NACRT ZAKONA O UDŽBENICIMA Mišljenјe Poverenice za zaštitu ravnopravnosti na Nacrt zakona\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja je dopisom broj: 011-00-298/2017-04 od 15. januara 2018. godine, dostavilo Povereniku za zaštitu ravnopravnosti Nacrt zakona o udžbenicima, radi davanja mišlјenja.\nUstav Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006) zabranjuje svaku diskriminaciju, neposrednu ili posrednu, po bilo kom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, nacionalne pripadnosti, društvenog porekla, rođenja, veroispovesti političkog ili drugog uverenja, imovnog stanja, kulture, jezika, starosti i psihičkog ili fizičkog invaliditeta. Odredbama člana 20. stav 1. Ustava propisano je da se lјudska i manjinska prava zajamčena Ustavom mogu zakonom biti ograničena ako ograničenje dopušta Ustav, u svrhe radi kojih ga Ustav dopušta, u obimu neophodnom da se ustavna svrha ograničenja zadovolјi u demokratskom društvu i bez zadiranja u suštinu zajamčenog prava, dok je stavom 2. istog člana propisano da se dostignuti nivo lјudskih i manjinskih prava ne može smanjivati.\nUstavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije ("Sl. glasnik RS", br. 22/2009), koji u članu 2. stav 1. tačka 1. propisuje da diskriminacija i diskriminatorno postupanje označavaju svako neopravdano pravlјenje razlike ili nejednako postupanje, odnosno propuštanje (isklјučivanje, ograničavanje ili davanje prvenstva), u odnosu na lica ili grupe kao i na članove njihovih porodica, ili njima bliska lica, na otvoren ili prikriven način, a koji se zasniva na rasi, boji kože, precima, državlјanstvu, nacionalnoj pripadnosti ili etničkom poreklu, jeziku, verskim ili političkim ubeđenjima, polu, rodnom identitetu, seksualnoj orijentaciji, imovnom stanju, rođenju, genetskim osobenostima, zdravstvenom stanju, invaliditetu, bračnom i porodičnom statusu, osuđivanosti, starosnom dobu, izgledu, članstvu u političkim, sindikalnim i drugim organizacijama i drugim stvarnim, odnosno pretpostavlјenim ličnim svojstvima. Odredbama člana 4. propisano je načelo jednakosti tako što je regulisano da su svi jednaki i uživaju jednak položaj i jednaku pravnu zaštitu, bez obzira na lična svojstva, te da je svako dužan da poštuje načelo jednakosti, odnosno zabranu diskriminacije. Odredbama čl. 5-14. definisani su različiti oblici povrede načela jednakosti, odnosno diskriminatornog postupanja. Odredbama člana 19. propisano je da svako ima pravo na predškolsko, osnovno, srednje i visoko obrazovanje i stručno osposoblјavanje pod jednakim uslovima, u skladu sa zakonom, kao i da je zabranjeno licu ili grupi lica na osnovu njihovog ličnog svojstva, otežati ili onemogućiti upis u vaspitno-obrazovnu ustanovu, ili isklјučiti ih iz ovih ustanova, otežati ili uskratiti mogućnost praćenja nastave i učešća u drugim vaspitnim, odnosno obrazovnim aktivnostima, razvrstavati učenike po ličnom svojstvu, zlostavlјati ih i na drugi način nepravedno praviti razliku i nejednako postupati prema njima. Odredbama člana 22. propisano je da svako dete ima jednaka prava i zaštitu u porodici, društvu i državi, bez obzira na njegova/njena lična svojstva ili lična svojstva roditelјa, staratelјa i članova porodice. Odredbama čl. 3. st. 1. tač. 2. Zakona o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom ("Sl. glasnik RS", br. 33/2006 i 13/2016) diskriminacija je definisana kao svako pravlјenje razlike ili nejednako postupanje, odnosno propuštanje (isklјučivanje, ograničavanje ili davanje prvenstva) u odnosu na lica ili grupe, kao i na članove njihovih porodica, ili njima bliska lica, na otvoren ili prikriven način, a koje se zasniva na invalidnosti ili na razlozima u vezi sa njom.\nRepublika Srbija preuzela je određene obaveze ratifikacijom međunarodnih konvencija – Konvencije o pravima deteta ("Sl. list SFRJ - Međunarodni ugovori", br. 15/90 i "Sl. list SRJ - Međunarodni ugovori", br. 4/96 i 2/97), koja u čl. 23. i 28. utvrđuje jednakost dece sa smetnjama u razvoju sa ostalom decom i pravo na obrazovanje za svu decu i Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom ("Sl. glasnik RS - Međunarodni ugovori", br. 42/2009), koja se u članu 7. posebno bavi decom sa invaliditetom i obavezuje države potpisnice da preduzmu sve potrebne mere kako bi osigurale da deca sa invaliditetom uživaju sva lјudska prava i osnovne slobode na osnovu jednakosti sa drugom decom, a u članu 24. utvrđuje pravo na obrazovanje osoba sa invaliditetom bez diskriminacije i na osnovu jednakosti sa drugima.\n1. U članu 2. stav 1. Nacrta zakona, kod definisanja udžbenika navedeno je da je udžbenik osnovno didaktički oblikovano nastavno sredstvo "učenika i polaznika", dok je u pojedinim odredbama (npr. član 2. stav 5, član 4. st. 1. i 2, član 5. stav 3.), prilikom određivanja ko upotreblјava i kome su namenjeni udžbenici, udžbenički komplet i dr. naveden samo učenik ili samo polaznik. Poverenik ukazuje da je po ovom pitanju neophodno izvršiti usaglašavanje u celom tekstu Nacrta.\n2. Članom 4. Nacrta zakona propisano je da je prilagođeni udžbenik prethodno po zakonu odobreni udžbenik u skladu sa obrazovnim potrebama učenika sa smetnjama u razvoju i invaliditetom čiji vid prilagođavanja utvrđuje tim za inkluzivno obrazovanje škole koju učenik pohađa, a način prilagođavanja propisuje ministar, dok je članom 42. stav 2. tačka 1) Nacrta zakona propisana novčana kazna za prekršaj izdavača ako prodaje udžbenik i priručnik, koji se štampaju na jeziku i pismu nacionalne manjine, odnosno sa prilagođenim pismom i/ili formatom za učenike sa smetnjama u razvoju i invaliditetom po većoj maloprodajnoj ceni koja je veća od maloprodajne cene udžbenika i priručnika sa PDV-om na srpskom jeziku, odnosno čiji se sadržaj i/ili format prilagođava. Poverenik smatra da u Nacrtu zakona nije dovolјno jasno određeno šta se smatra pod prilagođenim udžbenikom, te se stiče utisak da su u pitanju posebni udžbenici za decu sa smetnjama u razvoju i invaliditetom, što bi bilo u suprotnosti sa antidiskriminacionim propisima. Iz teksta odredbe nije jasno da li se radi o udžbenicima čiji se sadržaj ili format prilagođava. Iz navedenih odredaba Nacrta zakona ne može se zaklјučiti da li će primera radi deca koja su slepa učiti isto gradivo kao i deca koja nemaju ovu vrstu invaliditeta, odnosno da li će koristiti udžbenik prilagođenog formata ili udžbenik prilagođenog sadržaja u smislu da će sadržaj udžbenika biti skraćen ili na bilo koji drugi način smanjen, što bi moglo da utiče na kvalitet obrazovanja deca sa ovom vrstom invaliditeta i što bi moglo da dovede do diskriminacije, odnosno neopravdanog pravlјenja razlike u odnosu na ove učenike samo zbog njihovog ličnog svojstva.\nTakođe u članu 4. Nacrta zakona potrebno je precizirati i šta se smatra vidom, a šta načinom prilagođavanja, odnosno šta u smislu Nacrta zakona predstavlјa prilagođavanje i koja je veza između ovog prilagođavanja i nastavnog plana i programa za sve učenike. Poverenik je mišlјenja da odredbe koje se odnose na prilagođene udžbenike treba još jednom razmotriti i precizirati, pri čemu je potrebno voditi računa da budu u skladu sa antidiskriminacionim propisima i da obezbeđuju jednake mogućnosti za sve učenike bez obzira na njihova lična svojstva.\n3. Odredbom člana 9. stav 1. Nacrta zakona, propisano je da "Vlada može, u cilјu omogućavanja jednake dostupnosti obrazovanja i vaspitanja u skladu sa raspoloživim sredstvima budžeta Republike Srbije, doneti odluku o finansiranju pripreme i/ili nabavke i dodele, odnosno sufinansiranju pripreme i/ili nabavke udžbenika, priručnika, nastavnih sredstava i pomagala za učenike i polaznike koji su socijalno i materijalno ugroženi, kao i za učenike sa smetnjama u razvoju i invaliditetom. Odlukom iz stava 1. ovog člana Vlada utvrđuje: 1) nivo i vrstu obrazovanja, razred i predmet za koji će se finansirati, odnosno sufinansirati udžbenici, priručnici, nastavna sredstva i pomagala; 2) uslove i kriterijume na osnovu kojih učenik, odnosno polaznik ostvaruje pravo na finansiranje, odnosno sufinansiranje." Poverenik je mišlјenja da treba da postoji obaveza finansiranja nabavke ovih udžbenika i nastavnih pomagala u cilјu podsticanja pune ravnopravnosti, zaštite i napretka lica, odnosno grupe lica koje se nalaze u nejednakom položaju naročito imajući u vidu da je u skladu sa članom 71. stav 2. Ustava Republike Srbije osnovno obrazovanje obavezno i besplatno, a srednje obrazovanje je besplatno.\n4. Takođe, u članu 10. stav 2. propisano je da se pored ostalog, pod niskotiražnim udžbenikom smatra i udžbenik prilagođen potrebama učenika sa smetnjama u razvoju i invaliditetom, kao i udžbenik na jeziku i pismu nacionalne manjine. U stavu 3. ovog člana, propisano je da izdavači udžbenika imaju obavezu da učestvuju u obezbeđivanju sredstava za izdavanje niskotiražnih udžbenika u iznosu 2% ostvarenih neto prihoda od prodatih udžbenika i drugih nastavnih sredstava u prethodnoj kalendarskoj godini i da navedena sredstva obračunaju i uplate na namenski račun budžeta Republike Srbije najkasnije do 31. marta, dok je stavom 4. propisano da Vlada može, ako sredstva iz stava 3. ovog člana nisu dovolјna za finansiranje izdavanja niskotiražnih udžbenika, u skladu sa raspoloživim sredstvima budžeta Republike Srbije, doneti odluku o sufinansiranju pripreme i/ili nabavke niskotiražnih udžbenika. Poverenik je mišlјenja da je navedenu odredbu potrebno još jednom razmotriti, a posebno sa aspekta usaglašenosti sa antidiskriminacionim propisima. Naime, postavlјa se pitanje da li će učenicima sa smetnjama u razvoju i invaliditetom, kao i učenicima koji se obrazuju na jeziku i pismu nacionalne manjine biti obezbeđeni udžbenici ukoliko sredstva koja obezbeđuju izdavači udžbenika nisu dovolјna, a Vlada nije obezbedila dodatna sredstva u budžetu. S tim u vezi, mišlјenja smo da je potrebno propisati mehanizam kojim će se obezbediti da učenici sa smetnjama u razvoju i invaliditetom kao i učenici koji se obrazuju na jeziku i pismu nacionalne manjine imaju potrebne udžbenike. Takođe, ističemo da je članom 14. stav 3. Nacrta zakona propisano da se delatnost Centra finansira iz sredstava izdavača u skladu sa pomenutim članom 10. Nacrta zakona iz čega proizlazi da Centar nema sopstvenih prihoda, te bi u slučaju da Vlada ne obezbedi nedostajuća sredstva, štampanje ovih udžbenika bilo neizvesno.\nPored navedenih primedaba Poverenik je mišlјenja da je u članu 10. stav 2. tačka 2) Nacrta zakona kod navođenja šta se smatra niskotiražnim udžbenikom potrebno precizirati da je u pitanju i udžbenik "koji je formatom" prilagođen potrebama učenika sa smetnjama u razvoju i invaliditetom.\n5. U članu 12. stav 1. Nacrta zakona, propisano je da "Udžbenik, priručnik, elektronski dodatak uz udžbenik, dodatno nastavno sredstvo, didaktičko sredstvo i didaktičko igrovno sredstvo svojim sadržajem i oblikom treba da omoguće sprovođenje principa jednakih mogućnosti". Poverenik za zaštitu ravnopravnosti je mišlјenja da je potrebno precizirati odredbe člana 12. stav 1. Nacrta zakona tako što bi se propisalo da udžbenici i sva druga nastavna sredstva i pomagala treba da promovišu pravo na ravnopravnost i nediskriminaciju.\n6. Članom 14. stav 4. Nacrta zakona propisano je da Centar izdaje niskotiražni udžbenik koji je izabran za korišćenje od strane najvećeg broja učenika i polaznika ukoliko izdavač nije zainteresovan da sam izdaje taj niskotiražni udžbenik. Poverenik smatra da je potrebno preciziranje i usaglašavanje ove odredbe sa članom 33. st. 2. i 3. Nacrta zakona u smislu ko i kako vrši izbor udžbenika, imajući u vidu da odluku o izboru udžbenika donosi nastavničko veće. Dalјe u vezi sa izborom udžbenika, na ovom mestu ukazujemo i na to da posebno treba razmotriti i odredbe člana 33. st. 4. i 5. Nacrta zakona, kojima je propisano da ukoliko u Katalogu nema odobrenih udžbenika za nastavu na jeziku i pismu nacionalne manjine, škole od odobrenih udžbenika na srpskom jeziku vrše izbor udžbenika koji će biti preveden na jezik i pismo nacionalne manjine, dok je stavom 4. ovog člana predviđeno da će se udžbenik koji je izabran za korišćenje od strane najvećeg broja učenika koji pohađaju nastavu na jeziku i pismu nacionalne manjine u odnosu na ukupan broj učenika koji pohađaju nastavu na jeziku i pismu te nacionalne manjine, koristiti u svim školama u kojima se obrazovno-vaspitni rad ostvaruje na tom jeziku i pismu. Poverenik smatra da Nacrt zakona ne sadrži dovolјno jasne kriterijume koji će se koristiti prilikom donošenja odluke o izboru udžbenika, niti detalјnije uređuje sam postupak njihovog izbora, čime je ostavlјen prostor za različita tumačenja i moguće nejednako postupanje i primenu zakona u praksi.\n7. U članu 22. Nacrta zakona, propisano je da stručnu ocenu kvaliteta rukopisa udžbenika, daje Komisija koju iz reda zaposlenih formira Zavod, odnosno Pokrajinski zavod. Ukoliko nema zaposlenih lica za odgovarajuću oblast, data je mogućnost angažovanja drugih stručnih lica za odgovarajuću oblast za koju je dostavlјen rukopis udžbenika. Poverenik smatra da je neophodno propisati obavezno učešće eksperta/kinje za oblast lјudskih prava i antidiskriminacionog zakonodavstva u radu Komisija za ocenu kvaliteta rukopisa.\n9. Dalјe, ukazujemo na odredbu člana 37. stav 3. Nacrta zakona, prema kojoj se za sredstvo obezbeđenja za ispunjenje obaveze izdavača, kao osnova za izračunavanje projektovanog neto prihoda, uzima tiraž udžbenika izdavača koje su škole izabrale "pre" objavlјivanja Kataloga. Imajući u vidu da je čl. 18. i 33. Nacrta zakona, predviđeno da škole vrše izbor udžbenika iz Kataloga udžbenika, koji se objavlјuje najkasnije do 15. februara, sugerišemo da se odredbe ovih članova usaglase i preciziraju u smislu da škole ne mogu vršiti izbor udžbenika pre objavlјivanja Kataloga.\n10. Članom 40. stav 1. tačka 4) Nacrta zakona, propisano je da se udžbenik povlači iz upotrebe u slučaju da je tokom korišćenja određenog udžbenika procenjeno da se njegovom upotrebom ne obezbeđuje ostvarivanje "cilјeva" obrazovanja i vaspitanja, dok je stavom 7. istog člana propisano da je povlačenje udžbenika opravdano ako se njegovim korišćenjem ne obezbeđuju "ishodi" obrazovanja i vaspitanja. Poverenik smatra da je celishodno da se ove odredbe podjednako odnose kako na cilјeve tako i na ishode obrazovanja i vaspitanja, koji su u korelaciji i koji su propisani čl. 8. i 9. Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja ("Sl. glasnik RS", br. 88/2017).\nIzvor: Vebsajt Poverenice, 21.02.2018.


