske i Nemačke (1879.), kom je 1882. god. pristupila i Italija. Blok centralnih sila izgledao je tada gospodar evropske situacije i Balkana naročito. Za Srbe bili su u izgledu veoma teški dani. Berlinski Kongres imao je nesumljivo antislovenski karakter; na njemu je bečka vlada skoro javno stavila do znanja, da neće dati ostvarenje jedne veće srpske državne jedinice. Srbima će se ostaviti da životare samo u njenoj senci, razbijeni, zavađeni, i rasparčani u više područja i pod više raznih vlasti.\nPred srpske političare postavila su se krupna pitanja. Šta da se radi, da ne klone vera u narodu? I s kim da se ide? Balkanska solidarnost, na kojoj je onoliko radio knez Mihailo, pokazala se na delu više nego problematičnom; jugoslovenskim stremljenjima dala je okupacija Bosne i Hercegovine i hrvatsko-srpski nadzor s njom u vezi težak udarac. Rusija, u koju se toliko verovalo, pokazala se u ratu s Turcima vojnički nedovoljno organizovana, a na diplomatskom polju pretrpela je osetni poraz. Posledice toga osetile su se brzo u njoj samoj. Car Aleksandar II pao je 1881. god. kao žrtva nihlističkog atentata, a nezadovoljstvo je uzimalo maha uprkos svih oštrih mera vlasti. Nas Srbe razočarao je naročito ruski stav u Sanstefanu. Zmaj, koji je tako često davao izraza opštem mišljenju, pevao je ogorčeno posle berlinskih odluka na račun Rusije:\nI svršeno je - maćijskom merom\nHvala ti, hvala, srpska nemajko!\nKnez Milan bio je sa sobom na čisto, da se više ne obrće Petrogradu. U toliko više, što su u susednoj Bugarskoj ruski generali, koji su upravljali zemljom pored novog kneza, pokazivali bez mnogo ustručavanja da njihova volja ima biti starija. Kidajući sa Rusijom knez Milan je nalazio kao prirodno, i kao jedini put, da priđe iskreno Austriji i da s njom pokuša novu sreću.\nU Srbiji je intelektualni svet jasno osećao težinu položaja, u koji je zemlju dovela ruska diplomatija, ali se on s pravom bojao i druge strane. Čemu se Srbija može nadati od Austro-Ugarske? Posedanjem Bosne ona je ne samo lišila Srbiju da se ojača i ostvari težnje dugogodišnje njene aktivnosti i politike, nego je namerno išla za tim da joj potkreše i nade na budućnost. Ona je sama jasno pokazivala težnje, da se uputi prema Solunu i da, prema tome jednog dana uzme za se i celu Staru Srbiju i dobar deo Maćedonije. Kad je sklopio sporazum o savezu sa Nemačkom Andraši je čestitao caru Francu Josifu sa rečima: "Sada je za Monarhiju put prema Istoku slobodan". Ako se suprotstavi bečkom nadiranju Srbija bi bila sigurno pregažena, a ako povije glavu onda sama, svojevoljno, prima vazalski odnos. Izvojevana samostalnost izgledala bi po tom potpuno prividna. Opasnost od Austrije činila se stalno veća zato, što je bila neposrednija i što je u ovo vreme bečka vlada pokazivala izvesne aktivističke sklonosti. Naslon na Rusiju činio se s toga ipak mnogima, i pored rđavog iskustva, kao jedini put da se ta opasnost oslabi. Rusija je učinila Srbima nesumnjivo veliku nepravdu, ali se treba truditi da se petrogradski krugovi bolje obaveste i da svoj stav izmene na bolje. Jer protivnost ruskih i austriskih interesa na Balkanu traje godinama i trajaće i dalje i ruska politika, u svom sopstvenom interesu, moraće da računa sa balkanskim narodima, a sa Srbima naročito. Jer Berlinski Kongres doneo je i Rusima ne manje razočaranja nego Srbima, i posle njega Rusija je sa više kritike podešavala svoje odnose prema centralnim silama.\nJovan Ristić, vođa Liberalne stranke, koji je vodio srpsku spoljašnju politiku toga vremena, primio je bio prema Austro-Ugarskoj dve obaveze: da sklopi s njom trgovački ugovor i da izgradi železničku vezu. Po tu cenu je dobio njenu pomoć u Berlinu. On je, prilikom pregovora, jasno osetio bečke težnje da Srbija dođe u što veću ekonomsku zavisnost od Dunavske Monarhije. S toga se trudio da kolikogod može te obaveze olakša. U železničkom pitanju uspeo je samo delimično. Po ugovoru, Srbija je imala u roku od tri godine izgraditi železničku prugu od austriske do turske i bugarske granice. Ristić je želeo, bojeći se velikih finansiskih tereta, da se gradnja ne veže određeno baš za taj rok, i da se u isti mah ugovorima obezbedi spoj srpske pruge sa turskom i bugarskom, kako ne bi srpska pruga ostala kao otsečena i s toga ekonomski od prvog dana nerentabilna. Austrija je popustila samo u toliko, što nije tražila u određenom roku i spoj s bugarskom železnicom. Htela je, očevidno, da spajanjem srpske železnice sa svojom osigura s jedne strane put svojoj industriji i trgovini na srpsko tržište bez opasnosti konkurencije, a s druge da srpski izvoz veže skoro isključivo za svoje pijace. Železnička konvencija sklopljena je 28. marta 1880. Prilikom sklapanja trgovinskog ugovora bečka vlada je najpre ponudila carinski savez, a kad Srbija nije na to pristala ona je pravila mnogo teškoća. Ona sa Srbijom nije uopšte htela u toj stvari pregovarati kao sa ravnopravnim činiocem i nije mnogo prikrivala svoje težnje da Srbiju ekonomski podvlasti. Ona je kategorički, bez ikakvih ustupaka sa svoje strane, tražila, klauzulu najvećeg povlašćenja i kad Ristić, braneći ekonomsku nezavisnost zemlje, nije hteo na to da pristane, bečka je vlada zapretila carinskim ratom. Ristić i liberali bili su voljni da prime borbu na tom polju, ali knez Milan nije pristao nego je na upravu doveo novu vladu; sastavljenu od takozvanih naprednjaka, a u stvari od srpskih konzervativaca. Spoljašnju politiku uzeo je da vodi sam, a ministar toga resora, istoričar Čedomilj Mijatović, bio je manje-više samo kulisa.\nLiberalna opozicija našla se odmah u antiaustriskom taboru. Ali glavne teškoće novoj vladi nisu došle u spoljašnjoj politici od nje, nego od nove radikalne stranke. Dok nisu strušili liberale naprednjaci i Pašićeve pristalice, išli su zajedno, a potom su se, početkom 1881. godine, radikali izdvojili i krenuli svoj list Samoupravu. U spoljašnjoj politici radikali su u svom programu tražili slogu sa Crnom Gorom i Bugarskom, a zatim "pomaganje neoslobođenih delova i buđenje svesti o narodnom jedinstvu". Dotle obeleženi kao crveni i internacionalci, radikali su ostavili čisto nacionalne ciljeve svojoj i Srbijinoj državnoj politici.\nKnez Milan je bio duboko uvređen držanjem Rusije. Prema crnogorskom knezu Nikoli, kao prema takmacu, odavno je osećao nepoverenje: za Grčku je nalazio, da se pokazala kao nepouzdan saveznik i nelojalan drug; a u Bugarskoj je gledao nezasluženo nagrađenog sudeonika i budućeg protivnika. Ta svoja uverenja on je, bez diplomatskog prikrivanja, izneo u jednom svom pismu austro-ugarskom ministru Inostranih Dela, baronu Hajmerlu, hoteći mu pokazati koliko je on iskreno lično ubeđen da Srbiji nema drugoga puta sem naslona na susednu Dvojnu Monarhiju. Od tog ubeđenja, pisao je on drugom prilikom, napravio je svoj program. Sem toga, on nije osećao ni dovoljno sigurnosti za sebe i svoju dinastiju videći da u narodu radikalski "crveni" pokret uzima maha, da postoji protiv njega prilično nezadovoljstvo kod izvesnih političkih ljudi liberalne stranke i da dinastija Karađorđevića ima još uvek dosta simpatizera u narodu. Može biti da je na njegovu ličnu sujetu delovalo, najposle, i to, što se u martu 1881. god. rumunski knez Karol proglasio za kralja. Zbog svega toga, Milan je, posle završenog trgovinskog ugovora, počeo pregovore u Beču i za sklapanje jednog političkog sporazuma. Krajem maja 1881. on se krenuo u Berlin, gde je bio pozvat od cara Vilhelma, a odatle u Petrograd, da pozdravi novog ruskog cara Aleksandra III. U Petrogradu knez Milan je naišao na dosta hladan prijem. Dalo mu se osetiti da nisu zadovoljni njegovim držanjem i smenom J. Ristića, koji je kod ruskih diplomata bio stekao najviše poverenja od svih savremenih srpskih državnika. To je kod kneza samo pojačalo raniju mržnju i mesto da ga opomene, samo ga je više razdražilo. Po povratku iz Petrograda on se zadržao u Beču i završio je pregovore o političkom ugovoru sa Austro-Ugarkom. To je čuvena Tajna Konvencija, koju je u Beogradu, ne tražeći prethodno odobrenje ne samo Skupine nego ni same vlade, po volji kneza Milana potpisao Č. Mijatović 16. juna.\nTajna Konvencija predviđala je uzajamnu priateljsku politiku. Srbija se obavezala, da na svom području "neće nikako trpeti politička, verska ili druga spletkarenja koja bi išla protiv Austro-Ugarske Monarhije, podrazumevajući tu i Bosnu, Heregovinu i Novopazarski Sandžak". Za tu obavezu Austrija je bila spremna da odmah prizna eventualni proglas Srbije kao kraljevine i da se založi kod drugih sila da i one to priznaju. U četvrtoj tačci Srbija se obavezala, da "bez prethodnog sporazuma s Austro-Ugarskom neće pregovarati ni zaključivati politički ugovor s drugom kojom vladom". U slučaju rata Austrije sa jednom ili više drugih sila Srbija će održavati prijateljsku neutralnost, a isto tako i Austrija prema Srbiji. Eventualnu vojničku saradnju odrediće, u slučaju potrebe, posebna vojna konvencija. Kao najvažniji ustupak za Srbiju smatrao je Č. Mijatović sedmu tačku konvencije, koja je sadržavala ovaj stav: "Ako sticajem događaja, čiji se razvoj ne može predvideti, Srbija bude u stanju da se proširi u pravcu svojih južnih granica (izuzimajući Novopazarski Sandžak) Austro-Ugarska se neće tome protiviti i zauzeće se, da i druge sile skloni na držanje povoljno po Srbiju". Ovaj sporazum je ceo imao ostati tajan i trajati deset godina.\nOva konvencija, sklopljena iza leđa odgovorne vlade, izazvala je oštru osudu M. Piroćanca, pretsednika ministarskog saveta. Naročito je on osuđivao četvrtu njenu tačku nalazeći da potpuno veže ruke Srbiji i da je u stvari dovodi u jednu vrstu vazalstva prema susednoj velikoj sili. On je s toga ponudio knezu ostavku svoje vlade ili izmenu i ublažavanje te tačke. Kako je ugovor već bio potpisan i kako se u Beču smatralo, da je baš ta tačka "najbolja tekovina", knez se našao u ne maloj neprilici. Bilo je ne samo vrlo nezgodno izazvati pad vlade na tom pitanju, nego je bilo još teže naći drugu vladu koja bi pristala da vodi tu novu politiku. Tu teškoću uviđali su i u Beču i pristali su na jednu pismenu izjavu, koja je naglašavala austrisku dobru volju da pomaže srpsku nezavisnost i koja je objašnjavala da Srbija, po toj obavezi, ne može zaključivati nikakve nove političke ugovore, koji bi bili protivni duhu sklopljene konvencije. Ali je pre tog pristanka dobila tajnu pismenu izjavu kneza Milana, da njega kao vladara Srbije veže četvrta tačka konvencije onakva kakva je.\nKnez je konvenciju sklopio sa punim uverenjem o njenoj korisnosti i ispunjavao je lojalno njene obaveze. Austrija sigurno u Srbiji nikad nije imala čoveka, koji je bio više uveren o potrebama dobrih odnosa s njom. Uverena i sama o tom ona je prema knezu imala puno poverenje. Sva korist od te po Srbiju dosta teške konvencije sastojala se u tom, što joj za izvestan niz godina Austrija nije pravila nikakvih naročitih smetnja i teškoća i što nas je u izvesnim pitanjima i podržavala.\nNaskoro posle sklopljene konvencije, 22. februara 1882., Srbija je proglašena za kraljevinu i car Franc Josif bio je prvi vladar, koji je Milanu čestitao i priznao kraljevsko dostojanstvo. Ali nova titula nije digla ugled mladom kralju. Proglas kraljevine došao je u vreme kad je zemlja bila veoma uzbuđena drugim pitanjima i kad se mislilo da je nova forma samo plašt da pokrije druge nezgode. U zimu 1881. god. došlo beše do bankrotstva akciskog stranog preduzeća Generalne Unije, sa kojom je vlada bila sklopila ugovor o građenju železnice i kojoj je dala blizu četrdeset miliona dinara obveznica. U publici je tim povodom nastalo ogromno razdraženje koje je s naročitim uspehom iskoristila vrlo aktivna radikalna opozicija.\nZa to vreme i knez Nikola je održavao izvesne veze sa Bečom, ali mu tamo nisu mnogo verovali, jer su znali da je on tada bio sav odan Rusiji. Knez Nikola je dobro video koliko je kralju Milanu u nacionalističkim redovima smetala njegova i suviše otvorena i skoro do krajnjih linija dovedena saradnja sa Austrijom, pa se mudro trudio da podigne svoju popularnost na račun njegove. Naše društvo, mada razočarano posle Berlinskog Kongresa, ipak nije bilo sasvim klonulo. Verovalo je u bolje dane, nekom dubokom, pameću neobjašnjivom, instiktivnom prasnagom. I ne samo da je verovalo, nego je bilo u izvesnim oblastima i borbeno, spremno na nova pregnuća. U Hercegovini se od okupacije četnička akcija nije bila sasvim smirila. Kad je u martu 1881. bečka vlada objavila poziv u vojsku u Boki Kotorskoj, a 23. oktobra iste godine proglasila vojni zakon za Bosnu i Hercegovinu dade to povoda za nov ustanak. U Krivošijama je počelo četovanje već u leto te godine, pa se proširilo i na Hercegovinu. Glavni četovođa beše Stojan Kovačević, već oprobani junak i poznat hajduk. U ustanku su učestvovali i pravoslavni i muslimani u srezovima istočne Hercegovine, duž crnogorske i turske granice. Načelnu borbu sa protestom počela je mostarska pravoslavna opština, ali se pokretu nisu pridružile sve ugledne vođe iz prošlog ustanka. Naročito se primećivalo otsutstvo starog vojvode Zimonjića. Ustanci su tokom zime 1881/2. god. imali izvesnih uspeha, ali nisu mogli, bez oružja, odoleti vojničkoj snazi Habzburške Carevine. Od pravoslavnih se, pored Stojana Kovačevića, istakao Đoko Radović, a od muslimana Salko Forta i Hajdar-beg Čengić. Srbija u tom pokretu nije imala nikakva učešća, a Crna Gora pomagala ga je samo krišom i oskudno. Austro-Ugarski ministar Inostranih Dela izjavio je ovom prilikom, "da je taj ustanak poslednji krik smrtno ranjenog Slovenstva na Balkanu", verujući da je ugušivanjem ustanka ugušen i duh koji ga je izazvao.\nU opozicionom pokretu protiv austriske vlasti javljaju se sad sve češće i Srbi iz Dalmacije. Oni su imali dvadesetih i tridesetih godina XIX veka da izdrže teška iskušenja sa unijaćenjem, na kom je radio čak iz vremena Karađorđeva ustanka poznati, vladika Venedikt Kraljević. Ali su svi pokušaji ostali bez većih rezultata. Primeri Matavuljeva Pilipende izraz su čestite gorštačke postojanosti naših ljudi. Jugoslovenski pokret sredinom prošlog stoleća imao je u Dalmaciji odlučnih pobornika i među hrvatskom većinom i među srpskom manjinom, ali je i tu sudbina Bosne i Hercegovine i rešavanje naše budućnosti dovelo u oštar sukob pripadnike oba plemena. Srbi su iz početka tražili s Hrvatima zajedno da se pridruže Hrvatskoj i Slavoniji, ali ih je posle habzburška orientacija većeg dela hrvatskih političara odvela u saradnju sa malobrojnom talijanski vaspitanom inteligencijom i nešto trgovačkog građanstva za autonomiju Dalmacije. Nikola Tomazeo, jedan od najinteresantnijih duhova nove Dalmacije, talijanski pisac od glasa, nadao se spasu Dalmacije od Srbije, a bio je odlučni protivnik opredeljivanja za Hrvatsku i Austriju. Mada je reformama austriske i austro-ugarske države od 1867. i 1868. god. bilo predviđeno, da Dalmacija uđe u sastav zemalja krune Sv. Stevana i da se sjedini s Hrvatskom, to nikad nije bilo ostvareno, sve do sloma Dunavske Monarnije. Branilo se to strateškim razlozima, ali u stvari Beč, a naročito Pešta, ni Hrvatima, kao ni Srbima, nisu dali prikupljanje svih narodnih snaga u jedno telo. Ujedinjenje Hrvata obećavalo se uvek iz Beča, kad im je trebala hrvatska pomoć, ali su stalno prevlađivali obziri prema Mađarima i njihovim interesima. Posle okupacije Bosne, 1879. god. Srbi su izašli iz dotle srpskohrvatske Narodne stranke i osnovali su svoju posebnu Srpsku narodnu stranku. Kao organ te stranke počeo je od 1880. god. izlaziti Srpski list pod uredništvom Save Bjelanovića. U borbi protiv režima pored Srba pravoslavnih ističu se u Dalmaciji, a naročito u Dubrovniku i njegovom kraju, i Srbi katolici, među kojima su najlepša imena toga vremena, kao što su Medo Pucić, Valtazar Bogišić, Pero Budmani, Luka Zore, Antun Fabris, Milan Rešetar i mnogi drugi, pa čak i katolički sveštenici. Braneći srpsku misao kao slobodarsku i antiaustrisku oni nisu bili protivnici Hrvatstva, nego samo onih Hrvata koji su služili ideji Habzburga. Inače su bili i ostali pobornici ideje narodnog jedinstva i radili su na njoj i u vreme najljuće borbe. O tom je rečit dokaz, već samim svojim imenom, dubrovački književni list Slovinac (1878-1884.).\nU Vojvodini je pritisak na Srbe bio naročito jak. Mađari su u Omladini i njenim simpatizerima gledali čiste veleizdajnike, nosioce velikosrpske misli, koja radi da izvesne zemlje krune Sv. Stevana uvedu u zajedničku srpsku državu. Miletić, nesumnjivo najpopularniji i najborbeniji vođa Srba na toj strani, čovek slobodouman ali i odviše otsečan, razvio je borbu na više strana, svuda ne iz neophodne potrebe. U borbi s neprijateljima iz Beča i Pešte nije možda bilo potrebno u veoma žestokoj borbi cepati narodne redove do nepomirljivosti, kao što je činio on izazvavši borbu sa pretstavnicima crkve, patriarhom Samuilom Maširevićem i posle Germanom Anđelićem. Ti naši prvosveštenici imali su nesumnjivo velikih nedostataka i u svojim postupcima bili su vođeni ponekad ružnim motivima, ali je u sukob s njima uneseno mnogo strasti i s Miletićeve strane, i tako je stvoren razdor koji je trošio narodnu snagu na sporednim, mesto na glavnim pitanjima. Kad je izbio hercegovački ustanak, on je energično gurao u rat, ne osećajući sve teškoće i opasnosti, kojima su se Srbi izlagali. Bojeći se njegova uticaja u narodu mađarske su ga vlasti zatvorile noću 20. i 21. juna 1876. optužile ga zbog veleizdaje i na Bogojavljenje 1878. osudile ga na pet godina tamnice. Po molbi narodnog sabora car ga je pomilovao 15. novembra 1879. Ali on više nije stari lav. Bori se, istina, još neko vreme, ali uskoro malaksava, savladan paralizom. Od kraja 1883. god. on ne učestvuje više u javnom životu.\nA za to vreme mađarska vlada s planom vrši mađarizaciju na celom svom području. Ukida i šikanira srpske veroispovedne škole. "Samo u 14 šajkaških opština oduzeto je Srbima oko 25 školskih zgrada". U svima narodnim školama uveden je mađarski kao obavezan predmet. "Zemaljski mađarski savez", osnovan 1873. god., zastupao je gledište, "da u Mađarskoj nema druge narodnosti sem mađarske", pa je u tom smislu i delovalo. Pomađarivana su lična i porodična imena, imena mesta i sela. Vršio se pritisak na zavisne ljude, premamljivali se slabiji karakteri. Sistematskim izbornim nasiljima vršilo se falzivikovanje narodne volje i sprečavao se ulazak pravim narodnim ljudima u parlamenat. Dok su ranije bili ogorčeni protivnici bečkog centralizma i germanizacije Mađari su od 1867. god. bez mnogo obzira primenjivali te iste metode.


