Glavni grad Bugarske je Sofija sa oko 1,2 miliona stanovnika, od ukupno oko 8 miliona stanovnika Bugarske. Sofija je jedan od najdrevnijih gradova Evrope, rastao iz temelja starovekovnog srpskog grada Serdike, etničke zemlje Srba, koga je nasledio srednjovekovni grad Sredec. Grad Sofija je nastao i razvio se na strateškim raskršćima rimskog puta Via Militaris, koji je povezivao Zapadnu i Centralnu Evropu sa Bliskim istokom i Azijom, kao i na susretu puteva koji su spajali sever i jug od Baltičkog mora do Egejskog mora. To su bili vojni putevi koje su koristili rimski legionari, krstaši i ratničke armije, ali takođe i putevi koji su hodočasnike vodili ka svetinjama Svete Gore Atoske, Jerusalima i Meke. Uglavnom su to bili putevi kojima su trgovci prenosili zlato i drago kamenje, ćilibar, svilu, retke začine i egzotičnu robu, ali i putanje raznovrsnih istraživača i najvažnije tačke opisa u njihovim putopisima. Ove kulturne rute Balkana na kojima su se susretale istočne i zapadne civilizacije, a koji danas označavaju glavne evropske koridore, omogućavaju Sofiji izuzetno pogodan položaj na svetskoj turističkoj mapi.\nProstrana i plodna ravnica oko Sofije je tokom 7. i 6 milenijuma p.n.e. bila područje najdrevnije evropske civilizacije. Ostaci rano-neolitskog naselja koje se nalazi u istočnom delu današnjeg grada svedoči da od svih evropskih gradova, Sofiju odlikuju najstariji istorijski koreni, koji je potvrđuju kao maticu najranije evropske civilizacije. Tokom poslednjeg milenijuma p.n.e. tračko pleme Serdi je ovde osnovalo svoje naselje i nazvalo ga Serdonpolis ili Serdika. Drevni grad se nalazio u današnjem centru Sofije, u blizini izdašnih, lekovitih termalnih izvora. Arheološki nalazi potvrđuju da je grad imao mrežu ulica, na mestu današnjeg centra grada, dok je utvrđenje glavnog zapovednika zauzimalo najviši položaj u dolini. U 1. veku p.n.e. su rimske legije osvojile ovo područje i nazvale naselje Ulpia Serdica, a tokom vladavine cara Trajana /98-107/ je grad dobio status municipijuma – centra administrativne uprave. Tokom naredna 3 veka se Serdika razvila u lep, bogat i dobro razvijen grad sa brojnim javnim građevinama i pogodnostima za život stanovnika. Kada je car Dioklecijan izvršio podelu rimske provincije Dakije na Dakiju Ripensis – na obalama Dunava i Dakiju Mediterraneu, Serdika je bila glavni grad Dakije Mediterranee. Grad je tokom narednog 1,5 veka rastao, te ga je Car Konstantin nazvao “svojim Rimom”. Arheološkim istraživanjima su otkriveni delovi glavnih i sporednih ulica, čiji su originalni delovi i drevni ostaci očuvani do danas. Na primer, u podvožnjaku između zgrada Predsedništva i Veća ministara je originalni deo najprometnije ulice iz 6. veka, koja je povezivala Istočnu kapiju grada sa centrom Serdike. Put se dalje račvao do prirodnog uzvišenja, na kome se danas nalaze bulevari Kneza Dondukova i Cara oslobodioca. Ulice drevne Serdike su ostavile značajan trag na urbano planiranje današnje Sofije, odredivši oblike njenih prometnica i bulevara, čime je očuvan nekadašnji sistem. Serdika je imala vodosnabdevanje i kanalizaciju. Lekoviti izvori Serdike su bili poznati širom rimskog carstva. Forum, koji se nalazio u centru grada se na istočnom kraju završavao portikom. Javne zgrade su odredile obrise naselja. Ostaci gradske kuće, većnice su pronađeni ispod današnjeg hotela Sofia Balkan Sheraton. Ostaci rezidencije, čije su prostrane sobe bile zagrevane podnim grejanjem su pronađeni južno od foruma, ispod današnjeg trga Svete Nedelje. Ostaci zgrade u kojoj su održavani sastanci najvišeg tela i aristokratskog dela društva su pronađeni u podnožju današnjeg Ministarstva kulture, dok su delovi bazilike iskopani ispod zgrade Suda. Hram posvećen božanstvima zdravlja i medicine, Asklepiju i Higiji su se nalazili u delu grada sa termalnim izvorima, zapadno i jugozapadno od Lekovitih bazena današnje Sofije. Dragocene informacije o bogovima koje su poštovali stanovnici Serdike, njihovim hramovima i statuama su pronađeni na novčićima koji su kovani tokom vladavine cara Marka Aurelija /161-180/.\nSerdika je bila jedan od najstarijih utvrđenih gradova balkanskog poluostrva, jer je prva tvrđava sagrađena u periodu od 176. do 180. godine. Obrisi tvrđave Serdike se i danas vide. Severna okrugla kula je dobro očuvana, kao i severni zid sa trougaonom kulom. Od četiri kapije Serdike koje su gledale prema svim stranama sveta, očuvane su samo istočna i zapadna. Natpis na kapijama svedoči : „Srećno ! Najveći i božanski carevi Marko Aurelije Antonije Augustus Germanic Sarmatic, otac otadžbine, Pontifex Maximus i Licijus Aurelius Commodus Augustus Germanic Sarmatic, sagradiše zidine tvrđave Serdanpolisa kada je Trakijom vladao upravnik Aselius Aemilius, carev izaslanik i strateg, izabran za budućeg konzula”. Novo, još jače utvrđenje, sa više kula je bilo sagrađeno krajem 3. i početkom 4. veka na mestu prve tvrđave. Dodate su velike količine zemljanih nasipa, kojima je tvrđava okružena. Poslednje utvrđenje Serdike, pre nego što je postala deo Prvog Bugarskog Kraljevstva, sagradio je Car Justinijan I /527-565/. Novi odbrambeni zid Serdike je dodat postojećim zidinama, kada je utvrđenje ojačano odbrambenim kulama. Spoljne odbrambene zidine su na udaljenosti od 20 metara okruživale glavno utvrđenje.\nSerdika /Sertica/ je tokom rimske vladavine bila jedan od glavnih urbanih uporišta Balkana. Serdika je u Tabuli Peutingeriani, vodiču o Rimskoj Imperiji iz 2. i sa početka 3. veka, opisana kao veliki i značajan grad, čija tvrđava ima dve kule. Grad Serdika je bio posebno značajan u periodu između 4. i 6. veka, zahvaljujući širenju i jačanju hrišćanstva. Car Konstantin Veliki je 13 godina živeo u Serdiki i navodno je imao običaj da kaže „Sedika je moj Rim”. Ime Serdika se pominje u hrišćanskim zapisima kao mesto jednog od prvih ekumenskih sabora, 343. godine, koga istorija i vera označavaju kao Sabor u Serdiki. Na ovom Saboru su donete značajne odluke o sudbini hrišćanstva u odnosu na arijansku veru, a veruje se da je mesto održavanja ovog skupa bila crkva Svete Sofije, nazvana po najvećoj Božanskoj mudrosti, jednoj od najznačajnijih simbola Sofije. Sintagma “Sveta Sofija, tj. Mudrost Božja” je sinonim i jedno od ranih imena za mladog Isusa Hrista. U 14. veku ime ove crkve toliko se odomaćilo u oblasti Serdike da je impliciralo novo, tj. ime današnjeg naziva prestonice Bugarske. Tokom perioda rimske vladavine, od 2. do 7. veka, grad je nosio ime Ulpia Serdika, i bio napredno i razvijeno sedište rimske provincije “Unutrašnje Dakije”. Padom Rimskog carstva, grad su uništila plemena Gota i Huna. Obnovio ga je vizantijski car Justinijan I, koji mu je povratio nekadašnji sjaj i značaj. Najbolje očuvan i obnovljen spomenik iz tog perioda je bazilika Svete Sofije, iz 6. veka, sagrađena na mestu velike nekropole Serdike, na ostacima tri ranije svetinje. Tokom srednjovekovnog Bugarskog Carstva, pod nazivom Sredec – centar, grad je bio vojni i upravni centar Zapadne Bugarske, dostigavši materijalni i duhovni vrhunac. Tada je sagrađeno nekoliko bogato ukrašenih crkava. Tokom dva veka vizantijske vladavine, grad je ponovo preimenovan u Triadicu ili Tralicu, po Svetom trojstvu. Čuvena Crkva Rotonda Svetog Đorđa je najstariji očuvani pravoslavni hram Sofije koji i danas ima svoju originalnu svrhu, u kome se nalazi muzej pod zaštitom UNESCO-a. Crkva Rotonda Svetog Đorđa u Sofiji je sagrađena u 4. veku po veoma složenom projektu – prostrani, kružni glavni prostor naosa natrkivljuje kupola, sa četiri polukružne apside. Hram Svetog Đorđa Rotonde je tokom vremena značajno menjao svoj izgled. Najpre su ga razorili Huni, te je obnovljen i pretvoren u džamiju tokom osmanskog perioda vlasti. Rimska Rotonda Svetog Đorđa je nedavno obnovljena i predstavlja zanimljivu znamenitost koju treba posetiti, zbog svoje jednostavne ali jedinstvene arhitekture, izuuzetnih ostataka fresaka i celokupnog nasleđa iza oltara. Rotonda Svetog Đorđa u Sofiji je uronjena nekoliko metara ispod današnjeg tla. Ovaj hram je deo istorijske arhitektonske celine spomenika, koji obuhvataju temelje velike bazilike, sa ostacima jedinstvenog sistema grejanja – tzv. hipokaustom, kao i kamenim podovima na jednoj od glavnih ulica drevne Sofije, koji je odlikovao vešto izveden kanalizacioni sistem. Ovaj arheološki kompleks crkve i drevni ostaci su se u antičko doba nalazili na području dela grada u kome je živeo Car Konstantin. Carska rezidencija je ovde pronađena, ispod postojećeg obližnjeg hotela Rila. Danas Crkva Rotonda Svetog Đorđa predstavlja najstariju građevinu Sofije, izuzetno burne i bogate istorije, u kojima posetioci uživaju, jer je ovaj grad nekoliko puta izrastao iz ruševina i pepela, da bi postao jedan od večnih evropskih metropola.\nVerovatno je središnji položaj Sofije na Balkanskom poluostrvu odredio novo ime grada, Sredec – u sredini – kada ga je bugarski kan Krum osvojio 809. godine. U Sredecu su čuvane svete mošti Ivana Rilskog, koje su donete ovde uz velike počasti 946. godine, te su njihovo prisustvo smatrali blagoslovom za grad. Kada je grad potpao pod vlast Otomanskog carstva, Sredec je bio glavni grad provincije Rumelije i razvio se u značajan islamski centar, orijentalnog izgleda. Iz tog perioda su očuvane Bujuk džamija i Banija Baši džamija, kao i pravoslavna crkva Svete Petke Samardžijske, sagrađena na ostacima drevne vizantijske i rimske svetinje.\nKrajem 19. veka, posle Oslobođenja je arhitektonski izgled Sofije značajno promenjen, kada je Sofija proglašena za glavni grad Bugarske kneževine. Izvršena je sveobuhvatna obnova i izgrađene su brojne javne građevine i zgrade za stanovanje – Kraljevska palata, Vojni klub, Narodna Skupština i druge, po planovima evropskig arhitekata i u skladu sa trendovima tog vremena. Tokom 20. veka su na izgled i razvoj Sofije značajno uticali bugarski graditelji, po ugledu na ostvarenja najprestižnijih stilova evropske arhitekture. Najbolji primeri predstavljaju zgrade Centralne pijace, Lekovitih izvora, Suda, Univerziteta u Sofiji, Narodnog pozorišta, Narodne biblioteke, Narodne banke i drugih. U tom periodu je u Sofiji sagrađen veliki broj crkava – Katedrala Svetog Aleksandra Nevskog, Ruska crkva, Crkva Svete nedelje i jedna od najvećih sinagoga u Evropi. Izgradnja stanova je takođe značajno napredovala – pored porodičnih kuća, nastale su brojne višespratnice, koje i danas odražavaju urbani izgled Sofije. Socijalistički period Bugarske od 1944. do 1989. godine je ostavio svoj trag građenjem upravnih zgrada i brojnih industrijskih delova u novim gradskim područjima, koja su obuhvatila delove kotline oko Sofije.\nKatedrala Aleksandra Nevskog u Sofiji, tzv. čuvena Zlatna crkva je sedište Bugarskog patrijarha, nacionalni spomenik kulture i takođe najlepši i najgrandiozniji simbol glavnog grada Bugarske. Katedrala Svetog Aleksandra Nevskog je simbol Sofije nazvan po ruskom knezu kao zahvalnost Rusiji sto je 1878. godine oslobodila Bugarsku od Turaka. Crkva Aleksandra Nevskog je jedna od retkih crkava Bugarske koja je preživela period komunističke vlasti. Vernici koji dolaze u Sofiju, kao i stanovnici grada obavezno prisustvuju liturgijama u Crkvi Svetog Nikolaja Tamaturga, poznatoj kao Ruska crkva, celivajući grob arhiepiskopa Serafima i ostavljajući poruke za molitvu, verujući da će im svetac pomoći u duhovnom okrepljenju.\nDanas prostor drevne Serdike i srednjovekovnog Sredeca uživa status istorijskog i arheološkog parka, koji obuhvata četiri zaštićena područja. Istorijski nalazi Sofije su izuzetno bogati. Ostaci od izuzetnog kulturnog značaja u Sofiji obuhvataju nasleđe iz perioda antike, srednjeg veka i perioda posle oslobođenja i 20. veka. Novi generalni plan Sofije uključuje istorijsko jezgro grada u UNESCO svetsko kulturno nasleđe.\nSofija se nalazi u području polja visokih planina, bogatih geo-termalnom vodom, koje je zahvaljujući svojim povoljnim prirodno-geografskim uslovima bilo naseljeno tokom više milenijuma. Na visini od 9 do 10 metara ispod površine današnjeg grada su pronađeni ostaci naselja iz broznanog doba. Grad Sofija je nastao na razmeđi tradicionalnih puteva koji su povezivali Evropu sa Azijom i Mediteranom. Tokom svoje duge istorije se Sofija stalno razvijala, a svaki istorijski period je grad obogatio brojnim tragovima koji danas upotpunjuju njegov izgled. Njihov spoj danas čini osnovni moto Sofije : “Stalno u usponu – nikada star”. Među najznačajnijim znamenitostima Sofije je Nacionalni Arheološki Muzej, koji treba obavezno posetiti. U Arheološkom muzeju su izloženi nalazi iz drevnog antičkog i srednjovekovnog perioda, riznice, oružje i objekti klesani u kamenu, svojom lepotom jasno opisuju svoju namenu – bogate istorije. Sofiju danas krasi više od 250 arhitektonskih, arheoloških i istorijskih znamenitosti. Sofija ima brojne hotele i raznovrstan smeštaj namenjen turističkim posetama, a turistima je na raspolaganju veliki broj turističkih programa u gradu i okolini. Mnogi programi obuhvataju razgledanja izvanrednog nasleđa pod zaštitom UNESCO-a, neke turisticke ture su povećene razgledanju bugarskih manastira, crnomorskih turističkih centara ili programi koji ističu kulturno nasleđe. Posetioci Bugarske se susreću sa bogatim istorijskim, umetničkim i kulturnim riznicama, imaju mogućnost da uživaju u jedinstvenoj gastronomiji i dožive kulturnu raznolikost, kao i veličanstvene pejsaže i očuvanu prirodu i divljinu, izuzetne lepote.


