U savremenim uslovima poslovanja profesionalni stres, a naročito burn-out sindrom ili sindrom izgaranja na poslu, predstavljaju društvene i profesionalne probleme koji dugoročno gledano utiču na psiho-fizičko zdravlje zaposlenog, na rezultate njegovog rada i motivaciju, i na život uopšte.\nSindrom izgaranja je „odgovor“ organizma na hroničan stres na radnom mestu, i označava proces koji nastaje u profesionalnom odnosu i radu sa klijentima i kolegama.\nSam termin „burn-out“ potiče iz anglosaksonskog govornog područja i u bukvalnom smislu znači izgoreti, utihnuti. U Japanu se za ovaj sindrom koristi reč „kaloshi“ koja doslovno znači smrt od umora na poslu. Tokom 60-ih godina „burn-out“ koncept je označavao pogoršavajuće efekte hronične zloupotrebe psihoaktivnih supstanci i konsekventne promene koje bi se odražavale na ličnost. U našoj sredini se ovaj pojam najčešće prevodi kao sindrom izgaranja, ili sindrom sagorevanja na radu. Sredinom sedamdesetih godina XX veka pojavili su se prvi naučni radovi koji su se bavili fenomenom “burn-out-a” . Termin je u upotrebu uveo psiholog Herbert Frojdenberger 1974. godine, koji ga je definisao kao izumiranje motivacije ili podsticaja, naročito tamo gde nečija privrženost ili odnos prema poslu ne daju željene rezultate. Naziv potiče iz naslova romana Grejema Grina “Slučaj Burn out” koji je objavljen 1961. godine, i u kojem glavni protagonista, arhitekta napušta svoj posao i odlazi u afričku džunglu.\nFrojdenberger je pod izgaranjem na poslu podrazumevao: „Postepeni gubitak idealizma, energije, smisla i ciljeva koje često doživljavaju ljudi koji se profesionalno bave pomažućim profesijama, a što predstavlja neposrednu posledicu uslova u kojima rade, što se može sagledati kao odgovor pojedinaca na visok nivo hroničnog stresa u stručnim aktivnostima koji se praktično manifestuje u fizičkoj, emocionalnoj i mentalnoj iscrpljenosti” (Freudenberger, 1974).\nPrema njegovom shvatanju sindrom izgaranja je povezan sa ličnim karakteristikama pojedinca, odnosno strukturom ličnosti. Ovim, individualnim faktorima, objašnjava se zašto osobe u istom radnom okruženju, sa istim nadredjenim, istim obrazovanjem, i radnim iskustvom različito reaguju na ista opterećenja i stresore.\nKristina Maslah (Christina Maslash), profesorica psihogije i prorektorica za dodiplomske studije na Berkliju, na Univerzitetu u Kaliforniji, do spoznaje o sindromu izgaranja, došla je istražujući emocije. Prvo se kao apsolvent na Stanfordu interesovala za eksperimentalna istraživanja kojima je nastojala da otkrije kako ljudi tumače neodredjena stanja uzbudjenosti, odnosno kojim se znakovima koriste i koje informacije traže kako bi objasnili neodredjene osećaje. Nakon što je doktorirala 1971., zaposlila se na Berkliju i nastavila da istražuje emocije sa novim pristupom. Njena početna istraživanja su bila na zdravstvenim radnicima i uopšteno zaposlenima čiji posao uključuje pomaganje ljudima i zajednici, pri čemu je fokus bio na posmatranju kako se te osobe nose sa snažnim emocionalnim pritiskom na poslu. Kako su neki radnici svoje psihološke teškoće u intervjuima opisivali kao “izgaranja”, Maslah se usmerila na opisivanje tog fenomena koji se, iako nije bio nepoznat, retko izučavao.\nNjen rad je doveo do stvaranja “Maslach Burnout Inventory – MBI”, instrumenta za merenje sindroma izgaranja, brojnih članaka na ovu temu i objavljivanja knjige “Burnout: The Cost of Caring”. Maslah, koja se ubraja u najpoznatije istraživače sindroma izgaranja u SAD-u, podrazumeva pod ovim pojmom: “skup simptoma nastalih u situaciji prolongiranog stresa na radnom mestu koje karakteriše emocionalno iscrpljenje, fenomen depersonalizacije i smanjeno lično postignuće” .