“Sport”: Generalni zimski remont u Zvezdi | Fudbal | Novosti.rs\n“Sport”: Generalni zimski remont u Zvezdi\nDLS - M. MARKOVIĆ | 13. decembar 2014. 07:21 | Komentara: 0\nU ekipi srpskog šampiona na proleće ne treba očekivati Rakića, Mijailovića, Gogića, Đorđevića, Antića... Klub prodaje Lazića i možda Lazovića\nĐorđe Rakić foto: Arhiva VN\nRezultatska norma nije ispunjena posle prvog kruga, pa je dodatna selekcija tima neophodna na mnogim mestima u ekipi Crvene zvezde. Celokupan načelni plan posle sastanaka čelnika sa šefom stručnog štaba Nenadom Lalatovićem je da posao dovođenja pojačanja treba da se odradi do Nove godine i da novajlije budu u pogonu već od 8. janura, piše “Sport”.\nLetošnje iskustvo kada su u hodu dovođenje novajlije pokazao se kao totalni promašaj pošto su mogući oslonci dolazili u finišu priprema i onda su formu jurili tokom sezone kada je jedina opsesija morala da bude učinak na terenu. Pošto je skoro jasno opredelenje da se pokuša odbrana titule, a onda za neke sa malom minutažom jesenas i slabim učinkom nema mesta na „Marakani”.\nKako saznaje “Sport” konture su skicirane i trener Lalatović samo treba da obelodani da u dogovoru sa klubom mogu da odu: Đorđe Rakić, Nikola Mijailović, Goran Gogić, Stefan Đorđević, Nikola Antić... Postoji još par igrača koji su na raskrsnici i njihova dalja sudbina zavisi od dolazaka.\nMalo je onih koje čeka druga šansa. Dobiće je Aleksandar Katai pošto je pozajmljen od Olimpijakosa, verovatno Nenad Gavrić i možda Đorđe Despotović, mada se vode razgovori sa dva napadača (Parker i Mrdaković). Iskusni internacionalac treba da se konačno izjasni početkom naredne nedelje, a neki koji ne vide sebe na proleće u istom dresu, neće im se praviti problem da napuste Ljutice Bogdana.\nProcena je da Miloš Bosančić poseduje potencijal, ali ako mu se ukaže nova prilika da ode u inostranstvo neće mu se stajati na putu. Mladi Makedonac Danijel Avramovski je u planu ako se u potpunosti oporavi od povreda koje su ga mučile u proteklom periodu. Primarno je zadržati Nejca Pečnika i uskoro iskristalisati status kapitena Darka Lazovića. Čačaninu ugovor traje do leta i zajednički interes je da ode preko granice.\nPotreban je lucidan vezista, a od ranije je izbor pao na Radeta Krunića. Njemu je istekla šestomesečna pozajmica u Donjem Sremu od strane Verone, koja prema papirima izgleda odlučuje šta je naredni potez.\nZarada je planirana prodajom Darka Lazića u Gent. Priča se sa Belgijancima i čeka ponuda koja treba da bude veća od 500.000 evra. Na poziciji pozadi ima zamena pogotovo posle angažovanja Lukovića, a u konkurenciji su ako ostane Pavićević još mladi Jovanović i Senegalac Mbođ.\nZbog teške situacije, ako bude stigla ponuda od dva miliona evra za nekog talenta, pokušaće da se napravi dogovor da ode na leto i u tu grupu spadaju: Rajković, Jović, Ristić, Grujić i Jovanović. Podvlačenje crte sledi, mada pet do šest igrača treba da pojačaju aktuelnom šampiona u planu zimskog remonta tima.\n* Rukometašice završile EP u prvoj fazi: Crveni obrazi Srpkinja\n* Zvezda izgubila u Pireju: Stali pred vrhom Olimpa\n* Babić: Prava na Živkovića prodali smo još prošlog leta\n* Katastrofalan odziv birača na izborima u Zvezdi: Nešto mora da se menja, ili sistem ili ljudi\n* Fiba i Fiba Evropa zahtevaju transparentnost ABA lige: Pokažite sve papire o poslovanju\n* Kraljevski tretman Ane i Novaka u Dubaiju\n* Raduljica maestralnom partijom demantovao pisanja o prevremenom odlasku iz Kine


Bivša supruga odbila da svedoči: Adil ne ide na suđenje! – Tračara\nBivša supruga odbila da svedoči: Adil ne ide na suđenje!\nPevač oslobođen krivičnog postupka (foto: Facebook)\nPre dve godine u medijima je odjeknula vest da je Adil Maksutović pretukao nevenčanu suprugu Anu Ramadanovski, inače ćerku pevača Džeja, dva meseca nakon što se porodila. Ana je tada pokrenula krivični postupak protv Adila, koji je sada obustavljen, s obzirom na to da je ona odbila da svedoči.\nSvedoci koji su se našli na licu mesta nakon incidenta koji se dogodio između pevača i njegove bivše supruge, njegovi roditelji i brat, kao i policajci, naveli su da fizičkog nasilja nije bilo, a Ana na početku suđenja nije podnela medicinsku dokumentaciju o povredama za koje je tvrdila da je zadobila od pevača.\n“Tužilaštvo je odlučilo da odustane od daljeg krivičnog gonjenja. Na glavnom pretresu oštećena Ana Ramadanovski iskoristila je zakonsko pravo da ne svedoči s obzirom na to da je okrivljeni njen vanbračni suprug s kojim ima maloletno dete. Zbog toga se njen raniji iskaz dat tokom krivičnog postupka nije mogao koristiti u daljem toku procesa. Nikakvih dokaza o nasilju nije bilo”, navedeno je u Prvom osnovnom tužilaštvu i tako potvrđeno da je suđenje zaista obustavljeno.\nadil, ana ramadanovski\nPrevPrethodna vestRade ima novu devojku? Nećete verovati čiju sestru je smuvao! (foto)\nNaredna vestNevolje u raju: Pevačicin muž podgrejao tračeve o razvoduNext


Home > Kupi kremo za povečanje penisa > član zgoščevanje v lepi\nA klinika növeli Skacat besplatno valódi pénisznövelő penisa, Nikolaev Lásd állatos Porno Videok Regisztracio Letőltés Nélkül Ingyen klipek Animal Szex Letöltés Ingyen * Fekete * Fétis * Ingyenes * Fasz * Xvideos. by ZsoZsoka.Mi i naši partneri upotrebljavamo neosjetljive podatke poput kolačića ili identifikatora uređaja u svrhe kao što su prikazivanje prilagođenih oglasa, mjerenje .Povećanje penisa jedna je od najtraženijih hiruških intervencija kod muškaraca, a Clinic Olymp je jedna od retkih klinika u okruženju koja ima veliko iskustvo u obavljanju ovih intervencija i gde je to moguće napraviti. Ova intervencija najčešće podrazumeva istovremeno produljenje i podebljanje tj. povećanje obima penisa. Moguće je raditi i samo podebljanje, bez produženja.\nPovećanje penisa, odnosno produljenje se vrši u općoj anesteziji i traje cca 1 sat. Zahvatom na ligamentarnom sustavu penisa moguće je produljiti penis.17 lis 2016 Prvo su predstavili kirurško povećavanje penisa pomoću operacije. 1. Mlađe – neki su bili veličinom svog penisa zadovoljni, neki nisu, a svi .TimeFlies Spring/Summer 2016, Author: Time Flies, Name: TimeFlies Spring/Summer 2016, Length and plastic surgery is Peterburi joonistasid Itaalia.Saint Petersburg's St Anthony's Physicians Surgery Center is here to assist you with your St Anthony's Physician Surgery Center Saint Petersburg.Plastic surgery is the functional, structural, and aesthetic restoration of The term plastic surgery.\nKako povečati penis si lahko preberete v priročniku, ki je objavljen na zgornji povezavi, v njem boste našli grafični prikaz ter video material, ki vam bo pokazal 100% naravne vaje, s katerimi.27 tra 2011 Uz vakuumske naprave penis može narasti do 3 cm u opuštenom stanju i 1,70 cm u erekciji, operacije riskiraju brojne komplikacije, no ženama .20 svi 2018 Operacija povećanja penisa kod nas je jako česta, a možemo reći da za 2,5 centimetra, a duljinu penisa za između 1,25 i 2,5 centimetra. kako povečati forum član


U Beogradu, ovog jutra najveće gužve beleže se na Autokomandi, mostu Gazela i na autoputu.\nPojačan saobraćaj na Autokomandi\n- Kao i svakog jutra, pojačan saobraćaj je u centru grada. Najviše vozila ima na Autokomandi, kod Železničke stanice, Sajma i u Nemanjinoj ulici - potvrdili su za "Blic" iz GPS-a.\nTakođe, kolone vozila možemo zateći i u Jurija Gagarina, kao i na Brankovom mostu.\nViše vozila zatiče se i u Jurija Gagarina\n- Ogromna gužva od jutros beleži se od hotela Srbija ka Dušanovcu, a u ostalim delovima grada pojačan je intezitet saobraćaja zbog kiše, ali nema zastoja - rekli su iz "Žutog taksija".\nDelovi Beograda prvog radnog dana u nedelji, bez gužve su kružni tok Novi Beograd, Bogoslovija i Bulevar despota Stefana.\nPOVRATAK U ŠKOLE I NA POSAO Beogradske ulice vrve od vozila, evo gde su NAJVEĆA ZAKRČENJA


Rokernol je umro. To je jasno, vrlo jasno. Ono što je poražavajuće je činjenica da je izbledeo, a ne izgoreo. Samo se predao i stopio sa bledom okolinom (easy way out). Uništili su ga na jedini način za koji nije bio spreman, pasivno, asimilacijom. Retki su oni koji još uvek stoje pored njega, setnog pogleda, a još ređi oni koji ga i dalje reanimiraju.\nQueens of the Stone Age je bend nastao 1996. godine, predvođen Džošom Homijem, pustinjakom u nekom najdoslovnijem smislu. Bend je rezultat muzičkih sesija u Džošovom rodnom gradu u pustinji, gde bi se sakupljali različiti muzičari i pisali pesme u saradnji sa ostalima. Ti događaji su imali svrhu da osveže muzičare, inspirišu ih i možda nateraju da se sete zašto su uopšte počeli da se bave muzikom. Kraljice su izdale šest studijskh albuma karakterističnog zvuka i svakako prepoznatljivih vokala, pritom često pozivajući druge muzičare da doprinesu albumu. Nešto što je bitno naglasiti je da se ti gosti na albumima, koliko god bili zvučna imena, uvek podređuju samom albumu, nešto poput akumulacije kolektivnog kvalitetnog rokenrola.\nNjihov, zasad, poslednji album zove se …Like Clockwork i izašao je 3. juna 2013. godine. Album na prvi pogled ne odiše očekivanom aurom Kraljica, znatno je mračniji, nošen psihodeličnim trenucima i ozbiljniji nego što su oni inače. Međutim, ubrzo, ukoliko se dovoljno upustite u analizu, u prvi plan izlaze njihovi prepoznatljivo neobični ritmovi i slojeviti tekstovi bogati metaforama, referencama, kao i igranjem sa formom samih reči.\n…Like Clockwork se ne može tačno povezati sa ostalim albumima i njihovim stilovima ukoliko zanemarimo jednu stvar. Naime, Kraljice su uvek odavale utisak rokera koji žive glamurozan život obojen drogama, seksom i ekscentričnošću, ipak, ono što ih izdvaja je obavezno prebacivanje na lični nivo, makar na trenutak. Neki primer toga se može naći na njihovom starijem albumu Songs for the Deaf u pesmi The Sky Is Fallin gde očekujemo tačno ono što i dobijemo, snažni rifovi, uz neke uobičajne igre rečima, falseto pevanje i neodređena objašnjenja šta se dešava, da bi u prelazu nakon druge strofe ubacili jedan stih, potpuno ličan, drugačije melodije, uopšte drugačijeg senzibiliteta i snažniji od svega ostalog.\n…Like Clockwork je, za razliku od ostalih albuma, prepun tih ličnih trenutaka koji mu u velikoj meri daju na težini. Pitanje je zašto sad? Pa, nakon što je Džoš, na rutinskoj operaciji (koja se, jelte, zakomplikovala), zamalo otišao na drugu stranu neke stvari su mu postale savršeno jasne, a neke druge je izložio temeljnoj analizi. Utvrdio je ko su mu pravi prijatelji (Fairweather Friends), potražio utehu u svojoj rodnoj pustinji (My God Is the Sun), i prilagodio se sopstvenoj promeni razmišljanja koliko god negativno bilo (Keep Your Eyes Peeled) ili jednostavno osetio gađenje prema materijalističkom društvu koje ga okružuje (If I Had a Tail). Ne može da se ne podseti maltene fatalnog iskustva koje je doživeo (I Appear Missing), kao i neočekivane nuspojave svega toga, stanja u kojem mu se sve čini znatno lepšim nego što zapravo jeste (Kalopsia).\nPovrh svega pomenutog album je obogaćen ilustracijama koje daju još čitav jedan drugačiji sloj značenja pesmama i koje povezuju nekolicinu njih u jednom, malo dužem od petnaest minuta, animiranom filmu karakterističnog stila animacije.\nMožda Džoš nije trebalo da ustane sa operacionog stola, možda je bilo zacrtano negde da tu jednostavno treba da odustane, napusti ovaj svet i pridruži se legendama, ali je on ipak, u buntovničkom duhu koji ga prožima otišao na drugu stranu i vratio se sa delićem pokojnog rokenrola.\nZa P.U.L.S.E: Dragomir Simović\nTekstovi autorke/a: Dragomir Simović