Reakcija na tekst "Američke "Zelene beretke" i srpski specijalci na vežbi"\nPovodom analize "Američke Zelene beretke i srpski specijalci na vežbi" koji govori o obnovi međunarodne vojne saradnje prekinutoj septembra prošle godine posetom američkog generala Dejvida Tabora i tradicionalnom vežbom koju policijski SAJ i specijalci Vojske Srbije izvode sa specijalnim snagama Vojske SAD, oglasilo se Ministarstvo odbrane Srbije.\nSaopštenje prenosimo u celini: "Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije strogo se pridržavaju odluke Vlade Republike Srbije od 9.septembra 2020. godine kojom je uspostavljen šestomesečni moratorijum na učešće naših jedinica na međunarodnim vojnim vežbama.\nIstičemo i da će Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije od 9. marta 2021. godine, kada ističe pomenuti moratorijum, biti u mogućnosti da izvode međunarodne vežbe, nakon doslednog pridržavanja šestomesečne obustave njihove realizacije, i da ćemo nastaviti sa daljim unapređenjem vojne saradnje sa svim međunarodnim partnerima."


P&G konkurs: Pitam za ortaka uz Gillette, Old Spice i Head&Shoulders - P&G nagradna igra\nNaslovna Ostalo P&G konkurs: Pitam za ortaka\nP&G konkurs “Pitam za ortaka” traje od 04.10.2021 u 00.00 do 20.11.2021. u 23.59\n1 x LG Bežični projektor sa pratećom opremomjedna nagrada\n3 x Garmin sat\n10 x Adidas ranac\nNa konkursu mogu učestvovati samo fizička lica – stariji od 18 godina, vlasnici validnih otvorenih\nInstagram profila, koja imaju prebivalište u Srbiji, bez Kosova i Metohije.\nKako učetvovati u P&G konkursu “Pitam za ortaka”?\nKonkurs je organizovan na Instagram društvenoj mreži u periodu od 4.10.2021 u 00.00 do 20.11.2021. u 23.59 i namenjen je korisnicima ove mreže koji poseduju lične aktivne instagram profile koji moraju biti otvoreni, odnosno dostupni za javni pregled.\nRadi učešća učesnik traba da u toku konkursa:\nkupi dva bilo koja Gillete, Old Spice ili Head&Shoulders proizvoda u bilo kojoj Idea, Roda ili Merkator prodavnici na teritoriji Republike Srbije\nsačuva do kraja konkursa fiskalni račun o tome (prikaz fiskalnog računa biće diskvalifikacioni uslov za ostvarivanje prava na nagradu)\nIzradi i na svoj otključani Instagram profil postavi selfi fotografiju zajedno sa svojim prijateljem\nu opisu te fotografije, na duhovit i kreativan način dovrši rečenicu: “Pitao bih za ortaka…”\nFotografija i opis moraju biti u skladu sa propozicijama konkursa i svi navedeni uslovi su postavljeni kumulativno (moraju svi biti ispunjeni da bi učešće bilo validno).\nUzevši u obzir da se postavljaju fotografije sa prijateljima, učesnik garantuje da ima saglasnost da postavi fotografiju sa likom prijatelja- trećeg lica, odnosno organizator neće biti odgovoran za bilo kakve prigovore ili zahteve trećih lica ovim povodom\nJedna ista fotografija sa opsiom može biti postavljena samo jednom tokom konkursa od strane jednog Učesnika, a svaki Učesnik ima pravo da postavi neograničen broj fotografija\nU slučaju da jedna ista fotografija sa opisom bude primljena sa strane dva ili više profila, biće validna samo fotografija koja je prema hronološkom redosledu vremena prijema bila prva primljena;\nbiti originalna i realna, istiniti, sa temom konkursa, bez tekstova, logotipa, brendova ili bilo kojih drugih sadržaja koji bi mogli uključivati autorska prava koja ne pripadaju učesniku\nmora se odnositi isključivo na temu konkursa i imati opis ispod\nne sme sadržati vulgarne, neprimerene prikaze, niti smeju predstavljati uvredu ili neprijatnost za bilo koga\nne sme ni na jedan način biti korišćena za kršenja ili pokušaj kršenja zakona ili prava trećih lica, kao ni za propagiranje, agitovanje, reklamiranje u bilo koje svrhe, od strane učesnika\nne sme sadržati sliku/prikaz dece\nne sme da prikazuju konzumiranje duvana ili alkohola, prikaze vožnje, koja promoviše nasilno ili neodgovorno ponašanje, itd\nne sme da sadrži bogohulne, klevetničke, nepristojne, seksualno eksplicitne, opscene, uvredljive, politički i/ili kulturno osjetljive sadržaje, ili koji promovišu nasilje, mizoginiju ili upućuju na nezakonite aktivnosti, ili koji promovišu diskriminaciju na osnovu rase, vere, pola, nacionalnog porekla, telesnog invaliditeta ili starosti, ili koji krše prava trećih lica ili zakona, ili koji organizatora stavlja u nepovoljni položaj.\n14 najkreativnijih fotografija biće izabrane od strane žirija imenovanog od strane P&G-a nakon pregleda svih fotografija nastalih prema propozicijama ovog Konkursa, te utvrđivanja postojanja originalnog fiskalnog računa o kupovini Gillette, Old pice ili Head&Shoulders proizvoda u dgovarajućoj vrednosti u Idae, Roda ili Merkator prodavnicama u toku trajanja konkursa.\nJedan Učesnik može osvojiti samo jednu nagradu. Nagradu nije moguće zameniti za drugu nagradu ili za novac\nU roku od najviše 5 kalendarski imena 14 najuspešnijih Učesnika će biti objavljena u formi story na profilima:\nDobitnicima će biti poslate DM (direct massage) nekom od profila:\nUkoliko se potencijalni dobitnik nagrade ne odazove nakon objave u roku od pet dana od dana objave story obaveštenja da je osvojio nagradu, ili se utvrdi da nije ispunio sve uslove iz konkursa nagrade ostaju organizatoru.\nZa učestvovanje poseti neki od PG& profila:\nP&G nagradna igra “Pitam za ortaka” traje do 20.11.2021, a za pravila klikni OVDE\nDobitnici Plazma nagradne igre 2022\nDragutin on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Poruka ne mzoe da se posalje na dati broj !Zasto ?” Jan 29, 09:45\nZoran on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Zašto još nema imena dnevnih dobitnika. Zar to nie javno ili amo da čekamo poruke na mobilnom.” Jan 29, 00:48\nDragutin on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Poruka ne mzoe da se posalje na dati broj !Zasto ?” 29.01.2022\nZoran on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Zašto još nema imena dnevnih dobitnika. Zar to nie javno ili amo da čekamo poruke na mobilnom.” 29.01.2022


U vremenu Omladinskog kluba, zlatnom dobu užičkog roka (prvi deo) - Užičanstveno\nU vremenu Omladinskog kluba, zlatnom dobu užičkog roka (prvi deo)\nPrvi put sam ga čuo, ali nisam znao da je to rokenrol, negde u leto 1960. godine. U Užicu je gostovao italijanski luna park, gde je postojao veliki raskošno oslikani i neonom osvetljeni ringišpil, sa čijeg ozvučenja se čula muzika u većini ulica, tada gradića, Užica. Tada je tu živelo oko dvadesetak hiljada stanovnika. Iznenada, između italijanskih kancona, začula se energična muzika Bil Hejlija. Kasnije sam saznao da je uz zveket lanaca i vitlanje korpi ringišpila prašila sa vinila kompozicija “Rock Around The Clock”. Tada nisam imao ni punih šest godina, ali sam bio veoma radoznalo dete, neobičan ritam me veoma zainteresovao, kao da je bio oduvek u mom okruženju. U godinama koje su dolazile sve sam više slušao muziku ovog tada u svetu najpopularnijeg muzičkog pravca o kome sam želeo što više da saznam.\nŠezdesetih užički mladi u najboljoj odeći su išli na igranke u Ferijalnom i Domu JNA\nRokerol? Tako neprevodiva, tako tajastvena reč, i na samoj angloameričkoj sceni. Samo poreklo reči je veoma mistično, preuzeto je iz američkog crnačkog slenga, gde je korišćen u žargonu kao reč za seks. Tu tako običnu uličnu uobičajnu globalnu upotrebu stavio je di-džej Alan Frid preko prvog rokenrol muzičara Bil Hejlija. Na njeno izvorno značenje je tokom rok ere podsećao je Elvis Prisli svojim erotskim ponašanjem na sceni, kao i svojim karakterističnim baritonom i senzualnim načinom pevanja. Kasnije su to činili mnogi drugi. Zato je rokenrol tako neodvojiv od tog najznačajnijeg ljudskog osećanja i u većini je posvećen ljubavi i erotici. Muzički pravac koji se polako, godinama, pretvorio u životni stil, način razmišljanja. Sa svojom muzikom, modom, literaturom, filmom, pa i svojim potkulturnim grupama, načinom zabave onima koji su ga prihvatali u Srbiji, donosiće godinama bezbroj radosti, ali i probleme sa onima koji nisu u mladosti odrasli u njegovom okruženju. Šta je ustvari rokenrol? Za mene i ostale Užičane koji smo živeli u ovoj globalnoj kulturi formula rokenrola bi se mogla ovako napisati: Magija + ideja + magije = rokenrol.\nU Titovoj Jugoslaviji ova muzika je veoma sporo prihvaćana. Ipak, šezdesetih godina je bilo dosta muzičara koji su u VIS (Vokalno istrumentalni sastavi) reprodukovali muziku najpopularnijih rok grupa u Engleskij i Americi. Zbog mog poznavanja roka i njegovih muzičkih pravaca, posedovao sam to deficitarno znanje, kada je prihvaćen od Tita i političke elite krajem šezdesetih godina, 1973. godine postao sam muzički urednik u užičkom Omladinskom klubu i disko džokej u njegovoj prepunoj diskoteci, tada zvanoj “OK klub”. Tu sam radio trinaest godina, usput učestvovao sa uspehom na raznim takmičenjima disko džokeja u Jugoslaviji. Kako je popularnost roka u gradu pokraj Đetinje rasla, angažovali su me da vodim i emisiju zv. “Diskorama”, na tada jedinoj užičkoj radio stanici Radio Užicu. Vredno sam godinama kao pretplatnik Melody Maker–a, jednog od najboljih muzičkih časopisa posvećenog pop muzici, kao i naših “Džuboksa”, “Pop ekspresa”, “Rok-a”, beležio sve bitno što se događalo na svetskoj rok sceni i kod nas. Uspeo sam da u tada visokotiražnom jugoslovenskom časopisu “Rok” objavim podlistak “Koreni jugoslovenskog roka”, što me je uvelo u svet značajnih YU rokenrol istraživača.\nU Užicu, od vode neizolovanom, adaptiranom podrumu zgrade Narodnog pozorišta, otvoren je 24 septembra 1972. u 17 časova, na dan proslave Oslobođenja grada, Omladinski klub i u njemu prva užička diskoteka. Narod bi rekao “spolja gladac, a unutra jadac” Po statutu osnivač je bila Opštinska konferencija saveza socijalističke omladine i trebao je da ima tribinu za kulturu i umetnost, debatnu tribinu za društvene i egzaktne nauke, sekcije, kino klub itd. U stvari, to je bio prvi profesionalni užički Disko klub, a oni “omladici”, koji su prostoriju očisili od đubreta i omalali, su ga posle vodili i brinuli o nemu.\nNa samom početku tu su počeli da se okupljaju deca funkcionera i direktora, takozvano užičko “krem” društvo. Sala je imala tapacirane stolice, dvadesetak modernih troseda, tapaciranih veštaškom “italijanskom kožom”, garderobu. Ogroman šank, intimno svetlo, za to vreme odlično ozvučenje, na zidovima su bili posteri svetski popularnih rokenrol zvezda. Da bi novi klub tako izgledao, pobrinuo se Vlajko Brković i Valjaonica bakra Sevojno. Najaktivniji momci koji su očistili salu, Bogoljub Vasiljević zvani Miko Veštica i Nikola Subotić su postali disko džokeji. Košarkaš dvometraš Šehrija Nuhanović – Saša je bio izbacivač. Članovi kluba su dobijali članske kartice, koja je oduzimana ako bi vlasnik prekršio pravila… Tadašnji opštinski presednik omladine Slobodan Romanović je rekao: -“Da li će ova omladinska institucija živeti dugo, ili će brzo biti ukinuta, zavisi sve od mladih Titovog Užica, njihovog ponašanja i odnosa prema inventaru. Nadam se da će svi shvatiti značaj Kluba omladine i prihvatiti ga kao nešto svoje”. Klub nije imao regulisano grejanje, ventilaciju, prilikom svake jače kiše ulazila je voda, koja se slivala i punila niži podijum za igru. To je biti problem tokom 15 godina postojanja ove institucije.\nDisko džokej Kovač u vreme dok je radio u diskoteci Ok i na Radio Užicu\nTokom proleća 1974. na mesto rukovodioca u OK dolazi Dragiša Stepanović Gile. Menja ekipu koja je vodila klub, jer ga je, iako je bila omladinska instititucija, privatizovala. Za muzičkog urednika postavlja Predraga Kovačevića, mene. To se dogodilo posle audicije. Prethodno iskustvo sam sam stekao kao muzički saradnik na Radio Kragujevcu, tokom rada uz ekipu emisije “Čavrljanje”, koja je bila pandam emisiji “Minimaks”, Radio Beograda. Radio sam to kao disko džokej u kragujevačkim diskotekama Doma omladine, Doma JNA, hale “Jezero”, imao sam iskustva u radu “uživo” i kontaktu s masom, zato nije čudo što sam pobedio na toj audiciji. Nešto kasnije, najverovatnije zbog stalno prepune diskoteke, u Omladinskom klubu dobio sam stalni posao i mogao sam da planiram svoju budućnost…\nOd tada diskoteka OK zatvorenog tipa, otvara svoja vrata preko celoga dana posetiocima. Organizujem matinee tipa Priča o Hendriksu, Rolinstonsima, Led Cepelin, Kridensima i sl. Disko večeri se organizuju 5 dana u sedmici.\nPočeo sam da radim na Radio Užicu emisiju Diskorama, da pišem muzičku kolumnu u listu “Reč Mladih”- “Muzički osvrt”. Kasnije se uz mene kao di-džej se pojavljuje u Omladinskom klubu Zoran Domanović Doman, najuspešniji od velikog broja DJ pomoćnika, kasnije fotograf u užičkom Muzeju. U diskoteci gostuju: YU grupa, grupa SOS, Pop Mašina, Dah, tu svoj prvi nastup van Kragujevca ima grupa Smak… Počinjemo da organizujemo koncerte u Hali sportova, gde će gostovati: Bjelo Dugme, Parni valjak, Ideksi, Srebrna Krila, Smak, Atomsko Sklonište, Buldožer… većina atrakcija tadašnje YU rok scene.\nIako su se svi protivili ugovorio sam dva koncerata tada najboljeg srpskeg džez benada Gut Marković sekteta. Svi su govorili da će sala biti prazna, “ko još sluša džez u Užicu?”. Ali, znao sam da će sala biti prepuna, mnogi su ostali pred vratima, jer su sve ulaznice bile rasprodate. Na drugom nastupu posle godinu dana saksofonisti Mići Markoviću su javili da mu je umro otac tokom pauze… Iako vidno potresen, odsvirao je do kraja i više nego je bilo potrebno. Kakvi su pravi džezeri? Neverovatni profesionalci, kosmopolite, mala im planeta… Posle toga bilo je nekoliko pokušaja i nastupa užičkih muzičara koji su voleli i svirali džez. Ali sve se tu završilo, bez šire društvene pomoći nije se dalje moglo, političari su bili gluvi i slepi za sve što im nije donosilo ličnu korist. Ipak je osnovano Udruženje ljubitelja Džeza Užice.\nPrethodni članak“Đoko i drugi koji begenišu, neka slobodno u Požegi dućane grade”\nSledeći članakU vremenu Omladinskog kluba, zlatnom dobu užičkog roka (drugi deo)