DRAMA U PORODICI ĐOGANI: Anabela NE SME da DOĐE kod Lune u kuću! Evo ŠTA JE RAZLOG | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.10.2021. • 07:38 Srbija Danas\nDRAMA U PORODICI ĐOGANI: Anabela NE SME da DOĐE kod Lune u kuću! Evo ŠTA JE RAZLOG\nNikada nisu bili u dobrim odnosima.\nOtkako je postala majka, Luna Đogani ne odvaja se od svoje mezimice Mie. Bivša zadrugarka i pevačica je maksimalno iskoristila sunčane dane koji su nas iznenadili ove nedelje, pa je sa ćerkicom šetala i sedela po kafićima, a upravo u jednom je uslikana kada se sastala sa majkom Anabelom Atijas i mlađom sestrom Blankicom.\nOne su se srdačno pozdravile i izgrlile, a kako je beba u tom trenutku spavala, baka ju je samo pomazila i sela pored. Luna je sve vreme pričala s Anabelom, pokazujući joj nešto na telefonu, dok je mlađa sestra radila domaći zadatak.\nU ZORU OBEZBEĐENJE NA KAPIJI ZADRUGE - U rukama NOSE OVO! Takmičari PREBLEDELI! Evo šta je RAZLOG\nIpak, ono što svima privlači pažnju jeste to da se majka i ćerka uglavnom sastaju same i to u kafićima ili u Anabelinom stanu u Filmskom Gradu, a sve to navodno zbog Luninog supruga Marka Miljkovića. Svakako je poznato da Anabela i Marko nisu u dobrim odnosima još od učešćša u Zadruzi, ali su dolaskom Mie na svet uspeli da naprave neki kompromis.\nKao majci, Anabeli je najbitnije da je Luna srećna, te ne želi više da se meša u njen emotivni život, što se pokazalo kao ispravna odluka, te su njih dve danas u mnogo boljim odnosima nego tokom učešća u rijalitiju. S druge strane, ni Miljković nema ništa protiv da se njegova supruga viđa sa svojom mamom, kao i da ona viđa unuku, pa čak ih i vozi u Filmski Grad kada ih se Luna uželi. Ipak, oni navodno imaju dogovor da se ne susreću, pa on ne ulazi u Anabelin stan, niti ona dolazi kod njih, navodi "Kurir".\nrijaliti Zadruga Zadruga uživo vesti Zadruga zadruga Zadruga 1. sezona Zadruga učesnici VIP Tv Pink Zadruga TV Pink TV Pink uživo Pink uživo online stream Zadruga 2 Zadruga 2. sezona Zadruga 3 Zadruga 3. sezona Zadruga treća sezona Zadruga 4 Zadruga četvrta sezona Zadruga live stream zadruga 5 zadruga 5. sezona zadruga peta sezona Luna Luna Đogani Anabela Atijas Marko Miljković\nSRBIN SILOVAO ĆERKU (16) ČAK 140 PUTA! Jezivi detalji - on tvrdi: Lažne optužbe, imao sam aferu sa ženinom sestrom\n"IMAM NEKI POREMEĆAJ!" Mijana Kulić NASANKANA! Obratila se NJEMU povodom TUŽBE "Približio se MOJOJ MAJCI!"\nSRBIJA - NEMAČKA UŽIVO: Krajinović - Kepfer\nHITNO HOSPITALIZOVAN! KRIMINALCI OPKOLILI KUĆU PORODICE KULIĆ U NIŠU: Siniša od stresa završio u bolnici\nANTI-PUTARKA BLOKIRA SAOBRAĆAJ: Danas je zvezda N1, lažnih ekologa i organizatorka skupa (VIDEO)\nNAROD BESAN ZBOG OPSADE PUTEVA! Građani probili blokadu kod Šapca\nKORONA PRESEK: Brojevi u blagom padu, preminule 53 osobe\nDEJVIS KUP: Britanci pobedili Francuze, šok za Australijance\nI VULIN NA GAZELI: Ministar zajedno sa policijom uspostavlja red\n"ON JE UNIŠTIO I VEZU I BRAK, A JA SAMO BRAK!" Dalila osula BRUTALNU PALJBU po Filipu, ne oseća se KRIVOM?


Novak pod stresom - lomi reket, vređa Vajdu, ne štedi sudije - NOVA portal\nTenis Autor:Miodrag Dimitrijević12. maj. 202120:04 > 21:28\nNovak Đoković u poslednjih 11 meseci ima kraći fitilj nego ikada ranije. I dalje beleži sjajne rezultate, ali emotivne reakcije često u svetskim medijima izbiju u prvi plan.\nNajbolji teniser sveta je uspeo da pregrmi drugu rundu Rima protiv Tejlora Friza (6:3, 7:6(5)), nakon mnogo muke, neugodnog terena, pauze od tri sata i sukoba sa sudijom (kome se kasnije i izvinio).\nIpak, čak ni prvi meč na turniru nije mogao da prođe bez incidenta. Naime, zbog kiše koja je padala gotovo čitav susret Novak je na kraju izgubio živce. Odlučio je da se sukobi sa sudijom, a deluje da je reagovao previše burno zbog čega se i sam kasnije pokajao.\nU jednom momentu je najbolji teniser sveta izgubio živce i tri puta jasno vikao: „Koliko još hoćeš da igramo?! Pitao sam te tri puta već“.\nNakon toga je sudija uzvratio: „Nisi me pitao da siđem da proverim teren“.\nNačo Forkadel је pokušao da spusti loptu na zemlju.\n„Izvini što sam vikao ranije, nije bilo lepo“, rekao je Novak nakon što su se sreli posle tri sata pauze zbog kiše u Rimu.\nSudija je pokazao da između njih nema zle krvi.\n„Nema problema, sve je u redu“, odgovorio je sudija Načo Forkadel.\nIpak, deluje da je srpski teniser više nego ikada pod pritiskom, a to utiče i na reputaciju koju je izgradio. Od skandalozne eliminacije sa US Opena 2020. godine, kao da ne može da prođe turnir, a da se Novak iz nekog negativnog razloga ne nađe na naslovnim stranama.\nPodsetimo, u Njujorku je nehotice pogodio linijsku sudiju Lauru Klark, a ona se odmah uhvatila za vrat i pokazivala da je ostala bez daha. Iako je bilo nenamerno zvaničnici su doneli odluku da Srbina diskvalifikuju, pa je Pablo Karenjo-Busta ni kriv ni dužan prošao u polufinale turnira.\nNakon US Opena usledio je turnir u Rimu, a ni tu nije prošlo bez skandala. Đoković je u polufinalu savladao Kaspera Ruda, ali je mnogo pažnje privukao finiš prvog seta.\nU nekoliko naprava je Novak imao žustru raspravu sa sudijom, a u jednom momentu je imao šta da kaže i treneru Marjanu Vajdi.\n„Šta odigraj? Šta odigraj? Šta je to je****? Šta mi pričaš, šta odigraj? Odigraj, je****“, vikao je Đoković.\nNakon ovog gafa, kao da je izbacio svu negativnu energiju i fokusirao se na kraj meča.\nNa ATP kupu je Đoković odigrao tek nekoliko mečeva, ali je i to bilo dovoljno da u jednom momentu izgubi živce.\nPolomio je reket u dublu sa Nikolom Ćaćićem, kada je naša selekcija propustila priliku da napravi brejk protiv Nemaca Jan Lenarda Štrufa i Aleksandra Zvereva (7:6(4), 5:7, 10:7).\nČitava klupa uključujući i selektora Viktora Troickog izmakla se kada je Novak krenuo da lomi reket o reklamu, koju je neposredno pre toga i šutnuo.\n— Tennis GIFs ?? (@tennis_gifs) February 5, 2021\nReket je stradao i na Australijan openu protiv Aleksandra Zvereva pri rezultat 6:7, 6:2, 1:3 i brejk lopte za našeg asa. Kada je Nemac uspeo da osvoji taj poen vinerom, usledila je besna reakcija Novaka.\nUdarao je Novak reket tako silovito o zemlju, da je pukao plastični okvir, a videlo se da nekoliko parčića leti od reketa dok na betonu ostaju beli tragovi.\nTri udarca su bila dovoljna da izbaci frustraciju, a nešto kasnije i Zvereva iz Melburna.\nPodsetimo, on je i u toku meča sa Tajlerom Fricom na istom turniru besno vikao sa klupe na članove stručnog štaba.\n„Kaži! Kaži! Čekam te pola sata“, vikao je Novak i gledao ka tribinama.\nUpravo je ova situacija bila tema jednih od priča sa Novakom u Rimu jer sve češće većina igrača na taj način izražava nezadovoljstvo.\nObjasnio je Novak početkom prošle godine kako se oseća nakon što „izgori“ i nakon što se posvađa sa nekim ili polomi reket.\n„Kada se ponašam ružno, opsujem ili slomim reket, jako brzo nakon toga osetim taj trenutak i shvatim da je to nešto pogrešno, da nije dobar primer za mlade ljude, sportiste koji me gledaju. Nosio sam to kao program u sebi, kad god neko nešto kaže ili vidim reprizu toga kad sam bacio reket, u meni se pojavi neka kritika prema sebi. Onda sam na jednom konkretno primeru naučio kako da prebrodim, a to je prihvatanje. Kako prihvatiti jednostavnu situaciju da se nalaziš u situaciji da si odreagovao kako nisi želeo, povredio si nekoga. Prihvatiš to i nastaviš dalje i pokušaš da iz toga naučiš i da kažeš izvini i sebi i toj osobi koju si povredio“, rekao je Đoković.\nU Beogradu protiv Karaceva nije imao ovakve ispade, ali je više puta bilo i više nego evidentno da je iznerviran potezima Rusa.\nČulo se kako govori „Dokle će više da ga se**“ ili kako samo nezadovoljno odmahuje glavom posle novog vinera Karaceva. Ipak, tada je uspeo da ostane smiren i da ne napravi veći ispad, iako je i tada imao razgovor sa sudijom.\nObjašnjavao je tada da ima previše šljake na sredini terena, sudija je to pogledao i na kraju je to na brzinu „izravnjano“.\nDjokovic is rattled-complains…listen here if you ever heard that\n‘there is too much clay in the middle of the court-last side he was on’\nSo Umpire and staff are shovelling some off?\nVs a very inspired Karatsev – who was the reason for the loss of 1st set&played that side,too pic.twitter.com/nb1rlUtpv3\n— Loli (@LoliLondon) April 24, 2021\nIpak, deluje da je ovo ponašanje samo način Đokovića da se dodatno motiviše na najvažnijim mečevima, a ovi potezi liče na načine na koji su se motivisali velikani poput (Dijega Maradone ili Majkla Džordana).\nIako idu u prilog stvaranju mita o najboljem teniseru sveta, svakako ruže sliku o teniseru koji je uglavnom smiren.\nATP kupincidentiNovak Đoković\nNovak igrao dubl sa bratom, gledali ih Klop i Gece