Elvis J. Kurtović /Elvisovi savjeti za male poduzetnike / Radio Sarajevo\nElvisovi savjeti za male poduzetnike\n21. 08. 2018. u 07:01:00\nKo rano rani - dvije sreće grabi / Prvi se mačići u vodu bacaju\nKo prvi djevojci - njemu djevojka / Konac djelo krasi\nJoš kao mali, zapazio sam kontradiktornost narodnih poslovica i učiteljicu pitao zbog čega je tako. A ona mi je samo odgovorila sličnim primjerima tipa "Po jutru se dan poznaje / Ko se zadnji smije - najslađe se smije."\nZaključak bi bio da se narodne poslovice upotrebljavaju onako kako nam trenutno odgovara, a pojedine (poput one o mačićima) izbacuju se iz upotrebe zbog okrutnog postupanja naših predaka prema životinjama.\nSjetimo se zloglasnog "poreza na šund" koji je opisan u kolumni koja se zalagala za rehabilitaciju Mirka i Slavka:\nJednu pjevačicu novokomponovane narodne muzike pitali su kako ona izlazi na kraj s tim teškim nametom. Odgovorila je da "srećom" njene pjesme imaju neku narodnu izreku ili doskočicu u tekstu , pa se onda komisije ne usuđuju staviti oznaku "šund" jer - kako ćeš narodu reći da je šund?\nElem, slično radi i vaš kolumnista na početku svake kolumne, jer "ko ne sluša narodne izreke kao mali – taj kad poraste mora da sluša narodnu muziku u kafićima, sredstvima javnog prevoza, na radnom mjestu..."\nU našoj staroj dobroj rubrici "Elvisovi savjeti za male poduzetnike", evo nešto za one koji rade i naplaćuju svoje poslove preko interneta.\nUnazad nekoliko godina Estonija je odlučila da privuče takve ljude iz cijelog svijeta i počne da im dodjeljuje takozvano "e-državljanstvo".\nPopunite obrazac preko interneta, uplatite taksu i sačekate da tamošnje vlasti provjere da niste kriminalac i da se ne radi o nekim nezakonitim aktivnostima poput pranja novca.\nKada u najbližoj ambasadi lično podignete vaše nove estonske dokumente, možete otvoriti račun u estonskog banci i raditi svoj mali biznis u pravednijem okruženju koje vam vjerovatno više odgovara, gdje vam neće nametati nepravedne poreze...\nVaš kolumnista – kome se ne radi nikakav naporan posao ni preko interneta, ne otvara bankovni račun u Estoniji – nije uspio u nakani da reguliše svoj status umjetnika koga žena izdržava.\nElvis J. Kurtović: Umjetnik koga žena izdržava\nZbog lijenosti nije stigao da prije disko-kuće stavi svoje pjesme na youtube, pa da njemu "kapaju pare od google-oglasa"\nMozeš imat moje tijelo\nVaš kolumnista sve više razmišlja o jednom novom biznisu koji je razvijen u Kini, a kao stvoren je za njega, možda i za vas.\nNaime, čuo je da tamo neke firme zapošljavaju očigledne strance "koji nisu njihove rase" da sjede po uredima i prave se da nešto rade.\nTako raste ugled firme kad dođu neki gosti koji pomisle "uh, ovo je opasna organizacija čim imaju strance koji rade za njih".\nZainteresovao sam za fenomen tzv. "white monkeys".\nIz priloženog klipa najviše mi se dopao dio u kojem se govori o "white monkeysima" koji se pretvaraju da su eksperti za vina. To bih ja mogao raditi!\nKlip iz komedije za tužni kraj\nKolumnu koji smo počeli narodnim mudrostima tipa "ničija solarna svijeća nije do zore gorila" završimo sa pjesmom Arethe Franklin koja nas je prošle sedmice zauvijek napustila.\nMuzički vikend na 90,2: Aretha Franklin\nDa bude manje tužno odabrao sam Arethin nastup u čuvenoj komediji "Blues Brothers" iz 1980. godine.\nTagovi: Elvis J. Kurtović kolumna Aretha Frenklin poduzetništvo mladi poduzetnici


SKGO - Održani seminari „Instrument za pretpristupnu pomoć za period 2014-2020. – uvod u budžetsku perspektivu EU“\n31. 12. 2014.Pristupanje Srbije EU i uticaj na lokalni nivo vlasti\nOdržani seminari „Instrument za pretpristupnu pomoć za period 2014-2020. – uvod u budžetsku perspektivu EU“\nStalna konferencija gradova i opština, u saradnji sa Kancelarijom za evropske integracije Vlade Republike Srbije, organizovala je dva regionalna seminara na temu „Instrument za pretpristupnu pomoć za period 2014-2020. (IPA II) - uvod u novu budžetsku perspektivu EU".\nRegionalni seminari su održani u okviru programa „Podrška lokalnim samoupravama u procesu EU integracija" koji finansira Kraljevina Švedska i sprovodi SKGO u saradnji sa Asocijacijom lokalnih vlasti i regiona Švedske (SALAR).\nPrvi seminar održan je 22. decembra u Beogradu uz učešće 26 predstavnika gradova i opština iz Mačvanskog, Podunavskog, Braničevskog, Borskog i Zaječarskog okruga i grada Beograda. Drugi seminar organizovan je 26. Decembra u Nišu uz učešće 31 predstavnika gradova i opština iz Pomoravskog, Rasinskog, Nišavskog, Pirotskog, Topličkog, Jablaničkog i Pčinjskog okruga.\nTokom seminara učesnicima je predstavljena razvojna pomoć EU kroz Instrument za pretpristupnu pomoć za period 2014-2020. Učesinici su informisani o obimu sredstava, kao i raspodeli sredstava po sektorima namenjenim Srbiji u okviru IPA II. Takođe, predstavnici lokalnih samouprava su imali priliku da uporede sličnosti i razlike između prethodne IPA I i IPA II, na koji način se programiraju sredstava na nacionalnom nivou, kao i na koji način je potrebno uspostaviti liniju komunikacije između nacionalnog, regionalnog i lokalnog nivoa u planiranju i programiranju razvojne pomoći EU.\nUčesnici su ocenili seminare kao veoma korisne uz preporuku da je jediniciama lokalne samouprave potrebna dalja podrška u planiranju i pripremi projekata finansiranih iz razvojne pomoći, sa posebnom pažnjom na velike infrastrukturne projekte.\nPočetkom 2015. godine biće održana još dva regionalna seminara i to: u Novom Sadu (za gradove i opštine iz Vojvodine) i na Zlatiboru (za gradove i opštine iz Kolubarskog, Zlatiborskog, Moravičkog, Šumadijskog i Raškog okruga).


Wilkinson Sword Xtreme 3 beauty jednokratni brijač 4 kom - Tommy - Dućan na dlanu!\nWilkinson Sword Xtreme 3 beauty jednokratni brijač 4 kom\nWilkinson Sword Xtreme 3 beauty jednokratni je ženski brijač s tri fleksibilne oštrice na pokretnoj glavi brijača. Lubrikantna traka sadrži aloe veru i ulje jojobe za smanjenje iritacija na koži. Lagana gumirana drška omogućuje preciznije rukovanje prilikom brijanja. Xtreme3 Beauty brijač sadrži i posebnu tehnologiju koja smanjuje mogućnost zadržavanja dlačica između oštrica kako bi brijač ostao čist i oštar i nakon višestrukog korištenja.\nDodatne informacijeUgodno brijanje za osjetljivu kožu pod svakim kutom, 4 kom


Zajednica opština odlučuje u policiji i pravosuđu — Викиновости\nZajednica opština odlučuje u policiji i pravosuđu\nBeograd/ Srbija (Beta) Predsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je u ponedeljak u Beogradu da za Srbija nije prihvatljivo da buduća vojska Kosova bude na teritoriji zajednice srpskih opština i da zahteva da ta zajednica odlučuje u policiji i pravosudju.\nPred osmu rundu pregovora Beograda i Prištine u utorak u Briselu, Nikolić je na konferenciji za novinare kazao da će Kosovo najverovatnije do leta formirati svoju vojsku, a Srbija na to neće moći da utiče.\nUkazao je da ta vojska nije dobrodošla i da "nema šta da traži" na teritoriji zajednice srpskih opština.\n„Ne tražimo da tamo bude naša vojska, ali postavljamo uslov da u zajednici srpskih opština ne bude ta nova vojska“, kazao je Nikolić, koji se novinarima obratio tokom sastanka državnog vrha u Predsedništvu Srbije pred sutrašnje pregovore.\nRekao je i da Srbija insistira na tome da gradjani zajednice srpskih opština u većini odlučuju u policiji i pravosudju, a da vojska nikad ne bude na teritoriji srpskih opština.\nNikolić je rekao da odluka mora da bude u interesu većine gradjana Srbije, ali da imaju na umu da deo gradjana neće biti zadovoljan koju god odluku doneli.\n„Zajednica opština odlucuje u policiji i pravosudju” Novinska agencija Beta, 1. april 2013. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Zajednica_opština_odlučuje_u_policiji_i_pravosuđu&oldid=3126380”\nДатум и време последње измене странице: 1. април 2013. у 21:56


Vodeći trendovi za sezonu jesen/zima 2019 | Injournal - Lifestyle magazin\nVodeći trendovi za sezonu jesen/zima 2019\nVeć smo vam pisali o tome da će predstojeća sezona doneti neočekivane trendove kada je reč o koloritu garderobe koju ćemo nositi (ovde), a rapsodiju vibratnih boja koje će zavladati tokom jeseni i zime prate i odgovarajući modni trendovi. Čini nam se da demokratija u modnom svetu nikada nije bila toliko prisutna, pa će u mesecima koji dolaze svako moći da nađe ono što mu odgovara. Ako volite minimalistički stil, imaćete veliki izbor. Ukoliko želite garderobu u kojoj ćete biti primećeni, pred vama su epski dani. Biće potpuno legitimno da stalno budete obućeni kao da ste krenuli na party, ali će i svedena garderoba za posao zauzeti važno mesto.\nSezona jesen/zima 2019 donosi nove siluete, zanimljive krojeve i prefinjene materijale. U nastavku pogledajte koji će trendovi biti vodeći tokom predstojećih nekoliko meseci.\nSvake jeseni i zime imamo odličnu ponudu kaputa, pa ni sada neće biti drugačije. U fokusu će biti oversize modeli, s naglaskom na one sa spuštenim rukavima. Jedan od najlepših videli smo na reviji brenda J.W. Anderson mada su sjajne modele predstavili i Balenciaga, Dries Van Noten i Toteme. Jacquemus i Valentino poigrali su se sa vibrantnim bojama i njihovi kaputi dolaze u ružičastim nijansama dok su krojevi muški, a Max Mara je predlaže oversize teddy bunde u jarkim tonovima.\nCvetne haljine odavno više nisu rezervisane samo za proleće i leto, a ovog puta dolaze u tamnim nijansama i inspirisane su četrdesetim godinama prošlog veka. Dries Van Noten, Miu Miu i Erdem predlažu midi dužinu dok je Alessandra Rich ponudila savršene elegantne komade. Veliki broj modela izrađen je od satena koji će nastaviti svoju vladavinu i u narednom periodu, a sjajne krojeve videli smo i na revijama brendova Paco Rabanne, Prada, Richard Quinn, Marques’ Almeida…\nMožda će vam se svideti klasičan blejzer s puf rukavima kakav nudi Givenchy ili haljina od satena i delikatne čipke, potpuno je svejedno. Puf rukavi naredne sezone dolaze u bezbroj različitih varijanti, pa će svako moći da izabere onu koja mu se najviše dopada.\nDok se prošle godine sve vrtelo oko midi dužine, ove će zavladati mini haljine i suknje. Uzbudljive modele prikazali su Rotate, Brandon Maxwell i Unravel Project, a trend su podržali i mnogi kultni brendovi kao što je Saint Lauren. Kreativni direktor te francuske kuće Anthony Vaccarello prikazao je niz mini modela koji čine okosnicu njegove kolekcije.\nAko postoji nit koja spaja prošlu i predstojeću sezonu onda je to svakako udobno pletivo. Kolekcije nekih kuća, kao što je Etro, vrte se oko komada od finog pletiva koje možete nositi od glave do pete. S druge strane, Gabriele Hearst, jedna od omiljenih dizajnerki među influenserkama, predstavila je odličan pončo za koji smo sigurno da će se brzo rasprodati, a mnogo sjajnih modela videli smo i na revijama kuća Tibi i Altuzarra.\nKoža je jedan od ključnih materijala za sezonu jesen/zima 2019. Ne samo da će se nositi kožne jakne i mantili, na šta smo odavno navikli, već i košulje, haljine, bermude… Neke od najlepših modela videli smo u kolekciji brenda Nanushka koji koristi veštačku kožu. Alexander Wang i Proenza Schouler odlučili su se za modele inspirisane rock’n’rollom dok Tod’s predlaže čitav outfit od kožnih komada.\nKao svojevrsni omaž Karlu Lagerfeldu, ove sezone mnoge kuće predstavile su svoje verzije blejzera od tvida. Možete ih kombinovati na različite načine, pa tako Gucci i Brock Collecion predlažu da ih nosite kao komplet sa suknjom od istog materijala, a Louis Vuitton ima nešto drugačiju viziju. Nicolas Ghesquière smatra da se tvid najbolje slaže s kožnim pantalonama.\nTeddy kaputi definitivno su obeležili prošlu zimu dok će ove u fokusu biti bunde od veštačkog krzna. Nosiće se sve boje, ali ćemo krzno viđati i na drugim komadima. Off-White predlaže krznenu obuću, a mnogi dizajneri predstavili su aksesoare od ovog materijala.\nČipka će biti jedan od najzastupljenijih materijala ma koliko ovu providnu haljinu ne povezujemo s prohladnim jesenjim i ledenim zimskim vremenom. Ona predstojeće sezone neće biti rezervisana samo za elegatne komade već ćemo je viđati i u nešto ležernijim kombinacijama.\nOznake Jesen/zima 2019, Moda, Trend