\nPrema autorki (Maslach, 1982)\nemocionalna iscrpljenost odnosi se na osećaj rastegnutosti i iscrpljenosti zbog kontakata sa drugim ljudima;\ndepersonalizacija se odnosi na bezosećajan i ravnodušan odnos prema drugima;\nsmanjeno lično postignuće se odnosi na opadanje osećaja kompentencije i uspešnih rezultata u radu s ljudima.\nEmocionalna iscrpljenost se najčešće pojavljuje kao centralni simptom sindroma izgaranja. Kada se emocionalne rezerve iscrpe, čovek više nije sposoban da se daje drugima i tada kod pojedinca dolazi do emocionalne iscrpljenosti, isceđenosti, odnosno dolazi do nemogućnosti pojedinca da se psihološki investira u onoj meri u kojoj to specifičnosti posla zahtevaju. Konstantnost davanja, bez reciprociteta, vremenom će prazniti emotivnu akumulaciju profesionalaca, razvijajući osećaj istrošenosti i nemogućnost daljeg davanja.\nDepersonalizacija podrazumeva razvoj specifičnih stavova i odnosa prema klijentima, kolegama i okolini. Bezosećajan i ravnodušan, pre svega negativan stav, može prerasti u grubo, neosetljivo ili čak neprilagodjeno ponašanje prema klijentima i/ili povlačenje od njih. U tom smislu C. Černis (Cherniss, 1980) definiše sindrom izgaranja kao proces koji je reakcija na napetost vezanu uz posao, a u kojem se profesionalni stavovi i ponašanje prema klijentu menjaju u negativnom smeru. Isključiva usmerenost pomagača na probleme, pri čemu se pozitivni aspekti u životu klijenta ne uzimaju u obzir, takođe može biti jedan od uzroka razvijanja negativnih stavova prema klijentima.\nSmanjeno lično postignuće se može razviti u ekstremnije osećaje neadekvatnosti i neuspeha, gubitak samopoštovanja, pa čak u depresiju.\nOsnovne karakteristike sindroma izgaranja\nSagorevanje je hroničan proces i kreće od iscrpljenosti preko stanja umora do adrenalne izgorelosti, odnosno sagorelosti. Na fiziološkom nivou ovaj proces bi izgledao ovako: dugotrajna opterećenost za koju se oseća da je savladiva (prvi i drugi stepen sagorevanja) neprestano podstiče osu hipotalamus-hipofiznu-adrenalnu žlezdu (HHA) i povećava izlučivanje kortizola. Konačna posledica hronične hiperaktivnosti HHA-ose je smanjena odzivnost i blokada signala te ose. Posledica je smanjeno izlučivanje kortizola, i tada se javlja treći stepen sagorevanja – Sindrom adrenalne sagorelosti.\nSmanjena radna efikasnost, smanjenje ličnog angažovanja i tendencija ka samoomalovažavanju imaju za posledicu gubitak osećaja sposobnosti, postignuća i produktivnosti u radu. U takvim situacijama, ono što je nekada bilo važno, motišujuće i izazov radnog mesta za pojedinca, sada za njega postaje neispunjavajuće, beznačajno, i neprijatno. Dolazi do pretvaranja energije u iscrpljenost, posvećenosti u cinizam, i efikasnosti u neefikasnost. Na taj način se tri prvobitne dimenzije radnog angažovanja pretvaraju u svoje suprotnosti i postaju karakteristike sindroma izgaranja na radu. Zbog toga, izgaranje se ne može izjednačiti samo sa hroničnim stresom. Sindromu izgaranja podležu osobe izložene hroničnom stresu na radu, ali osoba počinje da sagoreva onda kada spozna da nije u recipročnim odnosima, da se njen trud i rad ne poštuju dovoljno, i kada takvo stanje potraje dovoljno dugo. Kod ovih osoba psihički simptomi ili tegobe su ispoljeniji nego fizički. Na kraju, osoba sebe manje vrednuje, ne prija joj radna sredina, ne angažuje se na poslu i postaje manje efikasna.\nSimptomi sindroma izgaranja\nPrvo se primećuju dugotrajni fizički simptomi, a najupečatljiviji su zamor, malaksalost, hronični neodređeni fizički bolovi, glavobolja, bol u leđima, stomačne tegobe. Prisutni su i problemi sa spavanjem, nesanica, često buđenje u toku noći i nemogućnost dnevnog spavanja, nagle promene telesne težine, povišeni šećer u krvi, cerebrovaskularne bolesti, smanjenje imuniteta.