Umro Otto Graf von Lambsdorff | Politika | DW | 06.12.2009\nUmro Otto Graf von Lambsdorff\nU Bonu je u 83. godini života umro Otto Graf von Lambsdorff. Pamtiće se kao ministar za privredu, političar koji je srušio kancelara Helmutha Schmidta, omogućio uspon Helmutha Kohla, ali i bio umiješan u utaju poreza.\nLambsdorff je bio počasni predsjednik stranke FDP\nPolitičar čije puno ime je glasilo Otto Friedrich Wilhelm von der Wenge Graf Lambsdorff, imao je u svom životu uspone i padove. 1982. izazvao je krizu vlade i raspad vladajuće koalicije, 1987. je bio osuđen na kaznu od 180.0000 tadašnjih njemačkih maraka, zbog afere oko tajnih priloga za stranku liberala.\nRođen je 20. decembra 1926. u Ahenu, studirao pravo u Bonu i Kelnu. Od kasnih sedamdesetih godina prošlog vijeka bio je jedan od najodgovornijih za kurs liberala, koji je podrazumijevao izrazito tržišnu orjentaciju.\nČlan njemačkog parlamenta i predsjedništva stranke FDP postao je 1972. Deset godina nakon toga je, kao ministar za privredu u vladi, kancelaru Helmuthu Schmidtu na sto stavio svoju viziju tržišne i reforme socijalnog sistema. Založio se za radikalno kraćenje socijalnih izdataka države i strategiju koja bi dovela do novih investicija. Njegove teze su bile povod za raspad koalicije sa socijaldemokratama, do čega je došlo 17. septembra 1982.\nMinistri iz reda liberala: Ertl, Lambsdorff, Baum i Genscher dobijaju potvrde o izlasku iz vlade kancelara Schmidta.\nOstavka zbog utaje poreza\nMinistar privrede je bio i u prvim godinama vladavine kancelara Helmutha Kohla. Ipak, 26. juna 1984. morao je odstupiti s funkcije kada se saznalo da je stranku liberala, ali i Lambsdorffa lično, novčano podržavao industrijalac Flick, što je izazvalo sumnju da se radi o korupciji. Korupcija nikada nije dokazana, a Lambsdorff je u sudskom procesu osuđen samo za utaju poreza.\n1988. preuzima ulogu predsjednika stranke FDP. Slijedilo je ujedinjenje Njemačke i Lambsdorffu polazi za rukom da FDP bude prva stranka koja će ujediniti liberalne stranke i na istoku i na zapadu ove zemlje. Na izborima 2.decembra 1990. liberali su dobili 11 odsto glasova.\nPosljednji doprinos politici uslijedio nakon odlaska u političku penziju\nNakon toga njegova zvijezda počinje polako da tone. Sve više gubi uticaj u vlastitoj stranci, kandidati koje je podržavao nisu dobijali mjesta u vladi kancelara Kohla. 1993. uslijedio je odlazak sa funkcije stranačkog predsjendika.\nKao njegova zasluga ostaće zapamćen i Sporazum o odštetama za prisilne radnike iz doba nacizma. Sporazum je Lambsdorff sklopio u ime Njemačke s udruženjima koja su zastupala interese prisilnih radnika, i tako uštedio brojnim njemačkim firmama skupe procese za odštetu. Zanimljivo je da je Lambsdorffa, kao predstavnika Njemačke u teškim pregovorima, imenovao jedan socijaldemokratski kancelar - Gerhard Schröder.


Piše: S.P. 26.09.2019. 09:33\nEšton i Demi u danima ljubavi Foto: Profimedia\nHolivudski glumac na Tviteru kratko je pozvao svih 18 miliona fanova da mu se jave kako bi čuli njegovu stranu priče, a priložio je i broj telefona.\nNešto pre toga napisao je i da je život dobar, te da ima decu i ženu koju voli i da ga je to sprečilo da objavi "stvarno loš tvit".\nNo, stvari su se nakon ovog Kučerovog poteza dodatno zahuktale, jer je Demi sada u javnost izašla sa još optužbi, koje na njenog bivšeg supruga bacaju još lošiju sliku.\nEšton i Demi u danima ljubaviFoto:Profimedia\nMožda vest o preljubama i seksu u troje i nisu toliko iznenađujuće, koliko novi navodi o tome da je Ešton praktično na neki način manipulator i čovek koji je psihički zlostavljao ženu.\nNaime, Demi sada tvrdi da je on namerno javno delio njene intimne fotografije samo kako bi je posramio u javnosti. Takav je slučaj sa čuvenom fotografijom na kojoj je ona samo u belim gaćicama, a za koju je Kučer tvrdio da je šala, ali glumica je sada otkrila drugu stranu medalje.\nMurova kaže da je to bio njegov način da se obračuna sa njom kada bi preterala sa alkoholom. Kada bi se napila, on bi podelio neku od sramotnih fotografija.\n"Bilo je to vrlo zbunjujuće. On me je podsticao da pijem, ali kad bih preterala, dao bi mi do znanja kako se oseća pokazivanjem fotografija poput one na kojoj sam naslonila glavu na WC šolju veče pre. Činilo se kao šala, ali zapravo me je osramotio", rekla je.\nSporna fotografija iz 2009. godine Foto:Twitter\nPomenuta fotografija na kojoj je Demi u belim gaćicama nagnuta datira iz 2009. godine kada je par imao najviše problema u braku, kako ona sama priznaje.\nFotografija s opisom "Ššššš, nemojte reći ženici" tada je izazvala bes fanova slavnog para, a Ešton je pokušao da se opravda.\n"Hajde da se malo smirimo. To je bikini, a ne donji veš, jasno mi je da su se ljudi zbunili. Peglala je moje pantalone, fotografisao sam je i pitao smem li da objavim. To je stvarno dobra guza, stvarno dobra guza. I ljudi su je videli. Pa možete videti guze na plaži", objašnjavao je.\nDemi je priznala i da se odala alkoholu nakon spontanog pobačaja, a da je bila uverena da Ešton to želi.\n"Htela sam da budem ta devojka. Ona koja može da popije čašu vina tokom večere ili da pije tekilu na zabavi. Mislila sam da i on to želi. Pokušala sam biti to, zabavna, normalna devojka", rekla je.\nPodsetimo, u svojim memoarima "Inside Out" koji su izašli 24. septembra otkrila je sav prljav veš iz svog života, a osvrnula se i na tajne iz braka sa Kučerom. Priznala je da ju je dva puta prevario, kao i da su na njegov nagovor praktikovali seks u troje.\nTvrdi da ga je pre objavljivanja knjige obavestila o tome šta je pisala.\nHolivud Demi Mur Ešton Kučer


Počinju „Dani karanfila“ - JUGPRESS\nPostavio: Jugpress 15 Avgusta, 2018\nVranjska Banja u naredna dva dana biće u znaku tradicionalne kulturno-turističke manifestacije “Dani karanfila, koja počine, u četvrtak, 16. avgusta.\nPo tradiciji ovaj događaj počinje budilicom i zvucima trube. Nakon toga na platou ispred Restorana „Kičer“ biće otvoren Sajam meda i vina. U popodnevnim satima će na istom mestu biti organizovano takmičenje u spremanju starih srpskih jela, lovačkih i ribolovačkih specijaliteta.\nU organizaciji učenika i profesora OŠ „Predrag Devedžić“ neće izostati ni „Dečji maskenbal“ koji je predviđen za 18 sati. U muzičkom delu programa od 20 sati na centralnoj bini u centru banje, ispred restorana „Kičer“ biće održano „Koštanino veče sevdaha i meraka“. Najavljen je i nastup Tamare Milutinović, zvezde Granda.\nU petak biće održan šahovski turnir čiji je početak zakazan za 10 sati. Slede etno i sajam knjiga.\nIzbor za „Mis Karanfil devojče 2018“ je centralni događaj manifestacije koji će biti održan na platou ispred Restorana „Kičer“. Posle toga predviđen je koncert Amadeus benda.


Stambeni | Dupleks | Novi Sad | Centar | Osmosoban | 330000 evra | 250m2\nMesto Sva mesta Novi Sad Petrovaradin Veternik Sremska Kamenica Temerin Zlatibor Beočin Sremski Karlovci Bačka Palanka Kopaonik Vrbas Vrdnik Ruma Bečej Feketić Ledinci Zrenjanin Beograd Vrnjačka banja Apatin Budva Bački Jarak Subotica Žabalj Kula\nPočetna strana > Stanovi > Novi Sad > Centar > Šifra: 433117\nIzuzetna nekretnina, dodatno sređivana. Idealan raspored, dole ogroman dnevni boravak, kuhinja, trpezarija, spavaća soba sa kupatilom i saunom. Gore 6 spavaćih soba, garderober i kupatilo, idealnog rasporeda (iz hodnika u sve prostorije). Fantastična lokacija, pogled na grad. U ceni ostaju sve ugradne stvari, kuhinja rađena po meri i naravno sauna. Takođe u ceni je i garaža i garažno mesto. Vredi videti!!! Retko u ponudi. Pozovite!\ntel1: 021/6322111 tel2: 021/6311222\nNekretnina je pregledana 4780 Puta