Ni otanjeni rod nema ko da bere – ASinfo Portal\nNi otanjeni rod nema ko da bere\n18.08.2021. / 11:43\nBANJALUKA – Agoniju voćara, kojima su proljećni mraz i suša obrali veći dio ovogodišnjeg roda, povećava i to što i ono malo plodova na granama nema ko da bere iako su dnevnice skočile i na 60 maraka.\nNa plantažama u Srpskoj pri kraju je berba šljive, dok će druge vrste voća doći na red nešto kasnije.\nOsim što su vremenske neprilike otanjile ovogodišnji rod, umanjile su i kvalitet voća pa će, kako tvrde voćari, najviše plodova završiti u industrijskim pogonima, za proizvodnju pekmeza i sokova.\nPredsjednik Udruženja voćara Republike Srpske Dragoje Dojčinović ističe da je kvalitet voća dosta lošiji u odnosu na prethodne godine.\n“Kada su u pitanju breskva, šljiva i kruška, rod je umanjen za 80 do 90 odsto, čak na nekim parcelama i sto odsto, a kada je riječ o jabuci, rod je duplo umanjen”, rekao je Dojčinović dodajući da se voćari širom Srpske nadaju da sušni period neće dugo potrajati, jer će za rezultat dobiti voće jako lošeg kvaliteta.\nDnevnice berača voća u Srpskoj kreću se od 50 do 60 maraka u zavisnosti od lokacije i veličine voćnjaka, i iako su u blagom porastu u odnosu na ranije godine, berače je i dalje teško pronaći.\nVoćari smatraju da je visina dnevnice solidna, navodeći da se radi po devet sati dnevno.\n“Kada vidimo da je stanje u voćnjaku redovno i da sve stiže, onda berači malo predahnu”, rekao je Dojčinović dodajući da je, kada je berba u jeku, konstantan rad na njivi neizbježan i po visokim temperaturama.\nVoćari su saglasni da berače slatkih plodova nije lako naći.\n“Svi misle da je doći u berbu provod i laka zarada, a ne mogu shvatiti da se na njivi provede cijelo radno vrijeme”, kazao je Dojčinović.\nI voćari iz Ugljevika kažu da berbu šljiva privode kraju, dodajući da je rod na pojedinim lokalitetima bio očekivan, dok su na drugim prinosi smanjeni za čak 70 odsto zbog proljetnih mrazeva i hladnoća.\n“Došlo je do stradanja tek zametnutih plodova pa je to rezultiralo i slabijim rodom na određenim lokacijama”, rekao je voćar Darko Milošević ističući da se dešavalo da berači usred berbe napuste teren. Prema njegovim riječima, ni taj posao ne može raditi svako. Potrebno je, kaže, da berači budu obučeni za berbu i da znaju kako ubrati voćku i kako prići stablu koje je puno roda.\nKada je riječ o izvozu voća iz Srpske, šljive se već duže vrijeme izvoze u EU, Njemačku i Austriju, dok se određeni dio voća izvozi u Rusku Federaciju i arapske zemlje.\nKada je riječ o rezidbi voća, to je posao koji se ne radi kampanjski kao berba. Voćari u Srpskoj saglasni su da fali kvalifikovanih ljudi koji se bave rezanjem voća, te da zbog manjka naših radnika rezače dovode iz Srbije. Njihove dnevnice kreću se od 70 do 100 maraka u zavisnosti od toga koliko je star voćnjak i kvalifikovan rezač. Glas Srpske\nPancirna prijetnja izvozu oružja iz BiH u Avganistan\nZavršena izuzetno loša pčelarska sezona