Univerzitet u Beogradu obeležio 212 godina postojanja | Ekspres.net\nIstakla je članstvo Univerziteta u Beogradu u Evropskoj univerzitetskoj alijansi “CircleU” i navela da je u prethodnih 12 meseci napravljen pomak u rešavanju velikih infrastrukturnih problema fakulteta, čije prostorno pitanje nije u potpunosti rešeno.\n“Sada kada smo na pragu da se usvoje ti projekti, očekujemo i da uskoro krene gradnja. To je nešto što ohrabruje i profesore i studente i omogućava bolje uslove za rad”, navela je Popović na svečanoj zajedničkoj sednici Senata i Saveta u čast proslave Dana Univerziteta u Beogradu.\nNavela je da ova godina zbog epidemije virusa korona donela, kako kaže, slabosti, ali i pohvale za učinjeni napor, pre svega u održavanju onlajn nastave.\n“Ova godina je bila teška, možda smo mogli bolje, ali svakako mislim da možemo da budemo zadovoljni onim što smo učinili i da nas to tera na nove uspehe”, rekla je Popović.\nPovezane vesti – Diploma jeftinija od lične karte\nPopović je podsetila da je Univerzitet u Beogradu član Evropske univerzitetske alijanse “CircleU” i da je veliki znak priznanja za kvalitet Univerziteta to što je po pozivu postao član prestižne evropske mreže najboljih univerziteta iz tehničkih i prirodnih nauka.\n“Verujem da će se koristi od učešća u toj mreži tek pokazati kroz porast raznih projekata i partnerstava sa najboljim evropskim univerzitetima iz oblasti istraživanja”, rekla je Popović.\nSrpsko članstvo u evropskoj univerzitetskoj mreži “CircleU” takođe će se odraziti i na nauku, ukazala je Popović i dodala da “od nas zavisi koliko ćemo te šanse iskoristiti”.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević istakao je saradnju sa Univerzitetom, koju je nazvao plodonosnom i dodao da se radi na uvođenju novih zakona.\nIstakao je da se zajednički radi na strategiji obrazovanja i nauke, ne samo do 2027. godine, već se, kako kaže, radi na tome da se zaokruži celina do 2030. godine.\n“Nekim zajedničkim trudom i radom do kraja godine to možemo da usvojimo”, naglasio je ministar.\nKako kaže, Univerzitet u Beogradu nosi sa punim pravom status Univerziteta od nacionalnog značaja i da predstoji mnogo posla, pre svega u infrastrukturnom smislu i povećanju broja mesta za studente u studentskim centrima.\nProslava Dana Univerziteta u Beogradu upriličena je u botaničkoj bašti “Jevremovac”, jednoj od zadužbina beogradskog Univerziteta koji održava i čuva Biološki fakultet.\nTags beogradfakultetiuniverzitetUniverzitet u Beogradu\nUPIS 27.382 STUDENATA: Suspenduju se izbori u zvanja profesora Fabrici: Status kvo nije opcija u dijalogu URUŠAVANJE OBRAZOVANJA: Diploma jeftinija od lične karte “UPRKOS PANICI” Brnabić: Još uvek nema razloga da zatvaramo vrtiće, škole i fakultete


Novi zakon bolji za poljoprivrednike | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNovi zakon bolji za poljoprivrednike\n- Ritam Grada - Feb 13, 2013\nNa trećoj sednici članova Saveta za poljoprivredu analiziran je Zakon o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Predsednik Saveta, Saša Kostić posebno je istakao član 4 ovog Zakona koji se odnosi na visinu agrarnog budžeta na nivou Republike Srbije kojim je predviđeno da u naredne tri godine minimalni iznos bude pet procenata, što je, kako je rekao, drastično povećanje u odnosu na predhodni period kada je prosek bio dva i po do tri, što će puno značiti našim poljoprivrednicima.\nČlanom 13 Zakona, predviđeno je da lokalna samouprava ne može da utvrđuje mere podrške za direktna plaćanja, ali može uzeti učešće u finasiranju premija osiguranja za useve, plodove, višegodišnje zasade, rasadnike i životinje, regrese za troškove skladištenja u javnim skladištima, regrese za reproduktivni materijal i to za veštačko osemenjavanje, zatim za kreditnu podršku, sufinansiranje kamata za poljoprivredne kredite, repromaterijale, kupovinu poljoprivredne mehanizacije, mašina u voćarstvu, stočarstvu i povrtarstvu.\n– Svi mi smo donošenje Zakona o podsticajima u poljoprivredi čekali i ono što je dobro i što smo uvek tvrdili je da je ovo prvi korak ka uspostavljanju jedne stabilne agrarne politike – rekla je Snežana Živanović Katić, pomoćnik gradonačelnika za poljoprivredu. – Nacrtom Zakona je bilo predviđeno da lokalne samouprave ne mogu da vrše direktna plaćanja prema poljoprivrednim proizvođačima i dobro je to što su nakon javne rasprave usvojene primedbe i sugestije pojedinih lokalnih samouprava i grada Kragujevca, tako da sad imamo delimično proširena ovlašćenja lokalnih samouprava. Ne čekajući da ugledamo konačnu verziju Zakona mi smo morali da donesemo Program razvoja poljoprivrede u 2013. godini, jer je njegovo usvajanje bio uslov da vratimo zahteve ka budžetu za izmirenje neizmirenih obaveza, da finansiramo Šumadijske zimske igre, odlazak poljoprivrednika u Budimpeštu i programe koji su startovali odmah kako smo kalendarski zakoračili u 2013. godinu.\nOvim Programom obuhvaćene su tekuće ugovorene obaveze, neizmirene kapitalne investicije, odnosno ono što se godinama unazad radi, dok će deo koji se odnosi na podsticajne mere biti definisan posle donošenja Zakona o podsticajima u poljoprivredi.\n– Za sada sigurno možemo da pripremamo odluke o subvenciji osiguranja useva i za veštačko osemenjavanje što je nastavak onoga što smo i ranije radili, dok ćemo za kreditne podrške sačekati da Ministarstvo donese konkretne uredbe i pravilnike na osnovu kojih ćemo u toku godine donositi odluke. Ovaj Program usvojilo je Gradsko veće grada Kragujevca, a sada smo u obavezi da program pošaljemo Ministarstvu i da dobijemo saglasnost što nas čeka u narednom periodu – navela je Živanović Katić.\nDva nova programa subvencije poljoprivrede\nOživljavanje domova kulture na seoskom području