POSLE 17 GODINA: Đorđo Kjelini napušta Juventus, moguć i kraj karijere (FOTO)\nAutor: Glas javnosti 12.05.2022. u 11:10\nĐorđo Kjelini, kapiten Juventusa najavio je da će na kraju sezone napustiti torinski klub, za koji nastupa od 2005. godine.\nKjelini je sa Juventusom osvojio 19 trofeja, a odlazak je najavio nakon poraza od Intera u finalu Kupa Italije (4:2, posle produžetaka).\nOdbrambeni fudbaler će poslednji meč za reprezentaciju Italije odigrati 1. juna protiv Argentine, te dodao da nije siguran da li će posle toga završiti igračku karijeru.\n- Ne znam, moram da vidim sa svojom porodicom. Srećan sam što odlazim ove godine, da dam prostor mlađima. To je moj izbor, radim to sa velikom mirnoćom", rekao je Kjelini koji je sa Juventusom osvojio devet titula prvaka Italije, pet u Kupu i pet Superkup titula. Karijeru će najverovatnije nastaviti u američkoj MLS ligi, prenos b92.net.\njuventuskraj karijeređorđo kjelinifudbalermls liga


ponedjeljak, 30 Novembar 2020 13:45\nU Bosni i Hercegovini je u protekla 24 sata registrovano 526 novih slučajeva koronavirusa od testirane 1.482 osobe. Preminula je 61 osoba.\nU Federaciji BiH od 384 pozitivna uzorka, novi slučajevi registrirani su u svim kantonima osim u Kantonu 10. Federalnom Zavodu za javno zdravstvo prijavljena su 42 nova smrtna ishoda.\nU Republici Srpskoj koronavirus je potvrđen kod 134 osobe a Institutu za javno zdravstvo RS-a prijavljeno je 17 smrtnih slučajeva kod kojih je potvrđeno prisustvo virusa korona.\nOd 14 testiranih uzoraka, na području Brčko distrikta registrovano je osam novih slučajeva zaraze koronavirusom a preminule su dvije osobe.\nŠto se tiče općine Bosanska Krupa, trenutno je aktivno 27 slučajeva infekcije koronavirusom, bliskih kontakata je 51 tako da je u izolaciji ukupno 78 osoba – potvrđeno je u Domu zdravlja Bosanska Krupa.\nponedjeljak, 30 Novembar 2020 12:50\nPotvrđena optužnica protiv Demirovića zbog bacanja bombe u Bosanskoj Krupi\nKantonalno tužilaštvo Unsko-sanskog kantona je podiglo, a Općinski sud u Bosanskoj Krupi potvrdio optužnicu protiv Aldina Demirovića (35) iz Bosanske Krupe zbog bacanja ručne bombe na mjestu gdje je bio okupljen veći broj ljudi u Bosanskoj Krupi, u junu 2020. godine.\nOptuženom Demiroviću je na teret stavljeno počinjenje dva krivična djela u sticaju, i to "Izazivanje opće opasnosti" i "Nedozvoljeno držanje oružja ili eksplozivnih materija".\nOn je u popodnevnim satima 16.juna ove godine, u Bosanskoj Krupi, bacio ručnu bombu ispred kuće osobe s kojim ima neriješene imovinske odnose, a koja se nalazi u gusto naseljenom gradskom naselju.\nProvjerom kroz evidencije, Tužilaštvo je utvrdilo da je Demiroviću u 2019. godini sudskom presudom izrečena uvjetna osuda kojom je određeno da mu se zbog prethodno učinjenog krivičnog djela 'nasilničko ponašanje' izriče kazna zatvora u trajanju od tri mjeseca, koja se neće izvršiti ukoliko u roku od dvije godine ne počini novo krivično djelo.\nObzirom da je navedena krivična djela optuženi Demirović počinio u vrijeme provjeravanja, Kantonalno tužilaštvo Unsko-sanskog kantona je optužnicom predložilo opoziv predmetne uvjetne osude.\nU narednom periodu se očekuje zakazivanje ročišta za izjašnjenje o krivnji kod Općinskog suda u Bosanskoj Krupi, saopćeno je iz Kantonalnog tužilaštva USK Bihać.\nponedjeljak, 30 Novembar 2020 09:38\nU „Zlatnoj niti“ u toku obuka za pizza majstore i kuhare italijanske kuhinje\nUdruženje hotelijera i restoratera u BiH i restoran „Zlatna nit“, uz finansijsku podršku Općine Bosanska Krupa, provode obuku za pizza majstore i kuhare italijanske kuhinje. Obuku koju vodi profesionalni kuhar, poznati pizza majstor Darko Javor Baki, prolazi dvanaest nezaposlenih lica iz Bosanske Krupe.\nKroz obuku koja traje deset dana, dvanaest osoba bit će obučeno za zanimanja u gastronomiji, čime će bosanskokrupska kulinarska scena dobiti novi, većinom mladi educiran kadar, konkurentan na tržištu poslova u Bosanskoj Krupi i Bosni i Hercegovini.\n„Ja sam entuzijasta i prijavio sam se da iskoristim ovu odličnu priliku, naučim vrijednu vještinu. Treba reći da ćemo osim pizze u narednim danima raditi i razne paste i druge italijanske specijalitete. Drugi dan smo ovdje, atmosfera je super, poprilično nam dobro ide, sve je iznad očekivanja“, kaže Dino Zjakić.\nMeđu polaznicima obuke koji se nadaju da će im novostečene vještine pomoći u pronalasku radnog mjesta je i Emina Harbaš. Kaže da je ovo prilika koju nije željela propustiti.\n„Ovdje sam na obuci italijanske kuhinje koja kako za mene tako i za jedanaest kolega predstavlja novo iskustvo koje će nam omogućiti da se educiramo na tom polju, steknemo nove vještine. Bosanska Krupa je gradić kojem je turistički napredak važan, moramo privući i zadržati goste koji nam dolaze naročito u ljetnom periodu a ovo je doprinos tome“, ističe mlada Emina.\nPosebno su sretni, kako kažu, što uče od vrhunskog stručnjaka, nekoga sa dvadeset devet godina iskustva u ovom poslu, mnogo priznanja i nagrada.\n„Oduševio me broj polaznika, došlo je i mladih i starijih, izuzetno su dobri. Neki već imaju osnove, nose ih iz kuće. Ovo je mjesto gdje se i pite dosta prave, to je slično za tehnike koje ja radim sa njima. Obično krećemo sa tijestom, pravljenjem kugli, zatim proces razvlačenja i punjenje pizze. Ja dajem upute, oni sami rade. Mislio sam da su laici, međutim nisu, ima jedan momak koji me oduševljava i vjerujem da će u tome uspjeti, da će u Evropi napraviti ime“, naglašava instruktor Darko Javor Baki.\nObuka se provodi u dvije grupe po šest polaznika, u vrhunski opremljenoj kuhinji bosanskokrupskog restorana „Zlatna nit“ što u značajnoj mjeri olakšava njenu organizaciju. Domaćini se, kako kaže Željko Tatić, koordinator edukacije kadrova u turizmu i ugostiteljstvu u BiH, trude obezbijediti sve potrebe uslove i olakšati proces učenja.\n„Prije svega da se u ime ljudi koji su na edukaciji zahvalim načelniku Općine Bosanska Krupa gospodinu Halitoviću što je prepoznao ideju i pomogao ljudima koji su spremni prihvatiti izazove i sutra raditi u sektoru turizma i ugostiteljstva. Edukativni centar u BiH koji postoji od januara 2020. godine je u Bosanskoj Krupi, Unsko-sanskom kantonu, organizovao edukaciju kadrova, konkretno za italijansku kuhinju, odnosno pizza majstore. Na desetodnevnoj obuci imamo dvanaest kandidata koji su trenutno bez posla a svakako sa znanjem koje ćemo im prenijeti, sa odličnim instruktorom i certifikovanom obukom, siguran sam da će ti mladi ljudi u nekom budućem periodu naći zaposlenje u sektoru turizma i ugostiteljstva. 2020. godina je izuzetno teška za turizam i ugostiteljstvo ali trebamo gledati pozitivno. Već u martu, aprilu, kada ova krajiška ljepotica Bosanska Krupa, rijeka Una, Krušnica, planina Grmeč, imaju nešto da ponude svojim gostima i ti gosti koji dođu trebaju biti zadovoljni sa uslugom i kvalitetom hrane koju ovdje jedu. Ovo je period zatišja pred sezonu kada pokušavamo da edukujemo ljude kako bi svi gosti koji dođu mogli biti zadovoljni sa uslugom, utiscima, da kada odu u Evropu kažu da smo mi dobri domaćini, kako se ovdje fino jede i provodi“, kaže gospodin Tatić.\nObuka za pizza majstore i kuhare italijanske kuhinje završava se krajem iduće sedmice dodjelom certifikata.\nKabinet načelnika Općine Bosanska\nponedjeljak, 30 Novembar 2020 08:39\nKoronavirus u USK: od 91 testiranog uzorka pozitivan 21\nU posljednjem danu mjeseca novembra epidemiološki podaci Zavoda za javno zdravstvo USK o koronavirusu na području našeg kantona, pokazuju da je u protekla 24 sata od 91 testiranog uzorka novozaražena 21 osoba.\nTestiranja su izvršena u više laboratorija.Tako je od 48 poslanih uzoraka na Klinički centar Univerziteta u Sarajevu novozaraženo 17 osoba, od 8 uzoraka urađenih u mikrobiološkoj laboratoriji Kantonalne bolnice „Dr.Irfan Ljubijankić“ u Bihaću novozaražene su 3 osobe, u Poliklinici „Muminović“ u Bihaću od testiranih 30 uzoraka, novozaražena je 1 osoba i u laboratoriji „Bio Lab“ u Cazinu od testiranih 5 uzoraka, svi su negativni.\nIzuzev u U Bosanskoj Krupi novi slučajevi infekcije koronavirusom zabilježeni su u svim gradovima i općinama na području Unsko-sanskog kantona: u Bihaću i Cazinu po 5 slučajeva, Sanskom Mostu – 4, Bosanskom Petrovcu – 3, Velikoj Kladuši dva i po jedan slučaj u Bužimu i Ključu.\nponedjeljak, 30 Novembar 2020 08:26\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine se plasirala na Evropsko prvenstvo!\nIzabranici Vedrana Bosnića su sinoć na Ilidži u dvorani hotela Hills u četvrtom kolu kvalifikacione grupe H savladali Latviju rezultatom 79:73 i na taj način dva kola prije kraja osigurali nastup na smotri najboljih evropskih selekcija 2022. godine.\nU prvoj četvrtini sinoćnjeg susreta viđena je ravnopravna borba, a naša selekcija je nakon prvih deset minuta vodila 20:17.\nKljučnu prednost naši košarkaši su ostvarili u drugoj dionici igre koju su riješili u svoju korist rezultatom 20:11 i na poluvrijeme otišli s dvocifrenom prednošću (40:28).\nU trećoj četvrtini su zadržali stečenu prednost, a u posljednjih deset minuta su ušli s vodstvom 60:45.\nLatvija je uspjela stići čak i do minus četiri, no naši košarkaši su uspješno priveli susret kraju i zasluženo slavili te se plasirali na Eurobasket deseti put u historiji.\nNajbolji u našoj selekciji sinoć su bili Edin Atić i Kenan Kamenjaš sa po 19 poena, a dvocifreni su bili i John Roberson sa 12 i Emir Sulejmanović sa 10 poena.\nRanije je naša selekcija igrala na Eurobasketima 1993., 1997., 1999., 2001., 2003., 2005., 2011., 2013. i 2015. godine.\nNaša selekcija je u kvalifikacijama zabilježila pobjede nad Latvijom dva puta (62:61 i 79:73) i Bugarskom (88:49), dok je jedini poraz upisala protiv Grčke (70:65).\nDo kraja kvalifikacija naša selekcija igra protiv Grčke 19. februara i Bugarske 22. februara iduće godine.\nEvropsko prvenstvo se trebalo održati u septembru 2021. godine, no zbog pandemije koronavirusa je pomjereno za septembar 2022. godine, a trebalo bi se održati u Češkoj, Gruziji, Italiji i Njemačkoj.\nnedjelja, 29 Novembar 2020 12:01\nAnticiklona smještena iznad jugoistočne Evrope diktira vremenske prilike u našoj zemlji do kraja ovog mjeseca, što uslovljava stabilno i suho vrijeme, ali i pojavu dugotrajne magle pogotovo na sjeveru, istoku i u centralnoj Bosni, saopćeno je u srednjoročnoj vremenskog prognozi Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nKako su naveli meteorolozi, početak decembra donosi promjenu vremenskih prilika. Nestabilno uz padavine očekuje se sve do kraja prognoznog perioda 8. decembra.\nTemperaturni režim u narednih sedam dana biće ujednačen, pogotovo kada su u pitanju jutarnje temperature zraka, dok će na dnevne uticati pojava magle, ali i duži sunčani intervali, pa će i temperaturne oscilacije tokom dana biti izraženije.\nJutarnje temperature do kraja prognoznog perioda kretat će se od -1 do 4 u Bosni, te od 4 do 9 stepeni u Hercegovini, dnevne u Bosni između 6 i 11, u Hercegovini od 10 do 15 °C, saopćeno je.\nnedjelja, 29 Novembar 2020 11:49\nU BiH u posljednja 24 sata 664 novozaražene osobe i 44 smrtna slučaja\nU protekla 24 sata Zavodu za javno zdravstvo Federacije Bosne i Hercegovine prijavljeno je 1.399 uzoraka, od kojih su 573 pozitivna na SARS-CoV-2.\nU protekla 24 sata Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 15 novih smrtnih ishoda.\nОd pоsljеdnjеg izvјеštаја о еpidеmiоlоškој situаciјi u Rеpublici Srpskој, u pоsljеdnjа 24 čаsа, u Institutu zа јаvnо zdrаvstvо Rеpublikе Srpskе, Univеrzitеtskоm kliničkоm cеntru Rеpublikе Srpskе, i u Bоlnici Sv. Vrаčеvi u Biјеljini izvršеnо је tеstirаnjе 273 lаbоrаtоriјska uzоrkа, а nоvi virus kоrоnа (SARS-CoV-2) pоtvrđеn је kоd 83 оsоbе u Rеpublici Srpskој.\nU pоsljеdnjа 24 čаsа, Institutu zа јаvnо zdrаvstvо Rеpublikе Srpskе priјаvljеnо је 26 smrtnih slučајеvа kоd kојih је pоtvrđеnо prisustvо nоvоg virusа kоrоnа. Rаdi sе о 15 muških i 11 žеnskih оsоbа srеdnjе i stаriје živоtnе dоbi оd kојih је оsаm оsоbа iz Bаnjаlukе, pеt iz Trеbinjа, pо dviје оsоbе iz Dоbоја, Mоdričе i Lаktаšа i pо јеdnа iz Ugljеvikа, Zvоrnikа, Nеvеsinjа, Srpcа, Kоtоr Vаrоši, Brоdа i Šаmcа.\nDо sаdа је u Rеpublici Srpskој pоtvrđеnо 29.818 slučајеvа virusа kоrоnа, а prеminulо је ukupnо 1.031 оsоba kоd kојih је pоtvrđеn tеst nа nоvi virus kоrоnа.\nU Rеpublici Srpskој, оd nоvоg virusа kоrоnа, dо sаdа sе оpоrаvilо ukupnо 14.437 оsоbа, а tеstirаnо је ukupnо 132.185 оsоbа.\nU Rеpublici Srpskој pоd zdrаvstvеnim nаdzоrоm trеnutnо su 12.707 оsоbа, а nаdzоr је zаvršеn kоd 93.386 оsоbа.\nDanas je u Brčko distriktu BiH registrovano osam novih slučajeva zaraze virusom korona. Preminule su tri osobe muškog spola.\nnedjelja, 29 Novembar 2020 10:41\nKošarkaši BiH večeras dočekuju Latviju, pobjedom odlaze deseti put na Evropsko prvenstvo\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine večeras će u četvrtom kolu kvalifikacione grupe H za odlazak na Evropsko prvenstvo 2021. godine dočekuje Latviju.\nIzabranici selektora Vedrana Bosnića večeras u dvorani hotela Hills na Ilidži imaju prvu od tri meč-lopte za odlazak na jubilarni deseti Eurobasket od osamostaljenja države.\nNaša reprezentacija je u prva tri kola zabilježila dvije pobjede i jedan poraz, a zanimljvo je da je u prvom kolu savladala Latviju u gostima rezultatom 62:61.\nUkoliko danas upiše pobjedu, selekcija Bosne i Hercegovine će se plasirati na Eurobasket jer bi dva kola prije kraja otišla na 3-1, dok bi Latvija bila na 1-3, a međusobni skor bi bio na našoj strani te na taj način BiH ne bi ni u kojem slučaju mogla biti na posljednjem mjestu. Podsjetimo, samo posljednja selekcija iz kvalifikacione grupe ne ide na Eurobasket.\nPrema svjetskim kladionicama naša selekcija je blagi favorit, prvenstveno iz razloga što je Latvija u trećem kolu savladala Grčku rezultatom 77:66 u "balonu" na Ilidži.\nU taboru naše selekcije svi su zdravi i spremni za igru, te se nadaju da će ostvariti historijski podvig i plasman na deseto Evropsko prvenstvo.\nSusret Bosna i Hercegovina - Latvija igra se večeras s početkom u 21 sat u dvorani hotela Hills na Ilidži.\nMeč ćete moći pratiti u direktnom prijenosu na kanalu Nova Sport, kao i tekstualni prijenos na portalu Klix.ba.\nnedjelja, 29 Novembar 2020 10:38\nDrugo zasjedanje AVNOJ-a održano je na današnji dan 1943. godine u Jajcu, a tog dana donesena je odluka o utemeljenju Nacionalnog komiteta oslobođenja Jugoslavije sa funkcijama privremene vlade.\nNa današnji dan u bivšoj Jugoslaviji se slavio kao Dan Republike i za mnoge je bio omiljeni praznik. Na zasjedanju AVNOJ-a u Jajcu uveden je naziv maršal Jugoslavije koji je dodijeljen vrhovnom komandantu Josipu Brozu Titu koji je preuzeo funkciju predsjednika "prve vlade" nove Jugoslavije.\nO tome koliko je historija bitna njenim stanovnicima govorila nam je direktorica Muzeja 2. zasjedanja AVNOJ-a iz Jajca Emsada Leko.\nNa početku razgovora Leko je kazala da je zbog pandemije koronavirusa posjećenost muzeju ove godine bila dosta manja u odnosu na raniji period kada su imali po 20.000 posjetilaca tokom godine.\n"Raduje nas da imamo i dosta školskih ekskurzija, osnovnih i srednjih škola, ali to je samo jedna trećina posjeta našem muzeju. Prilikom takvih posjeta uvijek se održi historijski čas jer upravo zbog toga nastavnici dovode učenike u Jajce, kako bi čuli detalje veoma bitnog događaja za našu državu. Česte su i grupne posjete iz Slovenije i one su ujedno i najbrojnije. Uvijek žele da slušaju historijsko predavanje, postavljaju pitanja i interesuje ih cjelokupno razdoblje od početka rata do raspada Jugoslavije", izjavila je Leko.\nDan Republike je bio i dan emitovanja partizanskih filmova, prvačići su postajali Titovi pioniri, polagale su se zakletve uz brojne priredbe, a danas je veliki broj onih koji se sjećaju plave kape i crvene marame s pionirskom knjižicom.\nIako je Jajce proteklih godina bilo mjesto okupljanja antifašista iz zemalja bivše Jugoslavije, ove godine zbog pandemije koronavirusa masovnijeg druženja nije bilo.\nMuzej 2. zasjedanja AVNOJ-a danas često posjećuju i drugi gosti iz inostranstva, studenti iz Evrope, ali i iz Sjedinjenih Američkih Država i Kanade.\n"Zadovoljni smo i domaćim stanovništvom, iako je to dosta manje, ali ne znam da li je to zbog standarda s obzirom na to da dosta manje putujemo. Uglavnom su to grupne posjete, najčešće udruženja penzionera, ali i pojedinačnih te porodičnih", dodaje Leko.\nMuzej 2. zasjedanja AVNOJ-a u Jajcu promociju obavlja preko Agencije za kulturno-povijesnu i prirodnu baštinu i razvoj turističkih potencijala grada Jajca, a podršku imaju samo od lokalnih vlasti na čemu su im zahvalni.\n"Mi nastojimo da pratimo savremena kretanja vezano za muzeologiju i muzeje. Volimo raditi nove pristupe, često imamo i druge izložbe i sadržaje, a radimo i na digitalizaciji i multimedijalnom izdanju muzeja. Danas se muzej može obići i iz udobnosti doma na našoj službenoj stranici", kazala je Leko.\nKo je na portalu: 1279 gostiju i nema prijavljenih članova