Naslovna - Kreativnost, Pravednost, Inovativnost\nBiH u PISA istraživanju\n3.1. Nivo entiteta i distrikta\n3.2. Nivo kantona i regija\nJednakost u obrazovanju\n4.1. Razvijenost zemlje i postignuća\n4.2. Postignuća u BiH i OECD zemljama\n4.3. Postignuća po kvartilima\n4.4. Škole i status učenika\n4.5. Očekivanja od obrazovanja\nInkluzivnost i pravednost u obrazovanju\n5.1. Utjecaj socio-ekonomskih razlika\n5.2. Segregacija učenika\n5.3. Akademska otpornost\n5.3.3. Otpornost i osnovne vještine\n5.4. Akademska otpornost i urbanost\nFaktori kvalitetnog obrazovanja\n6.1. Veličina škole i broj nastavnika\n6.2. Kvalitet nastavničkog kadra\n6.3. Nedostatak edukacijskog materijala\n6.4. Disciplina u učionici\n6.5. Urbana vs. ruralna područja\n6.6. Privatne vs. javne škole\n6.7. Predškolsko obrazovanje\n6.8. Postignuća škola\n7.1. Visina i adekvatnost ulaganja\n7.2. Efektivnost ulaganja\n7.2.1. BiH i druge zemlje\n7.2.2. BiH i zemlje regiona\n7.2.3. Izvori finansiranja\n7.2.4. Odnos ulaganja i postignuća\n7.2.5. Usmjeravanje sredstava\n7.3. Efikasnost ulaganja\n7.3.1. Analiza za entitete i BD\n8.1. Hitne interventne mjere\n8.2. Saradnja institucija i škola\n8.3. Prevazilaženje ograničenja\n8.4. Efikasno trošenje sredstava\n8.4.1. Optimizacija mreže javnih škola\n8.4.2. Veličina razreda i kvalitet nastavnog kadra\n8.5. Finansiranje, izbor i nagrađivanje nastavnog kadra\nPISA testiranje sprovedeno tokom 2018. godine u 213 škola u Bosni i Hercegovini, a na uzorku od 6.480 učenika u dobi od petneast (15) godina, tek je drugo sudjelovanje obrazovnih sistema BiH u jednom međunarodnom programu ovakvog karaktera, nakon učestvovanju u TIMSS-u 2007. godine. Od 79 zemalja-učesnica u PISA programu za 2018. godinu, Bosna i Hercegovina se po rezultatima svojih učenika našla na 62. mjestu - jedno mjesto iza Albanije i jedno mjesto ispred Argentine\nMeđu zemljama regiona, lošije rezultate su postigli jedino učenici Sjeverne Makedonije (67. mjesto) i Kosova (75. mjesto), dok su Slovenija na 21, Hrvatska na 29, Srbija na 45. i Crna Gora na 52. mjestu ostvarili bolje uspjehe. Pozicija na ljestvici se određuje shodno prosječnim bodovima u sve tri oblasti. Prosječno postignuće naših učenika u matematici je 406 bodova, u čitanju 403 boda, a u prirodnim naukama 398 bodova.\nVrlo ubjedljiv pokazatelj da naš obrazovni sistem uveliko zaostaje za međunarodnim standardima jeste i to da je razina 1a dominantna razina znanja1 u Bosni i Hercegovini, odnosno da je to najviša razina postignuća za 33% učenika.\nPotvrđujući važnost socio-ekonomskih faktora za obrazovna postignuća učenika, te insistirajući pritom na spregi između kvalitete obrazovanja i društveno-ekonomskog prosperiteta, PISA istraživanje daje povoda kreatorima obrazovnih politika da probleme u vlastitim obrazovnim sistemima promišljaju u drugačijim parametrima, te da u generalni diskurs o obrazovanju uvedu nove akcente, kao što su imovinski status roditelja i socijalna pozadina, očekivanja od obrazovanja, segregacija i inkluzivnost, koji mahom spadaju u ključne izazove kada je riječ o pravednosti jednog obrazovnog sistema, kao i o njegovoj ukupnoj kvaliteti\nOpća ocjena kvaliteta obrazovanja u BiH\nViše od 50% testiranih učenika u Bosni i Hercegovinu ne doseže razinu 2, odnosno minimalnu razinu uspješnosti po PISA-inim mjerilima, zbog čega možemo zaključiti da je obrazovanje u Bosni i Hercegovini na izrazito niskom nivou, naročito kada ga uporedimo sa obrazovanjem u OECD zemljama, gdje blizu 60% učenika postiže rezultate na razini 3 i iznad. Razina 3 je dominanta razina postignuća u OECD zemljama dok je u slučaju Bosne i Hercegovina to razina 1a.\nNivo entiteta i distrikta\nNa nivou entiteta Bosne i Hercegovine, Federacije BiH i Republike Srpske, procenat testiranih učenika koji ne dosežu miminalnu razinu uspješnosti je veći od 50% u sve tri oblasti. Brčko Distrikt, u usporedbi s dva entiteta, ima manje od 50% testiranih učenika koji nisu dosegli ovaj bodovni prag u oblasti čitanja i prirodnih nauka, dok je u matematici broj učenika sa izrazito slabim rezultatima također premašio 50%. Gledano prema prosječnim bodovima postignutim u okviru PISA istraživanja, obrazovanje iz matematike je bolje u Republici Srpskoj nego u Federaciji Bosne i Hercegovine i testirani učenici u svim regijama Republike Srpske postižu značajno bolje rezultate u ovoj oblasti nego u oblasti čitanja i prirodnih nauka. U Federaciji Bosne i Hercegovine, sudeći po rezultatima testiranih učenika, obrazovanje je generalno bolje u oblasti čitanja nego što je u Republici Srpskoj, a učenici u većini kantona postižu bolje rezultate u ovoj oblasti nego u oblastima matematike i prirodnih nauka. Testirani učenici u Brčko Distriktu otprilike jednake rezultate postižu u matematici i čitanju, dok su značajno slabiji kada je riječ o oblasti prirodnih nauka. Učenici Bosne i Hercegovine generalno najslabije rezultate postižu u oblasti prirodnih nauka.\nNivo kantona i regija\nU većini kantona odnosno regija Bosne i Hercegovine, procenat testiranih učenika koji ne dosežu minimalnu razinu uspješnosti je veći od 50%. Na osnovu razlika u postignućima možemo zaključiti i da među kantonima i regijama postoje i razlike u kvaliteti obrazovanja kada je riječ o trioblasti PISA istraživanja. Ove razlike upućuju na više faktora koji do njih mogu dovesti: a) kvalitet metoda i praksi podučavanja iz različitih predmetih oblasti, b) kvalitet kurikuluma, c) kvalitet nastavničkog kadra u različitim predmetnim oblastima i d) tradiciju obrazovnih modela koji se primjenjuju i stavljaju naglasak na drugačije oblasti izučavanja. Sama analiza uticaja ovih faktora zahtjeva posebno istraživanje i saradnju entiteskih i kantonalnih vlasti. Razlog zašto testirani učenici u Bosni i Hercegovini najslabije rezultate postižu upravo u oblasti prirodnih nauka mogao bi se objasniti i slabijom opremljenošću ili potpunim nedostatkom adekvatnih kabineta i uvjeta za empirijske oglede/opite (u laboratoriji ili prirodnim uslovima).\nNEJEDNAKOST U OBRAZOVANJU\nFaktor razvijenosti zemlje\nVisina BDP po stanovniku se odražava na mogućnosti države i pojedinaca da investiraju u obrazovanje. Kapacitet za investiranje može omogućiti obrazovnom sistem da postigne bolji kvalitet, ali ga ne garantira, zbog čega imamo nekoliko primjera zemalja čiji učenici postižu bolje, odnosno slabije rezultate nego što bi se moglo očekivati na osnovu njihove ekonomske moći. Bosna i Hercegovine spada u red siromašnih zemalja sa nerazvijenom ekonomijom, ali je i primjer zemlje u kojoj su postignuća učenika čak i slabija nego što bi se moglo predvidjeti na osnovu BDP p.c.\nFaktor socio-ekonomskog statusa učenika i škole\nVisok stepen korelacije između postignuća učenika i njihove socio-ekonomske pozadine je potvrđen višestruko. Značaj socio-ekonomskog statusa za uspjeh u obrazovanju evidentan je na osnovu razlike u postignućima između prvog i četvrtog kvartila ESC statusa. Prvi kvartil socio-ekonomskog statusa će u pravilu imati najveći procenat učenika koji ne uspijevaju postići razinu 2, kao što ćemo četvrtom kvartilu u pravilu imati najveći procenat učenika na razinama 4, 5 i 6, što se potvrđuje kako u zemljama OECD, tako i u partnerskim zemljama, kojima pripada i Bosna i Hercegovina. Kvalitet obrazovanja mjerimo visinom generalnih postignuća, ali inkluzivnost jednog obrazovnog sistema počinje tamo gdje veliki procenat učenika nepovoljnog socio-ekonomskog statusa ima šansu ostvariti minimalnu razinu uspješnosti (razinu 2) ili postizati rezultate na razini 3 ili iznad. U zemljama OECD-a, razlika u postignućima iz čitanja između prvog i četvrtog kvartila iznosi oko 100 bodova, dok je u Bosni i Hercegovini ta razlika za istu oblast oko 60 bodova.\nMeđutim, vrijedi imati na umu da prvi kvartil učenika u OECD zemljama u prosjeku postiže skoro jednako dobre rezultate (median: 423) koliko i učenici najpovoljnijeg socio-ekonomskog položaja u Bosni i Hercegovini (432), što potvrđuje da je obrazovni sistem u našoj zemlji manje kvalitetan.\nKonačno, uzmemo li u obzir da u Bosni i Hercegovini 68% učenika prvog kvartila ne uspijeva doseći ni razinu 2 u čitanju (73% u matematici i 72% u prirodnim naukama), a da je u OECD zemljama procenat učenika prvog kvartila sa tako slabim rezultatima u sve tri oblasti ispod 50%, možemo zaključiti da je obrazovni sistem u našoj zemlji manje inkluzivan za učenike nepovoljnog socio-ekonomskog položaja.\nRazlika u postignućima iz matematike između prvog i četvrtog kvartila testiranih učenika u Federaciji BiH iznosi preko 60 bodova (preko 2 godine školovanja), u Republici Srpskoj preko 70 bodova (skoro dvije i pol godine školovnja), a u Brčko Distriktu 41 bod (jedna i pol godina školovanja). Pridodamo li tome da Brčko Distrikt, u usporedbi sa dva entiteta, ima najveći procent testiranih učenika prvog kvartila koji postižu rezultate na razinama 2 i 3 u sve tri oblasti, mogli bismo zaključiti da u Distriktu imamo ujedno i najveći stepen inkluzivnosti obrazovnog sistema za najsiromašnije učenike.\nU svim kantonima, odnosno regijama Bosne i Hercegovine, četvrti kvartil odskače u odnosu na prvi u pogledu postignutih rezultata, a pitanje je samo sa kojom bodovnom razlikom, odnosno za koliko godina školovanja. Median ocjena u školama povoljnog socio-ekonomskog profila (koje pohađaju većinom učenici povoljnog socio-ekonomskog položaja) viša je za 60 bodova u odnosu na škole nepovoljnog socio-ekonomskog položaja (koje pohađaju većinom učenici nepovoljnog socio-ekonomskog položaja). Pritom, primjećujemo i da u školama povoljnog socio-ekonomskog položaja najsiromašniji učenici imaju postignuća čak i bolja od učenika povoljnog socio-ekonomskog položaja koji pohađaju škole nepovoljnog socio-ekonomskog položaja.\nKada je riječ o onome što učenici u Bosni i Hercegovini očekuju od obrazovanja u smislu razvoja profesionalnih vještina i pripreme za buduću karijeru, socio-ekonomski kvartili se također razlikuju. Iako je zanimanje “ljekar” poželjno među učenicima svih socio-ekonomskih kvartila, kod učenika prvog kvartila dominiraju strukovna zanimanja kao što su “električar”, “varilac”, “frízer”, “automehaničar” ili “kuhar”, dok se visokoplaćena zanimanja kao “programer” ili zanimanja koja traže specijalizaciju u vidu fakultetske naobrazbe učestalije pojavlju tek u trećem i četvrtom kvartilu, odnosno kod učenika povoljnijeg socio-ekonomskog položaja.\nAkademski otporni učenici , gotovo jednako su ambiciozni u pogledu obrazovanja i buduće karijere koliko i njihov vršnjaci iz socio-ekonomski povoljnijih pozadina, te utoliko teže stjecanju fakultetske naobrazbe i preferiraju visokoplaćene poslove. Nasuprot njima, akademski neotporni učenici dominanto su zainteresirani za strukovna zanimanja, a kao najviši očekivani stepen obrazovanja navode diplomu gimnazije.\nUčenici u Bosni i Hercegovini generalno teže steći fakultetsku diplomu ili diplomu gimnazije, dok njihovi vršnjaci u Hrvatskoj i Sloveniji imaju više diferencirana očekivanja. U Sloveniji, učenici vrednuju diplomu visokokvalificiranog radnika u skoro jednakoj mjeri kao i fakultetsku diplomu. Za učenike u Hrvatskoj diploma srednje strukovne škole i diploma više škole su poželjnije čak i od gimnazije, dok je fakultetska diploma, kao i kod nas, na prvome mjestu.\nINKLUZIVNOST I PRAVEDNOST OBRAZOVNOG SISTEMA U BIH\nSegregacija učenika na bazi ESC3 statusa\nJedan od indikatora stepena pravednosti obrazovnog sistema je indeks segregacije koji iskazuje izolaciju učenika iz donjeg kvartila ESC statusa od učenika u gornjem kvartilu po postignućima. Premda je indeks segregacije za BiH (0,65) nešto manji od indeksa segregacije za OECD (0,67), moguće je govoriti o relativno visokoj segregaciji učenika po ESC statusu koja postoji u obrazovnom sistemu BiH. Naša analiza indeksa segregacije po kantonima i regijama u BiH ukazuje na dosta velike razlike među kantonima-regijama u pogledu segregacije testiranih učenika.\nU kantonima i regijama u kojima postoje visoki indeksi segregacije, učenici postižu slabija prosječna postignuća iz čitanja, uz nekoliko izuzetaka kao što je Kanton Sarajevo, sa boljim postignućima učenika i pored relativno visokog indeksa segregacije, ili Srednjobosanski kanton sa niskim postignućima učenika i pored relativno niskog indeksa segregacije. Indeks segregacije više utječe na postignuća siromašnih učenika nego na cijelu populaciju testiranih učenika.\nTakođer, postoji dosta izražena veza između indeksa segregacije i nivoa urbanosti kantona i regija. Sa povećanjem nivoa urbanosti povećava se i nivo segregacije. U osnovi obrazovne politike u BiH ne poklanjaju pažnju segregaciji učenika na bazi ESC statusa i zbog toga su šanse siromašnih učenika da ostvare dobra postignuća bitno smanjene.\nNacionalna akademska otpornost\nProcent testiranih učenika koji su postigli razinu nacionalne akademske otpornosti za BiH iznosi 13% i za dva procentna poena je veći od prosječne nacionalne akademske otpornosti4 za OECD zemlje. U odnosu na zemlje regiona BiH ima približno isti procent nacionalno otpornih učenika kao i Sjeverna Makedonija, veći procent od Srbije (12%) i Slovenije (10,95), manji od Crne Gore (13,9%) i Hrvatske (14,8%). I FBiH i RS imaju veću nacionalnu akademsku otpornost nego OECD zemlje u prosjeku (12% i 13% respektivno), dok je akademska otpornost testiranih učenika u Brčko Distriktu izrazito visoka i iznosi 31%. Iako je stepen pravednosti obrazovanja prema ovom pokazatelju približno isti u dva entiteta, u oba postoje velike razlike između pojedinih kantona odnosno regija. Reforme obrazovnih politika trebaju uvažiti nisku pravednost obrazovnih sistema u pojedinim kantonima i regijama, te nastojati povećati pravednost obrazovanja, čime bi se doprinijelo povećanju potencijala siromašnih učenika u smislu ljudskog kapitala kao važnog faktora socio-ekonomskog razvoja.\nMeđunarodna akademska otpornost\nZa zemlje OECD prosječan procenat međunarodno akademski otpornih učenika iz oblasti čitanja iznosi 33,7%, a za BiH 8,6%5 , što znači da je po ovom pokazatelju pravednost sistema obrazovanja u BiH daleko niža od pravednosti sistema u OECD zemljama posmatranih kao jedna grupa.\nMeđunarodna otpornost testiranih učenika u entitetima je približno jednaka (8,5% učenika u FBiH i 8,6% u RS), ali je u Brčko Distriktu značajno veća nego u entitetima i iznosi 16,7%. I prema ovom pokazatelju postoje velike razlike između kantona i regija. Iskustva i politike Brčko Distrikta i geografskih regiona sa višom razinom pravednosti sistema trebaju biti osnova za definisanje politika i mjera koje se mogu primijeniti u regionima sa niskim razinom pravednosti obrazovnog sistema.\nZa oblast matematike postoji približno ista razlika između procenta međunarodno otpornih učenika u BiH i u OECD zemljam kao i za oblast čitanja. Procenat za BiH iznosi 8,8% a za OECD 33,7%. Procenat za FBiH je 6,8% a za RS 12%, dok je procenat za Brčko Distrikt 11%. Većina regija u RS ima procenat međunarodne otpornosti veći od prosječnog procenta za BiH, dok većina kantona ima ovaj procenat niži od prosječnog procenta za BiH. Tri regije iz RS imaju visok precenat međunarodno otpornih učenika: Regija Hercegovina 18,8%, Regija Bijeljina 17,9% i regija Sarajevsko-romanijska 16%.\nNa drugoj strani, dva kantona nemaju niti jednog međunarodno otpornog učenika za oblast matematike, a to su Bosansko-podrinjski i Zapadnohercegovački kanton. Iskustva regija iz RS sa visokim procentom međunarodno otpornih učenika u oblasti matematike trebaju biti iskorištena u pronalaženju adekvatnih mjera za poboljšanje šansi učenika nepovoljnog socio-ekonomskog položaja iz kantona FBiH da ostvare bolja postignuća u ovoj oblasti\nU oblasti prirodnih nauka, međunarodna otpornost učenika iz BiH je značajno manja nego za druge dvije oblasti i iznosi 6,1%, dok je prosječan procenat za zemlje OECD 32,8%. Brčko Distrikt ima veću međunarodnu otpornost učenika (11,1%), nego RS (6,9%) i FBiH (5,4%). Za ovu oblast postoji veći stepen ujednačenosti među kantonima i regijama u pogledu procenta akademski otpornih učenika.\nNajmanji procenat, 0%, evidentiran je za Zapadnohercegovački kanton, a najveći za Regiju Bijeljina, 9%. Značajno je ukazati na ovo zaostajanje u oblasti prirodnih nauka za OECD zemljama, kao i na neisticanje niti jednog kantona ili regije u odnosu na druge. Poboljšanja postignuća siromašnih, ali i svih drugih učenika, u ovoj oblasti neće biti ostvarena bez ozbiljnih analiza razloga za vrlo nizak kvalitet obrazovanja u BiH u oblasti prirodnih nauka.\nOtpornost kroz postizanje osnovnih vještina\nIzuzetno mali procenat siromašnih učenika iz BiH je ostvarilo otpornost mjerenu postizanjem osnovnih vještina, odnosno postignuća na nivou 3 ili više za sve tri oblasti. Ovaj procenat iznosi 2% za BiH, nasuprot 23% za OECD zemlje i 22% za EU zemlje. Ovaj indikator smatramo najznačajnijim pokazateljem pravednosti sistema, ali i najznačajnijim indikatorom kvaliteta obrazovanja, koji pokazuje u kojoj mjeri obrazovni sistem priprema učenike za uspješno dalje školovanje i uključivanje na tržište rada i društveni život nakon završetka školovanja.\nPoređenje procenta testiranih učenika nepovoljnog i učenika povoljnog socio-ekonomskog položaja pokazuje značajne razlike u broju učenika koji su stekli osnovne vještine po kantonima i regijama. Kada posmatramo cijelu populaciju testiranih učenika u BiH, uočavamo da je samo 9% njih steklo osnovne vještine, odnosno da je osnovno obrazovanje kvalitetno pripremilo samo 9% učenika za dalje uspješno obrazovanje.\nOvaj procenat je nešto veći za Brčko Distrikt (12%) i RS (10%) nego za FBiH (8%). Izuzetno nisku pravednost sistema osnovnog obrazovanja u BiH dokazuje velika razlika između procenta učenika nepovoljnog socio-ekonomskog položaja koji su stekli osnovne vještine, 2%, u odnosu na učenike iz četvrtog kvartila, 17%.\nPoređenje pokazatelja pravednosti mjerena procentom učenika iz donjeg kvartila koji su stekli osnovne vještine za zemlje regije pokazuje da BiH ostvaruje najniži stepen pravednosti.\nPravednost i visina ulaganja u obrazovanje\nAnaliza odnosa kumulativnih ulaganja po učeniku je pokazala da je stepen pravednosti obrazovnog sistema u BiH niži nego što bi se moglo očekivati na osnovu visine kumulativnih ulaganja. Analiza onosa kumulativnih ulagana za devet godina školovanja i procenta siromašnih učenika koji su stekli osnovne vještine za zemlje regiona ukazuje na značajno povećanje ovog procenta na osnovu rasta kumulativnih ulaganja.\nSrbija i Crna Gora ostvaruju veći procenat učenika sa osnovnim vještinama od BiH i pored nižih kumulativnih ulaganja po učeniku. Niska pravednost obrazovnog sistema u BiH se ne može isključivo objasniti niskim ulaganjima, te je potrebno dublje analizirati utjecaj drugih faktora kako bi se identifikovale politike i mjere koje mogu doprinijeti povećanju pravednosti obrazovanja i bolje usmjeravanje trenutnih ulaganja.\nAkademska otpornost i urbanost / ruralnost\nKod svih tipova akademske otpornosti uočava se veza između urbanosti škola i visine akademske otpornosti, odnosno pravednosti sistema obrazovanja. Kod nacionalne otpornosti, samo 9% učenika iz prvog kvartila ESC statusa iz ruralnih škola postiže uspjeh u četvrtom kvartilu postignuća, dok je taj procenat za učenike iz škola lociranih u velikim mjestima 20%.\nKod međunarodne otpornosti razlika je još veća: samo 3% učenika iz prvog kvartila ESC statusa iz ruralnih škola postiže uspjeh u četvrtom kvartilu postignuća, a taj procenat za učenike iz škola lociranih u velikim mjestima iznosi 12%. Samo jedan testirani učenik iz prvog kvartila ESC statusa iz ruralnih škola u BiH je postigao osnovne vještine, odnosno 0,7% ovih učenika, dok je njih 8 ili 3,36% iz škola lociranih u velikim mjestima postiglo osnovne vještine.\nReforme obrazovnog sistema u BiH moraju posebnu pažnju posvetiti identifikovanju faktora niske pravednosti obrazovanja u ruralnim sredinama i definisanju mjera koje će omogućiti učenicima iz ruralnih sredina da ostvare postignuća približna postignućima učenika iz urbanih škola. Postoje značajne razlike između kanto na i regija u pogledu pravednosti obrazovanja odnosno u pogledu mogućnosti učenika iz donjeg kvartila ESC statusa da razviju i iskoriste svoje potencijale i ostvare odgovarajuća postignuća. Brčko Distrikt se izdvaja po većoj razini pravednosti obrazovanja u odnosu na sve kantone i regije i prakse i iskustva koje primjenjuje trebaju pomoći u identifikovanju potrebnih promjena u drugim geografskim regijama. Kantoni i regije sa najslabijim postignućima učenika ujedno su i kantoni sa niskim indikatorima akademske otpornosti učenika\nSocio-ekonomski status i generalni stepen obrazovanosti nastavničkog kadra varijable su visokog utjecaja.\nU Bosni i Hercegovini, broj magistara zaposlenih među nastavničkim kadrom je druga po redu najznačajnija varijabla u korelaciji sa uspjehom učenika, nakon socio-ekonomske pozadine iz koje dolaze.\nVeličina škole i broj zaposlenih nastavnika\nOmjer učenika po nastavniku nije faktor koji presudno utječe na postignuća učenika. Slabe rezultate su postigli i testirani učenici u školama u kojima taj omjer učenika na jednog nastavnika glasi 25:1 koliko i onim u kojima je omjer 1:1.\nKvalitet nastavničkog kadra\nStrategije za poboljšanje kvalitete obrazovanja u fokusu trebaju imati kvalitet nastavničkog kadra, stepen obrazovanosti nastavnika i pedagoško-didaktičke vještine kojima vladaju, te konačno, kvalitet kurikuluma po kojem se nastava izvodi. Povećanje broja nastavnika, smanjenje veličine razreda, smanjivanje broja učenika po nastavniku, može imati efekta samo do određene granice, nakon čega postaje ili kontraproduktivno ili nesvrhovito sa stanovišta kvalitete obrazovanja koje se nudi, kao i odnosa uloženo-dobijeno iz perspektive finansijskih ulaganja. To je posebno važno u kontekstu BiH gdje se broj upisanih učenika konstantno smanjuje.\nNivo postignuća u odnosu na urbanost / ruralnost područja\nUčenici u urbanim sredinama općenito imaju bolja postignuća od učenika koji žive u ruralnim sredinama i ta razlika je naročito osjetna u oblasti čitanja. Prema rezultatima PISA istraživanja 2018, najslabija postignuća u Bosni i Hercegovini zabilježena su u sredinama do 3.000 stanovnika, sa medianom ispod 400 bodova.\nObrazovanje u Bosni i Hercegovine kvalitetnije je u manjim gradovima nego u gradovima srednje veličine. U sredinama od 3.000 do 15.000 stanovnika testirani učenici općenito postižu bolje rezultate od testiranih učenika koji žive u sredinama od 15.000 do 100.000 stanovnika. Najbolje (ili najmanje loše) rezultate billježe testirani učenici u velikim gradovima preko 100.000 stanovnika. Nakon toga, najbolja postignuća imamo u sredinama od 3.000 do 15.000 stanovnika.\nU zemljama sa obrazovnim sistemima koji nemaju dovoljno kapaciteta da učenicima koji nisu imali priliku pohađati predškolsko obrazovanje kompenzuju taj nedostatak, kvalitetno predškolsko obrazovanje je od visokog značaja. U OECD zemljama (gdje je upis djece u predškolske programe visok), razlika u uspjehu između učenika koji su pohađali predškolsko obrazovanje i onih koji nisu manje je osjetna nego u partnerskim zemljama (u koje spada i Bosna i Hercegovina), gdje može iznositi čak do 50 bodova. Pristup obrazovanju u ranom djetinjstvu je u Bosni i Hercegovini čak za 84% niži od EU prosjeka. Prema studiji Svjetske banke, Bosna i Hercegovina ima najmanju stopu pohađanja predškolskog obrazovanja u regiji. Predškolsko obrazovanje nije obavezno u svim kantonima Federacije BiH, kao ni u cijeloj Republici Srpskoj. U ruralnim područjima Bosne i Hercegovine, upisivanje djece u predškolski program ne postoji ni na razini mogućnosti.\nVisina i adekvatnost ulaganja u osnovno obrazovanje\nPovećanje ulaganja u obrazovanje rezultira u pravilu povećanjem postignuća učenika do praga od 50.000$ po učeniku za devetogodišnji period školovanja, nakon kojeg povećanje ulaganja ne rezultiraju direktno povećanjem postignuća učenika. Kako je BiH daleko ispod ovog praga sa ulaganjima od 28.431 USD po učeniku, jasno je da je neophodno povećanje ulaganja finansijskih sredstava u obrazovanje u BiH.\nIpak, doprinos koji povećanje finansijskih ulaganja daje postignućima učenika prije svega zavisi od načina na koji se sredstva troše, odnosno od toga u šta se sredstva ulažu.\nUlaganja finansijskih sredstava u osnovno obrazovanje u BiH su adekvatna nivou razvijenosti zemlje. Učešće ukupnih ulaganja u obrazovanje u BDP-u za BiH u dužem periodu se kreće oko 4,6%, što je više nego u Srbiji (4%), i ne značajno manje nego u Hrvatskoj (4,7%) i Sloveniji (4,9%). Ulaganja po učeniku u osnovnim i srednjim školama u BiH kao procenat BDP-a po stanovniku u 2016. godini veća su od procenta u Sloveniji, EU zemljama i OECD zemljama. Za osnovne škole ovaj procenat iznosi 26% za BiH, 25% za Sloveniju i 20% za EU i OECD zemlje.\nRazlike u ulaganjima po učeniku u osnovnom obrazovanju među entitetima, odnosno kantonima su izuzetno velike. Visine ulaganja po učeniku u osnovnom obrazovanju u BiH za 2016. godinu bila su značajno veća u Brčko Distriktu (3. 000 KM), nego u FBiH (2.750 KM) i RS (2.200 KM).\nRazlika od 25% između FBiH i RS u velikoj mjeri je rezultat decentralizovanog sistema upravljanja osnovnim obrazovanjem u FBiH, sa 11 ministarstava i 10 pedagoških zavoda, što opterećuje javne rashode troškovima samog upravljanja sistemom. U 2016. godini najmanja finansijska ulaganja po učeniku bila su u Tuzlanskom kantonu i iznosila su 2.000 KM, a najveća u Zapadnohercegovačkom kantonu u visini od 4.300 KM.\nEfektivnost ulaganja - odnos ulaganja i postignuća učenika\nUz efikasnije trošenje i drugačije usmjeravanje finansijskih ulaganja u osnovno obrazovanje učenici u BiH bi ostvarili bolja postignuća. Efektivnost ulaganja u osnovno obrazovanje kao pokazatelj doprinosa ulaganja dostizanju ciljeva kvalitetnog i pravednog obrazovanja u visokoj je korelaciji sa samom visinom kumulativnih ulaganja po učeniku, ali uz brojna odstupanja među zemljama obuhvaćenim PISA istraživanjem.\nBiH u poređenju sa drugim zemljama ostvaruje adekvatnu efektivnost ulaganja, ali ipak učenici iz BiH ostvaruju slabija postignuća nego učenici iz većeg broja zemalja sa manjim ili približno istim ulaganjima kao BiH. U odnosu na zemlje regiona BiH ostvaruje nešto bolju efektivnost ulaganja samo u odnosu na Sjevernu Makedoniju dok je efiktivnost ulaganja u Srbiji, Crnoj Gori i Hrvatskoj značajno bolja nego u BiH. Postoje velike razlike u efektivnosti ulaganja među entitetima i u Brčko Distriktu, kao i među kantonima. Mada su postignuća učenika iz Brčko Distrikta bolja od postignuća učenika iz entiteta, efektivnost ulaganja je manja nego u entitetima. Od 10 kantona Tuzlanski, Zeničko-dobojski i Kanton 10 imaju veću efektivnost ulaganja od drugih kantona, dok Brčko Distrikt i Bosansko-podrinjski kanton ostvaruju mnogo manju efektivnost ulaganja od drugih kantona.\nIzvori finansiranja obrazovanja\nPored visine ulaganja postoji određeni utjecaj i izvora finansiranja na postignuća učenika odnosno na kvalitet obrazovanja. Analize pokazuju da su bolja postignuća učenika u zemljama u kojima je niže učešće države u finansiranju obrazovanja nego u zemljama u kojima je to učešće više. Također učenici iz zemalja u kojima je učešće privatnih škola veće ostvaruju bolja postignuća. I poređenje izvora finansiranja osnovnog obrazovanja za zemlje regiona pokazuje da je učešće države u finansiranju osnovnog obrazovanja veće u zemljama sa nižim postignućim učenika bez izuzetka.\nOdnos ulaganja i postignuća po entitetima i kantonima\nUsmjeravanje ulaganja u različite faktore koji doprinose poboljšanju postignuća učenika ima značajnu ulogu u podizanju kvaliteta obrazovanja. Sama visina ulaganja nije jedini, a često ni presudni faktor kvaliteta i pravednosti sistema obrazovanja. I u entitetima i u kantonima 90% ulaganja odlazi na lična primanja zaposlenih, uz izuzetno mala ulaganja u nabavku stalnih sredstava. Izuzetak je Brčko Distrikt gdje 6% ulaganja odlazi za nabavku stalnih sredstava, a među kantonima nešto značajnija ulaganja za ovu namjenu ima samo Posavski kanton (3,5% od ukupnih ulaganja).\nAnaliza odnosa ovih ulaganja i postignuća učenika za kantone pokazuje da su u kantonima sa većim procentom ulaganja u lična primanja osoblja testirani učenici ostvarili lošija postignuća, dok u su kantonima sa većim procentom ulaganja u stalna sredstva testirani učenici ostvarili bolja postignuća. Jedini izuzetak je Kanton Sarajevo čiji učenici postižu relativno dobra postignuća i pored niskih ulaganja u stalna sredstva. Dugoročni trend smanjenja broja učenika u BiH nije bio praćen odgovarajućim smanjenjem broja odjeljenja, škola, a pogotovo ne smanjenjem broja nastavnika. Kao rezultat ovih trendova svi indikatori efikasnosti korištenja resursa u osnovnom obrazovanju su smanjeni i u BiH i u entitetima, kao i u Brčko Distriktu.\nU desetogodišnjem periodu (2009. do 2018. godine) broj učenika na jednog nastavnika je smanjen za 18%, veličina odjeljenja za 11%, a veličina škola za 15%. U 2018. godini svi ovi indikatori su imali približno iste vrijednosti za entitete i Brčko Distrikt, osim što je veličina škola značajno manja u RS nego u FBiH i Brčko Distriktu. Prema podacima zvanične statistike, u 2018. godini prosječan broj učenika u odjeljenju za BiH je iznosio 19, broj učenika na jednog nastavnika 12 i broj učenika u jednoj školi 155. Prema podacima Svjetske banke prosječna veličina razreda za zemlje OECD-a je 22 učenika, a broj učenika na jednog nastavnika 16.\nU svim kantonima je došlo do smanjenja broja učenika, ali uz velike razlike u procentima smanjenja ovog broja: od -41% u Posavskom kantonu do -4% u Kantonu Sarajevo. Broj nastavnika je smanjen u svim osim tri kantona, u Srednjebosanskom povećanje za 7%, u Bosansko-podrinjskom povećanje za 9% i u Kantonu Sarajevo za 6%. Broj škola je smanjen u svim kantonima osim u Kantonu Sarajevo, povećanje za 5% i Posavskom povećanje za 9%. Broj odjeljenja je smanjen u svim kantonima. I indikatori efikasnosti su smanjeni u svim kantonima, uz najmanje smanjenje u Kantonu Sarajevo i najveće u Posavskom kantonu.\nRazlike u demografskim kretanjima i u angažovanju resursa rezultirale su značajnim razlikama među kantonima u pogledu indikatora efikasnosti. Najveći broj učenika u odjeljenju u 2018. godini imao je Kanton Sarajevo (23), a najmanji Kanon 10 (13). Pri tome median postignuća učenika iz Kantona Sarajevo je za 5 bodova veća od mediana postignuća učenika iz Kantona 10.\nAnaliza ovog indikatora pokazuje da ne postoji jednoznačna povezanost veličine odjeljenja i postignuća učenika. Isti zaključak važi i za povezanost broja učenika po nastavniku i postignuća učenika, gdje ista dva kantona predstavljaju kantone sa najvećim (Kanton Sarajevo sa 14 učenika po nastavniku) i najmanjim indikatorom (Kanton 10 sa 9 učenika po nastavniku). I u pogledu veličine škola ova dva kantona se nalaze na suprotnim granicama raspona među kantonima: Kanton Sarajevo sa prosječnim brojem učenika u jednoj školi od 401 i Kanton 10 sa prosječnim brojem učenika u jednoj školi od 85.\nEfikasnost ulaganja u osnovno obrazovanje\nSmanjenje indikatora efikasnosti je rezultiralo značajnim rastom ulaganja u osnovno obrazovanje u BiH ali, sudeći po rezultatima PISA testiranja, bez adekvatnog doprinosa kvalitetu obrazovanja, odnosno postignućima učenika. U periodu 2009-2017 za cijelu BiH ova ulaganja su porasla za 33%, uz velike razlike po entitetima i kantonima.\nNajveće povećanje je bilo u FBiH (37%), a najmanje u Brčko Distriktu (22%), a postignuća testirnaih učenika u Brčko Distriktu su za 23 boda bolja od postignuća testiranih učenika iz FBiH. Među kantonima, najveći rast ulaganja po učeniku ostvaren je u Posavskom kantonu (70%), a najmanji u Kantonu Sarajevo (22%). Ovo su dva kantona sa istom medianom postignuća učenika od 422 boda.\nGodišnja ulaganja po učeniku u osnovnom obrazovanju u BiH u 2017. godini također pokazuju malu povezanost visine ulaganja sa postignućima učenika. Ulaganja po učeniku u Kantonu Sarajevo su manja od ulaganja u Bosansko-podrinjskom kantonu, ali su postignuća učenika veća za 24 boda. Razlika između ulaganja po učeniku u Kantonu Sarajevo i Hercegovačko-neretvanskom kantonu je samo 7,5%, a razlika u postignućima učenika 34 boda, ili 1 godina školovanja.\nAktuelna kriza izazavana pandemijom COVID-19 zahtijeva donošenje odluka u kratkom roku i kreiranje uslova za uspješno izvođenje online nastave. Preporučene hitne interventne mjere uključuju izbor optimalne platforme za izvođenje online nastave, osiguranje neophodnih tehničkih uslova za sve učenike i škole, posednu dodatnu podršku nastavnika za djecu iz siromašnih porodica i program edukativne podrške nastavnicima. Iznimno je važna saradnja institucija i škola na unaprjeđenju kurikuluma za osnovno obrazovanje, razvijanju programa kontinuiranog obrazovanja nastavnika i uvođenju programa mentorstva za nastavnike, koji se tek uključuju u obrazovne procese, i nastavnike iz škola sa niskim postignućima učenika treba omogućiti brže unaprjeđenje i harmonizaciju uslova obrazovanja i poboljšanje obrazovnih ishoda. Poseban značaj imaju mjere koje će voditi prevazilaženju ograničenja uzrokovanih socio-ekonomskim statusom učenika. Ruralne i siromašne škole moraju dobiti prioritet u ulaganjima usmjerena na podršku nastavnicima, dopunsku nastavu, opremanje škola, savjetovanja za roditelje i uspostavu programa besplatnih zdravih obroka u siromašnim školama. Optimizacija mreža javnih škola, povećanje veličine razreda, povećanje broja učenika na jednog nastavnika i podizanje kvaliteta nastavnog osoblja omogućit će efikasniji utrošak sredstava i njihovo usmjeravanje u opremanje škola i programe edukacije nastavnika. Povećanje uspješnosti obrazovnih procesa u BiH zahtijeva značajne promjene u načinu finansiranja škola, izboru i promociji nastavnika, izboru rukovodećih kadrova i načinu upravljanja školama.\nU razmatranjima reformi obrazovanja faktor visine ulaganja finansijskih sredstava je čest argument korišten na obje strane političke debate. S jedne strane, argumentuje se da se ne ulaže dovoljno javnog novca u obrazovanje, dok s druge strane imamo argument da je nivo ulaganja uslovljen ekonomskom snagom društva i da nas nivo produktivnosti ekonomije ograničava u tome da ulažemo više i postignemo veći kvalitet obrazovanja učenika.\nOba argumenta imaju za polazište da je za bolje obrazovanje nužno isključivo povećati ulaganja, ali to polazište ima tek djelimično uporište, kako u rezultatima PISA istraživanja tako i u brojnim istraživanjima povezanosti finansijskih ulaganja i kvaliteta obrazovanja. Ulaganja u obrazovanje zaista imaju značajnu korelaciju sa povećanjem učeničkih postignuća – u pravilu, što je veći nivo ulaganja bolja su i postignuća učenika, a ta je veza naročito uočljiva i jaka za nivo ulaganja do 50.000 USD po učeniku za devetogodišnji period školovanja. S obzirom da je BiH daleko ispod ovog praga, sa ulaganjima oko 28.500 USD po učeniku, jasno je da je bi povećanje ulaganja finansijskih sredstava u obrazovanje moglo rezultirati rastom kvaliteta.\nIpak, jedinstven stav istraživača, koji se često zanemaruje u diskusiji o poboljšanju kvaliteta obrazovanja, jeste da doprinos povećanja finansijskih ulaganja učeničkim postignućima prije svega zavisi od načina na koji se sredstva troše, odnosno u šta se ulažu. Ovo je naročito važno u slučaju BiH koja je, ukoliko posmatramo relativan odnos ulaganja po učeniku u odnosu na BPD po stanovniku i apsolutne iznose ulaganja po učeniku, iako daleko ispod OECD i EU prosjeka, ipak među regionalnim liderima u ulaganju u obrazovanje, dok se pritom prema PISA istraživanju 2018 rezultati bh. učenici na začelju regiona i ispod nivoa koji bi bio očekivan od zemlje naše ekonomske razvijenosti i nivoa ulaganja.\nPISA nam je dala i uvid u nove činjenice koje dodatno potvrđuju da smo se u brojnim reformama obrazovanja odlučili za skupe i manje efikasne investicije, često gledajući reforme kao tehnički proces koji je važno kvantificirati umjesto osigurati mu kvalitet. Stoga je važno diskusiju o kvalitetu obrazovanja usmjeriti na razgovor o preusmjeravanju sadašnjih ulaganja i strateškom usmjeravanju budućih ulaganja u mjere koje će doprinijeti unaprjeđenju faktora koji značajno utječu ili imaju direktnu vezu sa učeničkim postignućima, a među kojima se izdvajaju: a) kvalitet kurikuluma, b) metoda i prakse podučavanja iz različitih predmetih oblasti i c) sposobnosti nastavničkog kadra.\nIskustva online nastave uslijed pandemije COVID-19 iznijela su na vidjelo postojeće nepravednosti obrazovnog sistema, koliko i nespremnost i nedostatak svijesti da je učenike u nepovoljnom socio-ekonomskom položaju važno adekvatno podržati u takvim izazovnim procesima; svi nedostaci sistema u pogledu kontinuirane obuke nastavnika i njihovo osposobljavanje za korištenje moderne tehnologije i inovativnih metoda podučavanja su se također pokazali.\nU medijima je prezentirana procjena UNICEF-a da 16% djece u BiH nije bilo tehnički spremno za praćenje nastave uslijed nedostataka uređaja i pristupa internetu; nedostatak ulaganja u opremu unutar škola nastavnike je primorao da se sami snalaze umjesto da im je oprema i infrastruktura za izvođenje nastave na daljinu obezbjeđena; nedostatak koordinacije i organizacije od strane kantonalnih ministarstava, kao i odsustvo koordinacije Federalnog ministarstva obrazovanja onemogućio je promptnije uređenje sistema. Ipak, kao i svaka kriza, i ova je stvorila šanse i kreirala ambijent da se sistem unaprijedi.\nPrva je iskustvo djece sa online nastavom i svijest nastavnika da se mogu i u vrlo kratkom roku prilagoditi novonastalim okolnostima i početi koristiti moderne tehnike i metode. Druga je spremnost kantonalnih ministarstava da udruže resurse i prihvate koordinaciju federalnog ministarstva u pripremi i izvođenju nastave; Pod okolnostima u kojim odluke moraju biti donesene u kratkom roku, a pritom bez izvjesnosti da će biti finalne, odnosno sa velikom vjerovatnoćnom da će se pristupi morati mijenjati u skladu sa epidemiološkom i zdravstvenom situacijom tokom školske godine, obrazovni sistemi moraju biti spremni da izvode nastavu i podrže učenike kojima je podrška najpotrebnija, pa bilo to u uslovima razredne nastave ili “online” nastave na daljinu, kao i u slučaju kombinovanja dva modela.\n1. Prva i osnovna je zajednička odluka (idealno na nivou BiH radi dijeljenja resursa, a optimalno na nivou entiteta) o optimalnoj platformi za izvođenje “online” nastave (nastave na daljinu). Nastava putem Vibera i drugih komunikacijskih alata šire upotrebe, koji nisu dizajnirani za online nastavu i ne sadrže sve potrebne alate za adekvatno izvođenje nastave, ne smije biti praksa u novoj školskoj godini. Aplikacije i paketi aplikacija koje nude npr. Google i Microsoft Classroom uključuju širok dijapazon alata za komunikaciju i rad koje i nastavnicima i djeci omogućavaju optimalne uslove za izvođenje i praćenje nastave, kako u učionici, tako i online.\nDa bi se to implementiralo, potrebno je:\na. Hitno sastaviti stručni tim koji će se sastati u kratkom roku i na osnovu iskustava iz prethodne školske godine donijeti zajedničku odluku o izboru platforme za online nastavu.\nb. Odgovornost za ovu odluku trebaju nositi entitetska i kantonalna ministarstva zajedno, a koordinaciju procesa i tehničku podršku može preuzeti APOSO.\nc. Značajan faktor za donošenje ove odluke treba biti i raspoloživost instruktivnih resursa za obuku na BHS jezicima.\n2. Da bi se uopšte mogli osigurati uslovi izvođenja nastave na daljinu za sve učenike, potrebno je da kantonalni obrazovni sistemi (pod ingerencijama kantonalnih ministarstava) u koordinaciji sa direktorima svih škola prikupe detaljne podatke o socio-ekonomskom statusu učenika, u svrhu sagledavanja njihovih realnih potreba za tehničkom opremljenošću (uređaj za praćenje nastave i pristup internetu).\na. Od odabira platforme zavise i minimalni tehnički zahtjevi koje uređaji (tableti ili laptopi) moraju ispunjavati kako bi se platforma mogla koristiti.\nb. Nabavku ove opreme trebaju finansirati entitetske vlade, a nabavku obaviti posredstvom nadancaionalnih organizacija kako bi ista bila efikasno i brzo izvršena.\nc. Zadatak identifikacije djece u socijalnoj potrebi svaka škola (tim pedagoga, psiholozi, učitelji i razrednici) može uraditi u periodu prije početka školske godine, a u skladu sa predefinisanim kriterijima, i to u kratkom roku (2-3 radna dana).\nd. Popis učenika koji nemaju adekvatan uređaj, a čije porodice nemaju uslova da isti nabave treba biti integrisan i dostavljen entitetskim vladama kako bi se mogla sastaviti specifikacija za nabavku u smislu količine.\ne. Generalno, aplikacije nisu zahtjevne i može ih iznijeti i dobar dio uređaja koji spada u “budžetsku” kategoriju. Kao primjer, navodimo procjenu ukupnog troška nabavke uređaja (koje preporučuju ili nude proizvođači edukativnih software-a) za 36.000 djece (oko 20% učenika osnovnih škola u FBiH, koliko se procjenjuje broj djece čije porodice nemaju mogućnost da samostalno nabave opremu), po jediničnoj cijeni od 400,00 KM. Takva nabavka iznosi 14,4 miliona KM ili 0,4% planiranog budžeta FBiH za 2020. godinu.\nNapominjemo da je navedena jedinična cijena informativnog karaktera, dobijena na osnovu uvida u cijene za pojedinačne škole, te da bi zajednička nabavka dala prostor za značajne uštede. Ovakva jednokratna investicija će omogućiti bolje uslove za djecu u nepovoljnom socio-ekonomskom položaju, a što će rezultirati značajnim povećanjem postignuća tih učenika i kreiranjem uslova za podizanje kvaliteta obrazovanja.\n3. Značajna uloga koju nivo obrazovanja i ekonomski status roditelja ima u obrazovanju djece još je izražajnija u uslovima online nastave i fizičke izolacije djece od edukatora i vršnjaka. Zato je uloga nastavnika, odnosno vrijeme koje nastavnici provode u radu s djecom slabijih postignuća od naročite važnosti.\na. Škole, bez obzira da li se nastava odvija u učionici ili online, trebaju osigurati dodatnu nastavu u manjim grupama za djecu sa slabijim postignućima. Odgovornost kantonalnih ministarstava je da definiše okvir (okvir se može definisati i zajednički na nivou entiteta) i da nastavnicima koji će izvoditi dodatnu nastavu dostavi adekvatne instrukcije, a djeci i roditeljima adekvatne informacije o izvođenju dodatne nastave.\nb. Broj nastavnika koji su zaposleni u osnovnim školama i odnos učenika na jednog nastavnika pokazuje da postoji adekvatan resurs za ovakvu organizaciju nastavnika, tako da dio nastavnika bude koncentrisan na redovnu razrednu nastavu, a dio njih na izvođenje dodatne i dopunske nastave.\n4. Podrška nastavnicima u organizaciji rada u vanrednim i novim okolnostima je od presudne važnosti. Kantonalna ministarstva obrazovanja su odgovorna da pripreme programe edukativne podrške nastavnicima u smislu tehničke obuke, te za uspostavu obaveze korištenja online platformi za dijeljenje resursa, pripremnih materija, metoda i strategija, iskustava i mentorstva na daljinu. Centar za obrazovne inicijative “Step by step” je objavio platformu https://inskola.com/ koja je odličan resurs za nastavnike i može predstavljati “ekosistem” za individualno usavršavanje nastavnika i stvaranje nastavničke zajednice koja pruža podršku svakom zainteresovanom edukatoru.\nSaradnja institucija i škola\n1. Potrebna je međuentitetska saradnja na unaprjeđenju kurikuluma za osnovno obrazovanje, na unaprjeđenja metoda predavanja, unaprjeđenju programa obrazovanja nastavnika i uvođenju nacionalnog programa mjererenja postignuća učenika na osnovu iskustava i metoda međunarodnih testiranja. Rezultati PISA istraživanja pokazuju da su postignuća učenika iz različitih kantona i regija iz pojednih oblasti bitno različita, a da je uloga nastavnika najznačajniji sistemski faktor kada je riječ o poboljšanju postignuća učenika. Idenfitikovanje najboljih praksi, metoda i pristupa nastavnika može doprinijeti bržem unapređenju i harmonizaciji uslova u obrazovanju i poboljšanju obrazovnih ishoda.\na. Vrijedi istaći da učenici iz Distrikta Brčko postižu bolje rezultate nego učenici iz većine kantona i regija. S obzirom da je nivo ulaganja po učeniku u Distriktu Brčko značajno veći, a struktura ulaganja drugačija u odnosu na entitete (odnos plata i ostalih ulaganja), Distrikt bi mogao biti dobar “case study” za procjenu uticaja ljudskog (kvaliteta nastavnika) i finansijskog (nivo i način ulaganja) faktora na postignuća učenika u uslovima obrazovanja u BiH.\nb. Razlike u postignućima učenika iz pojednih zemalja regiona u odnosu na učenike iz BiH pokazuju opravdanost i potrebu uključivanja iskustava ovih zemalja u daljim reformama obrazovnih sistema u BiH, kroz bilateralnu ili multilateralnu regionalnu saradnju.\n2. Potrebna je saradnja kantonalnih ministarstava uz poželjno delegiranje koordinirajuće uloge Federalnom ministarstvu obrazovanja na unaprjeđenju kurikuluma za osnovno obrazovanje. Važno je napomenuti da Kanton Sarajevo finalizira izradu predmetnih kurikuluma za osnovno obrazovanje, nakon čega slijedi izazovni dio primjene predmetnih kurikuluma u procesu nastave. Ovo iskustvo može olakšati drugim kantonima izradu predmetnih kurikuluma, na način da u saradnji sa timom iz Kantona Sarajevo, koji je iskazao spremnost da podijeli svoja iskustva, u kraćem roku unaprijede, odnosno prilagode predmetne kurikulume.\n3. Potrebno je uspostaviti programe i obaveze kontinuiranog obrazovanja nastavnika i uvesti programe mentorstva za nastavnike koji se tek uključuju u rad škola, ali i za nastavnike iz škola koje ostvaruju niska postignuća u pojedinim oblastima. Značajan doprinos u ovim procesima mogu biti organizacije koje su usmjerene na kreiranje resursa za podršku nastavnicima - kao primjer ponovo navodimo COI “Step by step” i platformu www.inskola.ba.\n4. Potrebna je saradnja entitetskih i kantonalnih institucija sa Agencijom za predškolsko, osnovno, srednje obrazovanje BiH (APOSO). APOSO je institucija koja raspolaže značajnim resursima, znanjem i kadrovima koji mogu biti od velike koristi institucijama koje donose odluke o kurikulumu, načinu izvođenja nastave, finansiranju i odabiru kadrova i ostalim značajnim elementima za kreiranje dobrog i efikasnog obrazovnog sistema.\nPrevazići ograničenja uzrokovana socio-ekonomskim statusom\n1. Socio-ekonomski status (ESC status) učenika, koji je neposredan odraz socio-ekonomskog statusa njegove porodice, u ovom je trenutku presudan faktor postignuća u obrazovnom sistemu BiH, što znači da obrazovni sistem, a samim tim i škole ne uspijevaju ni na koji način kompenzirati učenicima nepovoljne okolnosti u kojima se nalaze. Poseban problem u tom kontekstu predstavlja segregacija po ESC statusu, koja je naročito izražena u siromašnim školama (školama socio-ekonomski nepovoljnog položaja) i ruralnim školama.\nSegregacija je rezultat strukture stanovništva u pojedinim naseljima, odnosno ekonomskih mogućnosti porodica, a smanjenje segregacije na razini osnovnih škola u sredinama gdje učenici prvog kvartila ESC statusa (najsiromašniji) postižu izrazito slabe rezultate, tojest dobijaju obrazovanje slabog kvaliteta, iz brojnih objektivnih razloga je teško izvodiv zadatak. No, cilj obrazovnog sistema treba biti prevazilaženje socio-ekonomskih ograničenja, koja su posljedica statusa porodice, odnosno škole trebaju preuzeti odgovornost za postignuća učenika, bez obzira na kapacitete roditelja da obezbijede dodatnu podršku vlastitom djetetu. Da bi se ovo postiglo, potrebno je u dvije etape provesti set mjera.\n- Prva etapa treba adresirati problem loših uslova i kvaliteta obrazovanja u školama nepovoljnog socio-ekonomskog položaja, koje dominantno pohađaju siromašni učenici. Ruralne i siromašne škole trebaju dobiti prioritet u ulaganjima, a ulaganja treba usmjeriti u:\na. Prioritetne obuke, usavršavanje i podršku nastavnicima, te programe mentorstva za nastavnike iz ovih škola sa odabranim nastavnicima kao mentorima.\nb. Dopunska nastava koju će održavati nastavnici koji imaju odlične ocjene od strane učenika i primjenjuju inovativne metode rada – časovi na kojima uče i učenici i nastavnici.\nc. Opremanje učionica i kabineta za interaktivnu nastavu.\nd. Opremanje biblioteka, dostavljanje besplatnih knjiga i udžbenika, pokretanje programa doniranja i razmjene knjiga.\ne. Savjetovanje za roditelje iz ovih sredina i njihovo aktivno uključivanje u različite aktivnosti u školama.\nf. Uspostavu programa besplatnih i zdravih obroka u ovim školama; Potrebna je detaljna razrada programa koji će svoj djeci bez obzira na socio-ekonomski status obezbijediti besplatan obrok, ali i omogućiti roditeljima koji mogu finansirati obrok svog djeteta (ili više djece) da to učine na diskretan način, kako se ova razlika u mogućnostima ne bi negativno odrazila na odnose među učenicima.\n- Druga etapa je dugoročna i treba rezultirati harmonizacijom kvaliteta javnih škola tako da socio-ekonomski status porodice i okolnosti stanovanja u određenoj sredini ne bude presudni faktori za postignuća učenika. Prethodne preporuke, poput izrade i primjene predmetnih kurikuluma i promjene paradigme obrazovanja koji treba postati učeničko-centričan, također su dio ovog seta mjera.\n2. Opremanje svake učionice i kabineta za interaktivnu nastavu i nastavu na daljinu koju će održavati nastavnici koji imaju odlične ocjene od strane učenika i inovativne metode – časovi na kojima uče i učenici i nastavnici.\n3. Redovno mjerenje postignuća učenika na “državnoj maturi” radi identificiranja škola sa najbolijim i najslabijim učeničkim postignućima. Razvoj sistema u kojem škole sa visokim učeničkim postignućima postaju matične škole, a škole sa slabim rezultatima se transformišu u podružnicu matične škole, čime uprava uspješne škole preuzima odgovornost za uređenje nastave i postignuća učenika rješavanjem problema poput selekcije i regrutacije nastavnika, uloge nastavnika u nastavnom procesu i odnosa prema učenicima, očekivanja direktora, fokus menadžmenta na ekonomske i logističke poslove, ponudu dodatnih usluga – obroka, knjiga, računara, prevoza...\n4. Omogućavanje dodatnih aktivnosti kroz različite sekcije u skladu sa interesima i talentima djece. Uključivanje roditelja u rad sekcija, školske manifestacije i takmičenja.\n5. Za veća mjesta gdje su dostupne javne biblioteke subvencionirati članstvo u bibliotekama (ukoliko je isplativije od opremanja biblioteka).\n6. Uspostava programa besplatnih i zdravih obroka u svim školama, uz primjenu koncepta roditeljskog “tihog” sufinansiranja i programa donacije obroka.\nOptimizacija mreže javnih škola\n1. U BiH postoji trend smanjenja veličine škola, što uveliko rezultira neefikasnim trošenjem javnih sredstava, koja se ulažu u osnovno obrazovanje. Uz to, u svim sredinama postoje velike razlike među školama u pogledu prosječne veličine razreda i broja učenika na jednog nastavnika. Demografske promjene u BiH nalažu potrebu optimizacije mreže javnih osnovnih škola u svim sredinama, ali uz potrebu posvećivanja posebne pažnje javnim školama lociranim u ruralnim sredinama.\n2. U BiH ruralne škole, odnosno škole u naseljima do 3.000 učenika, imaju značajno manja prosječna postignuća učenika, ali i malu veličinu razreda i mali broj učenika na jednog nastavnika. Karakteristika ovih škola je i generalno nepovoljan socio-ekonomski status učenika. U postojećoj situaciji takve škole ostvaruju i vrlo nisku efektivnosti i efikasnost ulaganja finansijskih sredstava, ali i doprinose relativno visokoj nepravednosti osnovnog obrazovanja u BiH, kao i segregaciji siromašnog ruralnog stanovništva. Uštede koje se mogu ostvariti optimizacijom mreže škola mogu biti usmjerene u one faktore koji direktno utječu na kvalitet obrazovanja. Dio ušteda bi mogao biti iskorišten za finansiranje prevoza učenika u škole u većim mjestima, a što bi značajno smanjilo segregaciju učenika i povećalo pravednost obrazovanja u BiH.\n3. Svaki treći uposlenik u osnovnim školama u RS i svaki peti u FBiH (u pet kantona FBiH za koje raspolažemo podacima) dio je nenastavnog osoblja, odnosno ne doprinosi direktno podučavanju i učenju, a za njihove se plate izdvaja značajan dio uloženog novca. Racionalizacija ove stavke, odnosno povećanje efikasnost potrošnje u smislu smanjenja učešća rashoda na nenastavno osoblje u ukupnim ulaganjima u obrazovanje otvorit će prostor za kapitalna ulaganja u faktore koji značajno koreliraju sa postignućima učenika. U ovom je procesu od presudne važnosti je menadžment škola koji treba biti u stanju da adekvatno procijeni potrebe za pomoćnim djelatnicima u školi, kako bi se nastava odvijala nesmetano bez nepotrebnih troškova.\nPovećanje veličine razreda, povećanje broja učenika na jednog nastavnika i podizanje kvaliteta nastavnog osoblja\n1. PISA istraživanje daje povoda nizu argumenata koji ukazuju na činjenicu da veličina razreda nema značajnu korelaciju sa postignućima učenika. U BiH se često čuje argument da bi povećanje veličine razreda smanjilo kvalitet nastave zbog lošije discipline i smanjenja vremena koje nastavnici mogu posvetiti pojedinim učenicima. PISA istraživanje pokazuje da disciplina u učionici nije povezana sa veličinom razreda. Na drugoj strani, povećanje veličine razreda u onim školama koje imaju izuzetno malu prosječnu veličinu napravilo bi značajne uštede i oslobodilo sredstva koja bi mogla biti usmjerena na niz mjera, među kojima su: obuka nastavnika, promjena i primjena kurikuluma i opremanje škola. Isti efekat bi imala i mjera povećanja broja učenika na jednog nastavnika jer su gotova sva ulaganja u osnovno obrazovanje u BiH usmjeravaju na plate zaposlenih.\n2. Navedene mjere trebaju biti praćene uvođenjem dopunske nastave u školama za učenike koji postižu slaba rezultate, ali i dodatne nastave za nadarene učenike. Ova mjera bi direktno pomogla povećanju pravednosti obrazovanja u BIH i prevazilaženju ograničenja uzrokovanih niskim socio-ekonomskim statusom učenika. Osnovni princip bi trebao biti da su postignuća učenika odgovornost škola, a ne odgovornost roditelja odnosno rezultat sposobnosti roditelja da pomognu obrazovanju djece ili obezbijede privatne instrukcije. Ovim ćemo obrnuti neefikasan i neproduktivan trend smanjena veličine razreda i broja učenika na jednog nastavnika. Također će se izbjeći masovno otpuštanje, s obzirom da dio nastavnika može fond časova popuniti kroz rad na dopunskoj i dodatnoj nastavi za učenike.\n3. Unaprjeđenje mreže javnih škola svakako će doprinijeti povećanju broja učenika u razredu, ali svaki kanton bi trebao za male, srednje i velike gradovi napraviti analizu mogućnosti dodatne racionalizacije finansijskih i ljudskih resursa u školama. Značajan podsticaj ovakvim promjenama treba biti uvođenje principa finansiranja škola na osnovu broja učenika koje pohađaju školu, a ne na osnovu broja nastavnika. Naravno, ovakvo finansiranje mora biti korigovano specifičnim uslovima u kojima djeluje škola, prije svega demografskim karakteristikama i ukupnim brojem učenika na području na kojem je škola locirana.\nPromjene u načinu finansiranja škola, izbora, promocije i nagrađivanja nastavnika i izbora rukovođećih kadrova\nModeli finansiranja škola, u dugoročnoj perspektivi, trebaju postati zasnovani na tome koliko dobre rezultate škola postiže i koliko učenika obrazuje. No, da bi se jedan takav model realizirao, potrebno je trenutni sistem, koji nije pravedan, urediti, a dijelove sistema, preciznije rečeno - slabije škole - koje su do sada bili zapostavljane, ojačati kako bi one dobile priliku da pruže visok kvalitet obrazovanja i postane konkurentne boljim i bolje pozicioniranim školama. U prethodnim preporukama ponudili smo pregled nekih od najznačajnijih alata i mjera kojima se to može postići u dvije faze, koje mogu javni obrazovni sistem pripremiti za prelazak na finansiranje škola po učeniku u izvjesnoj formi vaučerizacije.\nDa bi se obrazovni sistem pripremio za vaučerizaciju, naročito onu koja neće isključiti privatne obrazovne institucije, neophodno je razviti određene elemente sistema, što podrazumijeva akreditaciju škola i adekvatnu evaluaciju nastavnika i programa po kojima se u školama radi. Drugim riječima, sistem mora biti značajno unaprjeđen u pravcu depolitizacije. Iako su razlike u postignućima učenika iz javnih i privatnih škola trenutno u korist privatnih škola u BiH, kao i u zemljama OECD gdje se pokazuje da broj privatnih škola ima pozitivnu vezu sa učeničkim postignućima na nivou zemlje, tu razliku ne možemo pripisati samo strukturi škole, boljim programima ili upravljanju. Ista može biti odraz razlika u socio-ekonomskom statusu učenika privatnih i javnih škola i kapaciteta roditalje da dodatno doprinesu obrazovanju učenika.\nIskustva sa privatizacijom i akreditacijom visokog školstva u nekim dijelovima BiH su izuzetno negativna. Veoma je vjerovatno da je uzrok visokoškolskim ustanovama koje funkcioniraju kao “štamparije diploma” u samom bh. društvenom ugovoru u kom je država najveći poslodavac, a što na koncu rezultira niskim očekivanjima konzumenata obrazovanja od tih ustanova.\nUpravo očekivanja roditelja od obrazovanja - koja su nerijetko ograničena na ocjene, a sve manje na znanje koje djeca dobijaju - mogu biti najznačajnija prepreka za uspostavu sistema vaučerizacije koji će doprinijeti većoj konkurenciji i kvaliteti i javnih i privatnih škola. Ono što znamo jeste da je nastavnik najvažniji element dobrog obrazovanja. Kako bi imali najbolje ljude koji obrazuju našu djecu, potrebno je:\n- Raditi adekvatnu selekciju studenata koji upisuju nastavničke smjerove na univerzitetima.\n- Potom, raditi adekvatnu selekciju nastavničkog kadra, koja će svakako biti preduprijeđena kvalitetnijom selekcijom na univerzitetima.\n- Definirati kriterije za nagrađivanje i promociju nastavnika na temelju kontinuirane edukacije, angažmana u inovativnim projektima, naučno-istraživačkom radu, doprinosu nastavničkoj zajednici i učešćem u mentoring programima. Na to se nadovezuje i afirmacija koncepta nastavničke karijere, koja u razvijenim zemljama nije nepoznanica. Nastavnik mora postati osoba od društvenog ugleda, a taj ugled se prevashodno stiče poštovanjem šire zajednice i primjerenom naknadom za dobar i društveno koristan rad.\n- Razvijati fondove za inovativne projekte, osmišljene i implementirane od strane nastavnika, škola ili učenika, kao instrument podsticanja inovativnih pristupa i nagrađivanja inovativnih nastavnika.\n- Unaprjeđenje sistema upravljanja školama kroz imenovanje osoba koje raspolažu relevantnim rukovodstvenim kompetencijama. Direktori i direktorice ne mogu biti “samo nastavnici”. Osobe koje na sebe preuzimaju odgovornost organizacije institucije moraju imati organizacijske i menadžerske vještine koje će im omogućiti da nastavni proces organizuju na efikasan način, vodeći brigu o svim resursima institucije. Resurse škola, u okvirima definiranim zakonom, moraju znati iskoristi za razvijanje aktivnosti koje će biti od direktne koristi učenicima. Nepristrasan izbor upravljačkog nenastavnog osoblja morao bi podrazumijevati selekciju u okviru koje će se u obzir uzimati posjedovanje rukovodstvenih kompetencija.\nPored stručnosti koja treba kontinuirano da se razvija, važan faktor u upravljanju obrazovnim institucijama su i odgovornost i transparentnost. Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH propisuje da direktori škola moraju biti obuhvaćeni obaveznim programima obuke, usavršavanja i provjere, te da će takve programe ustanoviti nadležne obrazovne vlasti. Ipak, popratne regulative koje propisuju zvaničnu obuku i standarde zanimanja za direktore obrazovnih institucija još uvijek nemamo.\nAfirmaciji obrazovnog menadžmenta u praksi moraju prethoditi zakonske izmjene Okvirnog zakona o imenovanju direktora školskih ustanova u pravcu obaveznog pohađanja profesionalne obuke iz ove oblasti, a nove politike u ovom kontekstu bi trebale podrazumijevatu reviziju ulaznih kriterija, definiranje novih kriterija i procedura izbora od strane kantonalnih i entitetskih vlasti nadležnih za obrazovanje.\nLejla Dragnić, Matija Bošnjak, Dejan Đukić, Adis Muhović\nPretplatite se na CPU newsletter!