Čvrsti otpad u BiH- standardi daleko a smeće blizu | Istinomjer\n16. Septembra 2018.\t Denis Čarkadžić\nVidljivo je da zakona, strategija i planova za rješavanje problema odlaganja čvrstog otpada ne nedostaje. Međutim, ozbiljnih pomaka nema, a građanima Bosne i Hercegovine od usvojenih zakona puno je uočljivija nebriga nadležnih institucija, oličena u gomilama otpada svih vrsta koje bukvalno zatrpavaju njihovu životnu sredinu. Broj divljih deponija, kao i onih koje ne funkcionišu u skladu sa propisima rapidno raste, te je praktično nemoguće utvrditi koliko ih zaista ima.\nProblem odlaganja čvrstog otpada prisutan je već duže vrijeme u Bosni i Hercegovini, te je kako vrijeme odmiče sve veći. I pored toga što jako često od strane političkih ličnosti i funkcionera na različitim pozicijama i nivoima vlasti čujemo kako naša zemlja ima veliki turistički potencijal, te kako prirodna bogatstva i samo okruženje kao takvo treba zaštititi i sačuvati, jako malo ili gotovo ništa se uradilo da to tako zaista i bude.\nDok javnost sluša lijepe riječi i obećanja, izgradnja savremenih deponija za čvrsti otpad uključujući i sistem sabirališta, postrojenja za povrat komponenti te odlagališta životinjskog otpada koji bi osigurali zaštitu životne sredine i zdravlja građana, održivo upravljanje okolišem, modernizaciju usluga, dodatno zapošljavanje, te uopšte unaprijedile kvalitet života u Bosni i Hercegovini, nisu visoko na listi prioriteta nadležnih institucija.\nEklatantan primjer katastrofalnog stanja po ovom pitanju je dolina rijeke Drine, koja je “zatrpana” nelegalnim, divljim, i deponijama koje ne ispunjavaju ni minimum propisanih standarda, te je Istinomjer u nekoliko navrata javnosti na to skretao pažnju. Tako smo u našem tekstu pod nazivom Raščišćavanje deponije Šišeta još uvijek na čekanju, govorili o neriješenom problemu odlaganja čvrstog otpada u goraždanskoj opštini. Na ovom primjeru se jasno vidi da pored ekološkog, problem odlaganja čvrstog otpada može prerasti i u sigurnosni izazov. Tome svjedoči i požar koji je augusta ove godine izbio na divljoj deponiji Šišeta, a koju šira goraždanska regija još uvijek koristi za odlaganje otpada.\nPisali smo i o problemu gradske deponije koja se nalazi na samom ulazu u još jedan grad na rijeci Drini, Višegrad, koja također već dugi niz godina čeka na rješavanje. Da je ovo ozbiljan izazov sa kojim se lokalne zajednice ali i viši nivoi vlasti moraju ozbiljno pozabaviti, prilikom svoje posjete Višegradu naglasio je i Specijalni predstavnik Evropske unije u Bosni i Hercegovini, Lars-Gunnar Wigemark koji je tom prilikom izjavio:\nČuli smo o problematici zagađenja toka rijeke Drine. Velike količine smeća koje se odlažu su loše za okolinu i prva stvar na kojoj bi trebalo raditi je jačanje kulture i razumijevanja da ne možete odlagati smeće na ilegalnim deponijama.\nLars-Gunnar Wigemark, 13.04.2018.\nObećanja da će se stvari pokrenuti sa mrtve tačke ne nedostaje. Jedno od takvih dao je i načelnik višegradske opštine, Mladen Đurević koji je tokom posjete amabasadora Wigemarka Višegradu izjavio:\nOtpad na rijeci Drini iznad Hidroelektrane Višegrad je veliki problem. Želja svih nas je da se taj problem riješi. Jedna od tema je bila i rješavanje naše gradske deponije i ja sam ubijeđen da ćemo i taj problem riješiti.\nMladen Đurević, 13.04.2018.\nU Zvorniku je stanje nešto bolje, ali i pored funkcionisanja regionalne deponije na Crnom vrhu kojom se, kako se navodi, riješio problem divljih deponija u devet opština RS i FBiH, stvari ne funkcionišu dovoljno dobro. Naime još tokom 2017. godine, Javnom preduzeću „Regionalna deponija“, “komunalna preduzeća iz ovih opština za odlaganje otpada za pet mjeseci rada već duguju 180.000 KM”. Aleksandar Vračević, direktor JP „Regionalna deponija” s tim u vezi kaže:\nOno što iznenađuje jeste činjenica da su u svim opštinama iz kojih se otpad dovozi na našu deponiju komunalnim preduzećima dozvolili ili povećanje cena usluga ili neke subvencije kako bi pokrili povećnje troškova za odlaganje smeća na deponiji, ali smo za kratko vreme u potraživanju više od polovine fakturisanih sredstava…\nAleksandar Vračević, 10.07.2017.\nOvakve ili slične probleme ima gotovo svaka lokalna zajednica i grad u Bosni i Hercegovini, gdje ni glavni grad države nije izuzetak. Svoj su glas tako, krajem prošlog mjeseca po ko zna koji put digli stanovnici Sarajeva, pozivaju nadležne da riješe problem deponije u Smiljevićima.\nUpravljanje otpadom nije uređeno na nivou države, te je osnovni zakonski okvir koji reguliše ovu oblast u Bosni i Hercegovini uspostavljen 2002. i 2003 godine usvajanjem entitetskih zakona- Zakona o upravljanju otpadom u Federaciji BiH, te Zakonom o upravljanju otpadom Republike Srpske. U skladu sa zakonskim obavezama, usvojen je i Federalni plan upravljanja otpadom 2012.-2017. godine. Međutim, Ured za reviziju institucija u FBiH u zaključku dokumenta pod nazivom „Određene mjere iz Federalnog plana upravljanja otpadom nisu implementirane u zadatim rokovima“ između ostalog navodi da se “opredjeljenja vlasti u ovoj oblasti ne ostvaruju planiranom dinamikom”, te se “procjenjuje da nadležne institucije kasne u provođenju planiranih mjera.” Revizorski tim dalje zaključuje “da institucije na svim nivoima nisu efikasne u implementiranju planiranih mjera iz Strategije zaštite okoliša 2008.-2018.godine i Federalnog plana upravljanja otpadom 2012.- 2017.godine.” Dokument Ureda za reviziju zaključuje i da nije donesen Federalni plan upravljanja opasnim otpadom, te da “niži nivoi vlasti koji su usvojili Planove upravljanja otpadom, su u nedovoljnoj mjeri implementirali zacrtane cilljeve, dok u većini kantona, odnosno opština ovi dokumenti nisu doneseni. Pored toga u većini kantona i opština nisu pripremljene studije izvodljivosti za regiju i određene lokacije na osnovu istražnih radova za Regionalne centre upravljanja otpadom.” U skladu sa navedenim zaključcima date su i preporuke kako za Federalno ministarstvo okoliša i turizma, tako i za nadležna kantonalna ministarstva, te jedinice lokalne samouprave.\nKada je Republika Srpska u pitanju, vlada tog entiteta aprila 2010. godine usvojila je Strategiju upravljanja otpadom za period od 2010. do 2019. godine. Kratkoročni ciljevi u okviru Strategije bili su “izgradnja 12 regionalnih centara za upravljanje otpadom do 2014. godine, uspostavljanje posebnih tokova otpada, saniranje postojećih smetlišta, podsticanje korišćenja otpada kao goriva u cementarama, te uspostavljanje Sistema upravljanja opasnim otpadom”, dok će se dugoročno težiti “ izgradnji spalionice medicinskog i opasnog otpada, uspostavljanju sistema upravljanja građevinskim otpadom i ponovnom iskorištavanu i reciklaži ambalažnog otpada.”\nNakon što je krajem decembra prošle godine, Ustavni sud Republike Srpske utvrdio da su pojedine odredbe Zakona o upravljanju otpadom neustavne, kao i odluka o koeficijentima za obračun naknade za opterećivanje životne sredine ambalažnim otpadom i ciljevima upravljanja ambalažom i ambalažnim otpadom za 2015. i 2016. godinu, početkom 2018. godine, Narodna skupština Republike Srpske usvojila je po hitnom postupku Zakon o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom.\n“Cilj ovog zakona je normiranje koeficijenata i ciljeva za obračun naknade za opterećivanje životne sredine ambalažnim otpadom, koja se prikuplja po principu „zagađivač plaća”. Novi Zakon takođe predviđa i dodatno uređivanje pitanja izrade i donošenja Republičkog plana upravljanja otpadom u skladu sa Direktivom broj 2008/98 Evropskog parlamenta i Savjeta od 19. decembra 2008. godine o otpadu i stavljanju van snage određenih direktiva”, saopšteno je iz Vlade Republike Srpske.\nPored ovoga, Vlada RS je tokom 2018. godine usvojila i Nacrt Strategije upravljanaja otpadom (2016.-2025.), te je aprila ove godine prezentirana i metodologija izrade Plana upravljanja otpadom u Republici Srpskoj.\nVidljivo je dakle da zakona, strategija i planova ne nedostaje. Međutim, ozbiljnih pomaka nema, a građanima Bosne i Hercegovine od usvojenih zakona puno je uočljivija nebriga nadležnih institucija, oličena u gomilama otpada svih vrsta koje bukvalno zatrpavaju njihovu životnu sredinu. Broj divljih deponija, kao i onih koje ne funkcionišu u skladu sa propisima rapidno raste, te je praktično nemoguće utvrditi koliko ih zaista ima. Određene procjene govore da takvih deponija u Bosni i Hercegovini ima preko 10 000. S tim u vezi, pokrenut je i projekat „Mapiranje divljih deponija“ u sklopu kojeg je objavljen telefonski broj (080 05 05 06) za besplatnu i anonimnu prijavu divljih deponija u Federaciji Bosne i Hercegovine, koji po riječima voditelja projekta Zorana Adžaipa, ne prestaje zvoniti.\nStručnjakinja za okoliš i upravljanje otpadom, Maja Čolović-Daul o tome kaže:\nZabrinjavajuće je da skoro sve opštinske deponije u BiH, osim nekih regionalnih, a u cijeloj BiH ih je trenutno pet, ne zadovoljavaju uvjete adekvatnog odlaganja. Tih (i)legalnih deponija u BiH je gotovo onoliko koliko i opština u BiH i kada dodamo na to impozantan broj od više hiljada malih divljih deponija pa još dodamo da se na tim lokacijama odlaže i opasni otpad (baterije, infektivni i animalni otpad, elektronski i elektronički otpad itd), kao i građevinski otpad, i da se one obično nalaze pored rijeka, onda je utjecaj na okoliš i ljude aksiom koji ne treba dokazivati.\nMaja Čolović-Daul, 06.07.2017.\nIma i svijetlih primjera koji govore o tome da se problem odlaganja otpada ipak može riješiti na društveno odgovoran način. No, oni su nažalost toliko rijetki, da se u ovom trenutku mogu smatrati izuzecima. Deponija u Ramićima, sa izgrađenim sistemom za degasifikaciju deponijskih gasova i sanitarnom ćelijom, jedna je od takvih.\nČinjenica je da već dugo vremena u razvijenom svijetu čvrsti otpad nije smeće, već predstavlja kapital. U Evropskoj uniji koja na godišnjem nivou ima 2,5 milijardi tona otpada ovaj problem se tretira onako kako zaslužuje-na najozbiljniji mogući način, te su prevencija, reciklaža, korištenje u proizvodnji energije (paljenje otpada) i odlaganje pod zemljom načini da se otpad na efikasan način ne samo ukloni, već i iskoristi za stvaranje novih materijalnih vrijednosti, te se od reciklaže otpada u Evropskoj uniji godišnje ostvari prihod od 145 milijardi eura.\nNažalost, kao i u većini drugih oblasti Bosna i Hercegovina je decenijama daleko od standarda koji je dostignut u razvijenom svijetu kada je rješavanje problema čvrstog otpada u pitanju. Krivce za takav odnos prema našoj okolini prevashodno treba tražiti u nadležnim insitucijama, ali, u određenoj mjeri i u građanima Bosne i Hercegovine čija svijest o zaštiti svoje okoline nije na nivou na kojem bi trebala biti. Tako, dok smo sve dalje od evropskih i svjetskih standarda, posljedično, naše sopstveno smeće sve nam je bliže.\nIma još 40 članak/a


POLICIJA UPOZORAVA: Za izazivanje požara sledi novčana kazna! | Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 05.03.2019. 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova – Odeljenja za vanredne situacije u Kruševcu podneli su prekršajne prijave protiv dve osobe sa područja Rasinskog okruga zbog postojanja osnova sumnje da su proteklog vikenda izazvale požare na otvorenom prostoru.\nIz policije upozoravaju da su za požare na otvorenom prostoru, čiji je uzrok spaljivanje biljnih ostataka, Zakonom o zaštiti od požara propisane novčane kazne.\nTako će fizička lica koja se ogluše na zakonske propise platiti kaznu u iznosu od 10.000 do 50.000 dinara, dok je za pravna lica taj iznos od 300.000 do milion dinara, a u slučaju nastanka veće materijalne štete i kazne zatvorom od šest meseci do tri godine.\nOdeljenje za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova u Kruševcu apeluje na građane da ne spaljuju nisko rastinje na otvorenom, jer na taj način izlažu opasnosti ne samo sebe, već i svoje susede i materijalna dobra.\nOvo Odeljenje će intenzivno kontrolisati sprovođenje mera zaštite od požara na otvorenom prostoru i protiv osoba koje ne poštuju zabranu spaljivanja otpada i biljnih ostataka, kao i loženja vatre na otvorenom u šumi, podneti zahtev za pokretanje prekršajnog postupka.\nKRIZA NAPRETKA: Teško gostovanje na Banovom brdu\nDRŽAVA FINANSIRA POPRAVKU KOTLOVA: Bolje grejanje ali tek dogodine