15.02.2019 u 16:30\nLomljenjem slavskog kolača danas je u Institutu za kardiovaskularne bolesti „Dedinje” obeležena krsna slava te zdravstvene ustanove - Sretenje. Tom prilikom uručene su zahvalnice, a jedan od dobitnika je i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić za pomoć koju je pružio toj zdravstvenoj ustanovi, naročito kada je u pitanju obezbeđivanje uslova za početak izgradnje nove zgrade „Dedinje 2” i rekonstrukcija postojećeg objekta. On je izjavio da je Vlada Srbije obezbedila novac i da će do kraja ovog meseca biti izabran izvođač koji će graditi „Dedinje 2”. „Ako sve bude kako treba, mi ćemo sledeće Sretenje verovatno obeležiti u toj novoj zgradi”, rekao je Vesić, prenosi Tanjug. Istakao je da je veoma srećan što je bio u prilici da zajedno sa gradskim sekretarom za urbanizam i


Arhitekta Kovačević: Ozbiljan propust je što je Trg nagnut na jednu stranu | N1 Srbija\n02.11.2019. |14.08 |\nArhitekta Bojan Kovačević, govoreći o rekonstrukciji Trga, kaže da je ona više jedno umivanje, nego što je neka prava promena. Postoji i jedan ozbiljan propust - to što je Trg nagnut na jednu stranu i to kontinualno, i to nikako nije smelo da se uradi, naglasio je.\nU petak od 18 časova za saobraćaj su otvorene ulice oko Trga koje su prethodno bile zatvorene zbog rekonstrukcije. Promenjena su mesta stajališta, ali su i ukinute trolejbuske linije 28 i 19.\nArhitekta Bojan Kovačević kaže da se plaši da je, kako kaže, realno istumbano sve i svašta. "Rekonstrukcija Trga Republike u početku je imala zamišljen jedan režim saobraćaja koji je u toku radova menjan. Kad pogledamo malo bolje, nevezano sa ukidanjem nekih linija, ništa se bitno u saobraćaju na Trgu Republike nije promenilo. Po mom dubokom razumevanju, prvo je veoma jasno trebalo postaviti saobraćajne opcije, koje su vrlo teške u ovom delu grada, osmisliti to da valja - pa onda se baviti ovim drugim stvarima - zamenom poda trga", dodaje.\nGovoreći o rekonstrukciji, arhitekta kaže da je ovo više jedno umivanje Trga nego što je neka prava promena. "Vokacija ovog prostora je promenjena, ali delom u nekom pravcu za koji nisam siguran da možemo da budemo srećni. Sasvim sam siguran u dve stvari. Jedna je - da se u perceptivnom smislu Trg povećao, što deluje da je apsurdno, ali u stvari nije, jer je sve spušteno na ovu kotu 0 terena, odnosno poda Trga, tako da je sagledivost okolnih objekata koji formiraju Trg, mnogo lakša. Drugo, i po mišljenju jednog broja mojih kolega, postoji jedan veoma ozbiljan propust - a to je što je ceo Trg nagnut na jednu stranu, i to kontinualno. Jedan broj ljudi se zapravo pita - da li dobro primećuje kada uđe, na primer iz Čika Ljubine, da sve pada na jednu stranu, ka Staklencu. Mislim da to nije trebalo nikako da se uradi", naglašava gost N1.\nList Danas je pisao da su autori idejnog rešenja za Trg Republike bili potpuno isključeni iz radova.\nKomentarišući to, Kovačević kaže da su Zorica Savičić i Zoran Dmitrović njegove kolege i veoma dobre arhitekte. "Mehanizam po kome se to radilo i po kome se to, inače, radi je jedna sramotna procedura, jer autori arhitekti koji dobiju prvu nagradu na konkursu, kasnije bivaju uključeni eventualno u neku razradu projekta u nekoj većoj firmi, kako konsultatni, čije mišljenje nikog ni na šta ne obavezuje. Pogotovo što smo bili svedoci da su u nekoliko faza menjane neke stvari, pa i ovde na Trgu republike, a da ne govorim o autoputu i nekim drugim stvarima, gde jednostavno arhitekti, autori izgleda da smetaju. Kome smetaju? Pa, verovatno političarima i ljudima koji su u vezi sa finansijama oko neke investicije. Hitno mora da se promeni ta procedura, jer ćemo dobijati autogolove, jedan za drugim", naglasio je Kovačević.\nPodsećajući na konkurs koji je raspisan za tri (Terazije, Trg Nikole Pašića, Trg Republike) trga tokom 2015. godine, Kovačević kaže da ne razume zašto je za sve tri lokacije dodeljivana jedna jedinstvena prva nagrada (Savičić i Dmitrović). "U tom njihovom projektu ne postoji vodena površina na Trgu Nikole Pašića, što je izazvalo odijum javnosti, a onda se postavlja pitanje, zašto neko zadržava svoje autorsko pravo, kad mora da promeni neke stvari pood uticajem javnosti, investitora..."\nSmatra da je tu više problem jednog nedovoljno dobro pripremljenog konkursa u programskom smislu - šta se sme ili ne sme, nego što su odgovorne arhitekte. Žiri je imao samo pet članova, za ovakve rekonstrukcije je konkurs trebalo da bude veći, sa brojnim žirijem, čak i da ne budu samo arhitekte u njemu, zaključio je Kovačević.\ntrg republike rekonstrukcija ulica Beograd saobraćaj\nDa bi se nešto gradilo prvo se uradi Idejni projekat,na koji invetitor daje saglasnost,pa kada se uradi Glavni projekat on se daje drugoj projektnoj organizaciji da izvrši REVIZIJU projekta, ( što podrazumeva proveru svih statičkih radnji,količine materijala i cenu koštanja i još dosta toga. ..Za kontrolu izvođenja radova vrši izabrana firma,koja ima stručni kadar...\nKoliko vi imate slobodnog vremena... Rat SZS i SNS botova\nDa nije ovaj Trg malo nakrivo.


PREGLED ISTORIJE HRIŠĆANSKE CRKVE – I OPŠTI DEO – Strana 65 – Svetosavlje\n« PRETHODNA STRANA1\t... 64\t65 66\t... 77SLEDEĆA STRANA »\na) Tridentski sabor\n1. Sabor u Tridentu (južni obronak Alpa) sazvao je 1545. godine papa Pavle III. Taj sabor je radio osamnaest godina, no za to vreme je u dva maha prekidan na nekoliko godina. Sabor je bio tako sastavljen i vođen da je na njemu bila potpuno osigurana papska vlast. U svojim zaključcima utvrdio je Tridentski sabor pre svega učenje Zapadne crkve. Za izbor verskog učenja proglasio je podjednako i Sveto pismo i Sveto predanje, a za pravilan tekst Svetog pisma Jeronimovu Vulgatu. Merodavan tumač tih izvora jeste samo crkvena vlast. Za hrišćanski život i spasenje nije dosta samo vera, nego i dobra dela, a uz njih i primanje sv. tajni (7). Dalje je taj sabor doneo uredbe o boljem vaspitavanju sveštenika, viših i nižih. Takozvane tridentske seminare imao je da uredi svaki episkop za svoju parohiju. Sveštenicima je stavljeno u dužnost da žive pravim hrišćanskim životom, da redovno propovedaju i katihizuju u školi. Episkopima da stalno sede u svojoj episkopiji i da vode brigu o svojoj crkvi.\n2. Dobre posledice toga sabora bile su za Zapadnu crkvu ovo: ona je u tadašnjem verskom metežu tačno utvrdila svoje učenje koga se valja držati. Mnogim protestantima je sada postalo jasno da reformacija nije popravila crkvu, nego da se od nje otcepila i pogazila mnoge verske istine. Zato su se mnogi vratili natrag u crkvu. Drugo, glavna zla su bila sklonjena iz crkvenog života, npr. prodavanje indulgencija, gomilanje imanja u rukama pojedinih episkopa, a sveštenički život i ugled je podignut. Time su postale neopravdane mnoge protestantske zamerke staroj crkvi i njen je položaj u borbi postao lakši. Celom Zapadnom crkvom pošao je od tada nov duh, verskiji i crkveniji. Od toga doba se biraju za pape ljudi jačeg karaktera i morala. Zapadna crkva od tada uspešno čuva svoj preostali posed i osvaja od protestanata što joj je oteto. Rimske misije počinju življe da rade među neznabošcima po raznim delovima sveta, osobito u Americi. One su naknadile Zapadnoj crkvi, barem brojem, gubitak što ga je imala u reformaciji.\n3. Jedan znak da se u Zapadnoj crkvi duh obnavlja jeste i reforma kalendara koja pada posle Tridentskog sabora. Julijanski kalendar je popravio 1582. g. papa Grgur XIII, te je time računanje vremena došlo bliže stvarnom kretanju Zemlje. Taj popravljeni kalendar, Gregorijanski, primile su protestantske zemlje tek u XVIII v. Najveći su uspesi Zapadne crkve posle Tridentskog sabora na polju milosrđa. Milosrdna braća i sestre neguju u svojim bolnicama bolesnike po celom svetu.