JOŠ 16 OSOBA POZITIVNO NA KORONA VIRUS U Srpskoj u posljednja 24 časa testirano 333 uzorka - UGLJEVIK.INFO\nJOŠ 16 OSOBA POZITIVNO NA KORONA VIRUS U Srpskoj u posljednja 24 časa testirano 333 uzorka\nU Republici Srpskoj je u posljednja 24 časa u laboratorijama testirano je 333 uzoraka, a novi korona virus potrvrđen je kod još 16 osoba, saopštio je ministar zdravlja i socijalne zaštite RS Alen Šeranić.\nŠeranić ističe da je dobar pokazatelj da raste broj oporavljenih u Srpskoj.\nU posljednja 24 časa testirana su i 52 zdravstvena radnika, većinom iz Prijedora, Gradiške i Trebinja, a zaraza korona virusom potvrđena je kod jednog medicinskog tehničara iz Prijedora.\nU protekla 24 časa zavrešeni su nalazi i za 26 osoba koje su boravile u karantinima, a svi rezultati testa su negativni.\n-Vrlo je važno da svi koji su u kućnoj izolaciji poštuju sve preporuke koje su dobili i da se javljaju ako se pojave simptomi, u skladu sa protokolom – naveo je Šeranić.\nKod četiri pacijenta zdravstveno stanje zahtijeva respiratornu podršku, a tri osobe su na neinvanzivnom modu mehaničke ventilacije, dok jedna osoba diše uz pomoć kiseoničke maske.\nKada su u pitanju objekti za izolaciju u kojima se nalaze osobe kod kojih je potvrđen test na novi virus korona, a nemaju simptome Covid-19, u Studentskom centru „Nikola Tesla“ u Banjaluci nalaze se 164 osobe, 15 osoba je smješteno u Studentskom domu u Trebinju, dvije u Domu učenika u Bijeljini i 28 osoba u Domu učenika u Doboju.\nI dalje je najveći procenat pozitivnih na virus korona u RS starosti od 30 do 64 godina, odnosno 54 odsto, a 28 odsto je stariji od 65 godina, od čega 14 odsto od 65 do 74 godine, te takođe 14 odsto preko 75 godina života.\nDo 14 godina imamo četiri odsto djece koja su bila pozitivna na korona virus, a u starosnoj grupi od 15 do 29 godina imamo 14 odsto osoba.