\nKao najčešći emocionalni simptomi navode se depresija, emocionalna praznina, osećaj gubitka životnog smisla, anksioznost, gubitak motivacije za odlazak na posao, gubitak egzistencijalnog entuzijazma, apatija, izolacija, dosada, osećaj tuge i bespomoćnosti, doživljaj bezvrednosti, gubitak samopouzdanja i samopoštovanja, osećaj gubitka snage i strah od gubitka posla.\nTakođe, dolazi do promena u ponašanju – bihejvioralni simptomi: osoba je razdražljiva, nervozna, napeta, impulsivna, eksplozivna, ljuta. Izgaranje je hroničan proces i kreće od iscrpljenosti preko stanja umora do adrenalne izgorelosti, odnosno sagorelosti. Da bi kontrolisale ovakvo ponašanje osobe sa sindromom izgaranja neretko upadaju u novu zamku. Počinju da konzumiraju alkohol ili droge, nisu više u stanju da se emotivno distanciraju od problema, pokazuju emocionalnu krutost, preosetljivost na spoljašnje uticaje (npr. na buku, svetlo, mirise), eksplozivnost, zaboravnost, gubitak koncentracije, grubost, zatvorenost, pokazuju negativan stav prema poslu, ljudima, ulaze u medjuljudske sukobe, postaju bezosećajni, stalno okupirani poslom. U nekim slučajevima, takva ponašanja sama po sebi izazivaju dugoročne posledice i utiču na celokupni život pojedinca. Stalne žalbe na posao, porodična sredina kao “ventil” koji omogućava pražnjenje akumulirane frustracije, može voditi unutarporodičnim svađama, razvodu braka, izolaciji, razvoju ciničnog stava prema članovima porodice.\nKlinička slika sindroma izgaranja\nKliničku sliku sindroma izgaranja karakterišu:\nEmocionalna iscrpljenost, zamor i depresija;\nSmanjenje radne efikasnosti i uspeha na poslu zbog negativnog stava prema radu;\nPovezanost ispoljenih simptoma sa radnim mestom;\nVeći naglasak na psihičkim simptomima i/ili na poremećaju ponašanja nego na fizičkim simptomima;\nPojava i kod osoba koje ranije nisu imale psihičke smetnje.\nStanje slično opisanom fenomenu u stručnoj literaturi je i ranije bilo poznato pod nazivom „reakcija na iscrpljenost“. U psihijatriji je ovaj poremećaj prema Klasifikaciji mentalnih poremećaja i poremećaja ponašanja (ICD-10) uključen u dijagnozu Poremećaji prilagođavanja (F 43.2) koje karakterišu poremećaji u socijalnom ili radnom, odnosno akademskom funkcionisanju, dok u DSM-u još nije prepoznat kao poremećaj.\nStres i sindrom izgaranja\nIako je stres primarni uzrok sindroma izgaranja, neopravdano je izjednačavati ih. Izgaranje je pre svega posledica velikog stresa, ali nije isto što i stres. Stres na radu je biopsihološka varijabla koja posreduje izmedju radne sredine, zadovoljstva i zdravlja radnika. Nastaje iz pritisaka koje stvaraju zahtevi posla i odgovora zaposlenih na te pritiske. U diferencijalnoj dijagnozi sindrom izgaranja na radu treba razlikovati od stresa. Razlika pre svega postoji u odnosu na dimenziju vremena, gde je stres privremeno stanje, a sindrom izgaranja je proces koji traje duže i ima sliku hroničnog poremećaja. Ljudi koji su pod velikim stresom osećaju da ih preplavljuju obaveze i odgovornosti, ali će se osećati bolje kada uspostave kontrolu nad okolinom i ispune obaveze. Sagoreo čovek to ne oseća, on nije motivisan da se bori već mu postane svejedno. Pozitivne promene u okruženju ne donose olakšanje, jer je izgubio očekivanja i nadanja (Pšeničny, 2006).