Više od 30 volontera učestvovalo u projektu ''Duh mladih, duh grada''\tIstaknuto\nUtorak, 29 Maj 2018 20:30\nViše od trideset volontera i građana Istočnog Sarajeva učestvovalo je u projektu pod nazivom ''Duh mladih, duh grada'' u implementaciji Savjeta za obrazovanje i razvoj Istočna Ilidža, koji je podržan od strane njemačke fondacije Schüler Helfen Leben (SHL).\nKroz ovaj projekat volonteri su obnovili i uredili sportsko igralište u naselju Dobrinja 4, te na ovaj način iskazalo želju da pomogne u ljepšem izgledu svoje lokalne zajednice.\nKako su naveli iz Savjeta za obrazovanje i razvoj Istočne Ilidže, mladi ljudi su imali priliku da učestvuju u ovom projektu i promovišu važnost boravka na otvorenom, bavljenje sportom i kvalitetno druženje.\nPosljednja izmjena Utorak, 29 Maj 2018 20:10\nViše iz kategorije: « Banjalučke gimnazijalce uče da je Pravda za Davida obojena revolucija! Devetogodišnji Milenko iz Bratunca: Moji vršnjaci imaju oba roditelja, a ja nijednog »


Djeca ratnici: Mladunci ISIL-a | Borbe protiv ISIL-a | Al Jazeera\nDjeca ratnici: Mladunci ISIL-a\nPraksa regrutiranja djece se proširila od Iraka, preko Sirije do Turske ili Nigerije (EPA)\nUobičajena scenografija video-egzekucija oružane grupe Islamska država Irak i Levant: okamenjena pustinja u pozadini, čovjek s crnom bradom, ispod njega u narandžastom kombinezonu kleči žrtva čekajući smrt.\nSvet se šokirao kada se egzekutor negde u Iraku pojavio u neočekivanom obličju: uniformisani dečak, gotovo dete, hladnokrvno puca u potiljak 10-godišnjem Muhammadu Musallamu, optuženom da je špijunirao za izraelsku tajnu službu Mossad, a potom ispaljuje još tri metka u njegovo telo.\n“Mladunci kalifata” su morbidni izum kampanje glorifikovanja terora, zastrašujuće pokazne vežbe ISIL-a da se ne ustručava i da decu od desetak godina pretvara u mašine za ubijanje, okrutne dželate ili krastareće bombe.\n“Šta želiš da budeš? Pripadnik dihada, ili da budeš u operaciji mučenika?”, pita pripadnik ISIL-a svog šestogodišnjeg sina u retkom video dokumentarcu koji je anglo-palestinski novinar Medyan Dairieh prošlog leta snimio u gradu Raqqa, neformalnoj sirijskoj prestonici ISIL-ovog kalifata.\n“Džihadista”, odgovora dečak u posebnom logoru za obuku dece, dodajući da je spreman da “ubije nevernike”. Devetogodišnjak pored njega rasklapa “kalašnjikov” kako bi se “borio protiv Amerikanaca”.\nUz moto da “šarija može da se ostvari samo oružjem”, suniti ISIL-a kažu da su šiiti jeretici koji zaslužuju smrt, šire mržnju protiv hrišćanskog “neverničkog” Zapada i raznih etno-verskih manjina. Oni decu obučavaju kako da bacaju bombe ili ih podmeću pod vozila, kako da rukuju “kalašnjikovima”, koristi ih kao prenosioce poruka ili ih raspoređuju po kontrolnim punktovima. Opasavaju ih eksplozivom i šalju u smrt.\nTalibani su u Avganistanu prvi počeli sa ovom brutalnom praksom “kurira-bombi”. ISIL i drugi teroristi prihvatli su taktiku jer deca privlače manju pažnju snaga bezbednosti, a istovremeno se stariji čuvaju za borbe na frontovima.\nPraksa se proširila od Iraka, preko Sirije do Turske ili Nigerije, gde je Boko Haram koristio i devojčice koje je prethodno kidnapovao. UNICEF u ovogodišnjem izveštaju kaže da su na zapadu Afrike, gde je zabeleženo 38 napada, dve trećine bombaša-samoubica bile devojčice.\nVećina dečaka prvo se indoktrinira po školama na teritorijama pod ISIL-ovom kontrolom, a potom prolaze obuku za bombaške akcije ili za egzekucije.\nTu novu generaciju vaspitavaju i žene, koje iz Australije, Britanije ili Bosne odlaze za Irak i Siriju. Njihov doprinos ISIL-u je brak, podizanje dece – ne shahadah, žrtvovanje, ili borba na frontu.\n“Verujemo da je ova generacija dece generacija kalifata. Ta deca se uče na pravoj doktrini. Svi oni vole da se bore zarad izgradnje ISIL-a, zarad Allaha”, objašnjava neimenovani instruktor.\nIračka deca, posebno pripadnici manjina, primoravaju da budu bombaši-samoubice, da rade sa eksplozivom, da budu doušnici ili ljudski štit kao zaštita od koalicionih bombardovanja, potvrdio je u februaru 2015. godine Komitet Ujedinjneih nacija za prava dece. Postoje video zapisi koji pokazuju kako se dečaci od samo osam godina obučavaju da budu vojnici. Po Iraku se aktivirala “Nebeska brigada mladih” i za godinu dana od 2015. godine alarmantno utrostručila svoje aktivnosti.\nIz svog uporišta u Raqqa oni decu šalju na sve strane po Siriji. “Ne samo da su žrtve, oni sve češće postaju umešani kao počinioci [zločina], kaže Hanaa Singer, predstavnica UNICEF u Siriji. “Postoji konkretna evidencija da decu regrutuju sve strane i da ih koriste u svim ulogama.”\nVlasti u Ankari ostale su pri zaključku da je nedavni napad na kurdsku svadbu u gradu Gaziantep, na jugoistoku Turske, u kome su stradale 54 osobe, gotovo polovina deca, najkrvavi 2016. godine, izveo dečak-samoubica između 12 i 14 godina.\nMladunci kalifata moguće su morbidno, ali efikasno oružje koje ISIL koriste u svom “asimetričnom ratu”, ali jedno je sigurno: time sami sebi ukidaju budućnost.\nZa razliku od “dece kalifata”, ogromna većina njihovih vršnjaka danas su žrtve. Sukobi u Iraku i Siriji donose dosad nezabeleženu patnju najmlađima: ugroženo je čak 14 miliona dece, više od polovine u Siriji, upozorava UNICEF.\nIzveštava se o “sistematskom seksualnom nasilju”. “Deca se prodaju na tržnicama, sa cenama oko vrata, prodaju se kao robovi”, kaže se u izveštaju Komitet UN-a za prava dece, na kome je radilo 18 nezavisnih eksperata. Ured Visokog komesara UN-a za ljudska prava potvrdio je da su ISIL-ovci, posle zauzimanja Mosula juna 2014. godine, otvorili neku vrstu prodavnice, u kojoj su se kao najobičnija roba, uz cenkanje, prodavale devojčice sekte Yazida, koje su ISIL-ovci otimali tokom svog pohoda.\nIstražitelji UN-a su još početkom iste godine utvrdili da po Siriji zaraćene strane seksualno zloupotrebljavaju decu, da ih pobunjeničke grupe regrutuju za borbu, koriste ih kao ljudski štit.\nLeila Zerrougui, specijalna predstavnica generalnog sekretara UN-a za pitanje dece u ratnim konfliktima, procenila je da je najmanje 10.000 dece u Siriji ubijeno i da su protiv dece “sve strane u konfliktu” počinile “teške zločine”.\nU ovom izveštaju piše da su 2011. i 2012. godine deca i od 11 godina držana po logorima pod kontrolom režima, da su mučena kako bi se izvukla priznanja njihovih očeva i rođaka. “Izveštaji kažu da su loš tretman i dela koja pripadaju torturi uključivali prebijanje metalnim šipkama, udaranje drvenim ili metalnim batinama, elektrošokove, uključujući i po genitalijama, čupanje noktiju na rukama i nogama, seksualno nasilje, uključujući silovanje ili pretnju silovanjem, lažne egzekucije, gašenje cigareta, sprečavanje sna, držanje po samicama, prisustvo mučenjem rođaka…”, kaže se u izveštaju UN-a, koji su vlasti u Damsku kategorički demantovale.\nUNICEF upozorava da je tokom poslednje četiri godine 5,6 miliona dece u Siriji i još dva miliona okolo oterano iz svojih domova, da je tri miliona dece u Iraku i još 3,6 miliona u susedstvu direktno pogođeno sadašnjim konfliktom. U Siriji je dva miliona dece odvojeno od škole.\nIstražitelji poseduju neku dokumentaciju o zlodelima prema deci koje su počinile opozicione snage, poput egzekucija Fronta al-Nusra, grupe do skora vezane za Al-Kaidu. Tvrdi se da je Slobodna sirijska armija, glavna opoziciona snaga, regrutovala decu u vojne svrhe, mada oni uzvraćaju da su njihovi vojnici morali da budu stariji od 18 godina.\nZloupotrebljavana od pobunjenika, bombardovana, hvatana u unakrsnu vatru, raseljavana po zemlji ili tuđini, nedovoljno hranjena po izbegličkim logorima, prepuštena infekcijama i bolestima, deca Iraka i Sirije rastu kao nesrećna i traumatizovana generacija.\n“Nasilje i patnja ne samo da obeležavaju njihovu prošlost, oni oblikuju njihovu budućnost”, kaže direktor UNICEF-a Anthony Lake, podsećajući da je 2014. godina bila najteža godina konflikta, između ostalog i zato što su ratujuće strane ingnorisale tri rezolucije UN-a koje su tražile da se omogući dotur humanitarne pomoći.\nRezultat je da se samo za godinu dana broj ugrožene dece povećao za trećinu, dok je pomoć sveta, ionako nedovoljna, ostala nepromenjena. Samo po Siriji, gde je tokom građanskog rata poginulo najmanje 260.000 ljudi, blizu tri miliona dece pokušava da pohađa školsku nastavu, ali to je izuzetno teško: napad na školu u istočnom Damsku novembra 2014. godine, u kome je stradalo 11 dece, bio je samo jedan od 68 napada na škole te godine.\nBudućnost dece rata i dalje je veoma neizvesna. Ne samo zbog činjenice da će, po svim procenama, konflikt sa ISIL-om potrajati, već i zbog odogovora sveta na patnje dece Iraka i Sirije: od 815 miliona dolara koje je UNICEF zatražio za svoje operacije u regionu do početka marta stigla je deset puta manja suma.\nPosebno teška zdravstvena situacija dece po Siriji utvrđena je nedavno, kada je građanski rat u toj zemlji ušao u četvrtu godinu. Deca masovno umiru od bolesti koje su ranije lečene ili dobijaju hronične bolesti koje se šire od kako je zdravstveni sistem u velikoj meri uništen.\nHumanitarna organizacija Save the Children precizira da je 1,2 miliona dece sa porodicama napustilo Siriju, da 4,3 miliona čeka humanitarnu pomoć, a da je više od 10.000 dece stradalo tokom godina nasilja.\nU pojedinim područjima, poput grada Halepa, koji je pod dugotrajnom opsadom, broj lekara je sa 2.500 sveden na nekoliko desetina, po kućama su smeštene provizorne bolnice, dneve sobe pretvorene u operacione sale. Deci se. u nedostatku odgovarajućih lekova. amputiraju udovi koji bi se u normalnim okolnostima lečili. Anestezija se ponekad praktikuje udarcima u glavu. Bebe u inkubatorima umiru zbog nestašica struje.\nVirus poliomijelitisa, bolesti koja je bila savladana u Siriji, ponovo se vratio. Iako je UNICEF prošle godine obezbedio vakcinu za 2,9 miliona dece regiona, uključujući i na nekim delovima ISIL-ove teritorije, čak 4,8 miliona ljudi, uključujući dva miliona dece, ostalo je bez ikakve pomoći jer se nalaze u opasnim zonama konflikta.\nIpak, jedan dečak je avgusta 2016. godine pokorio svetske medije. Mali Omran Daqneesh, tek izvučen iz ruševina u gradu Halepu, umrljan prašinom i krvlju, na čas je razdrmao savest čovečanstva. Dokle će 75.000 dece u drugom najvećem gradu Sirije i 14 miliona po regionu biti zatočenici horora kome kao da nema kraja?\nDjeca među desecima poginulih u napadima Assadovih snaga\nPogibije u Halepu su zabilježene tokom zračnog bombardiranja, granatiranja i izbacivanja barel-bombi iz režimskih helikoptera.\nUNICEF: U napadima u Siriji ubijeno 25 djece\nZdravstveni radnici potvrdili da su izvlačili beživotna tijela djece iz ruševina u Al-Quriji u pokrajini Deir ez-Zor.\nU proteklih 48 sati sirijske snage su izvele više od 700 zračnih udara na područja pod kontrolom pobunjenika.