Ta tako popularna Buba – Ivanino blago\nTa tako popularna Buba\n26. February 2007. 1. January 2020.\nNiste ga videli neko vreme, ali on je tu.\nPiše moj dragi gost Zajebant.\nU leto 1933. godine, sastala su se dva “velikana” Adolf Hitler i Ferdinand Porsche u sam osvit drugog rata, imali su o čemu da pričaju. Pričali su oni o jednoj ideji nazvanoj narodna kola – volkswagen. Zamišljeno je da ga vozi svaki peti stanovnik, da ide 100 km, i da košta 1000 rajsh maraka. To je bila ideja, da za građane Nemačke, Porsche pogura Hitlerovu zamisao, o malim kolima sa malom cenom.\nPorsche je vrlo brzo dizajnirao automobil kao tip 60, ali je ubrzo promenio dizajin V1 – Eksperimentalni 1. Hitler je takođe predložio da imaju višnamenske tipove vozila, tako je nastao i model V2. Porsche, međutim, nije imao vremena da završi svoje prototipove. U svakom slučaju, projekat je priveden kraju 1935. godine. Ubrzo je on svoj model V1 izmenio i proizvedeno je 3 komada. Tom novom dizajnu dato je novo ime VW 3. Ovaj automobil imao je rigorozan test sledeće 1936. godine. Ovako je pocela era narodnih kola, koja su svojim izgledom neodoljivo podsećala na bubamaru, pa su dobila i drugi simpatican naziv “BUBA“.\nNa promovisanje Bube došle su sve značajnije ličnosti.\nIz te verzije, nastale su neke druge verzije, kola su imala sličan izgled kao KDF wagen, koji je napravljen kasnije. Konačno, VW3 dobija metalni pod, oscilirajucu osovinu zadnje vuče, prednje vešanje i jako prozorsko okno. Inženjeri su testirali motor, i konačno zaključili da je motor sa 4 cilindra dobar, kao i vazdušno hlađenje. Od tri testirana tipa motora, izabran je najpouzdaniji, koji je, neočekivano, bio i najjeftiniji.\nSledeća kreirana verzija nazvana je VW30. Na ovu verziju SS-ovci su imali zamerke. Konstruktori se ponovo vraćaju KDF wagenu i 1939. godine izlazi model VW 38, pre produkcija i kao konačna verzija VW 39s demonstraciona kola. Tako je nastala verzija koja je dizajnom ostala do dan danas.\nBuba je rađena u mnogim državama sveta, poslednji primerak je sišao sa trake brazilske industrije automobila. Zatvorena je era stare Bube i otvorena era nove Bube. Mislim da je proizvedeno oko 16 miliona primeraka u raznim varijantama. To je auto za sva vremena, najizdržljiviji moto,r a bogme i karoserija, jedan primerak bube je prešao preko 2 miliona kilometara bez generalne opravke motora.\nI ja sam bio ponosni vlasnik jedne takve bube iz 1971. godine, original Nemac Bukvalno je mogla da radi po principu štapa i kanapa, sve je bilo na šraf, motor je mogao biti izvađen za 15 minuta, jedino je zamena svećica bila malo nezgodnija.\nLjudi su od Bube napravili kult, što zapravo ona i jeste. Francuzi su jedini pokušali da naprave narodna kola, nazvali su ga spaček. I mi smo imali isti pokušaj sa Fićom, ali je BUBA ostala BUBA.\nPosted in: Gosti, Traffic | Tagged: Traffic\n15 thoughts on “Ta tako popularna Buba”\n26. February 2007. at 3:51 pm\nNajviše, ali naaajviše volim kad mi neko dođe u goste nenajavljen i silno me iznenadi.\nMoji roditelji su takođe dugo imali Bubu, i kad ih je tata prodao, sećam se da sam plakala :(.\nZajebant, rekoh ti već, ovog puta si totalno potrefio temu. Hvala ti 😀\n26. February 2007. at 7:49 pm\nHvala dete, ja uvek znadem sta treba na blogu ili sta fali 😉 Treba i dodati da, je buba isla iz ruku u ruku tako da je barem tri vlasnika imala svaka Buba, sto znaci da su je vozili preko 50 miliona ljudi, sto retko koji proizvodjac, moze da se pohvali. Istina i Ford T-500 je bio popularan, spacek i tako dalje i tako blize 🙂\n26. February 2007. at 7:53 pm\nHm… pa šta fali, ajde kaži mi… 😉\nE, da, i hvala za ono dete 😀\n26. February 2007. at 11:27 pm\nI ja sam plakao zbog jedne prodate bube… nisam nedelju dana hteo ni reč da progovorim kad je ćale prodao.\nSvaka čast za temu majstore.\nP.S. Da li da napominjem da nam nedostaješ na forumu ili to znaš i sam?\n28. February 2007. at 7:01 pm\nAko valja se da vam nedostajem. A kada razmislim i sta cu vam, ionako sam bio dosadan. 🙂\n28. February 2007. at 7:18 pm\nSuper tema, nazalost ja nikad nisam imao bubu,pa da se uklopim u razgovoru… Jedino sto mogu da kazem je da Miki uvek pogodi temu, svaka cast majstore! 🙂\n28. February 2007. at 7:37 pm\n@ Zajebant, ne izmišljaj…\n@ Bombonaš, dobro došao 🙂\n28. February 2007. at 7:42 pm\nDobro vas nashao 🙂\n17. March 2007. at 6:48 am\nO ho ho, veoma zanimljiv clanak. Vidim “saobracajci” su se malo aktivirali.\nAko smem da primetim, Buba ili kod nemaca poznatija kao Käfer je prizvedena u tacno 21.529.464 primeraka, (taj poslednji primerak koji je sishao sa trake 07/2003. je danas u VW muzeju u Wolfsburgu). I takodje se slazem sa tim da jeste narodni auto, al’ za razliku od svih njemu slicnih je verovatno jedini narodni auto da valja. Jeftin, pouzdan, skromnog izgleda, prepoznatljivog zvuka, jednostavan i za najneiskusnijeg vozaca, revolucionaran po brojnim tehnickim inovacijama ukratko auto koji je gotovo 3/4 veka osvajao kupce, zaljubljenike automobila, drumove i kontinente. Rekoh revolucionaran, jer ima da se pohvali mnogim tehnickim karakteristikama koje smo tek mnogo, mnogo, mnogo kasnije videli na daleko modernijim, ekskluzivnijim ali takodje “legendarnim” automobilima, (od kojih neki i danas predstavljaju kult, nebitno shto je vreme ucinilo da ih danas vidjamo u daleko savremenijim verzijama od one inicijalne). Verovatno najvecim delom treba zahvaliti upravo G-dinu Ferdinad Porshe-u i kreacijama koje su se sa njegovog crtaceg stola prenosile vremenom u savremenu istoriju auto industrije.\nJer vredno je spomenuti da je on otac i jednog mozda manje poznatog, (za to vreme futuristickog) Porshe-a 356-ice, pa jedne 912-ice, pa 914-ice…i naravno legendarne 911-ice. Primera ima josh mnogo, al’ recimo da sam sebi dozvolio za pravo da odaberem one meni najdraze. I kako rece Ivana, “sve na shraf”, jer je je Buba bila verovatno prvi auto koji je imao na svojoj shasiji sve potrebne pogonske elemente da je komotno mogao da se vozi i bez karoserije. Pa da josh spomenemo i taj famozni Boxer motor koji je iz bubina 4 cilindra vremenom “porastao” na 6 i kao takav bio savrshen za gore spomenutu 911-cu.I za kraj da spomenem josh eto 2-3 cake koje su bubi davale karakter nepobedivog vozila. Vazdushno hladjenje, prvi elektro-parafinski starter, (da pali k’o mina i leti i zimi), cevni profili na shasiji kroz koje je uvek prolazio topao vazduh od motora u radu, (te su grejanje i zashtita od vlage na tim kolima bili uvek vrhunski)…\nElem, stara buba ostaje ona prava i jedina buba, i njena danashnja naslednica moze samo da joj pozavidi po mnogo cemu…\n17. March 2007. at 2:03 pm\nvidi mixy-a 😀 pa njegovi postovi bi trebali ići kao gostovanja 😀\n17. March 2007. at 2:56 pm\npa trebalo bi, ovo bre nisu komentari, ovo su romani 🙂\nmoraću da ga malo “obučim” kako to sve ide 😉\n18. March 2007. at 3:00 am\nE sad, kad ne pishem – ne valja, kad pishem – ni to nije po propisu. A da ne spominjem da sam komentar pis’o u 1h58 am po mom vremenu!!!\n18. March 2007. at 7:34 am\n@ mixy, darling bro, idući put, ovakav roman lepo pošalješ mailom i ja objavim kao post 😀 nije pu ništa loše mislila. E sad što ti sediš budan do 2am u to ne ulazim 😉\n16. February 2008. at 9:20 pm\n****** komentar obrisan.\nOvo nije mesto za male oglase.\n1. November 2008. at 1:28 pm\nOvo je divan najdivniji auto svih vremena. Kad tad cu ga kupiti!\nLeave a Reply to Зајебант Cancel reply\nArhiva Select Month December 2021 (1) January 2021 (2) January 2020 (1) December 2019 (1) July 2017 (1) June 2016 (2) May 2016 (1) March 2016 (2) February 2016 (1) October 2015 (1) September 2015 (1) January 2015 (1) December 2014 (1) January 2014 (1) December 2013 (1) November 2013 (1) June 2013 (1) April 2013 (4) March 2013 (2) February 2013 (6) January 2013 (1) December 2012 (2) November 2012 (1) October 2012 (10) September 2012 (2) August 2012 (1) June 2012 (1) May 2012 (1) April 2012 (8) March 2012 (5) February 2012 (4) January 2012 (6) December 2011 (6) November 2011 (4) October 2011 (2) September 2011 (1) August 2011 (2) July 2011 (9) June 2011 (7) May 2011 (4) April 2011 (6) March 2011 (6) February 2011 (3) January 2011 (4) December 2010 (10) November 2010 (13) October 2010 (11) September 2010 (7) August 2010 (6) June 2010 (4) May 2010 (5) April 2010 (6) March 2010 (4) February 2010 (6) January 2010 (7) December 2009 (5) November 2009 (4) October 2009 (3) September 2009 (4) August 2009 (8) July 2009 (10) June 2009 (16) May 2009 (4) March 2009 (4) February 2009 (1) January 2009 (5) December 2008 (1) November 2008 (1) October 2008 (3) September 2008 (1) August 2008 (4) July 2008 (7) June 2008 (5) May 2008 (11) April 2008 (5) March 2008 (8) February 2008 (7) January 2008 (10) December 2007 (4) November 2007 (12) October 2007 (12) September 2007 (10) August 2007 (15) July 2007 (12) June 2007 (8) May 2007 (12) April 2007 (10) March 2007 (17) February 2007 (16) January 2007 (18) December 2006 (19) November 2006 (3) October 2006 (2) September 2006 (5) August 2006 (8) July 2006 (3) June 2006 (8) May 2006 (6) April 2006 (7) March 2006 (3) February 2006 (5) January 2006 (3) December 2005 (10) November 2005 (17) October 2005 (10) September 2005 (2) August 2005 (6) July 2005 (6) June 2005 (7) May 2005 (2) April 2005 (5) March 2005 (8) February 2005 (11) January 2005 (9) December 2004 (5)\nRecepti express domaćice (25)\nRuska salata sa Frikom povrcem\nprocvetalo drvo sastav\nsastav na temu moj komsija\ndobro jutro dobar dan imate li kisobran


Deset godina LezBiba | kulturpunkt\nDeset godina LezBiba\nLezbijska knjižnica LezBib ovog mjeseca slavi svojih prvih i punih 10 godina.\n16.04.2012\t, Zagreb - Knjižnica Bogdan Ogrizović\nLezBib – biblioteka i arhiv otvoren je 13. travnja 2002. Nakon značajne donacije knjiga ženske organizacije Network East-West Women stvorena je ideja o lezbijskoj knjižnici. Prije nastanka LezBib-a Lezbijska grupa Kontra je posjedovala zbirku knjiga koja je bila smještena u Centru za ženske studije. LezBib u svom fondu ima oko 800 knjiga koje obuhvaćaju LGBT teoriju (povijest, lezbijski feminizam, queer studije), praksu (zdravlje, priručnici, biografije, coming out priče, aktivizam, umjetnost, zakonodavstvo), književnost (poezija i proza), te desetak časopisa i stotinjak VHS i DVD filmova. Na Kontrinim internetskim stranicama možete naći pretraživi katalog, kao i popis svih publikacija u LezBib-ovom fondu.\nBiblioteka i arhiv je otvoren lezbijskoj, gej, biseksualnoj, transrodnoj i transseksualnoj populaciji, te svima ostalima zainteresiranima.\nKnjižnice u Hrvatskoj imaju u svojim fondovima izuzetno mali broj knjiga s LGBT tematikom, što ukazuje na neosjetljivost za specifične potrebe i probleme ove zajednice, te na taj način prešutno diskriminiraju LGBT populaciju. Pravo na informaciju je jedno od temeljnih ljudskih prava. Imajući u vidu izuzetno osjetljiv i diskriminatorni položaj lezbijki u Hrvatskoj, zbog kojeg mi najčešće živimo u izolaciji, izuzetno je važno da postoji mjesto na kojem možemo dobiti sve relevantne informacije i publikacije uz zajamčenu anonimnost. Knjižnicom se želi stvoriti sigurni prostor prvenstveno za lezbijke, kao i pružiti informacije, publikacije i filmove LGBT populaciji, te svima ostalima zainteresiranima.\nNa skupu povodom desete godišnjice djelovanja knjižnice u ponedjeljak, 16. travnja u 18 sati, govorit će aktivistkinja i pjesnikinja Aiga Bagić i redateljica Dana Budisavljević te voditeljice knjižnice Nataša Bokan i Suzana Kovačević.\nObjavio/la vatroslav [at] kulturpunkt.hr 15.04.2012


Održana obuka o šansama EU programa 'Horizont 2020' za male bh. firme | Informacija za mali i srednji biznis\nOdržana obuka o šansama EU programa ‘Horizont 2020’ za male bh. firme\n'Horizont 2020' by poduzetnik.ba | on March 12, 2018\t| 0 comments | in Aktuelno | Like it\nNa radionici “EU Horizont 2020 – Instrument za mala i srednja preduzeća” koja je održana danas u Sarajevu predstavljene su mogućnosti za finansiranje u periodu od 2018. do 2020. u okviru tog programa, strategije za dobijanje finansijskih sredstava, te primjeri iz prakse.\nDirektorica Sektora za edukaciju Vanjskotrgovinske komore BiH Elma Kovačević-Bajtal izjavila je da je cilj današnje radionice upoznavanje s pravilima programa “Horizont 2020”, te da je organizovana u saradnji s European Training Academy.\nDodala je da bh. preduzeća imaju priliku da apliciraju za taj fond ali su dosad rezultati izostali, zbog čega su se odlučili da organizuju obuku o pisanju projekata koji zadovoljavaju potrebne kriterije.\nMenadžer European Training Academy za BiH Aldin Ćelović rekao je da je već održan niz sličnih obuka širom BiH, ali da je još uvijek vrlo mali broj bh. firmi čiji su projekti odobreni i koje su dobile sredstva.\nPojasnio je da su neki projekti iz BiH uvršteni u “Horizont 2020” i da su određena sredstva odobrena ali i u tim slučajevima firme iz BiH nisu bile lideri u prijavi već treća strana.\nRadionica je namijenjena predstavnicima malih i srednjih preduzeća, mikro preduzeća, organizacija za podršku biznisu, agencija za podršku inovativnosti, udruženja poduzetnika i slično.\nZa projekte iz sektora malih i srednjih preduzeća maksimalan iznos grantova je do 50.000 eura.