\nDepresija i sindrom izgaranja\nTakodje, često dolazi do izjednačavanja depresije sa sindromom izgaranja. Depresija jeste simptom sindroma izgaranja, ali to su dve različite smetnje. U čisto fiziološkom smislu, kod polovine odraslih depresivnih pacijenata pojavljuje se povišen bazični kortizol, dok je pri adrenalnoj sagorelosti zbog blokade ose HHA kortizol snižen. Prema Dedeiću razlika u odnosu na depresivni poremećaj postoji na osnovu domena, gde se simptom izgaranja odnosi na domen radnog mesta, a ne i na druge oblasti života pojedinca, jer su bar na početku procesa simptomi uslovljeni isključivo situacijom na radnom mestu. Depresija može biti povezana sa bilo kojim aspektom čovekovog života dok je sindrom izgaranja isključivo povezan sa sadržajem posla . Ipak, zapaženo je da su osobe sklonije depresiji osetljivije na pojavu sindroma izgaranja na radu.\nFaze sindroma izgaranja\nSindrom izgaranja se javlja u četiri faze :\nPrva faza je idealistički entuzijazam u kojoj je prisutna silna energija, velike nade i nerealna očekivanja. Kada osoba počinje da radi neki posao očekuje prijatnu klimu, prihvaćenost od saradnika i pravednost za sve. U ovoj fazi, osoba se ne štedi, neracionalno troši energiju, radi prekovremeno, a upravo to je rizik za izgaranje na radu.\nU drugoj fazi ili fazi stagnacije javljaju se teškoće u komunikaciji, kako sa saradnicima tako i sa prijateljima. Osobe su emocionalno ranjive i nepoverljive. Posle izvesnog vremena dolazi do suočavanja sa stvarnošću, onim što možemo nazvati “prizemljenje”. Osoba i dalje voli svoj posao, obavlja ga, ali ne sa istim oduševljenjem. Shvata postojanje drugih interesa u životu poput porodice, ličnog usavršavanja, prijatelja, novca, itd.\nTreću fazu ili fazu frustracije čini emocionalno povlačenje i izolacija. Osoba se u ovoj fazi počinje preispitivati koliko je efikasna u obavljanju posla i koji je smisao posla koji obavlja. Postojanje raznih ograničenja na poslu dovodi do preispitivanja svrhe posla koji se obavlja. U ovom stadijumu emocionalnog povlačenja i izolacije, javljaju se prvi znaci telesnog iscrpljivanja, što predstavlja dodatni stres i dovodi do poslednje faze.\nČetvrtu fazu ili fazu apatije karakteriše potpuni gubitak vere u sebe i svoju kompetentnost, osoba postaje potpuno nezainteresovana za svoj posao. Apatija je odsustvo emocija i ona je zapravo jedno od najtežih psihičkih stanja, i ujedno je jedan od prvih sasvim jasnih znakova da nešto nije u redu. Manifestuje se povlačenjem ili izbegavanjem ljudi i/ili posla, kao odbranom od frustracije. Apatični ljudi su potpuno nezainteresovani za posao, i to se može proširiti i na druge sfere života. Pojedinci koji dospeju u četvrtu fazu ili se odlučuju na promenu zanimanja ili ostaju na poslu ali potpuno demotivisani.\nKraft navodi sekvencijalni pregled razvojnih stupnjeva sindroma izgaranja prema Frojdenbergu i Nortu:\nKompulzija za dokazivanjem;\nUlaganje dodatne energije u rad;\nZanemarivanje sopstvenih potreba;\nUočljive bihejvioralne promene;\nUnutrašnje osećanje praznine;\nAnalogijom simbola, pojedini autori međusobno prožete faze u razvoju sindroma izgaranja, predstavljaju kao nadovezujuća stanja u rasponu od medenog meseca (početnog ushićenja i zadovoljstva poslom), koji biva pokvaren realnošću (praktično otežavajućim stresnim okolnostima), koje neminovno prati razočaranje i alarm (mentalnih i fizičkih poremećaja).\nPrevencija i lečenje sindroma izgaranja\nPrevencija sindroma izgaranja, pre svega, podrazumeva da se ovaj problem prepozna i uvaži. Mnogi simptomi sindroma izgaranja se pogrešno prepoznaju kao izraz patologije (depresivnost, iritabilnost, uzimanje sedativa), kao izraz neažurnosti (kašnjenje na posao, odsustvovanje, pad radne efikasnosti), i najčešće se na njih reaguje pojačanim pritiskom u pogledu radne discipline. Cilj strategija prevladavanja sindroma izgaranja je sprečavanje njegovog pojavljivanja i jačanje lične otpornosti.