ZNANSTVENI SKUP: “Ima li Europa razloga da se plaši muslimana?” | Poskok\nZNANSTVENI SKUP: “Ima li Europa razloga da se plaši muslimana?”\nSANSKI MOST – Muslimani u Europi se suočavaju s brojnim problemima koji prate njihovu integraciju u europska društva, a njih je moguće prevladati jedino istinskim razumijevanjem, tolerancijom, dijalogom i edukacijom. Ovo je zaključeno na znanstvenom skupu koji je održan u Sanskom Mostu na temu “Muslimani i Europa – ima li Europa razloga da se plaši muslimana?”.\nOrganizatori ovog događaja bili su Medžlis Islamske zajednice u ovom gradu te Zaklada “alasti”, a istaknuto je kako se na ovaj način želi odgovoriti na pitanje kako se nositi s izazovima prožimanja europske i islamske civilizacije, te problemima integracije muslimana u europska društva. Jedan od predavača na ovom događaju bio je zagrebački muftija Aziz Hasanović i on je kroz oslikavanje društvenog položaja muslimana u Hrvatskoj pokušao odgovoriti na pitanje kako muslimani i Europa trebaju danas graditi međusobne odnose.\n“Islam je civilizacijska konstanta Europe i nemoguće ga je isključiti. Islam nosi univerzalnu poruku mira, suživota i tolerancije, ali danas je prisutna zlouporaba vjere koja uz nepoznavanje islama, političku zloupotrebu i medijski iskrivljenu sliku o njegovim istinskim vrijednostima uzrokuje sve prisutniju islamofobiju”, istaknuo je Hasanović.\nNegativnoj percepciji islama u Europi doprinose teroristički napadi\nPrema njegovim riječima, negativnoj percepciji islama u Europi doprinose teroristički napadi, nejedinstvo i sukobi među samim muslimanima, dešavanja na Bliskom istoku, imigrantska kriza, te strah europskih društava od narastajućeg demografskog potencijala islamskog svijeta. O islamofobiji u Europi i njezinim stvarnim uzrocima govorio je Masud Šajareh, predsjednik Društva za zaštitu prava muslimana u Velikoj Britaniji.\nOn je istaknuo kako su sve češći verbalni i fizički napadi na muslimane, te da je prisutna stalna tendencija rasta islamofobije u europskim društvima. Prema njegovim riječima, cijela priča treba da se okrene u drugom smjeru, a velika odgovornost, kada je to u pitanju, jeste i na samim muslimanima i njihovoj sposobnosti da prihvate europske vrijednosti, kulturu i način života.\nČampara najavio da će glasovati za smjenu Vlade Sarajevske županije i da je on podnio prijavu protiv Osmanagića\nPočeli radovi na tunelu Crnaja\nTuzlak optužen zbog ozbiljnih internet prijetnji Wigemarku i Gordani Tadić