Služba za poduzetništvo, lokalni razvoj i investicije - Obrazac praćenja realizacije ugovora/okvirnog sporazuma po Konkurentskom zahtjevu i otvorenom postupku od 01.01.2017. – 31.12.2017. godine - Srebrenik.ba - oficijelni web portal opštine Srebren\nSlužba za poduzetništvo, lokalni razvoj i investicije - Obrazac praćenja realizacije ugovora/okvirnog sporazuma po Konkurentskom zahtjevu i otvorenom postupku od 01.01.2017. – 31.12.2017. godine\nLOT 2 Izolaterski radovi na krovu / 45261410-1\nOtvoreni postupak broj: 07-5470/16\nDOO HERCEG Srebrenik / ID broj: 4209142540003\n49.444,10 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 60 dana od dana dostavljanja i prihvatanja fakture i ostale relevantne prateće dokumentacije UNDP-u. Fakture će se ispostavljati UNDP-u do iznosa odobrenog za ovaj projekat, a eventualna razlika, do ugovorenog iznosa, će se fakturisati ugovornom organu i platit će se u istom roku/ Rok za završetak radova je 45 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\nPlaćanje će vršiti UNDP direktno dobavljaču\nDatum okončane situacije:\n57.849,60 sa PDV-om\nLOT 3 Stolarski radovi / 45421000-4\n18.228,35 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 60 dana od dana dostavljanja i prihvatanja fakture i ostale relevantne prateće dokumentacije UNDP-u. Fakture će se ispostavljati UNDP-u do iznosa odobrenog za ovaj projekat, a eventualna razlika, do ugovorenog iznosa, će se fakturisati ugovornom organu i platit će se u istom roku/ Rok za završetak radova je 45 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\n21.327,17 sa PDV-om\nLOT 4 Ugradnja solarnih kolektora na krov objekta za potrošnu toplu vodu / 45261215-4\n12.446,07 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 60 dana od dana dostavljanja i prihvatanja fakture i ostale relevantne prateće dokumentacije UNDP-u. Fakture će se ispostavljati UNDP-u do iznosa odobrenog za ovaj projekat, a eventualna razlika, do ugovorenog iznosa, će se fakturisati ugovornom organu i platit će se u istom roku/ Rok za završetak radova je 45 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\n14.561,90 sa PDV-om\nLOT 1 Izvođenje radova na izgradnji sportskog terena – igrališta u Špionici Donjoj / 45236119-7\nOtvoreni postupak broj: 07-1819-1/17\n8.547,00 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 10 dana od prihvatanja okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\n9.999,99 sa PDV-om\nLOT 2 Izvođenje radova na izgradnji poligona kod škole u Ljenobudu / 45236119-7\nOtvoreni postupak broj: 07-1819-2/17\n8.547,80 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 10 dana od prihvatanja okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\n9.999,76 s PDV-om\nLOT 1 Regulacija i sanacija korita rijeke Tinje uzvodno od mosta u Ormanici / Glavni predmet 45000000-7\nOtvoreni postupak broj: 07-1729-1/17\n119.396,56 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti na sljedeći način: 100.000,00 KM će se platiti po prihvatanju okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa, a razliku do vrijednosti okončane situacije ugovorni organ će platiti u roku od 60 dana od dana prihvatanja okončane situacije / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\nSporazumno raskinut ugovor 23.11.2017. godine\nLOT 2 Sanacija i čišćenje korita rijeke Tinje na više lokacija na području općine Srebrenik / Glavni predmet 45000000-7\n72.819,83 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti na sljedeći način: 46.000,00 KM će se platiti po prihvatanju okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa, a razliku do vrijednosti okončane situacije ugovorni organ će platiti u roku od 60 dana od dana prihvatanja okončane situacije / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\n85.126,57 KM sa PDV-om\nIzrada Glavnog projekta revitalizacije šireg kompleksa Starog grada Srebrenika II faza / 71242000-6\nKonkurentski zahtjev broj: 07-2029/17\nECOPLAN DOO Mostar / ID broj: 4227195640008\n11.800,00 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti nakon dostavljene revidovane projektno-tehničke dokumentacije i pozitivnog mišljenja o izvršenoj reviziji i dobivene saglasnosti Zavoda za očuvanje nacionalnih spomenika te ispostavljenog računa prihvaćenog od strane koordinatora i ugovornog organa / Rok za izradu projektno-tehničke dokumentacije je 45 dana od dana potpisivanja ugovora\n13.806,00 sa PDV-om\nIzvođenje radova na sanaciji kolovoza ceste za Špionicu – Badelka / 45233120-6\nOtvoreni postupak broj: 07-1463/17\n16.391,00 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti po okončanoj situaciji prihvaćenoj od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 kalendarskih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\n19.177,47 KM sa PDV-om\n19.177,47 s PDV-om\nIzvođenje detaljnih hidrogeoloških radova i izrada Izvještaja o eksploatacionoj količini i kvalitetu vode iz bunara B-5 / 45255110-3\nOtvoreni postupak broj: 07-915/17\nRUD-PROM DOO Tuzla / ID broj: 4210138030007\n124.080,00 KM + PDV / Ugovorni organ će izvršiti plaćanje namjeni odobrenih sredstava od strane Fonda za zaštitu okoliša FBiH u iznosu 72.200,00 KM odmah po završetku radova i prihvatanja okončane situacije od ugovornog i nadzornog organa, a razliku u roku od 60 dana od dana prihvatanja okončane situacije / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\nUgovor je raskinut aktom broj: 07-915/17 od 27.10.2017. godine\nIzvođenje radova na sanaciji puta u Bogdanovićima Općina Srebrenik / 45233120-6\nOtvoreni postupak broj: 07-1349/17\n17.090,07 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti po okončanoj situaciji prihvaćenoj od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 kalendarskih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\n19.995,38 KM sa PDV-om\n19.995,38 KM s PDV-om\nNepredviđeni radovi za izvođenje detaljnih hidrogeoloških radova i izrade izvještaja o eksploatacionoj količini i kvalitetu vode iz bunara B5 / 45255110-3\nPregovarački postupak bez objavljivanja obavještenja broj: 07-915/17\n2.800,00 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti nakon završetka radova i prihvatanja okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa / Ukupan rok za završetak predmetnih radova je u okviru izvođenja radova iz osnovnog ugovora\nUgovaranje dodatnih radova: Izvođenje izolaterskih radova na krovu objekta JU "Sportsko-rekreativni centar" Srebrenik / 45321000-3\nPregovarački postupak bez objavljivanja obavještenja broj: 07-5470/17\n3.645,08 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti nakon završetka radova, dostavljanja i prihvatanja fakture i ostale relevantne prateće dokumentacije UNDP-u.\nUgovor je završen\nIzvođenje radova na popravci i održavanju cesta, mostova i nasipa na području općine Srebrenik / 45233141-9\nOtvoreni postupak broj: 07-2107/17\n47.008,55 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 60 dana od završetka radova prihvaćenih od strane nadzornog i ugovornog organa po svakom ugovoru pojedinačno / Trajanje Okvirnog sporazuma: 19.09.2017. - 31.12.2017. godine\n55.000,00 KM sa PDV-om\nIzvođenje radova na putu Ormanica – Hrgovi Gornji / 45233120-6\nOtvoreni postupak broj: 07-1953/17\n125.694,04 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 60 dana od dana prihvatanja okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao\n147.062,02 KM sa PDV-om\n147.062,02 KM-sa PDV-om\nIzrada projekta višenamjenskog vrednovanja korištenja i zaštite zemljišta i izrade karte upotrebne vrijednosti zemljišta / 71351500-8\nOtvoreni postupak broj: 07-5446/15\nJU POLJOPRIVREDNO-PREHRAMBENI FAKULTET Sarajevo / ID broj: 4200091870006\n92.196,00 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti na način da će se namjenski odobrena sredstva od strane Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Tuzlanskog kantona u iznosu 100.000,00 KM isplaćivati u pet jednakih rata, a isplata će se vršiti svaka dva mjeseca na osnovu ispostavljanja računa i izvještaja o obimu izvršenih usluga kojeg će prihvatati koordinatori projekta, s tim da će se zadnja (peta) rata platiti nakon dostavljanja projekta, kojeg prihvata koordinator projekta, izvještaja o izvršenim uslugama od strane koordinatora projekta i ispostavljanju računa kojeg prihvataju koordinatori projekta, rukovodilac nadležne službe i ugovorni organ, a eventualna razlika će se isplatiti u roku od 30 dana od isplaćene zadnje rate iz budžeta općine / Rok za izradu projekta je 10 mjeseci od dana zaključivanja ugovora\nIzvođenje radova na izgradnji mosta u Jasenici, općina Srebrenik / 45221110-6\nOtvoreni postupak broj: 07-1595/17\n26.409,84 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti po okončanoj situaciji prihvaćenoj od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 40 dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao\n30.705,01 KM sa PDV-om\nIzvođenje radova na izgradnji vodovoda u MZ Moranjci / 45231300-8\nOtvoreni postupak broj: 07-3461/16\nHIDROMONT DOO Srebrenik / ID broj: 4209097810002\n102.550,09 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti na način da će se sredstva odobrena od strane Ministarstva u iznosu od 70.000,00 KM uplatiti odmah po završetku radova i prihvatanja okončane situacije od ugovornog i nadzornog organa, a razlika će se platiti iz budžeta Općine u roku od 60 dana od dana uplate sredstava doznačenih od Ministarstva / Rok za završetak radova je 120 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao\nIzvođenje radova na sanaciji puta Lisovići-Kurtići Majevica / 45233120-6\nOtvoreni postupak broj: 07-2488/17\n29.202,20 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti u roku od 10 dana od dana prihvatanja okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao\n34.166,35 KM sa PDV-om\nIzrada Glavnog projekta kanalizacijske mreže za naselje Lisovići / 71220000-6\nKonkurentski zahtjev broj: 07-4298/17\nURBIS CENTAR DOO Banja Luka / ID broj: 4403168840006\n6.250,00 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti na način, i to: 50% u roku od 15 dana od dana dostavljanja projektno-tehničke dokumentacije, a 50% po ugradnji eventualnih primjedbi po reviziji / Rok za izradu Glavnog projekta je 30 dana od dana potpisivanja ugovora\nIzvođenje detaljnih hidrogeoloških radova i izrada Izvještaja o eksploatacionoj količini i kvalitetu vode iz bunara B-5A / 45255110-3\nOtvoreni postupak broj: 07-4246/17\nGEOSERVIS DOO Živinice / ID broj: 4209464820001\n125.830,00 KM + PDV / Ugovorni organ će izvršiti plaćanje namjeni odobrenih sredstava od strane Fonda za zaštitu okoliša FBiH u iznosu 59.564,72 KM odmah po završetku radova i prihvatanja okončane situacije od ugovornog i nadzornog organa, a razliku u roku od 60 dana od dana prihvatanja okončane situacije / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao.\nLOT 1 – Asfaltiranje puta u Zahirovićima (Hrid) / 4500000-0\nOtvoreni postupak broj: 07-4398/17\n16.026,00 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti na način da će 30% sredstava od vrijednosti okončane situacije Mjesna zajednica platiti odmah po prihvatanju okončane situacije, a razliku do vrijednosti okončane situacije će platiti Općina u roku od 60 dana od dana prihvatanja okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao\n18.749,72 KM sa PDV-om\nLOT 2 – Asfaltiranje puta u Seoni / 4500000-0\n50.127,35 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti na način da će 30% sredstava od vrijednosti okončane situacije Mjesna zajednica platiti odmah po prihvatanju okončane situacije, a razliku do vrijednosti okončane situacije će platiti Općina u roku od 60 dana od dana prihvatanja okončane situacije od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao\n58.648,89 KM sa PDV-om\nČišćenje korita rijeke Tinje nizvodno od mosta u Ormanici / 45246200-5\nOtvoreni postupak broj: 07-4385/17\n114.838,25 KM + PDV / Plaćanje će se izvršiti po privremenim i okončanoj situaciji prihvaćenoj od strane nadzornog i ugovornog organa / Rok za završetak radova je 60 radnih dana od dana potpisivanja ugovora i uvođenja u posao\n134.358,38 KM sa PDV-om