\nLečenje sindroma izgaranja je veoma teško. Osoba mora da menja svoje navike, ponašanja, ponekad radnu sredinu (na šta veoma često pojedinac ne može objektivno da utiče), a nekada i posao. U slučaju sindroma izgaranja, intervencije mogu ići u dva pravca: na lečenje kada se sindrom već ispoljio ili na njegovu prevenciju. Ono što je zajedničko za obe strategije jeste cilj da se pomogne osobama koje ispoljavaju simptome sindroma izgaranja da se konsoliduju i da pronađu nove veštine koje bi ojačale otpornost osobe na sindrom izgaranja. Kako je sindrom izgaranja specifičan u odnosu na neka druga psihička stanja, najbolji i najefektivniji lek bi bila prevencija.\nPrevencija podrazumeva da pojedinac ima naročite kapacite za samouvid, ili takvu okolinu koja će prepoznati simptome na vreme i adekvatno reagovati. U ovakvim slučajevima je ponekad dovoljna okolina koja će pružiti podršku i razumevanje. Poslodavci su obavezni da organizuju posao adaptirajući se na individualne potrebe radnika. Ipak, u našoj sredini to još uvek nije dovoljno razvijena i prihvaćena praksa. Ono što bi bilo poželjno je pre svega stvaranje prijatne atmosfere na poslu, pobrinuti se da posao bude dobro organizovan i raspoređen, da se poštuju tuđa mišljenja, pružaju informacije o obavljenom poslu, i slično.\nStrategije prevencije možemo podeliti na lične i organizacione:\nLične strategije za prevenciju sindroma izgaranja:\nEdukacija kao vid kontinuiranog učenja;\nSvest o sopstvenim osećanjima u privatnom životu;\nRazvijanje komunikacione spremnosti odnosno empatijske brižnosti u odnosu sa klijentima;\nSamopomoć – spremnost na očekivanje stresa na poslu, uzimanje kraćih i češćih godišnjih odmora, negovanje generalnog optimizma u pogledu svega;\nBavljenje i otkrivanje hobija;\nReorganizacija rada – tako da se prorede časovi stresogenog posla;\nRazvijanje interpersonalnih veština, mreža podrške, grupni sastanci, razgovor;\nZaustavljanje ruminirajućeg toka misli;\nRacionalno mišljenje, fokusiranje na ovde i sada nivo.\nOrganizacione strategije za prevenciju sindroma izgaranja su:\nTreninzi, edukacije vezani za radno mesto;\nBriga o novim radnicima;\nGrađenje tima i organizacioni razvoj;\nOgraničeni broj klijenata;\nRaspoređivanje najtežih zadataka na svo osoblje;\nOgraničen broj radnih sati;\nPodjednake mogućnosti za napredovanje,\nMogućnosti uvođenja novih programa;\nPlaniranje (strateško, dugoročno).\nEdukacije i trening se navode kao jedne od najkorisnijih metoda u ublažavanju i prevladavanju sindroma izgaranja. Putem njih osoba oseća da vlada događajima koji se odvijaju i spoznaje „normalnost“ svojih reakcija na „abnormalne“ uslove stradanja i razaranja. Jedan od uspešnih načina podizanja otpornosti na stres je strategija samopomoći koja preporučuje da se najpre sagledaju koje su situacije stresne, a zatim da li je moguće te situacije ublažiti ili eventualno izbeći.\nsamoopažanje vlastite izloženosti stresu i njegovih posledica: potrebno je uočiti koliko problemi na poslu imaju uticaj na spavanje, odnose u porodici, ishranu;\nstrukturisanje vremena: odrediti prioritet zadataka, napraviti raspored rada i odmora za svaki dan;\npostavljanje granice: profesionalni ciljevi moraju biti jasni, realni i ostvarivi, mora se omogućiti odmor;\nposmatranje unutrašnjeg „dijaloga“: pokušati preformulaciju negativnih rečenica („ne mogu“, „ne znam“) u pozitivne („mogu“, „znam“) uz samoohrabrivanje;\ntehnika samoohrabrivanja: naći pozitivne stavove u životu koji dominiraju, postati svestan uzročnika stresa;\ntehnike relaksacije: pasivne (slušanje muzike, čitanje, spavanje) i aktivne (sve tehnike koje dovode organizam do opuštanja);\nnegovati međusobne odnose sa kolegama na poslu, međusobnu podršku koja pospešuje rad i umanjuje faktore koji doprinose javljanju sindroma sagorevanja na radu (potrebno je razvijati veštine komunikacije sa drugima koje doprinose prevenciji javljanja sindroma sagorevanja na radu);\nu težim slučajevima koji dugo traju preporučuje se psihoterapijski tretman.