McCarthy's Content - VOX92\nZa poslednjeg Politico pravi interesantnu obzervaciju, jer kako Spanija ne priznaje Kosovo, on bi kao bivsi spanski ministar spoljnih poslova prakticno nasledio Federiku Morgerini i vodio pregovore Beograda i Pristine. Anyways, quite interesting, Lagard je svakako dobar izbor.\nB92: Dan tri: Ko kome radi iza leđa, Plenković protiv Merkel i "šta je dovraga dogovor iz Osake?" Sastanak EU 28 zakazan je za 11 časova u zgradi Evropskog saveta u Briselu. Najavljeno je i da će, ukoliko bude bilo potrebe, razgovori biti produženi i tokom radnog ručka. Pred sastanak EU 28 odvojeno su se sastali lideri Višegradske červorke (Mađarska, Češka, Slovačka i Poljska) koji su se juče otvoreno usprotivili izboru holanskog socijaliste Fransa Timermansa na mesto predsednika Evropske komisije. Dolazeći na današnju rundu razgovora premijer Češke Andrej B\nSamo da primetim da pojedini clanovi u temi HRVATSKA (i uopste u RL plebsu) gaje vrlo problematicne stavove zavijene pod pasivnom agresijom ("smradovi") i servilnoscu ("ispricavam se svima, napustam vas, lijep pozdrav," isl.) sledeci ideolosko ludilo iste provenijencije koje je Srbiju kao pobednicu WWI i WWII vodilo 75 godina i dovelo dokle ju je dovelo devedesete godine. Doduse, ovog puta na krilima domovinske pobede se vrlo ozbiljne ideologije proturaju kroz laznu ugrozenost, laznu servilnost i lazni pacifizam, a kada se sami raskrinkaju, onda lazno optuzuju ljude da im lepe etikete da\nJe l ova tvrdnja vredi koliko i ona da si "kulturno" napustio forum? Bezveze se pravdas. Elem, citiraj gde sam ti imputirao da si ustasa! Ta podmetanja ostavi za Rosalindu i ostale telenovele i fokusiraj se na temu, pa kada si vec tu mogao bi da odgovoris na pitanja, imas ih podosta neodgovorenih, umesto sto ljude vredjas da su "smradovi", pokazujes samo nemoc, a to ti ne treba. Ne znam gde si se pronasao, cekam citat gde te je neko optuzio da si Ustasa, osim ukoliko ne opravdavas ustaske zlocine, pa te vredja istina, ne znam sto bi drugo moglo biti, prosvetli nas, moli\nEto, a samo je trebao da diskutuje, to je ono cemu forumi sluze. Dobro, onda moje sledece pitanje o ubistvu jugoslovenskog ambasadora Vladimira Rolovica u Svedskoj 1971. od strane hrvatske emigracije (rodjeni u CRO oboje), Mire Baresica (Sibenik) i Andjelka Brajkovica (kome je uzgred u Dragama 2016. podignut spomenik) ostaje na standby-u. Nesto te godine iza osamdesetih slabo dobacuju.\nPredlazem da mi odgovoris direktno, a ne da se skrivas iza nepismenog obracanja trecem clanu, posto to nije bio odgovor. vec sakrivanje od odgovaranja, a da bih onda ja mogao uredno da servisiram tvoje prenemaganje kako dolikuje Sto mislis o tome? Neko bi pomislio da samo trolas, pa da ti pomognem da se uljudis malo i dokazes svima da si ozbiljan ucesnik.


Mladi efikasniji u štednji od roditelja - oradio.rs\nMladi efikasniji u štednji od roditelja\nČim neko pomene štednju, većina automatski odgovara: odakle?! Zaista, nije lako štedeti kada prihodi nisu dovoljni za život. Prosečna plata u Srbiji navodno iznosi nešto više od 55.000 dinara, ali to malo znači velikom delu građana zemlje koji mesečno prihoduju manje od 35.000. Štednja u takvim uslovima nije nešto što ljudi sebi nameću kao prioritet. Zbog toga, pokazalo je nekoliko istraživanja, u Srbiji na neki način štedi između 27 i 48 odsto. U tom rasponu nalaze se svi građani, od onih koji redovno štede i imaju taktiku, do onih koji tek povremeno uspevaju da ostave nešto novca sa strane.\nU emisiji "Za i protiv" pričali smo o štednji, a naročito onoj na koju su spremni mladi u Srbiji i drugim zemljama Evrope. Teorija razlikuje nekoliko vidova štednje koji su nam danas dostupni. U pitanju su štednja u "slamarici" ili sefu, na računu u banci, kroz osiguranje života, kroz dobrovoljne penzijske fondove, kroz hartije od vrednosti...\nNaravno da nisu svi ovi vidovi štednje podjednako zastupljeni, a za početak je verovatno svima jasno da se u Srbiji najčešće štedi odvajanjem keša na stranu, što je prva varijanta koju smo pobrijali.\nŠtednja je stvar dobre organizovanosti, racionalne potrošnje, postojanja životnih planova i sklonosti ka sakupljanju novca za kupovinu ozbiljnijih dobara, od onih na koja trošimo novac u svakodnevnom životu.\nJelena Mirić, studentkinja iz Novog Sada, kaže da je štednja deo njenog vaspitanja i obrazovanja i da ne propušta priliku da uštedi na različite načine.\n"Još kao mala sam naučena da je potrebno da štedim, jer ću tako imati više. Šta god da kupujem, moram biti racionalna i da na neki način razlučim koliko mi je čega potrebno. Naučena sam i da vodim računa o tome koliko novca imam i kako njime da raspolažem", objašnjava Jelena.\nNaša sagovornica kaže da, s obzirom da radi još od 17. godine i ima prihode, najčešće štedi tako što određen deo novca sklanja sa strane i na karticu koju ne koristi.\n"Dobar način štednje je i da sakrivate novac od sebe na mesta koja ne gledate često. Važno je i imati cilj. Produktivnije i efikasnije štedite kada imate neki cilj, nego kada to radite uopšteno. Naravno, može se štedeti i korišćenjem trgovinskih akcija, sniženja, a važno je i ne kupovati stvari koje vam ne trebaju poput najlonskih kesa i drugih sitnica", objašnjava Jelena.\nNisu, međutim, svi njeni vršnjaci jednako uspešni u tome, a neki od njih kažu da je štednja nešto što nikako ne mogu da postignu, iz brojnih razloga. Studentkinja Isidora Pilipović je jedna od njih, a kaže da ne štedi jer joj odgovara da troši novac na svakodnevne prohteve koje ima. Ipak, svesna je da će joj veština štednje uskoro zatrebati.\n"Štednja mi nije jača strana. Jako teško nešto uštedim, a čak i kad imam neki novac u rukama, taj novac brzo nestaje. Teško mi je da štedim jer volim svakodnevno da odem na kafu, da kupim nešto od šminke ili slično. Čak i ako uštedim nešto, ja ću to potrošiti kad poželim da pojedem nešto u restoranu ili slično. Pomalo me plaši period koji nadolazi kada budem morala sama da finansiram sve svoje prohteve i hirove. Možda bi mi bio potreban i neki kurs na tu temu, jer ne znam kako sama da se organizujem", objašnjava Isidora.\nOko trećine građana navodi da štedi novac na neki način, njih 27 odsto u Srbiji to redovno čini, objavio je nedavno portal Bankar.rs. Najviše je onih koji kažu da ne štede i da nemaju tu mogućnost.\nTo istraživanje pokazalo je da je srpski štediša u proseku 43 godine star, češće višeg ili visokog obrazovanja, zaposlen, sa ličnim primanjima od bar 500 EUR, idealno 700 evra i više. Prosečan štediša živi u regionu Beograda - 39 procenata njih štedi, a najređe je iz jugoistočne Srbije (samo 19 odsto kaže da štedi na neki način)\nGlavni način štednje za stanovnike je ustvari čuvanje raspoložive gotovine, na tekućem računu ili kod kuće.\nJoš jedno istraživanje, sprovedeno krajem prošle godine, pokazalo je da čak 48 odsto stanovništva povremeno ili redovno odvaja novac sa strane. Da najčešće mesečno mogu da uštede dve do šest hiljada dinara navelo je dve trećine ispitnika, dok osam odsto uspe da sačuva više od 12.000 dinara.\nNevena Milutinović, direktorka filijale "Erste banke" na Crvenom krstu u Beogradu kaže da rezultati štednje nisu tako loši, a da se s godinama lagano popravljaju.\n"Naši građani, prema istraživanju Erste banke, uštede prosečno oko 4.000 dinara mesečno. Taj novac sve više završava na bankarskim računima. Izuzetno je povećana štednja u bankama i dinarska i devizna, a povećano je i ulčaganje u životno osiguranje", kaže Nevena.\nPrema njenim rečima, mladi u Srbiji ostavljaju novac sa strane i to je važno za dve trećine njih.\n"Trećina mladih koji štede ostavljaju do 2.000 dinara sa strane mesečno, a prosečno mesečno mogu da uštede čak oko 6.200 dinara, što je više od starosne grupe od 30 do 40 godina starosti. Mogu reći da su mladi zadovoljni koliko štede te da imaju navike koje su stekli u detinjstvu", kaže Nevena.\nOna preporučuje da ljudi počnu da popisuju svoje mesečne troškove, za šta postoji mnogo aplikacija koje mogu biti od pomoći.\n"Kada popišu gde troše novac i gde im odlazi zarada, preporuka je da se pet odsto od primanja izdvaja na stranu. Većina misli da se ništa ne bi promenilo zbog tih pet odsto. Kada biste ostavljali sa strane samo pet odsto plate, a onda počeli da štredite u bankama dinarski, shvatili biste koliko možete dobiti na kraju", kaže sagovornica Oradija.\nSvetski ekonomski forum istražio je nedavno mišljenje opšte popuilacije koja kaže da su mladi danas lenji, nestrpljivi i drski. Ne treba generalizovati, ali kada pogledamo štednju, mladi demantuju to istraživanje. Mladi danas i te kako štede, svoje dugove svode na minimum i sve češće donose odluke koje bi im bile od koristi kada ostare.\nNa zapadu četiri, na svakih pet tinejdžera i mladih odraslih (oko 80 odsto njih), uštedi deo svog mesečnog prihoda. U razvijenim zapadnim zemljama džeparac i redovna naknada glavni su izvori prihoda (posebno za najmlađe), nakon čega sledi prihod od rada ili pripravničkog staža, sa povremenim ili prazničnim poslovima na trećem mestu.\nDve trećine mladih Nemaca u dobi od 14 do 24 godine vole da se sami brinu za svoje finansije. To je bio rezultat ankete o mladima koju je sprovelo Udruženje nemačkih banaka. Prosečni mesečni prihod tinejdžera i mladih iznosi 472 eura mesečno, od čega se odlaže oko 131 euro. Nemačka omladina uglavnom štedi za veće kupovine - elektronske uređaje, vozačku dozvolu, automobil ili čuva novac za crne dane. Prema istraživanju Deutsche Bank, 13 odsto mladih od 14 do 25 godina starosti već štedi za penziju.\nMladi Francuzi imaju ambivalentan stav prema novcu. To potvrđuje i studija koju je sprovela AKSA Bankue i obuhvatila je starosnu grupu od 16 do 24 godine. Ispitanici su, s jedne strane, smatrali da je novac izvor zadovoljstva i uspeha, a sa druge strane okidač za stres i probleme. Prema istraživanju, više od polovine ispitanika tinejdžera i mladih odraslih (55%) imalo je budžet. 41 odsto mladih ljudi štedi "za kasnije", 11 odsto "za sigurnost" i 38 za veliku kupovinu. Njihov mesečni prihod prosečno iznosi 232 eura. Istraživanje ne otkriva koliko toga zapravo štede.\nCelu emisiju "Za i protiv" posvećenu štednji, poslušajte na našem podkastu.\nŠtedi bateriju na telefonu\nOno što najviše troši bateriju telefona su aplikacije za koje nismo ni svesni da su aktivne. Kako bi one bile…\nDigitalna kasica prasica\nKoliko puta ste do sad pomislili da ćete od sledećeg džeparca ili plate uštedeti da biste odvojili, recimo, za putovanje…\nBaterija duža uz Night Mode\nKad god kupimo novi telefon, samo mesec dana kasnije srećemo se sa čestim problemom - baterija je nenormalno slaba. Rešenje…\nJeftinoća nije sinonim za štedljivost\nČesto se dešava da nam raspodela budžeta za određeni mesec ne ide od ruke. Ako ste i vi takvi, imamo…