Home Author Archive (Page 9)\nBRČKO: ZARAŽENO JOŠ 35 LJUDI U POSLJEDNJA 24 ČASA\nNovembar 26, 2021 Objavio novinar1 U Brčko distrikt, Vijesti Komentari su isključeni\nU Brčkom je u posljednja 24 časa testirano 164 uzorka na kovid od kojih je kod 35 lica potvrđen pozitivan nalaz. Kako je saopšteno iz Štaba za zaštitu i spasavanje, ovim je broj aktivno zaraženih porastao na 801, nakon što se od juče 16 inficiranih oporavilo. Na kovid odjeljenjima trenutno je hospitalizovano 28 pacijenata, od [...]\nHDZ1990 BRČKO : DONIJETI ZAKON O RESTITUCIJI\nSaopštenje stranke HDZ1990: Iako se Bosna i Hercegovina prije više od deset godina obvezala da će donijeti Zakon o restituciji, to se ni do danas nije desilo. U međuvremenu je EU naglasila da će to biti jedan od uvjeta za nastavak europskih integracija, a nedavno je i Europski parlament usvojio rezoluciju kojom je pozvao BiH da [...]\nBRČANSKI SNSD POZDRAVLJA INTERVENCIJU POLICIJE NA ILIĆKI\nOpštinski odbor SNSD pozdravlja reakciju policije Brčko distrikta koja je sinoć spriječila ozbiljan incident u naselju Ilićka, kada se kolona od 10-ak vozila sa istaknutim ratnim zastavama BiH parkirala ispred tržnog centra Gafros povodom proslave 25. novembra. S obzirom da je riječ o naselju u kome žive isključivo Srbi, najvećim dijelom izbjegli sa teritorije Federacije [...]\nVUČIĆ-PUTIN:CIJENA GASA OSTAJE ISTA – 270 DOLARA\nNovembar 25, 2021 Objavio novinar1 U Region, Vijesti Komentari su isključeni\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom dogovorio da u narednih šest mjeseci cijena gasa za Srbiju ostane nepromjenjena i iznosi 270 dolara. On je naveo da će biti povećana i količina uvoza gasa za tih šest mjeseci, a da će nakon tog perioda biti potpisan dugoročan ugovor. “Ne [...]\nPolicija Brčko distrikta BiH učestvovala u obilježavanju Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama\nNovembar 25, 2021 Objavio novinar1 U Brčko distrikt, Vijesti Komentari su isključeni\nPolicija Brčko distrikta BiH kroz svoje redovne aktivnosti prepoznaje važnost teme koja se tiče sprečavanja rodno zasnovanog nasilja. Imajući to u vidu u okviru svojih aktivnosti nezaobilazna je saradnja i podrška nevladinom sektoru u realizaciji obilježavanja 25.novembra Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama i djevojčicama, a u okviru međunarodne kampanje 16 dana aktivizma. Kada [...]\nODREĐEN PRITVOR TROJICI OSUMNJIČENIH U AKCIJI „BJEGUNAC“\nOsnovni sud u Brčkom odredio je po prijedlogu lokalnog Tužilaštva jednomjesečni pritvor osumnjičenim u nedavnoj policijskoj akciji „Bjegunac“ čiji inicijali su M. B-M. i A. B.1 zbog opasnosti da će ponoviti krivično djelo, dok je prema Z.M. određen pritvor u trajanju od 15 dana zbog bojazni da će uticajem na svjedoke i saučesnike ometati krivični [...]\nШефови посланичких клубова Скупштине Брчко дистрикта одржали су данас припремни састанак на којем су утврдили дневни ред за 17. редовну сједницу. Предсједник Скупштине Синиша Милић рекао је да ће се на дневном реду 17. редовне сједнице, у другом читању, наћи Нацрт закон о играма на срећу као и Нацрт закона о прекршајима Брчко дистрикта. „Очекујемо [...]\nBRČKO:JEDAN PREMINULI, 30 ZARAŽENIH\nU posljednja 24 časa u Brčkom je testirano 137 uzoraka, a kod 30 lica test na kovid -19 bio je pozitivan. Preminula je jedna osoba. Na kovid odjeljenjima brčanske bolnice smješteno je 27 pacijenata od kojih je 12 sa teškom kliničkom slikom. Među hospitalizovanim i dalje je izuzetno niska stopa vakcinisanosti.\nBIJELJINA:UHAPŠENA ZBOG POKUŠAJA UBISTVA NEVJENČANOG SUPRUGA\nBijeljinska policija uhapsila je ženu čiji su inicijali J.L. iz Bijeljine zbog pokušaja ubistva nevjenčanog supruga, koji ju je prethodno fizički napao. Policijskoj stanici Bijeljina dva je juče u 18.10 časova prijavljeno da je u ugostiteljskom objektu u Račanskoj ulici u Bijeljini muškarac čiji su inicijali S.L. fizički nasrnuo na ženu sa kojom živi u [...]\n“FAJZER” OPTUŽIO BIVŠU RADNICU ZA KRAĐU 12.000 DOKUMENATA\nNovembar 25, 2021 Objavio novinar1 U Svijet, Vijesti Komentari su isključeni\nKompanija “Fajzer” optužila je bivšu radnicu Čun Saio Li, koja je nedavno dala otkaz, da je na svoj “Gugl drajv” nalog i lične uređaje prebacila više od 12.000 datoteka kompanije, uključujući povjerljive dokumente u vezi sa vakcinama protiv kovida 19 “komirnati” i dva monoklonska antitijela protiv raka. Optužba je podnesena u Kaliforniji, a “Fajzer” tek [...]


Manifestacija “Selam, ya Resulallah”: Islam je dao veliki doprinos napretku čovječanstva | RTV TK | Najbliži Vama!\nManifestacija “Selam, ya Resulallah”: Islam je dao veliki doprinos napretku čovječanstva\nSARAJEVO, BiH - 23. novembar 2017: U Bošnjačkom institutu u Sarajevu održana je tribina pod nazivom "Zlatni srednji vijek: Zaboravljeno naslijedje islamske civilizacije" u okviru manifestacije Dani o Allahovom Poslaniku "Selam, ya Resulallah". Elvedin Subašić, član redakcije Preporoda i jedan od predavača na tribini, kazao je da je veoma važno podsjetiti javnost i muslimane na određene fragmente iz islamske povijesti. ( Mustafa Öztürk - Anadolu Agency )\nSARAJEVO (AA) – U Bošnjačkom institutu u Sarajevu održana je tribina pod nazivom “Zlatni srednji vijek: Zaboravljeno naslijedje islamske civilizacije” u okviru manifestacije Dani o Allahovom Poslaniku “Selam, ya Resulallah”, javlja Anadolu Agency (AA).\nPrevious articleZa aktivnosti sprječavanja nasilja nad ženama i nasilja u porodici u BiH dodatnih oko 380.000 eura\nNext articleNa današnji dan: Usvojena bh. himna “Jedna si jedina”


četvrtak, 14. septembar 2017. MAPA SVETA SAČINJENA OD KNJIGA!\nJedna od stvari koja čini da knjige imaju tako moćan uticaj na čitaoce leži u tome što nam one dopuštaju da čitanjem upoznamo druge kulture i doživimo stvari koje inače nikada ne bismo uspeli da doživimo u sopstvenom životu. S tim na umu, da li biste želeli da malo proširite svoj čitalački svet? Možda biste želeli da se malo udaljite od knjiga koje čita ceo svet. Ako želite ... >>>\nponedeljak, 04. septembar 2017. SERIJA PO KNJIGAMA SILE I ROLFA BERJLINDA!\nOd 02. septembra, subotom i nedeljom, na kanalu RTS 2 počela je nova serija Plima, snimljena po knjigama Sile i Rolfa Berjlinda. Vulkan izdavaštvo objavilo je za sada knjigu Sve će plima odneti, a u planu je i druga knjiga iz serijala. Godine 1990. Švedska biva potrešena sadističkim ubistvom mlade trudne žene čiji je život oduzet na ostrvu Nordkoster. Zločin i nakon 25 ... >>>\npetak, 01. septembar 2017. KNJIGA KOJA SE SAMOUNIŠTAVA AKO SE SPORO ČITA!\nJedna argentinska izdavačka kuća lansirala je neobičan koncept knjiga koje se samouništavaju ukoliko ih čitaoci odmah ne pročitaju. Tinta počinje da bledi kada se knjiga prvi put otvori i čitaocu ostaje 60 dana da pročita priču do kraja. Ove knjige moraju da se pročitaju u jednom „cugu“. Ne postoji mogućnost da se započne jedno poglavlje i da se zaboravi na knjigu, pa da se ... >>>\nsreda, 30. avgust 2017. RADOJE DOMANOVIĆ\nSJAJNI KRITIČAR LAŽNIH RODOLJUBA i danas blista, a živeo je pre više od 100 godina! Jedan vođa, mnoštvo ministara i siromašan narod. O kojoj to zemlji Domanović piše? Ko su njegovi likovi? Kakvi su to njihovi problemi? Kada ne bismo znali da su ova dela nastala pre stotinu godina, mogli bismo se grdno zbuniti i pomisliti da nam je sve to nekako previše ... >>>\nčetvrtak, 10. avgust 2017. REKA KNJIGA!\nU okviru izložbe „Nuit Blanche!“ tj. „Bela noć“ u Torontu u Kanadi, anonimni španski autor predstavio je svoj projekat pod imenom „Luzinterrupts“ gde je zaustavio čitav saobraćaj u jednoj od glavnih ulica grada i to na skoro dve nedelje! Preko 10.000 knjiga rasporođeno je po glavnoj ulici Toronta. Osvetljene knjige postvaljene su tako da izgledaju kao ... >>>\nutorak, 18. jul 2017. ZANIMLJIVOSTI O KNJIGAMA KOJE SIGURNO NISTE ZNALI!\nKnjige nam često donose šarene i maštovite priče, odvode nas u neke druge svetove, vraćaju u prošlost ili pak šalju u budućnost. Iza zanimljivih dela, često se nalaze i popratne priče, vezane za stvarne živote pisaca te egzotične situacije nastale pre i za vreme pisanja dela. Zato vam donosimo manje poznate zanimljivosti o knjigama koje sigurno niste znali. 1. Franc ... >>>\nutorak, 20. jun 2017. NAJVEĆA BIBLIOTEKA NA SVETU!\nU potrazi za dobrom literaturom idealno je da se zaputite u biblioteku, a ako želite da se osećate kao u raju, najbolje je da posetite najveću od najvećih. Američka Kongresna biblioteka u Vašingtonu po svim standardima najveća je na svetu, sa trideset miliona knjiga na skoro pet stotina jezika i više od pedeset i osam miliona rukopisa, a što se tiče naslova na srpskom jeziku, ... >>>\nsreda, 24. maj 2017. BESTSELER KOJI JE PRODAT U 10.000 PRIMERAKA!\nRoman Skini mi zveuzde, Karin Lamber postiže neverovatne uspehe. Magi je oduvek živela u senci svog supruga, Anrija. Marsel je izgubio ženu Noru, koja je bila sav njegov svet. Magi je ljubitelj knjiga Fransoaz Sagan i obožava da jede čokoladne keksiće i sluša francuske šansone. Marsel voli čabi muziku, sazvežđa, kućice na drvetu i starog usamljenog nosoroga iz obližnjeg zoo-vrta. ... >>>\nsreda, 15. mart 2017. SUŠA IZABRANA ZA KNJIGU GODINE!\nKnjiga Suša, autorke Džejn Harper, izabrana je za knjigu godine na The Indie Book Awards 2017. Ovo je priča o federalnom agentu Aronu Folku koji se vraća u svoj rodni grad prvi put nakon nekoliko decenija odsustva samo kako bi odao poslednju počast svom najboljem prijatelju iz detinjstva Luku i njegovoj porodici. Pre dvadeset godina, Folk je bio osumnjičen za ubistvo jedne devojke, ali ... >>>\nčetvrtak, 23. februar 2017. PRIČE IZ AUTOMATA\nU francuskom gradu Grenoblu su osmislili inovativno rešenje za sve koji čekaju prevoz ili prijatelja na javnim mestima i gledaju kako da im brže prođe vreme. Zvuči pomalo neverovatno, ali je koncept veoma jednostavan. Jedna kompanija iz Grenobla, došla je na ideju da u nekoliko institucija širom tog grada postavi aparate za kratke priče. Osobe koje stoje u redu imaju ... >>>\nGenerated: 05.32.40TRU CHACHE


Pljačkaši zlatare u Parizu "pali" u autobusu za Srbiju (foto)\nA. J. 29. jula 2021. 09:16\nSpektakularna pljačka juvelirnice u Parizu, po svemu sudeći delo je srpskih kriminalaca.\nMan on scooter steals millions from upmarket Paris jeweller https://t.co/XDhgj30AhH #Scooter #Paris #Jewellery #PreciousStones #Stealing #ChaumetBoutique pic.twitter.com/YEKpSH5Z0u\n— The World Explorer (@TheWorldExplor3) July 28, 2021\nAutobus na liniji Pariz – Beograd, u sredu popodne je zaustavila francuska policija, u blizini administrativne granice ove zemlje. Tada su u vozilo uleteli specijalci i povikali na francuskom „policija, policija“…\nU autobus su ušle naoružane osobe u civilu, vičući na francuskom jeziku „policija, policija“. U tom trenutku nastaje haos jer putnici nisu znali šta ih je snašlo. Veoma uzbuđeni policajci naređuju putnicima da se niko ne pomera i samo za nekoliko sekundi u potpunosti kontrolišu autobus. Uperili su pištolje u putnike kao u nekom filmu.\nSudar autobusa i voza kod Pirota: Povređeno 13 osoba\nOpljačkana kuća Novaka Đokovića: Lopovi upali u vilu u Marbelji, evo…\nOvako priča jedan od putnika na liniji Pariz – Beograd, koji se zadesio u autobusu u trenutku kada je izvedena akcija francuske policije, a prenosi sajt „Svi Srbi u Parizu“.\nPrema rečima neimenovanog putnika, autobus koji je krenuo u osam iz Pariza se zaustavio negde oko 12 sati na izlasku iz Francuske, da bi vozači i putnici predahnuli, prenosi izvor koji se nalazio u autobusu. Posle ne tako duge pauze putnici su se vratili u autobus i tada nastaje prava drama.\n„Otvarali su svaku kutijicu“, prenosi putnik. Nedugo potom, dva putnika su uhapšena.\nU jednom trenutku stavljaju lisice dvojici muškaraca, srednjih godina koja su se vozila na spratu autobusa.\n„Rečeno je da je ova akcija usko povezana sa jučerašnjom pljačkom zlatare u Parizu o kojoj priča cela Francuska i da imaju informacije da se u autobusu nalazi ceo plen“, kaže putnik\nNaime, u utorak se desila spektakularna pljačka u Parizu nadomak Jelisejskih polja o Jedna osoba je ušla u zlataru i zatražila da vidi nakit. Kada su prodavci izvadili nakit na sto, muškarac bez maske je izvadio pištolj i pobegao na električnom skuteru sa plenom procenjenim od dva do tri miliona evra.\nFrance Regional News – Paris\nFrench police have arrested two suspects after a robbery at a Paris jewellers where a thief made off with up to €3 million worth of jewellery making his getaway on an electronic scooter.\nTo read this article in full visit:https://t.co/W8ym8Ferlz pic.twitter.com/axtILP9adG\n— TSC International News (@news_tsc) July 28, 2021\nPretres je trajao četiri sata\n„Sve vreme pretresa niko nije smeo da uradi nešto što mu nije rečeno. Na licima policajaca se videla velika uzbuđenost i odlučnost. Oko 16 sati, policija je pretresom jedne torbe pronašla plen koji je tražila. Nakit ukraden u Parizu u vrednosti od tri miliona evra je pronađen u jednoj torbi“, navodi izvor.\n„Vozači su pozvali jednu osobu iz autobusa da prevodi pošto oni ne govore francuski jezik. Na pitanje policije, čija je ovo torba, vozači su odgovorili da ne znaju i ispalo je da je ničija“, dodaje.\nSAD: Ni Dejton, ni Ustav BiH ne daju pravo na otcepljenje\nKomšić optužuje Dodika za krivično delo pobune\nSrbija unapređuje ukupne odnose sa Meksikom\nOd 1. oktobra „2G“ pravilo u Beču