RTS :: Vujović: Minuli rad neće biti ukinut\nEkonomija Vujović: Minuli rad neće biti ukinut\nVujović: Minuli rad neće biti ukinut\nponedeljak, 25. jan 2016, 19:30 -> 20:27\nMinistar finansija Dušan Vujović kaže za RTS da novim zakonom o platama u javnom sektoru minuli rad neće biti ukinut. Moj zadatak je da čuvam budžet, a oni koji hoće da ruše državu neka to rade na drugom mestu, poručuje ministar.\nGostujući u Dnevniku RTS-a, Dušan Vujović je rekao da se u zakonu o platama u javnom sektoru nije ni pominjao minimalac kao iznos na koji će se obračunavati umanjenje zarade prilikom odlaska na bolovanje i godišnji odmor.\n"Bolovanja odnosno naknada tokom godišnjih odmora biće jednaka osnovnoj plati, a ne minimalcu. Prosečna plata je nešto što se traži, ali mislim da bi to ugrozilo budžet. Mi se zalažemo za to da ove plate, bolovanja i godišnji odmori budu isti kao u prethodnoj godini", istakao je Vujović.\n"Oni koji odlaze na godišnji odmor dobiće osnovnu platu, ne mogu da dobijaju dežurstva jer taj fond za dežurstva mora da ostane neokrnjen da bi drugi mogli da nastave da rade", naveo je ministar finansija.\n"Prvo, prelazak na novu matricu plata valorizovaće kompletan istorijski ostvaren minuli rad. Drugo, u budućnosti će se minuli rad valorizovati u okvirima budžetskih mogućnosti", rekao je Vujović.\n"Ja sam samo rekao, pogledavši sve zahteve, da time može direktno da se probija budžet, a samim tim i država. Rekao sam da je moj zadatak da čuvam i budžet i državu. Oni koji misle da mogu da ruše državu, mogu to da rade na nekom drugom mestu", napomenuo je Vujović.\nKada je reč o navodnim nejasnoćama sa ministarkom Kori Udovički, Vujović je odgovorio da tu nema tu nikakvog nerazumevanja.\nOdgovarajući na pitanje da li je tačno da je ponudio ostavku ako se ne prihvate ta rešenja, Vujović je ukazao da bi bilo u redu da podnese ostavu ako ne može da očuva budžet.\n"Ja sam rekao da ako ne mogu da radim svoj posao, drugim rečima, ako mi pojedinačni zahtevi ruše budžet, a to je po Zakonu o ministarstvima moja osnovna nadležnost, onda ja ne mogu da vršim svoju funkciju. Prema tome, bilo bi u redu da podnesem ostavku ako to ne mogu da uradim", naglasio je Vujović.\nGovoreći o izjavama zaštitnika građana da zakonom nisu obuhvaćeni radnici u javnim preduzećima, Vujović je naglasio da po definiciji javnog sektora, javna preduzeća i ne ulaze u takvo određenje javnog sektora.\nVujović je istakao da veruje da će dogovor o zakonu o platama biti postignut do kraja nedelje.\n(sreda, 27. jan 2016, 14:09)\nДванаест година до пензије! [neregistrovani]\nИскористи ту шансу и гурај даље. До пензије ти је предалеко, а ко зна како би ти то утицало на лични коефицијент и на просек пензије! Биће и роднијих година и бољих прилика...\n(utorak, 26. jan 2016, 09:03)\nДа ли ће у минули рад ући и ових наших 6 месеци које нам Национална служба даје под именом "Прва Шанса"? Рад за великодушног послодавца који нам Даје Прилику, да после факултета још нешто научимо о трошку државе, а послодавац не даје ни накнаду за путне трошкове... Добија бесплатну радну снагу и субвенције за нова запошљавања! Колико се ту милиона из буџета пребаци новим капиталистима?\n(utorak, 26. jan 2016, 08:42)\nДобро, вероватно си у праву. Него шта је са топлим оброком и регресом за годишњи одмор које јемчи Закон о раду док га већина, напомињем већина, не добија.\n(utorak, 26. jan 2016, 07:33)\nlepo zvuci minulu rad relikt komunizma, ali se ne setiste reci kako to da jos iz budzeta subvencinisemo sa po hiljadama evra otvaranje radnih mesta. Otpisujemo dugove stranim firmama,dzabe dajemo placeve i prikljucke. Ko tu u koga ulaze?\n(utorak, 26. jan 2016, 00:24)\ntačno je da poslodavac želi da za poslove daje manju platu, ali na zapadu od te male plate može da se živi, tamo je socjala veća od naše prosečne plate, o čemu vi pričate. Sve što je valjalo, upropastili ste i plata nema gde da se zaradi. Ko će da krene u avanturu privatnog biznisa i ko će mu u ovoj besparici nešto osim hleba kupovati. Iz dobrih firmi ispekcije ne izlaze, kažnjavaju, zatvaraju firme. Ako se tako čuva buđet, na pogrešnom smo putu. Buđet treba da se puni i troši a ne da se čuva. Čuvaju se ovce...\n(ponedeljak, 25. jan 2016, 23:01)\nU kapitalistickom drustvu postoje kupci i prodavci radne snage. Drzava nije sindikalni klub koji ima zadatak da stiti interese radnika. Dobra drzava (a nasa to, bojim se, nije) ima uredjeno trziste radne snage i brine da se svi pridrzavaju propisanih pravila igre.\nMinuli rad je uveden u samoupravnom socijalizmu kao oblik rente od drustvenog kapitala cijem uvecanju je radnik doprinosio. Zato je i vezan za radni staz - duzi radni staz, duzi doprinos uvecanju drustvenog kapitala, veci minuli rad.\nU danasnjoj Srbiji nema vise drustvenog kapitala. Rentu od kapitala, ako je ima, ubiru vlasnici kapitala, a to vise nisu radnici. Zbog toga nema nikakvog opravdanja za opstajanje ove kategorije u zaradama zaposlenih. Izjava ministra u vezi minulog rada nema ni ekonomskog ni logickog utemeljenja.\n(ponedeljak, 25. jan 2016, 22:38)\nVučićeva vlada je predala finansijski suverenitet stranoj monetarnoj instituciji koja se zove MMF. Interes MMF-a uvek je bio sečenje potrosnje kroz smanjenje plata i svođenje penzija na socijalnu kategoriju što uvek kao rezultat ima recesiju. Mađarska i Poljska su se odavno zahvalile MMF-u na ponudama i same vodile oporavak svojih privreda i rezultati nisu izostali. Grčku je MMF sličnim merama gotovo ekonomski unakazio.\n(ponedeljak, 25. jan 2016, 20:42)\na i ostali u Vladi Srbije,\nja razumem kad korporativni kapitalizam ili ti bolje i jasnije receno imperijalizam\ntezi i uspeva da od nas napravi savremene robove,\nali nerzaumem vasu pomoc njima\njer direktno ugrozavate socijalnu pravdu koja je ionako u teskim mukama\ni umesto da radite da se to postepeno vrati srpskom radniku i svim postenim gradjanima Srbije,\nvi se gubite u evropskoj magli..\n1 "Cilj novog aranžmana sa MMF-om makrostabilnost kao osnova rasta"\n2 Šta pohvala Svetske banke znači srpskoj privredi\n3 Projekat gasovoda Niš - Sofija u završnoj fazi\n4 Mihajlović: "Morava" će postati civilno-vojni aerodrom\n5 Pojačane mere za suzbijanje sive ekonomije


30. Nov 2021 1156\nStrast je prolazna, to nije tajna, ali može da se vrati, čak i ako vam se čini nemogućom misijom. Djeluju čak i najjednostavnije metode, samo morate primjeniti one prave.


Provjera zlata u jalovini, ostacima rude\nMali rudari na zemljištima sa koncesijom za rudarenje zlata u Tanzaniji obično koriste živu da bi izdvojili zlato. Mi ih ovde učimo kako da koriste efikasnu tehnologiju patentiranu u Americi, da bi se pronašlo zlato i izdvojilo iz materijala. U ovom konkretnom videu može se vidjeti da rudari provjeravaju jalovinu na posebnom uređaju. Ukoliko jalovina sadrži zlato, ta se jalovina obrađuje i zlato se izvlači.\nMi pokrećemo rudnike zlata u Tanzaniji, Gani i drugim državama. Ovo je biznis sa profitom od €100,000 ili 3 kilograma zlata. Konkretna cijena za 3 kilograma čistog zlata, nakon poreza i troškova, može da se pročita preko DuckDuckGo i to u eurima.


Konkurs za oglas "Prodavac / Prodavačica" kompanije Štampa sistem d.o.o. je istekao i konkurisanje na oglas je onemogućeno!\n- Beograd, Niš, Niška Banja, Negotin, Pirot, Leskovac, Kladovo, Žitorađa, Prokuplje, Pančevo, Šabac, Ruma, Inđija, Beška, Slankamen, Čortanovci, Krčedin, Pećinci, Bogatić, Ub, Smederevo, Požarevac, Aranđelovac, Čačak, Kragujevac, Kraljevo, Novi Sad, Temerin\n17.10.2019. do 16.11.2019.


Novi Put » Gradsko Pozoriste Jagodine\nNaslovna // Posts Tagged With Gradsko Pozoriste Jagodine\nNa sastanku Asocijacije gradskih pozorišta Srbije u Požarevcu, doneta je odluka o osnivanju festivala na kom će se takmičiti predstave čija su pozorišta članovi. U avgustu, Gradsko pozorište Jagodine kreće sa pripremom jedne ansambl i jedne dečije predstave Foto: TV Kopernikus Protekla sezona bila je izuzetno uspešna za Gradsko pozorište Jagodine. Uprkos zastoju zbog pandemije korona...\nJelena Jovanović najbolja glumica pozorišnog festivala u Požarevcu\nNjoj je takođe pripala i nagrada za najbolju glumicu večeri u predstavi „Crna dama“, dok je priznanje za najboljeg glumca večeri dobio Petar Mitić Jelena Jovanović sa svojim priznanjem: Foto TV Kopernikus Glumica Gradskog pozorišta Jagodina Jelena Jovanović proglašena je najboljom glumicom ovogodišnjeg 13. po redu pozorišnog festivala „Živka Matić“ koji je završen protekle...\ntagovi: Gradsko Pozoriste Jagodine, Jelena Jovanovic\nU predstavi igraju Petar Mitić, Violeta Pešić, Nenad Petrović, Jelena Jovanović i Bojan Miloradović. Premijera održana uz poštovanje svih epidemioloških mera Glumci tokom predstave: Foto TV Kopernikus Uz poštovanje svih epidemioloških mera, predstava Gradskog pozorišta Jagodine “Opet plače, ali sad od sreće” premijerno je izvedena proteklog četvrtka u Centru za kulturu “Svetozar...\n“Iako je naša umetnost bogata, na nižoj je lestvici nego što bi trebalo da bude. Decu u pozorištu učim da poštuju jedni druge. Kod teatra mi ništa nije naporno, jer volim taj posao” rekao je Mitić za naš list Na sceni je već 28 godina Petar Mitić je dobro poznato ime jagodinske glumačke scene. Zahvaljujući odličnim interpretacijama različitih uloga, pozorišna publika u Jagodini...\nZa režiju je zadužen Petar Mitić, dok je tekst pisao Peđa Trajković. Mladiglumci pred početak predstave Predstava “Pinokio 2020.” premijerno je izvedena proteklog petka u sali Centra za kulturu “Svetozar Marković” u Jagodini. Reditelj predstave je glumac Petar Mitić, dok je za tekst bio zadužen poznati pisac za decu Peđa Trajković. Radi se o klasičnoj, svima dobro poznatoj,...\nU četvrtak petog marta, sa početkom u 20 časova premijerno će biti izvedena predstava „Crna dama“ u režiji Tome Trifunovića, dok će već naredne večeri u 17 časova biti izvedena dečija predstava „Pinokio 2020“ u režiji Petra Mitića “Crna dama” – četvrtak, peti mart, 20 časova Gradsko pozorište Jagodine već ove sedmice očekuju dve premijere. Predstava...\nGlumac je za ulogu Robera u predstavi “Pidžama za šestoro” dobio priznanje za slikovito prikazan lik, dok je glumica za ulogu Suzet kompletirala festivalsku nagradu, dobivši replike štapa i šešira Marija sa svojim priznanjima Na 16. po redu pozorišnom festivalu “Milivojev štap i šešir”, koji je održan protekle sedmice u Požarevcu, nagrade su dobili i jagodinski glumci Nenad...