Vlada HNK O PRIJEMU PRIPRAVNIKA: Ne prebrojavamo krvna zrnca - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Vlada HNK O PRIJEMU PRIPRAVNIKA: Ne prebrojavamo krvna zrnca\nIz Vlade Hercegovačko-neretvanskog kantona poručili su da su se prilikom prijema pripravnika vodili kriterijumima kvaliteta i socijalnog statusa prijavljenih, a ne prebrojavanjem krvnih zrnaca.\nGradski odbor SNSD-a Mostar optužio je Vladu HNK za kršenje osnovnih ustavnih prava Srba u ovom kantonu, jer je od 168 pripravnika u 2021. i 2022. godini primljena samo jedna osoba srpske nacionalnosti.\nU saopštenju mostarskog SNSD-a podsjetili su se da su srpski kandidati, godinama unazad, marginalizovani, jer je 2017. godine Vlada primila ukupno 125 pripravnika od čega svega pet Srba, 2019/20. ukupno 150 pripravnika, od čega je samo jedan kandidat bio srpske nacionalnosti.\nPortparol Vlade HNK Pero Pavlović izjavio je da svake godine Vlada učini napor da značajan broj mladih u tijelima Kantona i Vlade ima mogućnost odraditi pripravnički staž, te tako stvoriti sve potrebne preduslove da sutra nesmetano mogu konkurisati na tržištu rada.\n”To radimo dugi niz godina i po tome smo u pozitivnom smislu prepoznatljivi u Federaciji BiH i šire. Svakako da postoji i način na koji se taj proces vodi. Postoji Komisija koja radi svoj posao na temelju jasno definisanih kriterijuma, a to su izvrsnost, dužina čekanja, socijalni status, prosjek ocjena… Komisija, ja sam siguran, ne pita i ne prebraja krvna zrnca ljudima, nego napravi posao koji je pred njih postavljen. Kada se taj popis sa svim pokazateljima dostavi u Vladu, Vlada na temelju toga na koncu vrši prijem, objasnio je portparol Vlade HNK Pero Pavlović.\nPozvao je ponovo sve one koji smatraju da su oštećeni da se žale na rezultate konkursa.\n”Ima ova Vlada razumijevanja i sigurno će i u nastavku procedure ako ima nezadovoljstva tražiti načina da se i taj kriterijum isprofilira i ugradi. Ono što je zanimljivo je da su ljudi koji su od nedavno među ključnim nosiocima vlasti u Gradu Mostaru i imaju mogućnost da rade isto ovo – danas najglasniji i nezadovoljni. Mi ćemo biti sretni kada nam Grad Mostar, ali i druge jedinice lokalne samouprave pomognu kako nama, tako i mladima u Gradu Mostaru, te prime značajan broj pripravnika pa tamo neka prebroje koliko je Srba, Bošnjaka, Hrvata ili ostalih. U svemu ovome vidimo pozitivnu priču, svjesni da ponekad i u dobrim namjerama i poslovima ima i onih koji na određeni način nisu zadovoljni, što je i logično”, dodao je Pavlović.\nPrethodni članakUhapšen radnik Doma “Rada Vranješević”\nNaredni članakJOŠ 22 ŽRTVE KORONE Virus potvrđen kod 501 osobe u Srpskoj


Nakon što je u medijima najavljeno povlačenje lijeka Ginipral za trudnice sa domaćeg tržišta, kao i nekih drugih lijekova koji se distribuiraju u Evropi, među pacijentima u BiH došlo je do zabrinutosti jer se lijekovi istog naziva koriste i kod nas. Najrasprostranjeniji među njima je inzulin NovoMix®30.\nS obzirom da je ovaj inzulin čest u terapiji pacijenata sa dijabetesom, zanimalo nas je da li se sporna evropska serija lijeka nalazi na tržištu Bosne i Hercegovine, koliko je „domaći“ inzulin ispravan, učinkovit i siguran za pacijente.\n„Pacijenti koji koriste ovaj inzulin u Bosni i Hercegovini nemaju razloga za zabrinutost! Inzulin NovoMix® koji se nalazi na tržištu BiH je siguran za pacijente jer ni jedno pakovanje u Bosni i Hercegovini nije iz spornih serija koje se povlače sa inostranog tržišta. Ovim želimo riješiti eventualne dileme i nepotrebnu zabrinutost kod pacijenata i liječnika jer je smo svjesni da nespretno odabrane i predstavljene informacije mogu imati posljedice po zdravlje pacijenata“, navode nadležni u kompaniji Novo Nordisk o čijem je inzulinu riječ.\nS obzirom da su osobe sa dijabetesom posebno osjetljiva populacija koja živi sa teretom ovog hroničnog oboljenja nije potrebno dodatno ih opterećivati bojaznima o lijeku čije se serije apsolutno ne distribuiraju u Bosni i Hercegovini.\nSvjesni da je svaka nepotrebna zabrinutost uvertita za paniku koja može imati poguban utjecaj na zdravlje populacije, nije zgoreg još jednom naglasiti da osobe koja živi sa dijabetesom i koriste pomenuti inzulin u BiH, nemaju razloga za zabrinutost - inzulin NovoMix®30 u Bosni i Hercegovini je siguran.


Vesti online / Sport / Košarka / Nedović: Zašto mi ne razmenjujemo dresove kao fudbaleri?\nNemanja Nedović, srpski reprezentativac\n- Zašto mi ne počnemo da razmenjujemo dresove kao fudbaleri? Mislim da bi to bilo super - napisao je na Tviteru košarkaš Armanija iz Milana i reprezentativac Srbije Nemanja Nedović.\nWhy don’t we start exchanging jerseys like soccer players? i think it would be cool — Nemanja Nedovic (@nedovic1624) 12. новембар 2018.\nKOŠARKA Nedović dogovorio prelazak u Armani\nKOŠARKA Nemanja Nedović obnovio povredu, sledi nova pauza\nKOŠARKA Armani traži zamenu za Nedovića


Ovo su poslovi na kojima ćete se zabavljati i odlično zarađivati - Neodoljiva\nOvo su poslovi na kojima ćete se zabavljati i odlično zarađivati\nSvako od nas veliki deo dana provede na poslu. I zbog toga se trudimo da nam to vreme, ako je ikako moguće, bude što kvalitetnije. Svi maštamo o poslu koji će nas ispunjavati i činiti zadovoljnim, pored toga što ćemo od njega zarađivati za život. Jer, stara izreka kaže: Pronađi posao koji voliš i nećeš morati da radiš ni jedan jedini dan.\nSigurno svako od nas može da pronađe aspekte svog posla koji ga čine srećnim i koji ga zabavljaju, ali postoje i zanimanja koja garantuju dobru zabavu tokom celog radnog vremena.\n1. Dizajner video-igrica\nVerovatno ste i vi u svojoj mladosti bili zaluđeni konzolama za video-igre, a ako niste, onda ste bar ponekad uživali u nekoj igrici na svom telefonu ili Facebook nalogu. A zamislite da ste upravo vi taj koji kreira video-igricu i određuje njena pravila, njen dizajn i glavne likove. Naravno, da biste se bavili ovim kreativnim i zanimljivim poslom, potrebno je da završite ozbiljan kurs koji će vam doneti međunarodno priznate sertifikate.\n2. Dizajner enterijera\nUkusno i sa stilom opremljen životni ili poslovni prostor želja je svakog čoveka. Posao dizajnera enterijera je upravo to. Da bira nameštaj, uklapa boje i stvara nesvakidašnje prostore. U ovom poslu svakako ima mnogo kreativnosti, talenta i zabave, ali i dobre zarade. Ako želite da postanete uspešni u ovom poslu, postanite sertifikovani dizajner enterijera. Neka i vaše ideje ugledaju svetlo dana i nekome ulepšaju svakodnevicu.\n3. Kritičar hrane\nAko volite da jedete i sebe doživljavate kao hedonistu koji uživa u dobroj hrani, uživali biste u ovom poslu. Kritičari hrane obilaze poznate i manje poznate restorane, za njih se pripremaju specijaliteti kuće, hrana se pravi sa posebnom pažnjom i svi strepe od njihove ocene.\n4. Profesionalni trener\nLjudi danas žive brzo i nemaju mnogo vremena da posvete sebi i fizičkoj aktivnosti. Zbog toga je velika potražnja za ličnim trenerima koji će samo za njih napraviti specijalan program vežbanja i pratiti njihov napredak. Posao profesionalnog trenera je zabavan, većinu svog vremena provode u teretanama i salama za vežbanje, ili napolju. I pritom su aktivni i zdravi. Zvuči kao idealno zanimanje, zar ne?\nKRITIČAR HRANEFOTO: PRIVATNA ARHIVA\n5. Degustator čokolade\nMožda nije najzanimljiviji, ali je svakako najslađi posao na svetu. Degustator čokolade mora da ima istančan ukus i osetljiva čula da bi mogao da proceni koja čokolada ispunjava visoke kriterijume kvaliteta. Zamislite da jedete čokoladu i da od toga dobro zarađujete?\nFITNES INSTRUKTORFOTO: PRIVATNA ARHIVA\n6. Kreator igračaka\nU svima nama još uvek čuči dete, a naročito kod ljudi koji se bave dizajniranjem igračaka. Njihov posao je da osmišljavaju nove igračke, određuju njihove boje, funkcije, izgled. Ciljna grupa su im deca. Nije lako zadovoljiti dečji ukus, ali je zato sve interesantnije i izazovnije.\nKreiranje odeće je jako zanimljiv i inspirativan posao. Ako ste talentovani za izbor boja i materijala i umete sve dobro da ukombinujete u celinu, smeši vam se uspešna karijera u ovom dinamičnom poslu. Modni dizajneri se lepo zabavljaju kreirajući garderobu i pri tome lepo zarađuju. A ako se bave visokom modom, cifre na njihovom računu se i te kako povećavaju.\nPosao organizatora događaja ili event managera može da bude stresan, jer mora da vodi računa o mnogo detalja koji čine jednu celinu i ništa ne sme da prođe mimo protokola. Ali je i zabavan i kreativan. Posao vam je da ljudima učinite važne događaje nezaboravnim, a ako i vi želite da usavršite svoj talenat za organizaciju i postanete event manager, saznajte koje veštine i znanja morate posedovati.\nGRAFIČKI DIZAJNFOTO: PRIVATNA ARHIVA\nPosao grafičkog dizajnera je jako interesantan. Njegov zadatak je da, igrajući se bojama, slikama, grafikama i slovima, napravi krajnji proizvod koji će zadovoljiti potrebe klijenata. Mogućnosti su nepregledne, jer danas svaka firma ili uspešni pojedinac ima potrebu za vizuelnim identitetom. Na IT akademiji se možete školovati za grafičkog i print dizajnera kako u Srbiji, tako i u Rumuniji i Bosni i Hercegovini, i za 12 meseci steći veštine i znanja potrebne za ovaj zanimljiv i kreativan posao.\nNeki od ovih poslova zvuče jednostavno, ali za svaki od njih potrebno je posebno obrazovanje. Ako se odlučite da unapredite svoje veštine i znanja, birajte školovanje koje vam garantuje kvalitetnu nastavu i sertifikate koji su priznati svuda u svetu.\nFoto Promo\tPrivatna Arhiva