WELCOME to BebicLand :)\n• Net Song Contest • :: NSC • NCSC • SSC • MA :: Net Song Contest :: NSC Arhiva :: Net Song Contest 02 • BebićLand\nby marko_garfield on 12th June 2009, 12:45\nDragi moji, drage moje..\nDOBRODOSLI na Drugi Net Song Contest koji ce se odrzati u BebicLandu!\nU ovoj temi cu vas malo blize upoznati sa bozanstvenom zemljom domacinom, njenim glavnim gradom Anaville-om i sjajnim, sjajnim Bebicima koji ovde zive\nKao sto ste vec znali, BebicLand je malo ostrvo u Atlantskom Okeanu, u njegovoj blizini su DjurdjaLend i Chocoland, ima dugu tradiciju sjajne muzike, i sirom sveta je poznat kao mesto gde preovladava pozitivna energija. Upravo to je i inspiracija za slogan ovog izdanja NSCa:\n"The wave of energy"\nSa svojih 300 000 stanovnika, cini jedno od naseljenijih mesta u svojoj okolini, i sve vise i vise ljudi svake godine dolazi da oseti nalet zadovoljstva pri samom ulazu u BebicLand.\nDocekace vas nasmejana lica, inteligentni zitelji, uvek raspolozeni za razgovor.\nNSC2 bice odrzan u OTareni u Anaville-u\nArena je jedna od najmodernijih i najrazvijenijih i najvecih u regionu, moze primiti oko 20 000 ljudi, tako da ce njeni kapaciteti sigurno zadovoljiti neophodne kriterijume za odrzavanje ovako velikog spektakla.\nU BebicLandu je otvoren konkurs za biranje logoa trenutnog izdanja NetSongContesta, i uskoro ce biti izabran i objavljen.\nVoditelji su izabrani i to ce biti:\n-Pobednik Prvog Net Song Contesta i najveca zvezda BebicLanda:\nNjen kolega i prijatelj iz Operacije Trijumf:\nTo je to sto se zvanicnog dela tice, sada cu vas ostaviti sa nekoliko slika iz pejzaza BebicLanda:\nGlavni Grad - Anaville\nNazalost, Vukasin je odlucio da ce nastupati za jednu od zemalja ucesnica, pa je doslo do promene voditelja. Umerto njega na poziciju voditelja dolazi:\nChad Michael Murray, poznat po svojoj ulozi u omiljenoj seriji BebicLanda, koja potice iz obliznjeg OTHWorlda, One Tree Hill\nA evo i dugo ocekivanog logoa...\nLast edited by marko_garfield on 28th June 2009, 14:51; edited 2 times in total\nRe: WELCOME to BebicLand :)\nby marko_garfield on 13th June 2009, 23:05\nPrijave pocinju.... SAD!\nZbog opravdanih razloga (nisam tu) trajace duze, do 24.06. 2009.\nby antonyo on 24th June 2009, 11:08\nmolim hosta NSC-a 2 da u FINALU napise ime svoje glavne televizije\n(npr. hrvatska HRT, ili svedska STV)