\nLečenje sindroma izgaranja na prvom mestu mora da uzme u obzir uzroke sindroma izgaranja. Osobi za koju se smatra da ima simptome sindroma izgaranja treba pažljivo i taktički pristupiti. Psihoterapija i savetovanje se preporučuju u drugoj i trećoj fazi. Prognoza najviše zavisi od individualnih karakteristika pojedinca.\nPojedinci, svesni značaja koji u pojavi sindroma izgaranja na poslu ima njihov posao, a u nemogućnosti da spreće njegovu pojavu, jedini izlaz za sebe nalaze u promeni radnog okruženja, te napuštaju posao.\nnervoza motivacija nemotivisanost psihologija nekonformizam calsberg psihoterapijski modalitet sta ako raskid psihološka pomoć studentima ucenje anorgazmija Ispitna anksioznost integritet Problemi u ucenju preboleti zavisnost okruzenje pornografija savetovanje trazenje posla psihodrama opsesivno sanjarenje konstruktivisticka terapija Psihoterapija i predrasude alkoholizam praksa srbija Depresija ljutnja veza stanford O.L.I. metod vrsnjaci konformizam Panicni napad telesna psihoterapija seks lenjost psihoterapija problem predavanje pripadanje grupi test studentski problemi pricajmo o tome Impotencija maladaptive daydreaming disorder problemi psiho testovi zimbardo star tehnika pomoc anoreksija Stres strah psihoterapija i savetovanje par psihopatologija ljubav 4.decembar iscrpljenost studenti pisanje cv Anksioznost fobija Dobra majka zavisnost od pornografije nedostatak koncentracije lazne emocije daydreaming psihoanaliza samoca trening sanjarenje porodica radna biografija psihologija stada pravni suicidne misli


Vučić: Nadoknadićemo štetu, dižemo bedem i na levoj obali Bjelice\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je danas poplavljena domaćinstva u lučanskim naseljima Đerać i Krstac, kao i Srednju školu „Dragačevo“ u Guči koja je takođe znatno oštećena u nevremenu koje je zadesilo opštinu Lučani 3. juna. Obećao je pomoć države i rekao da saniranje štete mora biti završeno do kraja godine. Nagovestio je i mogućnost iseljenja pojedinih domaćinstava iz Đeraća i najavio da će ovo područje za desetak dana posetiti i premijerka Ana Brnabić.\n„Ljudi koji hoće da idu na drugo mesto, nađite placeve, uradite projekat i u roku od šest meseci da bude završeno za te ljude. Probajte da napravite veće, nemoj da pravite od 50 kvadrata. Ko je imao 200, ne može svih dvesta, ali napravite 120 i to država može na sebe da preuzme“, rekao je okupljenim meštanima Đeraća predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPredsednik Srbije je rekao da će šteta biti nadoknađena i da je velika sreća što je podignut bedem na desnoj obali Bjelice čime je zaštićena vojna fabrika MB Namenska i najveći deo naseljenog mesta Lučani i Dljin.\n„Rešićemo sve imovinsko pravne odnose i sa ove strane ćemo podići bedem tako da ćemo zaštiti obe strane Bjelice. Postavićemo novi parket u srednjoj školi u Guči. Ana Brnabić će za desetak dana obići početak radova, za 50, 60 dana ja ću najveći deo onoga što je urađeno moći da vidim i obiđem, a za pet ili šest meseci ćemo obići i one ljude koji žele da se presele iz Đeraća na drugo mesto“, naveo je Vučić.\nU nevremenu 3. juna u Đeraću je poplavljeno 17, a susednom Krstacu šest domaćinstava. Po 16. put voda iz nabujale reke od 2014. godine plavi i domaćinstvo Matijevića i njihovu pekaru „Maksimil“ od koje žive.