Mindy: Lovom na blago protiv ADHD-a kod dece | TopMobilni\nMindy: Lovom na blago protiv ADHD-a kod dece\nPredstavljamo vam aplikaciju koja je više od igrice\nOvog puta predstavljamo jednu zaista posebnu aplikaciju, koja ima za cilj da pomogne deci u borbi protiv poremećaja koncentracije i hiperaktivnosti. Na ovako zanimljivu ideju došli su jedan programer i jedan psiholog čija je tema razgovora bila dečija prihologija. Rezultat te saradnje je upravo aplikacija Mindy, igrica koja kroz potragu za blagom omogućava deci sa ADHD-om da porade na svojim kognitivnim sposobnostima i fizičkoj aktivnosti.\nTvorci ove aplikacije, programer Stefan Branković i psiholog Nana Špec objasnili su za Netokraciju kako zapravo ova aplikacija pomaže u borbi protiv ADHD. "Kroz igru koja ne samo da podstiče fizičku aktivnost (bilo to hodanje, trčanje ili sport), već trenira njihove kognitivne funkcije i omogućava im poboljšanje memorije, pažnje, sposobnosti rešavanja problema i generalno bolju izgradnju bogate moždane neuronske mreže kod dece."\n"Igra počinje tako što je korisniku poznata prva lokacija do koje treba da ode i tamo istraži tragove koji će ga voditi do sledeće lokacije i na kraju do finalne, čime bi rešio misiju. Ali, na svakom od lokacija ga čekaju izazovi koje treba da prevaziđe. Ti izazovi su, zapravo, igrice koje su namenjene treningu kognitivnih sposobnosti, kao što su igre pamćenja, treniranje pažnje i rasuđivanja, brzina obrade informacija, vizuelno zapažanje i slično", objasnio je Branković.\nOva igrica za sada je dostupna samo za iOS, a moguće je igrati samo u Beogradu i Lundu (Švedska). „Akcenat je bio na ovom gradiću zbog partnerstva koje imamo sa njihovom privatnom osnovnom školom i psihologom Nanom Špec, koja radi u ovoj školi, a u isto vreme je specijalizovana za tretman dece koja imaju ADHD i ujedno je jedan od osnivača Mindy aplikacije“, naglašava Stefan.\nU svrhu sigurnosti dece kreiran je Parents Dashboard, gde roditelji mogu u svakom trenutku da vide gde im se dete nalazi dok igra Mindy, kao i da na mapi odredi gde ono može da se kreće.\nZaista čestitamo na ovako originalnoj ideji i ukoliko vaše dete pati od ADHD-a pozivamo vas da isprobate ovu aplikaciju i javite nam utiske.


Srpska kompanija izvozi u 40 zemalja: Ukupan prihod Metalca lane 120 miliona evra\nIzvor: B92, 28.Maj.2020, 13:33\nGornji Milanovac -- "Godinu 2019. pamtićemo po najvećem ukupnom prihodu Metalca ikada, ali ne kao i godinu najboljeg rezultata", kaže generalni direktor Aleksandar Marković.\n"Na tržištima smo imali različite izazove i definitivno je jasno da ne smemo biti suviše zavisni od pojedinih kupaca niti od nekih tržišta", saopštio je generalni direktor "Metalca” u autorskom tekstu o poslovanju grupe u 2019, objavljenom u godišnjem izveštaju.\n"Iako smo sebe videli kao dominantno proizvodnu kompaniju, naša trgovačka društva su potvrdila da trgovina postaje ozbiljan biznis kompanije, dugoročno održiv. Naši marketi, koji su nam u prošlosti bili kanal za prodaju sopstvenih proizvoda, polako postaju snažan...


/ Plus / Društvo / Zemaljskom muzeju BiH američka donacija više od milion KM\n07.06.2016. u 11:55\nPredstavnici Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH prezentirali su danas u Sarajevu projekt “Preventivna konzervacija zbirki Zemaljskog muzeja BiH” za koji je sredstva donirao Specijalni fond američkih ambasadora za očuvanje kulturnog naslijeđa u iznosu od milion i 70.000 KM.\nKomisija je implementator projekta, a glavni mu je cilj podrška obnovi Zemaljskog muzeja BiH kroz restauraciju i preventivnu konzervaciju da bi se spriječilo, zaustavilo ili usporilo propadanje muzejske građe uvođenjem visokih standarda zaštite i stvaranja optimalnih uvjeta za njeno čuvanje. Aktivnosti će biti realizirane u fazama tokom tri godine.\nŠefica Ureda za odnose s javnošću američke ambasade u BiH Stefanie Altman-Winans istaknula je na prezentaciji projekta u Zemaljskom muzeju BiH da je očuvanje spomenika veoma važno za očuvanje kulturne historije u cijeloj BiH, te da je u tom kontekstu podrška Ambasade SAD-a radu Komisije stalna tokom saradnje u proteklih deset godina.\nIstakla je podršku Ambasade u obnovi brojnih kulturno-historijskih spomenika u BiH, poput zgrade Crvenog krsta u Sarajevu, katoličke i pravoslavne crkve u Blagaju, Historijskog muzeja BiH i Jevrejskog groblja u Sarajevu.\n“Održivost kulturnog naslijeđa zavisi od pomoći javnog sektora, kao i volontera koji vjeruju u vrijednost kulturnog naslijeđa za naš individualni i kolektivni opstanak. U Ambasadi ostajemo istrajni u pomaganju ovakvih i sličnih projekata”, kazala je Altman-Winans.\nPomoćnica izvršnog dužnosnika za naslijeđe u Komisiji Mirela Mulalić-Handan dodala je da su sredstva dobijena iz Velikog programa spomenutog američkog fonda za koji je moguće prijaviti projekte iz određenih zemalja, te da je BiH iskoristila šansu da značaj Zemaljskog muzeja BiH bude prepoznat kao svjetsko naslijeđe.\nOna smatra da je ovaj muzej, kao građevina izuzetnog arhitektonskog rješenja građenog u neorenesansnom stilu, te njen fundus svjedočanstvo naše memorije i naslijeđa svih naroda na prostoru BiH.\nPrecizirala je da će projekt biti implementiran do 2018. godine, a svake će biti realizirana po jedna faza. Tako je nakon pripremne 2015. godine, u ovoj planirana restauracija krovova na zgradama gdje su smještena odjeljenja za arheologiju i prirodne nauke, kao i restauracija betonske balustradne ograde kompleksa.\nUslijedit će restauracija zidnih i stropnih slika u Odjeljenju za prahistoriju, te djelimična restauracija stolarije.\n“Ovim će projektom biti poboljšani uslovi za prezentaciju i čuvanje artefakata te omogućeno ponovno otvaranje Odjela za prahistoriju. Komisija je u saradnji s Ambasadom SAD-a realizirala više od 15 projekata restauracije nacionalnih spomenika, od kojih su tri u toku”, ustvrdila je ona.\nAmbasadi SAD-a na vrijednoj donaciji zahvalio je uime svih uposlenika v.d. direktora Zemaljskog muzeja BiH Mirsad Sijarić, kao i Komisiji koja vrijedno radi na ovom projektu. Naglasio je da je riječ o najvećoj finansijskoj pomoći koju je Muzej do sada dobio, uz konstataciju da će time biti omogućeno da uposlenici rade na pripremi najveće muzejske postavke – “BiH u prahistorijsko doba”.\n“Donacije SAD-a, Italije, Austrije i drugih zemalja ne opravdavaju nas u BiH da kažemo kako je stvar riješena. Nadam se da će ovo biti signal svima koji prebacuju odgovornost s jednog nivoa na drugi da se aktivno uključe u rješavanje ovog problema”, zaključio je on.\nSve provedene projektne aktivnosti poboljšat će prezentaciju i sigurnost muzejskih zbirki u svim paviljonima Zemaljskog muzeja BiH.\nOkončan generalni štrajk zdravstvenih radnika…\nJapanski milijarder odabran za prvog…\nSAD prima 30.000 migranata 2019.…\nU naletu tajfuna na Filipinima…\nDruga žrtva groznice Zapadnog Nila…


Otvoreno 300.000 tekućih računa u Telenor banci - Nira Press\nPočetna » Otvoreno 300.000 tekućih računa u Telenor banci\nU Telenor banci otvoren je 300.000-ti tekući račun u Srbiji, 14. Juna, za manje od tri godine poslovanja. Račun je otvorila Branka Cvijović, iz Beograda i tom prilikom dobila je na poklon telefon Samsung S8.\nBranka Cvijović i Miloš Brusin\nOd početka poslovanja Telenor banke, bankarsko tržište prošlo je kroz velike promene. Građani Srbije se sve više okreću onlajn bankarstvu, što najbolje pokazuje činjenica da je za poslednjih godinu dana zabeležen porast od 20 odsto u korišćenju tog bankarstva. Predviđa se da će ubrzani razvoj mobilnog bankarstva, sa udvostručenim brojem korisnika samo tokom 2016. godine, ubrzo prestići broj onlajn korisnika.\n„Želim da se zahvalim Telenor banci na prijatnom iznenađenju. Prijatelji su mi preporučili da otvorim račun. Kao korisnik srećna sam zbog komfora koji mi pruža kao online banka,“ izjavila je Branka Cvijović, tristahiljadita korisnica računa Telenor banke i profesorka građevinske tehničke škole “Branko Žeželj”.\nTelenor banka otvorena je u septembru 2014. godine i ubrzo je postala najbrže rastuća onlajn banka u regionu. Od čekanja u redovima za uplatu računa, bankarstvo je transformisano, omogućeno je slanje novca direktno na imejl ili mobilni telefon primaoca, a zahtev za kredit moguće je podneti i onlajn, bez odlaska u banku. Putem mobilne aplikacije, debitne i kreditne kartice Telenor banke moguće je podešavati i prilagođavati ličnim potrebama, a korisnicima je odnedavno na raspolaganju i mCash. Za više informacija: www.telenorbanka.rs


Jutarnji list - Vlada danas otkazuje kolektivni ugovor s javnim službama, sindikati najavljuju tužbe!\nObjavljeno: 02. kolovoz 2012. 12:20\nZagreb, 060712.Cetiri sindikata Matice hrvatskih sindikata koji su odbili potpisati sporazum o izmjenama Temeljnog kolektivnog ugovora, na danasnjem sastanku s Vladom nisu se uspjeli dogovoriti.Na slici: izjava za medije - Vilim Ribic, u pozadini ministar Mirando Mrsic.Foto: Dragan Matic / CROPIX\n'IZOSTAO SOCIJALNI DIJALOG' Vlada ukinula zaključak o kolektivnim pregovorima u državnim poduzećima\nBITKA ZA SPAS ZEMLJE Nastavlja se postupak mirenja: Hoće li četiri sindikata pristati na manja prava?\n21. lipanj 2021 06:42


Pavle (2) je prevremeno rođen, i ima najteži oblik epilepsije. Pomozimo predivnom dečaku da ima bezbrižno detinjstvo | Telegraf - Najnovije vesti\n25. april 2017 | 11:14 » 14:29\nPavle već od trećeg meseca ide na fizikalne terapije, a njegova mama Dušanka navodi da mu je potreban intenizivan rad sa terapeutima\nPavle Milošević ima samo dve godine a već se bori sa cerebralnom paralizom, a ustanovljen mu je i Vestov sindrom, najteži oblik epilepsije.\nDečak je rođen prevremeno, u 28. nedelji, bio je na kiseoniku 36 dana, što je ostavilo veike posledice na njegov mozak.\nVeć od trećeg meseca ide na fizikalne terapije, a njegova mama Dušanka navodi da mu je potreban intenzivan rad sa terapeutima:\n- Da bi Pavle intenzivno imao rehabilitacije, fizikalne terapije, banjsko lečenje, preglede kod neurologa-epiologa pronašli smo jedan rehabilitacioni centar u Slovačkoj. Jedan tretman tamo košta oko 3.000 evra uključujući smeštaj i hranu tamo. Ali njemu godišnje u proseku treba 4-8 ovakvih tretmana.\n- Našli smo i nešto povoljniju varijantu u Mađarskoj, koja je jeftinija za oko 300 evra - navodi njegova mama Dušanka dodajući da je problem Vestovog sindroma briše sve što je mozak do tog trenutka zapamtio, vraćajući ga na nivo bebe.\nMožete da pomognete ako SMS poruku sa sadržajem 274, pošaljete na broj 3030.\nUkoliko želite da pomognete Pavlu da se izbori sa problemom i što pre ozdravi, sredstva možete donirati na sledeći račun:\nVELIKA ZAPLENA: Kamiondžiji oduzeto preko 30.000 paklica cigareta, a nelegalan tovar otkriven je sasvim slučajno! (FOTO)\nStigla ih ruka pravde: Tri hrvatska policajca ipak će služiti zatvorsku kaznu zbog mučenja srpskih vojnika 1992. godine\nPrava istina o crvenom slovu: Ništa ne sme da se radi, ali sve to to ne vredi ako ne uradite JEDNU STVAR\nHumano | 3 shares\nPartizan poveo na Marakani, šok u taboru Zvezde\nDelije prozvale Partizan kultnom rečenicom Bate Živojinovića iz domaćeg filma\nTagovi: Cerebralna paraliza, Dečak, Epilepsija, Pavle Milošević, Pomoć, Rehabilitacija, Westov sindrom\nSandra 26.04.2017 19:40\nTV happy daje onim klosari ma toliko para tamo im je sve dzabe I pokazuju svoj bezobrazluk I nekulturu a o bolesnoj deci niko ne razmislja.sram treba da ih bude\nZa Pavla 26.04.2017 14:05\nIma puno bolesne dece, previse, nekoj mozemo da pomognemo, nekoj nazalost ne jer nas napustaju pre nego sto bilo sta uspe da se uradi. Za Pavla postoji sansa da stane na svoje nogice i da mu se barem malo olaksa tezak zivot koji ga ceka. Poznajem ovog decaka i njegove roditelje, znam koliko se muce. Budimo humani, svi mi koji posaljemo poruku ili uplatimo neka sredstava mozemo da budemo srecni sto ucestvujemo u njegovom napretku.