Srpkinja iz Netfliks serije čija je golotinja zaludela svet - NOVA portal\nSrpkinja iz Netfliks serije čija je golotinja zaludela svet\nFilm Autor:Pero Jovović10. okt. 202009:56\nFoto: Supplied by LMK / Landmark / Profimedia\nSerija "Emily in Paris" među prvima je u trendingu na Netfliksu kod nas, a sada je dodatno zaintrigirala javnost zbog Srpkinje Jovanke koja glumi u ovom ostvarenju. I ne, ne pričamo o "ponižavanju Srba" i kritikama koje serija trpi zbog par, neki bi rekli, neprimerenih scena.\nZa novi „Seks i grad“ tvrde da ponižava Srbe\nHaljina iz „Seks i grada“ vredna više od 100 hiljada dolara\nGlumica Aleksandrina, koja u seriji tumači lik Jovanke, treba da snimi reklamu, potpuno gola nasred ulice u jeku turističke sezone.\nOna se predstavlja kao Srpkinja i u razgovoru sa Emili (prim. aut. glavnom junakinjom serije) priča kako joj je vizija lepote – avion. U pitanju je devojka iz Moldavije po imenu Aleksandrina Turkan, koja je na Instagramu opisala kako je bilo snimati ovakve scene.\n„Moje snimanje za seriju je bilo neverovatno. P.S. Molim vas ne pokazujte poslednju fotku mojoj mami jer će dobiti infarkt. I da, šetala sam gola u to u jeku turističke sezone. Ali, sve za umetnost“, napisala je ona.\nif they give you bullshit give them superior bullshit #mondaymantra . ? @corentin_bertau\nA post shared by @ alexandrina_turcan on Aug 2, 2020 at 11:41pm PDT\nTakođe je podelila snažnu poruku.\n„Devojke, idite u školu, zaradite tu diplomu i nađite pravi posao, ili ćete završiti kao ja – gole na ulici zbog neke produkcije samo kako biste zaradile za život.“\nI look cute but I’m evil ??\nA post shared by @ alexandrina_turcan on Oct 9, 2020 at 12:38am PDT\nNjene provokativne i golišave scene su zaludele svet. Ne samo da fanovi komentarišu da je Aleksandrina „brutalno zgodna“, već i domaća javnost navodi da „nisu mogli da nađu lepšu glumicu da nas predstavlja“.\nAleksandrina TurkanEmily in ParisJovankaNetfliksSerijaSrpkinja\nDžejms Bond dolazi u Srbiju\nTom Kruz vratio Zlatne globuse zbog korupcije\nPremijerno na Nova.rs: Vikend sa ćaletom, epizoda 4\nVIDEO Milan Marić: Uz psihoterapiju lakše podnosim pritiske\nKostimi digli buru: Ko je Hurricane obukao tako za Evrosong? 16:14


Tema: KORUPCIJA U SKOLSTVU\n08.10.2006., 01:24 #1\nMoli sve one koji znaju bilo sta gde se i kako mogu kupiti ispiti? Ko su glavni dileri i ko su glavni profesori??? Bez obzira da li se radi o fakultetima, visim skolama, privatnim ili drzavnim univerzitetima..........\n08.10.2006., 14:00 #2\nRe: KORUPCIJA U SKOLSTVU\nukoliko vam neko (IKO!) zatraži da platite ispit, pozovite lepo ko ljudi 011 / 3292-300 i ekipu sa B92 - nek snime i doviđenja, prijatno.\nInače - svesni ste da je širenje LAŽNIH informacija u stvari krivično delo klevete?\n08.10.2006., 14:10 #3\nGrađani NOVOG SADA koji su bili svedoci korupcije mogu da se jave dežurnom policajcu SUP Novi Sad na telefon 422-171. Nakon toga, oni se upućuju dežurnom starešini koji od njih uzima izjave i kome mogu da podnesu prijavu.\ni on-line na: http://www.mans.cg.yu/korupcija/SOS_line.htm\n11.10.2006., 00:28 #4\nBilo bi jos i odlicno da to sve funkcionise!Pa ko ce da im sudi ,kad je i onaj ko treba da sudi iskorumpiran?!?\n11.10.2006., 00:30 #5\nE,da,jos nesto!Na univerzitetu ne vlada toliko ta ''klasicna'' korupcijua u stilu ''daj pare''!Vise je u pitanju ''usluga za uslugu'',a tu je korupcija nedokaziva jer se svi medjusobno stite!\n11.10.2006., 22:26 #6\nЕво, ја бих радо била корумпирана.\nСамо не знам како се крећу цене.....ал може по договору.... ћурка или прасенце....8-)\n14.10.2006., 23:16 #7\nU beogradskoj Višoj poslovnoj školi,\nzahvaljujući lopovčini direktorki Mili Jančetović i njenim saradnicima,\nmožete bez problama steći blanko obrazovanje !\n23.11.2006., 16:39 #8\njao, čula sam trač kažu da postoji i UNIVERZITETSKA MAFIJA\n13.12.2006., 14:22 #9\n13.12.2006., 18:18 #10


eKapija | Analiza Svjetske banke - Pandemija gura stotine hiljada ljudi na Zapadnom Balkanu u siromaštvo\nIzvor: Tanjug | Ponedjeljak, 13.07.2020.| 11:29\nAnaliza Svjetske banke - Pandemija gura stotine hiljada ljudi na Zapadnom Balkanu u siromaštvo\nSvjetska banka (SB) je procijenila da bi na Zapadnom Balkanu, da vlade nisu uvele određene mjere, korona-kriza otjerala najmanje 400.000 ljudi u siromaštvo.\nProcjena Svetske banke je i da bi taj broj bio čak i 950.000 u periodu od juna do avgusta, ako kriza potraje duže.\n- Države su već preduzele određene korake i konkretne mjere, a osim toga i civilni sektor i međunarodne organizacije mogle bi da ulože dodatne napore da se pojedine praznine, kada je u pitanju pružanje socijalnih usluga, popune - zaključila je ona.\nKada je u pitanju uticaj koronavirusa na siromaštvo u zemljama Zapadnog Balkana, odgovorila je da će prihodi pretrpjeti jak udarac, posebno u sektorima koji budu najteže pogođeni krizom, a gubitak prihoda znači da će i veći broj stanovnika biti izložen siromaštvu.\n- Čak i prije krize smo procijenili da otprilike jedna petina stanovništva u regionu živi u siromaštvu - rekla je Tang Van Ngujen.\nPrema njenim riječima, sa jedne strane postoje porodice koje su već siromašne i koje zavise od prihoda koje imaju sedmično ili svakodnevno i one će biti posebno pogođene krizom.\n- Sa druge strane, imate porodice koje su blizu siromaštva. One nisu prije krize bile siromašne, ali se oslanjaju na neka manje sigurna zaposlenja ili čak na zaposlenje u neformalnom sektoru, pa im sada sa ovom krizom prijeti potpuna opasnost da pređu u kategoriju siromašnog stanovništva - tvrdi Ngujen i dodaje da milioni ljudi iz ovog regiona rade u Evropi i šalju novac kući, a sada će i to vjerovatno biti pogođeno krizom.\nU Crnoj Gori bi, zbog pandemije koronavirusa, između 9.000 i 20.000 građana moglo upasti u siromaštvo, ocijenila je Svjetska banka i dodala da bi efekat mogao biti i gori ako kriza potraje.\nNgujen je kazala je agenciji Mina-business, prenosi RTCG, da bi, u slučaju da se desi drugi talas pandemije i slična situacija ponovi do kraja godina, efekat mogao biti mnogo gori ako ne bude nikakvih vladinih mjera.\nBilješke Svjetske banke, koje su prezentovane krajem maja, predstavljaju dopunu ranije objavljenog Redovnog ekonomskog izvještaja za Zapadni Balkan i osim na siromaštvo, odnose se na oblast fiskalne politike, finansijskog sektora, tržišta rada i socijalne zaštite.\nBosanska kasaba na Nišićkoj visoravni - Etno Begovo selo širi kapacitete i čeka nove goste (FOTO) 28.08.2015.\nFinansijski krah - U BiH zatvorene sve farme krzna 09.08.2020.\nVinari u Italiji i Francuskoj smanjuju proizvodnju - "Bacaćemo grožđe da podupremo cijene vina" 09.08.2020.


Jajce: Za svaku novorođenu bebu novčani poklon od 500 KM – Radio Vitez\nSve jajačke bebe, rođene u 2016. godini, Općina Jajce daruje poklonom od 500,00 KM. Naime, u Budžetu za ovu godinu planirana su sredstva u iznosu od 70.000 KM kao pomoć majkama porodiljama za novorođenu djecu. Pravo na ovu naknadu ostvaruje se dokazom o prebivalištu majke na području općine Jajce i podataka iz matične evidencije Općine Jajce o upisu novorođenog djeteta.\nDakle, jednokratna novčana naknada odnosi se, bez izuzetka, na sve bebe rođene u 2016. godini čija majka ima prebivalište na području Jajca. Potrebno je samo pri upisu novorođene bebe u Matičnom uredu Općine Jajce popuniti Zahtjev za isplatu novčane naknade za novorođeno dijete i priložiti potrebna dokumenta (dokaz o rođenju djeteta, uvjerenje CIPS-a o prebivalištu na području Općine Jajce za majku djeteta, dokaz o otvorenom računu i dokaz o identitetu majke (na uvid)).\nU januaru, u Matičnu knjigu rođenih, na području Jajca upisano je šest novorođenih beba, a prve jednokratne naknade u novčanom iznosu od 500,00 KM biće isplaćene ovih dana. Želimo svim novorođenim bebama sretno djetinjstvo.\nPrevious ArticleJelić i Mlakić na PirotiNext ArticleĐelilovac – U njedrima Vlašića među povratnicima


Laguna - Bukmarker - Britanski Telegraf o Liz Pišon - Knjige o kojima se priča\nAko ste iz detinjstva poneli sećanja na kampovanje koja baš i nisu najsrećnija, onda ćete obožavati knjige o Tomu Gejtsu autorke Liz Pišon.\nJasno je zašto je Pišon, koja ilustruje i piše dečje knjige, 2011. dobila nagradu Roald Dal za „Moj savršeni svet – Tom Gejts“.\nTomov školski rad „Zašto je kampovanje bezveze“ priča je o odlasku njegove porodice na kampovanje koje se katastrofalno završilo. Pišonova zgodno uz Tomovog oca daje ogroman „pronađi problem“ crtež koji pokazuje ono što je njegovom tati promaklo: blizina šatora reci.\n„Poigravala sam se da idejom kako da predstavim Toma Gejtsa, i učinilo mi se da bi kampovanje - koje je probudilo u meni neke porodične uspomene - bio dobar element za priču“, rekla je ova Londonka. „Posećujem festivale i slične događaje i kada sam bila na Hej festivalu pitala sam decu u publici da li su nekad bili na kampovanju. Većina jeste. I kada sam ih pitala da li je bilo hladno i mokro, većina je rekla da jeste.“\nKnjige Liz Pišon prepune su humora i primećuje se da su nastale kao rezultat iskustva i posmatranja. Sada četrdesetosmogodišnjakinja, ona je najmlađe od četvoro dece. Majka i otac su je ohrabrivali da još kao mala crta i piše, i sveske koje je sačuvala pokazale su se kao nepresušan izvor ideja.\n„Bila sam bliska sa roditeljima a moja majka, Džoan, koja sada ima 86 godina, uvek je bila umetnička duša. Poreklom je Burmanka i izbegla je invaziju Japana na Burmu kada je imala 16 godina tako što je peške prešla Himalaje sa još nekim ljudima. Sve dok nisam odrasla nisam u potpunosti shvatala koliko je njena mladost bila neverovatna.“\nOtac Pišonove je RAF pilot i porodica je odrasla u severnom Londonu. Išla je u Sent Agustin školu u Kilburnu pre nego što je završila umetnički kurs na Kingsvej koledžu. Pišonova je potom studirala grafički dizajn na Midlseks politehničkoj školi pre nego što je otišla da radi za Džajv rekords kao umetnički direktor. Bila su to obogaćujuća, raznovrsna iskustva, uključujući rad sa muzičarima iz čikaškog benda „Mammoth“.\nPonosna je na rad u Džajvu, uključujući omote za Rubi Tarner. U Džajvu je srela i budućeg supruga Marka Flaneriija, muzičkog producenta koji je radio sa bendom „Def Leppard“.\nStoga je prirodno što muzika igra važnu ulogu u knjigama o Tomu Gejtsu. Glavni junak voli bend po imenu „Dude 3“ i osniva sa drugom Derekom sopstveni bend „Dok Zomvies“. To je glavna šala u knjizi „Izvanredni izgovori (i druge dobre stvari)“ kada sredovečni očevi pokušavaju da se uguraju u bend njihove dece.\nPišonova je dobro izučila svoj zanat. Dizajnirala je čestitke (gde morate da budete dvostruko duhoviti) i napisala je dosta slikovnica – ali su se svi elementi duhovitosti i crteža i teksta spojili u Tomu Gejtsu.\nRadi u šupi u dvorištu svog doma u Brajtonu (gde živi sa suprugom i troje dece) i mukotrpno radi na svakoj stranici knjige. Izdavačima su se toliko dopale originalne vežbanke za prvu priču Toma Gejtsa da su iskoristili njen rukopis kao osnovu za novi font (Pichon Font) koji se koristi u izdavaštvu.\nNjene knjige dobro prolaze i kod čitalaca i kod kritičara pa ne čudi što je dobila nagradu Red haus za najbolju knjigu za mlade i nagradu Voterstouns za najbolju dečju knjigu.\nTom Gejts je majstor izgovora kada su u pitanju neurađeni domaći zadaci – njegov odnos sa učiteljem gospodinom Fulermanom je zadvoljstvo za čitanje i ima urnebesne sukobe sa Dilijom, njegovom „starijom sestrom čudakinjom“.\nOsim toga, on je izuzetan crtač ilustracija i maštovitih šara.\n„Ja sam definitivno Tom“, kaže Pišon. „Zapravo i dalje imam pernicu iz Sent Ogustina prekrivenu šarama starim trideset godina.“\nAutor: Martin Čilton


Koji su sve benefiti SVEŽEG CVEĆA u domu? - PRess Serbia | PR PRess team\nMnoga istraživanja kažu da je uticaj cveća na mentalno zdravlje veliki.\nJedna studija je otkrila da su bolnički pacijenti koji su u svojim sobama imali biljke u saksijama i cveće prijavili da se osećaju manje umorno i uznemireno i da beleže niži krvni pritisak i puls prenosi The List.\nIstraživanje Harvarda pokazalo je da je ljudima koji su često postavljali cveće u svoje prostore bilo lakše da pokažu saosećanje prema drugima.\nNeke od ovih blagodati potiču od priliva svežeg kiseonika koji biljke lako daju. Mogu da povećaju vlažnost u vašem domu dok istovremeno smanjuju nivo CO2.\nDaće prostoru potrebnu svežinu.\nNije potrebno mnogo, možete kupiti u povrtaku sa posla buketić čija će naizgled beznačajnost vama dati mnogo.\nTagovibenefiti cveće dom sveže cveće\nEvo koliko je zapravo higijenski da podignete bebinu CUCLU sa poda!\nNemojte jesti dok radite, ispred kompjutera!