DŽASTIN BIBER SKROZ SE PROMENIO OTKAKO SE OŽENIO: Hoću da budem kao Isus!\n26.11.2018. 14:41h 26.11.2018. 14:41h\nDžastin Biber otkad se oženio potpuno je novi čovek. On je promenio i način gledanja na život.\nNakon što se venčao manekenkom Hejli Boldvin, pevač je na društvenim mrežama otkrio ko mu je uzor u životu.\n"Veze su teške i ljubav nije uvek jednostavna, ali hvala Isusu što mi je pokazao kako. Svaki dan učim, pokušavam da budem kao on, strpljiv, ljubazan i nesebičan. To je dug put, ali božja milost je dovoljna", napisao je Džastin, koji na grudima ima tetovažu krsta.\nOn je na društvenim mrežama i zvanično potvrdio da je oženjen. "S malim zakašnjenjem, srećan Dan zahvalnosti svima. Prvi koji slavim kao oženjen čovek. Prvi na kojim sam ja domaćin. Prvi put su se obe porodice okupile."\nPevač je bio u vezi sa Hejli još dok su bili tinejdžeri, a kako njihova ljubav nije dugo potrajala, svako je krenuo svojim putem. Biber je dugo bio sa koleginicom Selenom Gomez, a na njihovu romansu definitivno su stavili tačku početkom godine.\nUbrzo je pevač uplovio u vezu sa dve godine mlađom manekenkom, kojom se i oženio.\nKurir.rs/M. Trajković/Foto: Profimedia\nDŽASTIN BIBER STAO NA LUDI KAMEN: Pevač iznenadio fanove, na tajnoj ceremoniji izgovorio sudbonosno DA! (FOTO)\nKRAJ OBNOVLJENE LJUBAVI: Raskinuli Selena Gomez i Džastin Biber?\ndzastin biberpevachejli boldvinvencanibrakljubavporukaisusidol


Žabari: Stigli paketi pomoći • Poportal\n07/04/2020 07/04/2020 P.Panović0\nOpština Žabari, obaveštava građane da su paketi pomoći, za penzionere koji imaju primanja manja od 30.000 dinara, kao i svim socijalno ugroženim licima sa teritorije opštine Žabari, stigli.\nVolonteri su obavili posao njihovog pakovanja i spremni su za distribuciju, koja će se vršiti preko Mesnih zajednica, a na osnovu spiskova Centra za socijalni rad i PIO fonda.\nDistribucija paketa počeće čim budu stigli spiskovi iz PIO fonda.\nOvom prilikom, predsednik opštine Žabari, Jovan Lukić zamolio je sve građane za strpljenje. „Svi građani koji ispunjavaju uslove iz ove odluke, moći će da ostvare svoja prava i biće obavešteni o početku isporuke paketa“, naglasio je Lukić.\n06/04/2020 06/04/2020 Biljana Petrović


Koliko je važna pravilna higijena bebine odeće - Bebac.com\n08.10.2021. / Izvor: Bebac.com\nDeo higijene bebe podrazumeva i pravilno pranje bebine odeće\nOsetljivost bebe u prvim danima, nedeljama i mesecima podrazumeva da se njeno okruženje mora prilagoditi posebnim potrebama koje beba ima i koje moraju biti ispunjene. Među prvim zadacima jeste da okruženje bebe bude čisto i higijenski ispravno.\nOsim održavanja higijene prostora, veoma je važan način na koji se održava čistoća bebine odeće i svega što je u njenoj neposrednoj blizini. To znači da se sve mora prati na poseban način.\nJedan deo pripreme za dolazak bebe u kuću jeste i pranje sve bebine odeće koja će joj biti potrebna u početku, jer je nova odeća uglavnom tretirana mnogim hemikalijama koje je štite od gljivica i mikroba.\nKako održavati higijenu bebine odeće?\nBebina odeća bi trebalo da se pere odvojeno od ostalog veša i odeće ostalih ukućana. U početku se sve što beba nosi može prati na najvišim temperaturama, kako bi se obezbedio najviši nivo higijene i čistoće.\nPročitajte i: Higijena usta bebe - pre nicanja zuba\nVisoke temperature na kojima se pere bebin veš omogućiće da se sve bakterije i prljavština koje se na njoj mogu naći uklone kako bi sve što beba oblači bilo sigurno za njeno zdravlje. Bakterije, grinje, prašina ili bilo šta što može podrazumevati da odeća i sve što okružuje bebu nije čisto - mora biti uklonjeno redovnim i adekvatnim pranjem.\nPreporuka je da se obojena odeća pere na 40 stepeni, bela na 60, a odeća od čistog pamuka, pamučne pelene, posteljina, peškiri i sve ono što je u direktnom kontaktu sa bebinom kožom - na najvišoj temperaturi - 90 stepeni, i programima koji podrazumevaju duže pranje, a samim tim i duže ispiranje.\nUkoliko je potrebno, bebin veš ispirajte više puta kako biste bili sigurni da se na njemu neće zadržati čestice praška koje mogu nauditi nežnoj bebinoj koži.\nZašto je važna pravilna higijena bebine odeće?\nSve što dolazi u dodir sa bebom i bebinom kožom mora biti čisto jer se na taj način smanjuje rizik od različitih infekcija i bolesti kojima su mala beba i njen još nedovoljno jak imunitet skloni.\nPročitajte i: Pravilna nega genitalija kod dečaka\nPravilna higijena bebine odeće i svega što dolazi u direktan dodir sa bebinom kožom podrazumeva i dovoljno ispiranje materijala na kojima ne smeju ostati čestice praška ili omekšivača koje mogu uticati na isušivanje bebine kože, ali i na druge reakcije orgaizma na hemijski sastav ovih preparata. Bebina koža je veoma nežna i osetljiva, zbog čega može burno reagovati na određene supstance iz praška za veš ili omekšivača (ukoliko ga koristite).\nKako izabrati prašak za veš za bebinu odeću?\nNajvažniji kriterijum koji bi trebalo da prašak za veš koji koristite za pranje bebine odeće ispuni jeste da nije previše agresivan, odnosno da ne sadrži supstance koje mogu oštetiti pre svega bebinu kožu, a zatim i njeno zdravlje.\nKada kupujete prašak za veš i omekšivač za bebinu odeću i veš važno je da proverite njegov sadržaj koji bi trebalo da se sastoji od prirodnih aditiva, biorazgradivih sastojaka i da je dermatološki testiran na osetljivoj koži. Jedino ispunjavanjem ovih uslova ovi preparati mogu biti dovoljno dobri za korišćenje na bebinom vešu.\nPreporuka je i da se koriste deterdženti za pranje veša u tečnom obliku, kojih je na tržištu sve više, jer se oni lakše ispiraju sa tkanine, a doprinose higijeni veša na isti način. Osim toga, postoje i deterdženti koji su namenjeni isključivo pranju bebine odeće.\nZabava za celu porodicu - šta se sve može napraviti od plodova jeseni (FOTO)\nZbogom fleke! Pogledajte kako uvek možete imati beo veš