Reportaže | Balkanrock.com - Part 150\nBluz fešta Ane Popović u krcatom Mixer House-u\nJedna od retkih bluz izvođača koja je svojim delom ostvarila reputaciju tamo gde je sama kolevka ove tradicionalne muzike, priredila je sadržajnu svirku svima koji su uspeli da se dokopaju karte. Koncert je rasprodat šest dana unazad a ...\n“Da bi se loše stvari dešavale, sve što je potrebno jeste da dobri ljudi ne rade ništa!“ - dvodnevna koncertna manifestacija u prepunim prostorijama beogradskog Božidarca pokazala je, još jednom, da velika grupa dobrih ljudi ima isto ta...\nPredstavljena knjiga o Milanu Mladenoviću – “Mesto u mećavi”\nPromocija knjige poznatog rok novinara Aleksandra Žikića, „Mesto u mećavi“- priča o Milanu Mladenoviću, održana je u Velikoj sali beogradskog Studentskog Kulturnog Centra. „Interesovanje za temu ne jenjava ni 20 godina nakon Milanovo...\nStuttgart Online u KC Gradu: Bučno i žestoko\nSinoć, u Kulturnom Centru Grad, bitan bend domaće rokenrol scene, Stuttgart Online, održao je jednoiposatni koncert kojim su ispunili obećanje- bilo je bučno i žestoko. Stuttgart Online je bend oformljen 2006. godine i ubrzo post...\nU kragujevačkom Domu omladine održan je humanitarni doček pravoslavne Nove godine uz koncert Epiloga i gostovanje Nenada Jovanovića, Mikice Zdravkovića iz benda Čovek bez sluha te bivšeg bubnjara Osvajača, Miše Race, još jednom potvrdiv...\nKoncert Nikole Vranjkovića – tradicija sa razlogom\nU Velikoj sali Doma Omladine sinoć je Nikola Vranjković sa bendom koji ga prati i velikim brojem prijatelja pokazao još jednom zašto Beograđani ovaj koncert, pred Novu Godinu, smatraju tradicijom. Uz minimalno kašnjenje, što publika ...\n1...149150151...247Stranica 150 od ukupno 247


Dogma, tradicija i patrijarhalno društvo dolaze na um kada se Hierofant pojavi. U svom najboljem izdanju, to je energija benevolentnog učitelja, ljubaznog i punog razumijevanja.\nNo, iza savršeno uglađene vanjštine popa/svećenika/i tradicije često se krije mnogo grijeha. Mogućnost inovacije i eksperimentiranja je često zagušena, a ljudi zaljuljani u religijska uvjerenja, bez vlastitog mišljenja.\nObrazovanje: • Povećanje znanja • Informiranje o duhovnoj znanosti • Povećanje razumijevanja • Učenje i istraživanje • Traženje dubljeg smisla • Pronalaženje nečeg više\nIzgradnja sistema vjerovanja: • Dijeljenje i upoznavanje kulturnog naslijeđa • Proučavanje neke religijske tradicije • Praksa rituala i ceremonija • Identificiranje s nekim pogledom na svijet • Slijeđenje discipline • Biranje onoga u što se vjeruje\nKonformizam: • Slijeđenje i poštivanje pravila • Zauzimanje ortodoksnog stava • Ostanak u konvencionalnim okvirima, unutar standarda • Prilagođavanje sistemu, uklapanje • Slijeđenje programa, činjenje onoga što se očekuje • Uklapanje u poredak\nIdentificiranje s grupom: • Posvećenost cilju • Davanje energije grupi • Priključivanje organizaciji • Rad u timu, osjećajući se kao dio tima • Osjećaj lojalnosti s drugima • Bivanje u institucionaliziranom okruženju


NACIONALNI, POZIVNI, IDEJNI, JEDNOSTEPENI, ANONIMNI KONKURS BR 04- 683/16 – 2014, ZA IDEJNO URBANISTIČKO-ARHITEKTONSKO RJEŠENJE LOKACIJE HOTELA CASA DEL MARE U KAMENARIMA, OPŠTINA HERCEG NOVI U ZAHVATU PROSTORNOG PLANA OPŠTINE HERCEG NOVI I PLANA POSEBNE NAMJENE ZA MORSKO DOBRO CRNE GORE – Savez arhitekata Crne Gore\nSACG 31.10.2015. Konkursi, Vijesti No Comments\nMinistarstvo odrzivog razvoj i turizma raspisuje:\n1. Ime raspisivača i Investitora\nRaspisivač – Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nAdresa: IV Proleterske 19, 81000 Podgorica,\nTel.: (+382) 20 446 304\nKontakt osobe: Nevena Daković, Jovana Popović\nInvestitor – Talija Company D.O.O.\nAddresa: KAMENARI – JOŠICA BB. , Herceg Novi\nTel.: (+382) 67 860 406\nFax: (+382) 31 673 706\nKontakt osoba: Nikola Milić\n2. Predmet javnog konkursa:\nIzrada idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja na katastarskim parcelama 225/5, 226, 227, 54 i djelovima k.p. 55 i 387 KO Jošica, Opština Herceg Novi u zahvatu Prostornog plana opštine Herceg Novi i Prostornog plana posebne namjene za Morsko dobro Crne Gore.\nKonkursni rad mora biti urađen na osnovu Programskog zadatka i ostalih priloga koji su sastavni dio konkursnog materijala.\nKonkursni rad mora da ispuni i sve druge uslove predviđene ovim Raspisom konkursa.\nPrema učesnicima konkurs je: Nacionalni Po vrsti konkurs je: Pozivni\nPrema zadatku konkurs je: Idejni\nPo obliku konkurs je: Jednostepeni\nPrema načinu i predaji rada konkurs je: Anonimni\nPravo učešća na konkursu imaju samo odabrani (pozvani) učesnici koji se nalaze u registru učesnika.\nNa konkursu ne mogu uzeti učešća lica koja su neposredno angažovana u organizovanju konkursa, kao ni lica koja su u najužem srodstvu i koja najneposrednije sa njima sarađuju u vrijeme trajanja konkursa.\n4. Cilj Konkursa\nCilj Konkursa je izbor najboljeg i najcjelishodnijeg Idejnog arhitektonsko-urbanističkog rješenja koje će svojim primijenjenim rješenjima:\n na najefikasniji način valorizovati ukupni potencijal prostora kroz turističko-ugostiteljski kompleks.\n ostvariti skladnu arhitektonsku formu sa kvalitetno definisanom funkcijom,\n obezbjediti efikasnu funkcionalnu organizaciju u skladu sa namjenom i u skladu sa propisanim standardima Pravilnika o vrsti, minimalno tehničkim uslovima i kategorizaciji ugostiteljskih objekata (“Sl. list Crne Gore”, br. 63/11)\n na kvalitetan način uvažiti i nadgraditi postojeći arhitektonski kontekst uz adekvatno parterno uređenje.\n5. Konkursni materijal i rokovi\nKonkurs je otvoren od 29.10.2015.god. do 28.12.2015.god, do 12:00 časova.\nPozvani učesnici moraju potvrditi učešće najkasnije do 03.11.2015. godine do 16:00 časova. Konkursni materijal će biti dostavljen putem e-maila svim pozvanim učesnicima koji budu potvrdili učešće na Konkursu.\nObilazak lokacije Investitor organizuje od 29.10.2015.god. do 06.11.2015. god., po prethodnoj najavi i dogovoru sa kontakt osobom – Nikola Miliić, nikola.milic@casadelmare.me. Obilazak lokacije nije obavezan i putne troškove snose učesnici konkursa.\nUčesnici Konkursa mogu postavljati pitanja do 10.11.2015. god. izvjestiocima na sljedeće e-mail adrese:\nPisani odgovori biće dostavljeni učesnicima u roku od 5 dana od dana postavljanja pitanja putem e-maila i činiće sastavni dio uslova i instrukcija konkursa.\nKonkurs traje od 29.10.2015.god. do 28.12.2015.god, do 12:00 časova, do kada je neophodno dostaviti konkursne radove ili ih poslati poštom zaključno sa 28.12.2015.god što se provjerava poštanskim pečatom na omotnici rada i dokazuje poštanskom potvrdom u posjedu autora – pošiljaoca.\nŽiriranje konkursa traje od 11.01.2016.godine do 13.01.2015.godine, kada će Žiri donijeti odluku o rezultatima Konkursa.\nSvi učesnici biće obavješteni o rezultatima Konkursa do 18.01.2016.godine.\nKonkursni radovi se predaju na arhivi Ministarstva održivog razvoja i turizma (Adresa: : IV Proleterske 19 , 81000 Podgorica).\nKonkursni radovi pristigli nakon utvrđenog roka za predaju neće se uzimati u razmatranje.\n6. Kriterijumi za ocjenjivanje radova su:\n1. urbanisticki koncept, valorizacija ukupnih potencijala parcele i njenih kontaktnih zona\n0 -20 bodova\n2. arhitektonsko-oblikovno rješenje objekta\n0 -25 bodova\n3. ostvareni prostorni i funkcionalni kvaliteti objekta\n0 -15 bodova\n4. ostvareni stepen ekoloških standarda u okviru ponuđenog\nrješenja i stepen primjene alternativnih izvora energije\n0 -10 bodova\n5. ostvareni stepen kvaliteta turističkog standarda\n6. ambijentalna i pejzažna usklađenost\n7. Nagrade i otkupi\nUkupna suma za nagradni fond iznosi 9 480,00 € +PDV (devet hiljada i četiristo osamdeset eura) i biće raspodijeljen na sljedeći način:\nFond za nagrade će se raspodijeliti na sljedeći način :\nI nagrada……………………………………………….2.500,00 €\nII nagrada……………………………………………………2.000,00 €\nIII nagrada…………………………………………………..1.400,00 €\nUkupan fond za otkupe i obeštećenja …………….1.000,00 €\nUkupan fond za troškove žirija i organizacije iznosi – 2 580€.\nNagrade će se isplatiti u neto iznosu ne uključujući PDV .\nŽiri može i da ne dodjeli predviđene nagrade, ako smatra da konkursni radovi ne zadovoljavaju predviđene kriterijume ili da drugačije rasporedi predviđene nagrade u okviru konkursnog fonda, u skladu sa kvalitetom predatih radova.\nZavršetkom Konkursa i dodjelom nagrada, prestaju sve obaveze Investitora prema nagrađenim autorima. Nagrađeni radovi postaju vlasništvo Investitora koji ih može koristiti u cjelosti ili u pojedinostima, uz poštovanje autorskih prava učesnika Konkursa i može dodijeliti drugom na detaljnu razradu.\nPredati radovi koji su zadovoljili uslove konkursa postaju vlasništvo investitora i neće biti vraćeni učesnicima.\nRadovi koji nijesu zadovoljili uslove Konkursa, vraćaju se autorima – podizanjem na arhivi “Ministarstva održivog razvoja i turizma” u roku od 30 dana od proglašenja rezultata Konkursa. Nakon tog roka “Ministarstvo održivog razvoja i turizma” nema obaveze prema učesniku u pogledu čuvanja radova.\n8. Oprema konkursnog rada\nSvaki konkursni rad (svi panoi) moraju biti u posebnom omotu, sa šifrom u uglu omota i jasnom naznakom:\n„KONKURS Casa del Mare– NE OTVARATI“\nul. IV Proleterske 19\nKonkursni rad mora imati spisak svih priloga, a svi prilozi konkursnog rada moraju biti označeni autorskom šifrom.\nSvi grafički prilozi su na čvrstoj, lakoj podlozi formata «A0», a tekstualni dio dostaviti u povezanoj svesci formata A3 u 7 primjeraka.\nUz konkursni rad autori su u obavezi dostaviti i dvije neprozirne zatvorene koverte sa jasnom naznakom “Konkurs-ne otvaraj” i to:\n– kovertu sa naznakom “Autor” koja sadrži ime, prezime i adresu pojedinca ili grupe autora i način podjele nagrada,\n– kovertu sa naznakom “Adresa za vraćanje rada”, koja sadrži adresu za vraćanje rada. Ova koverta treba da sadrži i izjavu kojom se NE pristaje na objavu imena autora nakon završetka konkursa, ako rad nije nagrađen. Ukoliko takve izjave nema, smatraće se da autor pristaje na objavu imena.\nUz konkursni rad, učesnici će obavezno dostaviti CD (u 7 primjeraka) sa svim grafičkim prilozima i u DWG i u PDF formatu, kao i tekstualno obrazloženje u DOC ili PDF formatu.\nSvi predati radovi moraju biti na crnogorskom jeziku.\nUčesnici su obavezni da u okviru Konkursa dostave slijedeću dokumentaciju:\n uvodni dio;\n analitički dio (prirodni potencijali i ograničenja, izgrađenost prostora, prirodna i stanje životne sredine);\n polazišta, opšti i posebni ciljevi;\n obrazloženje plansko – projektantskog rješenja sa urbanističko-tehničkim uslovima za svaku parcelu\n smjernice za tretman privremenih objekata (pratećih sadržaja za potrebe ugostiteljstva i rekreacije).\nTekstualni dio uraditi na A3 formatu u sedam primjeraka /dostaviti ga u papirnoj i digitalnoj formi/.\n– projekat (osnove, presjek, 3d);\n– plan namjene površina;\n– stanje i plan zelenih i slobodnih površina;\n– plan parcelacije, nivelecije i regulacije;\n– idejna rješenja objekata.\nGrafički dio uraditi na panoima A0 i A2 formata.\nGrafički prikaz /urbanistički dio/ uraditi u razmjeri 1:500 /dostaviti u papirnoj i digitalnoj formi/ .\nIdejna rješenja objekata moraju biti prikazana u razmjeri 1:100 ili 1:200.\nDokument se radi na kartama i topografsko-katastarskim planovima u digitalnoj formi /dwg i pdf/ a prezentiraju se na kartama i topografsko-katastarskim planovima u analognoj formi izrađenim na papirnoj podlozi.\nKonkursno rješenje sadrži, naročito:\n1) granice lokacije;\n2) detaljnu namjenu površina;\n3) plan parcelacije;\n4) urbanističko-tehničke uslove za izgradnju objekata;\n5) regulacione i građevinske linije (urbanističke parametre);\n6) nivelaciona i regulaciona rješenja;\n7) smjernice urbanističkog i arhitektonskog oblikovanja prostora;\n8) mjere za zaštitu životne sredine i smjernici za energetsku efikasnost;\n9) mjere za zaštitu pejzažnih vrijednosti i smjernice za realizaciju projekata pejzažne arhitekture odnosno uređenja terena.\n10) Idejna rješenja objekata\n Idejno arhitektonsko rješenje objekata sa prikazom: (R 1:100 ili R 1:200)\n– osnova partera objekta sa parternim uređenjem, R1:200,\n– osnova svih etaža i krovova, R1:200,\n– osnova svih suterenskih i podzemnih etaza, R1:200,\n– svih izgleda objekta, R1:200,\n– poprečnih i podužnih presjeka objekta, R1:200.\n– Prostorni prikazi kompleksa u 3D modelu,\n– Dodatni prilozi po izboru autora.\nBliži sadržaj i forma planskog dokumenta, kriterijumi namjene površina, elementi urbanističke regulacije, jedinstveni grafički simboli i ostali potrebni sadržaj propisan je Pravilnikom o bližem sadržaju i formi planskog dokumenta, kriterijumima namjene površina, elementima urbanističke regulacije i jedinstvenim grafičkim simbolima.\nObavezna je izrada makete ili 3D vizuelizacije idejnih rješenja objekata.\nNapomena: Obavezno je da konkursno rješenje bude usaglašeno sa zakonskom regulativom i da proizilazi iz materijala koji je sastavni dio Programskog zadatka.\n10. Konkursni materijal\nSva dokumentacija koja predstavlja konkursni materijal u vidu tekstualnih i grafičih priloga će biti dostavljena učesnicima u elektronskom obliku.\n• Raspis Konkursa\n• Programski zadatak\n• Digitalna geodetska podloga\n• Katalog fotografija tretiranog područja\n• projekti postojećeg stanja objekata, katalog fotografija tretiranog područja\n• izvod iz PPO Herceg Novi i PPPN za Morsko dobro Crne Gore.\n• Priručnik za ”Wellness” kapacitete hotela, decembar2004. godine\n11. Konkursni žiri\nKonkursni žiri je u sastavu:\n– Božidar Božović, dipl.ing.arh., predsjednik\n– Ana Todorović, spec.sci.arh., član\n– Milena Milić, predstavnik investitora, član\n– Nikola Milić , predstavnik investitora, član\n– Tanja Bećir, dipl.ing.arh., član\nStručni izvjestioci Konkursa su :\n– Nevena Daković, M.Arch.\n– Jovana Popović, dipl.pravnik\nTroškove rada Konkursnog žirija obezbjeđuje ”Talija Company” D.O.O. Herceg Novi.\nIzvjetioci će prije početka rada Žirija konstatovati kompletnost prispjelih radova i njihovu usklađenost sa uslovima Konkursa. Radovi koji ne ispunjavaju uslove Konkursa ili su stigli van konkursnog roka, neće se uzeti u razmatranje.\nŽiri može diskvalifikovati učesnika iz sljedećih razloga:\n1. Ukoliko učesnik ne bude poštovao bilo koji od uslova ovog konkursa.\n2. Ukoliko učesnik pokuša da utiče na bilo kog člana Žirija.\nŽiri će utvrditi konačan broj učesnika konkursa.\nVlasnička prava nagrađenih radova prelaze u vlasništvo ”Talija Company” D.O.O. Herceg Novi , nakon isplate nagrada.\nRezultati i obrazloženje odluke Konkursnog žirija biće objavljeni na web stranici “Ministarstva održivog razvoja i turizma” www.mrt.gov.me i u jednim dnevnim novinama.\nNagrađeno rješenje postaje sastavni dio Prostornog plana opštine Herceg Novi u skladu sa članom 60a sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakono o uređenju prostora i izgradnji objekata. (“Sl. listu Crne Gore”, br. 51/08, 40/10, 34/11,35/13). Odnosno izvršni organ, donosi odluku kojom usvojeno urbanističko, odnosno urbanističko-arhitektonsko rješenje, po sprovedenom javnom konkursu, predstavlja sastavni dio planskog dokumenta i na osnovu istog se izdaju urbanističko-tehnički uslovi za izradu tehničke dokumentacije.\nTakođe, napominjemo da je neophodno ostvariti saradnju sa planerskim kućama iz Crne Gore iz gore navedenih razloga.\nIzložba i diskusija o predatim radovima će se održati nakon donošenja odluke žirija. Svi učesnici konkursa će biti obavješteni o istom putem e-maila.\nŽiri može odrediti i da pojedini djelovi riješenja mogu postati sastavni dio planske dokumentacije.\n« Ministarstvo održivog razvoja i turizma »\n← JAVNI PROSTOR IZMEĐU INVESTITORA I GRAĐANA SARAJEVA\nExpo Milano 2015: Crnoj Gori zlatna nagrada za najljepši paviljon →\n11.12.2014. SACG 0