11. 05. 2020 13:31\n03. 04. 2020 07:22\nVirtuelno ismijavanje zaboli vršnjake\n07. 02. 2020 18:59\nDOBOJ - Kada nemaju hrabrosti da se s vršnjacima razračunaju oči u oči, srednjoškolci to uglavnom čine na društvenim mrežama, skriveni iza lažnih profila i uvredljivih sadržaja koje postavljaju.\nOdržano predavanje "Rizici tokom procesa vantjelesne oplodnje"\n03. 11. 2019 16:12\nZVORNIK - Svjetski stručnjak u oblasti reproduktivne medicine doktor Milan Milenković održao je danas u Zvorniku predavanje o temi "Rizici tokom procesa vantjelesne oplodnje".


PRODUŽENJE KONKURSA / NATJEČAJA- DRUGI UPISNI KRUG za upis studenata u I godinu studija na fakultete Univerziteta u Bihaću u akademskoj 2017/2018. godini u Prvi ciklus studija\nNa osnovu člana 71. Zakona o visokom obrazovanju („Sl. glasnik USK“, br. 8/09, 9/10,4/11, 6/13 i 6/17), Odluke Senata Univerziteta u Bihaću, broj:06-5227/2017 od 08.09.2017. godine i Odluke Vlade Unsko-sanskog kantona, broj:03-017-1049/2017 od 08. 06. 2017. godine, Univerzitet u Bihaću objavljuje\nPRODUŽENJE KONKURSA / NATJEČAJA- DRUGI UPISNI KRUG\nza upis studenata u I godinu studija na fakultete Univerziteta u Bihaću u akademskoj 2017/2018. godini u Prvi ciklus studija\nKonkurs/natječaj za upis u I godinu studija u akademskoj 2017/2018 drugi upisni krug, produžava se i traje do 22. 09. 2017. godine.\nU prvu godinu studija u akademskoj 2017/2018 kandidati se upisuju u skladu sa planom upisa studenata.\nPravo učešća na KONKURSU/ NATJEČAJU imaju državljani BiH, strani državljani i lica bez državljanstva sa završenom odgovarajućom srednjom školom u četverogodišnjem trajanju u BiH , kao i kandidati koji su srednju školu završili izvan Bosne i Hercegovine, u skladu sa zakonskim propisima\nPrijave sa potrebnom dokumentacijom (original ili ovjerene kopije) za upis u I godinu I ciklusa studija predaju se na fakultetima Univerziteta u Bihaću:\n- Biotehnički fakultet\n- Fakultet zdravstvenih studija i\n- Islamski pedagoški fakultet\nTekst Konkursa/ Natječaja objavljen je na WEB stranici Univerziteta u Bihaću i WEB stranici fakulteta.\nUpis primljenih kandidata će se obaviti u septembru/rujnu tekuće godine, a detaljne informacije o mjestu i vremenu predaje dokumenata za upis, kao i druge bitne informacije, biće dostupne putem studentskih službi fakulteta Univerziteta u Bihaću.\nProf dr. Fadil Islamović


Nove mogućnosti za crnogorske istraživače - CdM\nDruštvo Karavan Evropskog savjeta za inovacije\nU organizaciji Ministarstva nauke i Direktorata za istraživanje i inovacije Evropske komisije juče je održan Karavan Evropskog savjeta za inovacije – EIC Roadshow in Montenegro.\nNa događaju je učestvovalo preko 100 zainteresovanih predstavnika biznisa, akademskog i javnog sektora.\nKako je saopšteno iz Ministarstva nauke, na karavanu su predstavljeni noviteti u podršci inovacijama kroz EU program Horizont 2020, u okviru aktivnosti Evropskog savjeta za inovacije (EIC), programa koji nudi finansijsku pomoć i usluge inovativnim startap kompanijama, malim i srednjim preduzećima, inovatorima, preduzetnicima i istraživačima, za razvoj i komercijalizaciju novih proizvoda, usluga i poslovnih modela, koji će doprinijeti ekonomskom rastu, kreiranju novih ali i unapređenju postojećih tržišta u Evropi.\nEvropski savjet za inovacije je predstavljen i kao dio budućeg Evropskog okvirnog programa za istraživanje i inovacije, Horizon Europe, koji stoji na raspolaganju nacionalnim akterima sa inovativnim idejama, u cilju njihovog uvođenja na tržište.\nEvopska unija je uspostavila i novo implementaciono tijelo za rizično finansiranje inovacija „EIC Fund“ putem investiranja u kapital inovativnih preduzeća. Za određene, viskoperspektivne inovacije sa potencijalom za proboj na trištima i promjenu postojećih paradigmi biće moguće finansiranje u iznosu čak od 17,5 miliona eura za jedno preduzeće. Od toga grant je u vrijednosti od 2,5 milina, a investiranje u kapital do 15 miliona eura.\nTakođe, v.d. direktorka Direktorata za inovacije i tehnološki razvoj Branka Žižić, predstavila je nacionalne instrumente za podsticaj razvoja inovativne djelatnosti u Crnoj Gori, kao i neke od uspješnih priča koje sve više doprinose unapređenju opšteg inovativnog ambijenta, što je zapravo i jedno od nacionalnih strateških opredjeljenja predviđenih Strategijom pametne specijalizacije\nNa tom putu, instrumenti EIC-a koji su na raspolaganju crnogorskim istraživačima i inovatorima su od posebnog značaja budući da Crna Gora, kao pridružena zemlja programa HORIZONT 2020, ima pravo na puni pristup svim sredstvima finansiranja, pod istim uslovima kao i države članice EU.\nTagsEvropski savjet za inovacije istraživači Karavan ministarstvo nauke projekti\nIstrazivaci …. istrazite zemlju neku normalnu i tutanj odavde


Izvor: JužneVesti.com, 11.Avg.2020, 11:56\nDa će niško naselje 9. maj dobiti vrtić najavljeno je još aprila prošle godine, a rok za završetak grubih >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << radova bio je kraj 2019. Ove godine trebalo je da deca već budu u svojim sobama u obdaništu.\nIpak, radovi su stopirani, a da nisu stvarno ni počeli. O tome svedoče Nišlije, koje kažu da su dva dana nakon potpisivanja ugovora sa izvođačem radnici i mašine bili na terenu. Videli su ih tamo, kažu, samo jedan dan. Radnike Nišlije videle samo tri dana pre izbora; foto: čitalac\nSamo par dana pre izbora pojavile su se mašine i radnici. Preciznije, taj dan je bio četvrtak 18. jun, samo 3 dana pre izbora. To je prvi i jedini dan kad su radnici bili i kad je nešto rađeno. Od tog dana se više nisu ni pojavili. I sami možete videti na fotografijama da je jedina promena samo korov koji je ponovo izrastao, na našu veliku žalost - pišu građani.\nDa je izvođenje radova stopirano potvrđuju i u Direkciji za izgradnju, gde kažu da je to investicija Sekretarijata za investicije, a da su oni samo angažovani kao stručni nadzor na izgradnji, te da zato nemaju detaljne informacije.\nIzvođenje radova je stopirano zbog primećenih nedostataka u projektu i predmeru radova u odnosu na stanje na terenu, od strane izvođača radova i stručnog nadzora - navode u Direkciji.\nKada će radovi biti nastavljeni, ne odgovaraju, ali kažu da je rok za izvođenje svih radova, odnosno završetak vrtića u celosti, 6 meseci.\nPodsetimo, u Nišu je najavljena izgradnja 3 nova vrtića, u kojima će biti mesta za oko 500 dece, ali nijedan od njih još nije završen.


Uhapšena četvorica taksista, pronađeno 16 migranata\n1196\tObjavljeno 01 decembar 2020 Autor: Micro Mreza\nČetiri lica lišena su slobode zbog krivičnog djela ''Krijumčarenje ljudi'', potvrđeno je za ''Micro mrežu'' iz Policijske uprave Gradiška.\nPolicijski službenici Policijske stanice Srbac, 30.11.2020. godine, oko 19,00 časova, u mjestu Brusnik, opština Srbac, zaustavili su i kontrolisali četiri taksi vozila, kojima su upravljala lica D.S., H.H., N.J. i A.F. svi iz Sarajeva.\nO svemu je obaviješten tužilac Tužilaštva BiH, koji je naložio da se lica inicijala D.S., H.H., N.J. i A.F liše slobode, te da se nakon dokumentovanja predmeta protiv istih dostavi izvještaj o počinjenom krivičnom djelu ''Krijumčarenje ljudi''.\nSrbac\tMigranti\tPolicijska uprava Gradiška\tHapšenje


Stanje na putevima: Potreban dodatan oprez zbog mokrih kolovoza - Glas Srpske\nSrna 28.09.2020 09:13\nBANjALUKA - U većini krajeva Republike Srpske saobraćaj se, zbog kiše, odvija po mokrim ili vlažnim kolovozima, a opasnost od odrona zemlje i kamenja povećana je na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina, saopšteno je iz Auto-moto saveza (AMS) Srpske.\nNa graničnom prelazu Metaljka (Čajniče-Pljevlja) moguć je ulazak u Crnu Goru od sedam do 19 časova.\nZbog sanacije kolovoza izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja na dionici magistralnog puta Banjaluka (Rebrovac)-Čelinac u mjestu Vrbanja. Saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjenično svakim danom od sedam do 17 časova.\nZbog deminerskih radova na dionici magistralnog puta Brod-Odžak, u mjestu Klakar Donji, od 8.15 do 15.05 časova radnim danima, bude povremenih obustava saobraćaja, u intervalima 30 minuta obustave i deset minuta propuštanja.\nZbog deminerskih radova na dionici regionalnog puta Derventa-Podnovlje, na deminerskom radilištu "MSP Gornji Božinci" od 8.15 do 15.05 časova radnim danima, aktuelne su povremene obustave saobraćaja, u intervalima 30 minuta obustave i deset minuta propuštanja.\nU toku je sanacija klizišta na regionalnom putu Kotor Varoš-Kneževo, u mjestu Živinice, pa radnim danima u intervalu od sedam do 17 časova bude povremene obustave saobraćaja u trajanju maksimalno pet minuta.\nSvaki radni dan od 23 do osam časova na relaciji Doljani-Žitomislići-Buna-Dračevice-Podveležje, kreće se vangabaritni prevoz, pa je neophodan oprez i poštivanje uputstava ovlaštenih lica iz pratnje.