Naučnici sa Univerziteta Minesota stvorili živo srce u laboratoriji\nAmerički naučnici su uspeli da iznova naprave obolelo srce pacova i učine da ono ponovo kuca. I dok je vest sama po sebi zaprepašćujuća, istraživanje bi možda moglo da spase život ljudi sa obolelim srcem ili nekim drugim organom.\nZamislite stvaranje živog srca u laboratoriji. To je uspelo naučnicima sa Univerziteta države Minesote. Otkriće je zaprepastilo čak i vodeću istraživačicu Doris Tejlor.\n«To je jedan od onih fantastičnih momenata», kaže ona o istraživanju u kojem je učestvovao i hirurg, doktor Herald Ot.\n«Na početku, mislili smo da je to dobra ideja, ali kada smo videli prvi otkucaj srca, ostali smo bez reči», kaže on.\nZdravstveni stručnjaci procenjuju da 100 miliona ljudi širom sveta ima obolelo srce. Mnogi kojima je potrebna transplantacija, umreće pre nego što im se obezbedi organ. Ali istraživači kažu da bi život mogao da se spase - ako bi ljudsko srce moglo da se napravi od životinjskih organa. Profesorka Tejlor i njeni saradnici, uzeli su srce mrtvog pacova i oživeli ga pomoću takozvane «decelularizacije organa». Pošto su uklonili ćelije srca, ostala im je čista, providna srčana opna.\n«Možete to da zamislite kao drveni ram za kuću», objašnjava profesorka Tejlor.\nIstraživači su potom ispunili tu opnu ćelijama srca mladunca pacova.\n«Upotrebili smo prirodna orudja, uneli smo ćelije i počeli da gradimo organ».\nCilj je da se ovaj postupak sada primeni na ljudima.\n«To otvara vrata ideji da možemo da napravimo svaki organ. Za početak smo se usredsredili na srce, ali se nadamo da ćemo stići dotle da možemo da napravimo sve što je potrebno», kaže Doris Tejlor izražavajući nadu da će jednog dana moći da se proizvedu organi koje ljudi inače ne bi mogli da dobiju i koji će biti u skladu sa njihovim telom. To bi moglo da eliminiše potrebu za lekovima protiv odbacivanja organa, koji su neophodni u nekim transplantacijama - jer zamenjeni organ nije u skladu sa pacijentovim imunološkim sistemom. Profesorka Tejlor kaže ta bi ta tehnika mogla da bude testirana na ljudima već narednih godina, ali dodaje da je potrebno uraditi još mnogo toga. Novostvoreno srce pacova u njenom eksperimentu za sada otkucava daleko ispod kapaciteta koji je neophodan za održavanje života.


TERMIL BOJLER 8L NM cena Kupatilo i kuhinja\nPočetna strana »Kupatilo i kuhinja»Bojleri »Malolitražni bojleri\nDelovi za bojlere2\nTERMIL BOJLER 8L NM\nStara cena 6.600,00 RSD\nNova cena\t4.950,00 RSD\nUšteda 25% ili 1.650 RSD\nŠifra proizvoda: 47-45\nBOJLER TERMIL 8L NM\n-Radni pritisak: 0 bar\n-Vreme zagrevanja na 75ºC: 25min\n-Struja osigurača: 10A\n-Prelivni električni grejač vode je akumulacioni otvoreni grejač zapremine 8 litara, koji je urađen od najkvalitetnijih materijala, veoma dugotrajnih i lakih za održavanje. Savremeni dizajn i dimenzije omogućavaju ugradnju ovih uređaja u savremene kuhinje i idealno se uklapa u svaki enterijer. Namenjeni su za pripremu tople vode u domaćinstvu, ugostiteljstvu, laboratorijama, zdravstvenim ustanovama i t.d.\n-Kazanče grejača vode izrađeno je od prohromskog lima, bakarnog lima, hipolena a prirubnica od mesinga što garantuje izuzetno dug vek kazančeta. Ovako izrađeno kazanče zadovoljava postojeće propise pa se voda iz ovog grejača može koristiti za pripremu hrane.\n-Ekonomična potrošnja, ušteda energije omogućena je zahvaljujući izuzetnoj toplotnoj izolaciji jer su gubici toplote svedeni na minimum. Stalno raspolaganje toplom vodom omogućeno je i postavljanjem termostata u položaj "E" (ekonomično grejanje, temperatura vode oko 55ºC) čime se sprečava i stvaranje kamenca na grejaču. Položaj "*" osiguranje od zamrzavanja vode u grejaču (temperatura vode oko 5ºC). Grejanje vode vrši se sa cevnim grejačem snage 1,5 kW, standardnog izvođenja veoma jednostavnog za zamenu.\nTERMIL BOJLER 8L VM\nProizvođač: TERMIL KRALJEVO\nKupatilo i kuhinja »Bojleri »Malolitražni bojleri


Datum kreiranja: ponedjeljak, 04 jul 2016 18:12\nU Kotoru je danas održana peta panel diskusija o doprinosu unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori.\nUčesnike/ce panel diskusije kao i sve prisutne, pozdravio je predsjednik opštine Kotor Aleksandar Stjepčević lično. On je rekao da grad Kotor oduvijek baštini prave vrijednosti, a poštovanje osnovnih ljudskih prava je svakako jedna od najvažnijih vrijednosti svakog pojedinca/ke.\nStjepčević je podsjetio na Memorandum, koji je opština Kotor potpisala sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava, o saradnji na unapređenju položaja i zaštite prava LGBTIQ osoba. Ta činjenica ukazuje na spremnost opštine Kotor, sa svim gradskim institucijama, da djeluje u afirmativnom smislu ka promociji ljudskih prava i sloboda LGBTIQ populacije.\nOpština Kotor je prva crnogorska opština koja je potpisala pomenuti Memorandum, a ista je voljna pregovarati i uključivanju u mrežu duginih gradova(Rainbow cities), i tom pravcu neophodna će biti podrška kako re,sornog Ministarstva, tako i nevladinog sektora koji se bavi unapređenjem i zaštitom ljudskih prava i sloboda LGBTIQ zajednice u Crnoj Gori, izjavio je Stjepčević.\nNa panelu su govorili i Blanka Radošević Marović, ispred Ministartsva za ljudska i manjinska prava, Jelena Čolaković ispred NVO“Juventas“ i Danijel Kalezić ispred NVO“Queer Montenegro“. Ministarstvo za ljudska i manjinska prava pruža podršku Panel diskusijama, koje su dio istoimenog projekta koji realizuju „Juventas“ i „Queer Montenegro“, a paneli se organizuju u gradovima sa kojima je Ministarstvo potpisalo Memorandume o saradnji u ovoj oblasti.\nKotor već vjekovima živi kao multietnička i multikonfesionalna sredina, te je već odavno pokazao svoju spremnost na prihvatanje i uvažavanje mnoštva različitosti na jednom malom mjestu. To je svakako dokazano i danas, na održanoj Panel diskusiji o doprinosu unapređenju kvaliteta života LGBTIQ zajednice u Crnoj Gori.