Čišćenja i vožnje biciklom povodom Dana planete - oradio.rs\nMeđunarodni Dan planete Zemlje, 22. april, obeležava se različitim manifestacijama i akcijama koje imaju za cilj da skrenu pažnju građanima na značaj očuvanja životne sredine. U mnogim zemljama u svetu, na taj dan organizuju se akcije čiji je cilj promena ekološke svesti i u kojima, svake godine učestvuje više od pola milijarde ljudi. Neke od poruka obeležavanja tog datuma su i želja za stvaranjem nove, "zelene" ekonomije, kao i usmeravanje svetskog obrazovnog sistema ka problemima koji se tiču ekologije.\nOvaj dan posvećen Planeti u svetu se obeležava od 1992. godine, kada je na konferencije UN o životnoj sredini u Rio de Žaneiru usklađen dugoročni program za promociju održivog razvoja. Dan planete Zemlje biće obeležen i u Srbiji različitim akcijama, a najveći broj njih biće organizovan u Novom Sadu.\nNovosadska biciklistička inicijativa organizuje u nedelju prvu ovogodišnju "Kritičnu masu". Jasna Žugić iz NSBI kaže da su nedavno odlučili da "Kritičnu masu" ne organizuju svakog poslednjeg petka u mesecu i da nas ove godine očekuju samo dve vožnje biciklista po Novom Sadu, a prva od njih biće na Dan planete Zemlje.\n"Okupljamo se u 11 sati na Trgu slobode, vozimo se po celom gradu i završavamo vožnju u Limanskom parku gde ćemo nastaviti druženje. Pozivamo sve da ponesu ćebad, lopte, badmington, sendviče i sokiće pa da napravimo jedan lep i veliki piknik. Apelujemo na sve da ne nose piće u plastičnoj ambalaži i da bar tog dana vodimo računa o prirodi i njenom zagađenju", rekla je Jasna gostujući u našem programu.\nRanijih godina je povodom Dana planete Zemlje Jevrejska ulica bila zatvorena za saobraćaj, što ove godine neće biti slučaj. Biciklisti kažu da se zbog kolone dvotočkaša neće zatvarati ulice, već će se samo kretati pod policijskom pratnjom i ostavljaće jednu traku prohodnu za saobraćaj. U užim ulicama će dolaziti do kratkotrajnog zastoja, ali čim oni prođu, saobraćaj će se vratiti u normalu.\nPored "Kritične mase", Novosadska biciklistička inicijativa organizuje u petak i subotu bici doručak kojim planiraju da nagrade bicikliste zato što ne zagađuju prirodu. "U petak između 8 i 9h ćemo biti na uglu Buluvera Oslobođenja i ulice Braće Ribnikar, a u subotu ćemo biti kod Futoške pijace od 9 do 10h. Ako budete u to vreme prolazili biciklom tuda mi ćemo vas zaustaviti", najavila je Jasna u emisiji U kakvoj zemlji želim da živim.\nAko želite da kao volonter pomognete u organizaciji ovih događaja, sve informacije o tome kako da im se pridružite možete pronaći na sajtu Novosadske biciklističke inicijative.\nTakođe povodom Dana planete Zemlje grupa Novi Sad ima srce organizuje čišćenje plaže Oficirac. Jovica Vukša iz ove grupe poziva sve koji mogu i žele da im se u nedelju u 10:30h pridruže na Oficircu i pomognu da se ova plaža pripremi za prvomajske praznike.\n"Na žalost, po nekoj informaciji koju ja imam, na Oficircu se preklapa 14 različitih nadležnosti, pa pošto je Oficirac svačiji a ničiji, stanje je takvo da je tamo strašno. Bio sam u nedelju, slikao sam i zaista je loše. Oficirac traži ljubavi, Oficirac traži plemenite ljude, ja znam da Novi Sad toga ima i da dođe njih dvadesetak mi na Oficircu možemo uraditi jedan lep posao. Ideja je da dođemo, sa rukavicama i džakovima, da pokupimo smeće, od Čistoće smo naručili jedan kontejner za krupni otpad, pošto tamo ima i krupnog otpada, i da pripremimo Oficirac za Prvi maj. Imamo i ideje da ostavimo neke džakove i poruke, pošto će tamo biti mnogo izletnika za Prvi maj, pa da ljudi imaju spremne džakove u koje će odlagati smeće i da tako olakšamo kasnije čišćenje", kaže Vukša.\nfoto: Jovica Vukša\n"Eko kurir" ovih dana prikuplja sadnice koje će posaditi na Telepu i tako ozeleniti ovaj deo grad,a čije se zelene površine pretvaraju u parkinge zbog sve većeg broja zgrada koje se grade.\nUdruženje "Fruškać" će na Fruškoj gori saditi drveće, a planinari će sakupljati smeće uz planinarske staze.\nInženjeri zaštite životne sredine, Udruženje industrije otpada Hrabri čistač, Srpska asocijacija ambalažnog otpada i Savez ekoloških udruženja Zelena lista Srbije zajednički organizuju konferenciju pod nazivom Odgovorno upravljanje otpadom. Skup će biti održan u velikoj sali Privredne komore Srbije u Beogradu, u petak 20. aprila. Planirana su tri panela na kojima će se razgovarati o ambalažnom, opasnom i komunalnom otpadu.\nKao i svake nedelje, UGRIP ili Urbani gerila ratnici iz podzemlja, čiste Petrovaradinsku tvrđavu. Leon Šurbanović iz ovog udruženja kaže da će u nedelju čistiti fortifikacioni element pod nazivom Ravelius 7 koji se nalazi u srcu Dens arene za vreme Exita.\n"To je samo jedna od akcija, a vezana je samo za doradu tog fortifikacionog elementa jer mi smo iz njega izneli negde oko 7,5 tona smeća, verovali ili ne. Da bi on baš bio u funkciji, pošto mi od njega pravimo jedan veliki prostor za buduće izložbe koje će se dešavati u Novom Sadu, imamo zadatak da očistimo šut koji je tu nanešen zajedno sa đubretom koje je nataloženo. To je deo, kada prođete Akademiju umetnosti, prođete kroz tunel, dolazite na taj veliki fortifikacioni element koji ima dva ulaza i iz kog se ulazi u naš veliki kontraminski sistem, najveći i najočuvaniji na zemaljskoj kugli."\nLeon dodaje da se ne nada da će akcija biti posećenija zbog Dana planete Zemlje. Oni čiste tvrđavu svakog vikenda i podzemlje su uglavnom očistili.\n"Ostalo je još nekih sedam punktova na samom nadzemlju gde postoji negde oko 50 tona smeća koje ćemo mi u ovoj godini očistiti sami, jer podršku ni vlasti ni institucija nemamo, a ni samih Novosađana takođe. Našoj ekipi se pridružuju ljudi iz Francuske, iz Šida, Subotice i iz južne Srbije, a Novosađani i dalje nemo gledaju to sve i aplaudiraju."\nO radio vas poziva da se pridružite nekoj od ovih akcija i na taj način date doprinos očuvanju naše planete.\nEmisiju U kakvoj zemlji želim da živim koja je posvećena Danu planete Zemlje možete preslušati na podkastu O radija.


Ženska fudbalska utakmica u Žitkovcu - Aleksinačke novine\nTrenutno se nalazim: Naslovna Arhiva vesti\nŽenska fudbalska utakmica u Žitkovcu\n05/11/2015 1 komentar\nUkupan broj pregleda: 79\nAleksinčani će imti svojevrsnu priliku da dođu i pogledaju meč ženskog fudbala između ekipe “Morava“ iz Žitkovca i ŽFK “Mašinac“ iz Niša, koja će biti odigrana na stadionu u Žitkovcu u nedelju, 8. novembra, sa početkom u 11 časova.\nIz Uprave kluba pozivaju sve ljubitelje sporta i fudbala da dođu i pruže podršku mladoj ekipi “Morava“ i mladim devojčicama koje imaju lavovsko srce, stoji u saopštenju.\nŽenski fudbalski klub “Morava“ Žitkovac, osnovan je na proleće 2014. godine. Trenutno se klub takmiči u Ženskoj Razvojnoj ligi regiona Istočne Srbije. Od svog nastanka pa do sada ŽFK “Morava“ igra drugu sezonu za redom u Razvojnoj ligi Srbije.\nPrve sezone ova ekipa osvojila je solidno četvrto mesto u konkurenciji među kojima su ekipe iz Jagodine, Prokuplja, Kruševca, Rekovca itd… Sa ponosom može se reći da su iz aleksinačkog malog kluba otišle i nastale nove nade Srpskog ženskog fudbala. Naim, u pitanju je šest fudbalerki, od kojih tri igraju takođe u Ženskoj Razvojnoj ligi i to u “Radničkom“ iz Niša, a ostale tri devojke su nastavile svoje putovanje ka severu, odnosno u ŽFK “Jagodina“.\nVredno je istaći da dve devojčice nastupaju zvanično u “Prvoj ženskoj ligi Srbije“.\nU prethodnoj sezoni bilo nekoliko fudbalerki iz Kluba koje su išle na mečevima selekcija i nastupale igrajući za Region Istočne Srbije, odnosno na dva koraka isrpred Rreprezentacije Srbije koja se takmiči u konkurenciji do 15 godina.\nU novoj sezoni ŽFK “Morava“ je krenula bez 5-6 standardnih prvotimki koje su otišle iz Kluba.\nKrenuli smo u sezoni sa novom decom, generacijom 2003-2004, decom koja su se odazvala na poziv fudbala. O rezultatima ove sezone je nepotrebno pričati, zato što se stvara jedna mlada ekipa koja bi trebalo u narednih 4 godina da brani boje kluba. To su ženksa deca od 12-13 godina koja zaslužuju sve pohvale za zalaganje na treninzima i na utakmicama bez obzira sto rezultati ne govore tako, ova deca narpeduju veoma brzo, stoji u saopštenju.\nTakođe, vredno je spomenuti da “Morava“ ima i mušku ekipu generacije 2003-2004 (petlići) koji se sa solidnim uspehom takmiče u Niškoj gradskoj ligi, a takmiče se i cicibani 2007. godišta u “Ciciban ligi“.\nAutor: Redakcija, M. R.\nFudbal Morava Sport ŽFK Morava\nPrethodna vest Novi saobraćajni znakovi\nSledeća vest Koncert “Oružjem protiv otmičara“\nFUDBAL: Da li je ‚‚Srpska liga“ dostižna za ‚‚Moravicu“ iz Subotinca?\n05/11/2015 u 20:47\nBravo omladinke samo tako nastavite


Vesti online / Vesti / Svet / Prenaseljeni Peking smanjuje broj stanovnika\nBroj stanovnika u Pekingu prošle godine porastao je za 368.000, i sa 21,52 miliona ljudi, prestonica Kine postala je jedan od najvećih gradova na svetu. Uz to zabeležen je porast broja privremenih radnika, migranata, kojih sad ima 8,19 miliona, pa se Peking suočava sa ozbiljnim problemima, kao što su zagađanje i gužve u saobraćaju.\nPeking: Grad u kojem je od smoga i gužve postalo nemoguće živeti\nU cilju smanjenja broja stanovnika, gradske vlasti moraće da sprovedu određene mere, među kojima je premeštanje velikih industrijskih postrojenja van Pekinga, izjavio je gradonačelnik Pekinga Vang Anšun.\nOsim toga, za radnike migrante u Pekingu će, kao i u Šangaju, biti ograničeno vreme koliko mogu da borave u gradu. Stalni boravak moći će da traže samo oni koji već žive u glavnom gradu Kine i uredno plaćaju predviđene takse za to.\nOve godine planira se premeštanje oko 300 industrijskih kompanija čija proizvodanja zagađuje okolinu, kao i 36 veleprodajnih centara. Među njima su oni koji prodaju odeću i opremu za domaćinstvo.\n- Ne možemo izričito zabraniti radnicima migrantima da dolaze. Put za to je preseljenje industrijskih kompanija i veleprodajnih lanaca. Iako će preseljnje kompanija biti delotvorno (za smenjenje broja stanovnika u Pekingu), za to će biti potrebno vreme - rekla je predstavnica gradskih vlasti Čang Kuisi.\nPrema podacima gradske uprave, 72 procenata zaposlenih u Pekingu živi u centru grada i to je jedan od glavnih uzroka zagađenja i saobraćajnih gužvi. Dodatan problem, objasnila je Si Nensija, takođe iz gradskih vlasti, jeste činjenica da mnogi radnici migranti koji su ranije napustili Peking nastoje da se ponovo vrate i žive u glavnom gradu.\n- Mnogi među njima ne mogu da se naviknu da uslove koje zatiču u drugim gradovima. Glavni grad, sa dobrim mogućnostima za zaposlenje, još je atraktivan za njih - rekla je ona.\nSVET Peking tone: Grad svake godine propadne za 11 centimetara\nSVET Devojčica dobila rak pluća zbog smoga sa autoputa


| Tag Archive | ribarstvo\nHome » Posts tagged with » ribarstvo\nUzgoj ribe je jedna od najperspektivnijih grana privrede u BiH, ali država ništa ne radi na tome da razvije ovaj sektor, kaže predsjednik Grupacije ribara u Federaciji BiH Dževad Handžar. Objašnjava da je do velikih snježnih padavina koje su BiH zadesile 2012. godine, naša zemlja godišnje proizvodila oko pet hiljada tona ribe, od čega je […]\n2014-05-10 / Comments Off on Ribarstvo može biti budućnost bh. izvoza / Read More


OSM Televizija - Ubica Brisa Tatona uhapšen u Grčkoj\nDejan Puzigaća, posljednji iz grupe osuđenih napadača na Francuza Brisa Tatona u Beogradu, koji je bio u bjekstvu, uhapšen je u Grčkoj, saznaje Blic. Puzigaća je uhapšen na atinskom aerodromu sa falsifikovanim pasošem Slovenije.\nKako Blic saznaje, on je u razgovoru sa konzulom Srbije rekao da je pobjegao iz Srbije zbog krivičnog postupka koji je protiv njega vođen nakon ubistva francuskog državljanina Brisa Tatona, te da je u odsustvu osuđen na 14 godina zatvora.\nZa Dejanom Puzigaćom raspisana je potjernica Interpola zbog optužbe da je bio saučesnik u ubistvu francuskog navijača Brisa Tatona.\nJoš iz iste kategorije: « Na granici sa Srbijom Mađarska rasporedila 3 800 vojnika Zahtjev Albanije nije prijateljski čin »