Šest najbitnijih stavki: Hairstyle saveti Marcella Mure za zdrav i blistav izgled kose\nNaslovna | Lepota | Kosa | Šest najbitnijih stavki: Hairstyle saveti Marcella Mure za zdrav i blistav izgled kose\nVrlo je pragmatičan, brz i ima dar da uskladi tehniku bojenja kose sa šišanjem, tako da naglašavaju jedno drugo. Voli da istražuje nove tehnike bojenja vlasi, a majstor je u nijansiranju, pogotovo kad je reč o svetlijim tonovima.\nŠkolovao se na Akademiji za dizajn i modu u Firenci, na eksperimentalnom odseku za modnog frizera. Prvi posao dobio je u Londonu u čuvenom salonu Vidal Sasson koji se nalazio na Top Flooru Harrodsa. Kod čuvenog majstora ostao je dve godine. Tokom snimanja editorijala upoznao je Rossanoa Ferrettija i pridružio se njegovom timu.\nTri godine proveo je u sedištu Metodo Rossano Ferretti Hairdressing u Parmi, gde se pored frizerskog salona nalazi i laboratorija umetničkog tima.\nTu je sa kolegama stvarao MRF stil i filozofiju i razvijao metode šišanja ovog brenda. U Beograd je došao 2007. godine iz ličnih razloga gde je otvorio salon Metodo Rossano Ferretti. Danas mnogo putuje, pomaže u vođenju timova širom sveta i supervizor je za MRF salone.\n1. Sve počinje od šampona. Većina ljudi upada u istu zamku: ne posvećuje dovoljno pažnje čišćenju kože temena. Ako dugo i uporno perete šamponom same vlasi, rezultat je naelektrisana ili teška kosa.\n2. Ukoliko ste dobro ošišani, nema potrebe da preterano brinete o feniranju. Oblikujte češljem vlažnu kosu u frizuru kakvu želite i sušite je fenom u željenom pravcu.\n3. Pogrešan izbor nege znači bačen novac i vreme kao i lošu frizuru. Pažljivo odaberite mesto gde kupujete preparate za negu svoje kose. To podrazumeva da razmišljate o kvalitetu koji birate i, što je važnije, osobu koja će vam preporučiti pravi preparat.\n4. Nemojte se po svaku cenu truditi da budete moderni. Ako baš volite da ste u trendu, možda je bolje da kupite neki dobar aksesoar umesto da eksperimentišete sa kosom. Izlazak iz poslednjeg frizerskog trenda mogao bi da vas košta zdravlja kose na duže staze.\n5. Održavajte boju redovno i radite to u frizerskom salonu. Niko od vašeg frizera ne zna bolje da vam ofarba kosu. To garantuje punu nijansu i sjaj.\n6. Budite brižni prema svojoj kosi, vratiće vam višestruko. Kao što vodite računa o koži, naviknite se da to radite i sa kosom. Ona je najizloženija spoljnim uticajima, svakog godišnjeg doba spremite je za promenu odgovarajućim tretmanima.\nNega kose Kosa Frizura\nChili čokolada: Novi trend u farbanju kose koji izgleda fantastično\nUkoliko želite neku toplu nijansu i suptilnu promenu, onda je OVA boja najbolji izbor.\n5 najlepših letnjih frizura za dugu kosu koje možete lako da napravite\nSpremni smo za letnje frizure koje izgladaju božanstveno, a lako se prave!\nCrazy haircut (video)\nNajšokantnije šišanje koje ste videli do sada! (Video)\nImamo samo jedan nagoveštaj: samuraji...


Srednjeazijaski ovcar zenke - Traži.hr\nOdgajivacnica Petar Veliki FCI 4469 sa prekodvadeset pet godina iskustva prodaje zenke srednjeazijaskog ovcara iz vise legala.Stenci suprofesionalno odnegovani,veoma napredni,odlicnogtemperamenta i karaktera, redovno cisceni od parazita,vakcinisani,revakcinisani iposle buster doze sa zdravstvenim kartonom i pedigreom su spremni za preuzimanje.Roditelji su psiizlozbenog tipa.\nOtac stenaca je uvezen iz Belorusije -Intersampion Mustang Smollis House(Zabar iz Klovi x Turuna),ostvario jeodlicne rezultate na izlozbama u Evropi (Italija,Makedonija,Belorusija,Ukrajina,Srbija,Bugarska,Crna Gora)CH SRB,CH MK,CH MNE,EUW’17 -R-CAC,12XCAC, 9XCACIB,11XBOB,2XBABY BIS,PUPPY BIS,BEST IN SHOW .\nPostoji mogucnost dostave steneta na kucnuadresu kupca u zemlji i inostranstvu o trosku kupca .\nPomeranac Boo štenci medv...\nPomeranac Boo preslatki m...\nDva steneta patuljastog s...\nOdgajivacnica Petar Veliki FCI 4469 sa prekodvadeset pet godina iskustva prodaje zenke srednjeazijaskog ovcara iz vise legala.Stenci suprofesionalno odnegovani,veoma napredni,odlicnogtemperamenta i karaktera, redovno cisceni od parazita,vakcinisani,...


ANKETA 1. Grabar Kitarović, 2. Milanović, 3. Škoro, 4. Kolakušić… – NACIONAL.HR\nTags: zoran milanović HDZ Kolinda Grabar Kitarović SDP Mislav Kolakušić miroslav škoro Andrej Plenković


Policija privela urednika portala SRBIN.info | Društvo i ekonomija | Direktno\nDirektno.rs [ Izvor: Srbin.info ]\n15. 08. 2020. 17:58 0\nPolicija je privela Dejana Petra Zlatanovića, glavnog i odgovornog urednika portala SRBIN.info, u povratku iz Rakite, u popodnevnim časovima. Zlatanović se trenutno nalazi u policijskoj stanici u Pirotu, gde mu je rečeno da mora da da izjavu.\nUz Zlatanovića priveden je novinar Građanske patrole i član UNS-a Bojan Savić, kao i pripadnici Narodnih patrola.\n- Policija je presrela vozila u kojima su se nalazili Zlatanović, Savić, kao i pripadnici Narodnih patrola, i sprovela ih do policijske stanice. Naš je urednik pokazao novinarsku legitimaciju pripadnicima MUP-a Srbije i napomenuo im da je u Rakiti bio u svojstvu novinara, gde je izveštavao sa protesta građana protiv minihidroelektrana - navodi se u saopštenju portala SRBIN.info i zaključuje se:\n- Obaveštavaćemo javnost o daljem toku ovog događaja, s obzirom na to da nije i dalje najjasniji razlog privođenja gospodina Zlatanovića.\nPolicija Rakita Petar Zlatanović Srbin.info\n17. 09. 2020. 6


Ko neće da ide u vlastitu školu, ići će u tuđu | STAV\nDa u Bosni i Hercegovini postoje određene “smetnje u komunikaciji” između različitih političkih aktera, barem u vezi s onim što se podrazumijeva pod podjelama, a što pod ljudskim pravima, pokazuje slučaj u Jajcu.\nKada se nakon više od dvadeset godina bošnjačka politika konačno probudila iz zimskog sna i shvatila da je obrazovanje na vlastitom jeziku neotuđivo pravo jednog naroda, ali i osnovna obaveza njegove politike, dio međunarodne zajednice i njenih “NVO” trabanata odlučio je pravo Bošnjaka da se obrazuju na vlastitom jeziku predstaviti kao “razdvajanje djece”.\nNakon silovite medijske kampanje, upornih zamjena teza, igranja na emocije, manipulacija djecom i njihovom instrumentalizacijom te pritisaka na roditelje, sve se završilo tako što su bošnjačka djeca, umjesto što su krenula u školu koja bi radila po bosanskom nastavnom planu i programu, nastavila pohađati škole koje rade po hrvatskom planu i programu, a u kojima im nacionalnu grupu predmeta i dalje predaju Hrvati na hrvatskom jeziku!\nBošnjaci se konstantno pokušavaju naučiti i naviknuti da je samodiskriminacija nešto progresivno i dobro, da je pozitivno obrazovati se po tuđem nastavnom planu i programu, da je zajedništvo zapravo stanje kada tebe kao naroda nema, a ima nekog drugog, te, na kraju krajeva, da i dalje treba učiti da je Jajce hrvatski kraljevski grad.\nKao što vidimo, takvi napori daju rezultate i, naravno, bivaju zasluženo nagrađeni.\nJajce mustafa drnišlić škola


Nekretnine – Nekretnine Piccolo Grande\n+387 62 15 33 33; +387 61 48 02 35\nNekretnine Piccolo Grande\nGarsonjera Velesici 41.500 KM\nPiccolo Grande nekretnine iz svoje ponude izdvajaju garsonjeru,koja se nalazi u naselju Velesici,opstina Novo Sarajevo u ulici Muhameda Efendije Pandze.Garsonjera se nalazi na drugom(posljednjem)spratu stambene zgrade bez lifta i posjeduje 17 metara kvadratnih.Kompletno je renovirana,vodo i elektro instalacije,pvc stolarija,kupatilo i postavljen je novi laminat i keramika.Garsonjera je izuzetno suncana i bukvalno se nalazi na par […]\n17 m² 1 bed 1 bath\nKuca Gazin han Stari grad 129.000 KM\nKuca Gazin han Stari grad\nPICCOLO GRANDE PRODAJE/Kucu u opstini Stari grad u naselju Gazin han u ulici Baruthana.Kuca se nalazi odmah uz asfaltni put na glavnoj cesti koja vodi prema Faleticima.Sastoji od dvije etaze od kojih je na jednoj etazi garaza i ostava dok je u drugoj etazi stambeni dio koji ima oko 70 m2.Posjeduje jako lijepu bastu a […]\n70 m² 3 beds 1 bath\nStan Hrasnica 88.000 KM\nPICCOLO GRANDE NEKRETNINE/Prodaju stan u naselju Hrasnica u ulici Dervis-pase Bajazidagica.Stan je po strukturi dvoiposoban i posjeduje 67 m2.Nalazi se na trecem spratu stambene zgrade bez lifta i sastoji se od ulaznog hola,kuhinje i trpezarije,dvije spavace sobe,dnevnog boravka i balkona.Dvostrano je orjentisan jako suncan i svijetao u veoma mirnom i zelenilom okruzenoj okolini.Grijanje u stanu […]\n67 m² 3 beds 1 bath\nStan Dobrinja 4 (Federacija BiH) 126.000 KM\nStan Dobrinja 4 (Federacija BiH)\nPICCOLO GRANDE PRODAJE/Cetverosoban stan u naselju Dobrinja 4,(Federacija BiH) u ulici Petra Tjesica.Stan je pozicioniran na 3.spratu stambene zgrade bez lifta i nije posljednji i posjeduje 88 m2 plus balkon.Dvostrano je orjentisan jako suncan i svijetao i kompletno je namjesten.Dakle ima tri spavace sobe,dnevni boravak,kuhinju,veliki ulazni hol,toalet,plus kupatilo kao i prostrani balkon.Grijanje u stanu je […]\n88 m² 4 beds 2 baths\nStan Katedrala Stari grad 285.000 KM\nStan Katedrala Stari grad\nPICCOLO GRANDE NEKRETNINE/Prodaju salonski stan Austrougarske gradnje u strogom centru gradu u ulici Mula Mustafa Baseskije,tacno preko puta zelene pijace Markale.Stan je u izvornom stanju ali jako dobro ocuvan.Po strukturi je trosoban,posjeduje 96 m2 po ZK izvadku i smjesten je na 4.spratu zgrade bez lifta.Grijanje u stanu je centralno plinsko a sam stan je odlicna […]\n96 m² 3 beds 2 baths\nStan Marka Marulica zgrada Unipromet 550 KM\nStan Marka Marulica zgrada Unipromet\nPICCOLO GRANDE NEKRETNINE IZDAJU/Stan u novogradnji u opstini Novo Sarajevo ulica Marka Marulica zgrada unipromet.Stan se nalazi na prvom spratu stambene zgrade sa liftom.Stan je po strukturi dvosoban jako komotan i posjeduje 61m2 plus balkon.Lokacija samog stana je vise nego idealna a sama zgrada u najmanju ruku je kvalitetne gradnje.Stan je klimatiziran a grijanje u […]\n61 m² 2 beds 1 bath\nRezidencijalna Kuca Grbavica\nIzdaje se prekrasan rezidencijalni objekat u najljepsem dijelu Sarajeva ,Grbavci.Kuca se nalazi u mirnom dijelu,okruzena ambasadama,i prosla je sve sigurnosne provjere i kao takva je odican objekat za boravak kako nasih tako i stranih gradjana.Sama kuca se prostire na 450 kvadratnih metara koncipiranih u cetri etaze odnosno cetri stana koji su povezani a mogu biti […]\n450 m² 8 beds 4 baths\nStan Cobanija Centar 800 KM\nStan Cobanija Centar\nPICCOLO GRANDE NEKRETNINE IZDAJU:Stan u strogom centru grada u ulici Cobanija.Stan je po strukturi cetverosoban,dakle posjeduje tri spavace sobe plus veliki dnevni boravak,ulazni hol i komotno kupatilo kao i balkon.Nalazi se na drugom spratu stambene zgrade i kompletno je namjesten.Grijanje u stanu je centralno plinsko,krasi ga dvostrana orjentacija jako je suncan i svijetao i sama […]\nGrađevinsko zemljiste Misevici 55.000 KM\nGrađevinsko zemljiste Misevici\nPICCOLO GRANDE PRODAJU/Gradevinsko zemljiste na Misevicima.Parcela ima 1800 m2 i kompletna je ogradena i opasana mladim vocnjakom starim cetri godine.Posjeduje urbanisticku dozvolu,vodu i struju. Sam prilaz parceli je asfaltni put.Sve ostale info mozete dobiti na telefone: +387 61 480 235 +387 62 153 333\nKuca Novi grad Svrakino 180.000 KM\nKuca Novi grad Svrakino\nPiccolo Grande nekretnine prodaju kucu u naselju Svrakino selo u ulici Atife Karalic.Kuca je 8,5×8 i ima tri etaze,na svakoj etazi se nalazi po jedan odvojen stan od po 68 m2.Infrastruktura za stanove je sva odvojena,dakle voda,struja,plin.Kompletno je urađena i namjestena,grijanje u kuci je centralno plinsko sa 3 odvojena plinska bojlera.Okucnice posjeduje cirka 200 m2 […]\n204 m² 3 baths\nPirin brijeg 20, Sarajevo, BiH\n+387 62 15 33 33\nŽivimo svoj posao, a zadovoljstvo naših klijenata nakon dobro obavljenog posla je naša najveća nagrada. Mi smo u svakom momentu vama na usluzi. Kontaktirajte nas kako bismo zajedno u našoj širokoj ponudi pronašli nekretninu baš za vas!\n© 2019 Nekretnine Piccolo Grande. Sva prava pridržana | Made with ❤ by MelisaZem\tBy Wpoperation


SCVZ – Pomoć studentima i njihovim obiteljima\nSCVZ Varaždin / Novosti / Pomoć studentima i njihovim obiteljima\nPomoć studentima i njihovim obiteljima\nNašim dragim studentima i njihovim obiteljima koji su pogođeni potresima želimo ovim putem poručiti da smo uz njih. Neke od vas nismo mogli telefonski kontaktirati pa vas molimo da nam se javite kako bi dobili informaciju na koji način vam možemo pomoći. Studentski centar Varaždin stoji vam u potpunosti na raspolaganju.\n[ ured@scvz.hr ]