\n„Izgledalo je strašno. Voda nam je oštetila sve, bila je metar i osamdeset u objektu. Od mašina, pekare, stambenog prostora, sve nam je uništeno 100%. Uložili smo mnogo, nemam više ni živaca ni zdravlja, 16 puta nas plavi, 16 puta imamo isti problem. Ja sam prva za to da se iselim odavde. A, gde da se selim? Ja imam kredita od 2014. od kojeg sam osposobila opremu da moguda nastavim da radim, ja to nemam od čega da vraćam. Ja druga primanja osim pekare nemam“, svedoči vlasnica pekare Maksimil u Đeraću, Mira Matijević.\nVelika šteta od poplava nastala je na objektu Srednje škole „Dragačevo“ koju pohađa 388 učenika. Potpuno je uništena fiskulturna sala, kao i radionica za dualno obrazovanje i kotlarnica. Nastava je već normalizovana, a predsednik je obećao da će do kraja godine sve biti obnovljeno.\n„Mi smo već pripremili projekte, pre ovoga, za rekonstrukciju škole i koji su odobreni iz Kancelarije za javna ulaganja. Obnova hale koštaće, procena je oko 36 miliona dinara. Nadamo se da će do Nove godine biti kako je i bilo pre poplave“, izjavio je direktor SŠ „Dragačevo“ Guča, Dragan Tanović.\nPrema poslednjim podacima u poplavljenim područijima opštine Lučani, oštećeno je 256 privatnih i oko 60 privrednih objekata, 300 km puteva i 20 mostova.\n„Imamo kuća koje više nisu za stanovanje. Na celoj teritoriji do 40, možda čak 20 kuća, okvirno kažem, koje su isključivo za rušenje. Što je do nas kao lokalne samouprave uz pomoć Vlade Srbije pokušaćemo da svim tim ljudima koji su oštećeni pomognemo“, kaže pomoćnica predsednika opštine Lučani, Zorica Milošević.\nNovinarima je rečeno da je Srbija danas petostruko zaštićenija od poplava, ali da još uvek ima problema koji se moraju rešavati.\n#đerać, #lučani, #poplave, #vucic\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Vučić: Nadoknadićemo štetu, dižemo bedem i na levoj obali Bjelice".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Vučić: Nadoknadićemo štetu, dižemo bedem i na levoj obali Bjelice". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Niželigaška drama zbog korone: Mladost sa Satelita uz mnogo sreće šampion, jedan gol presudio - Komentari | Novosadski informativni portal 021\n07.05.2020 • 16:46\nUlažu u klub. On ode dalje, rang iznad. Onda kažu nemamo uslove ovde, moramo da se selimo negde gde postoje. Obično to bude periferija i tamo naprave u principu isto, ali sa nekom sitnicom za koju te ubede da treba, a njima ostane par hektara u građevinskoj zoni.\n07.05.2020 • 16:31\nImaju odlicnog mladog trenera koji je svoje iskustvo iz nekih manjih evropskih klubova doneo u Mladost.\nAko nista, sredili su teren, napravili tribine, postavili rasvetu i ulepsali nas kraj. Predsednik kluba je bio nestranacka licnost, vredan i posvecen da nesto napravi za opstu dobrobit. Kakve god je firma imala interese, sigurno je i mnogo ulozila, a zasto, mozda cemo jednom i saznati. Dotle, nek se igra i navija. Bolje da nam deca gledaju fudbalska igralista nego da sede i igraju igrice.\n07.05.2020 • 15:19\nFk Mladost SB99\n"Crvena je Mladost ponos navijaca , ona je najbolja i najjaca , u srcima nasim neka uvek stoje crvene i bele boje !!!"\nNapred Mladost samo napred Mladost :)\n07.05.2020 • 14:59\nСви се правимо да је у овој држави све нормално,а овде ништа није нормално.\n07.05.2020 • 14:07\nStadion Save Bikića\nMoja želja nije velika,moja želja jedna jedina,moja želja je samo gol gol gol i da Želja bude šampion! :)\nBilo vi dobro kada bi redakcija krenula sa reportažama nižerazrednih liga pošto ova naša pingpong superliga nije zanimljiva. Sportski pozdrav iz Pariskih komuna :)\n07.05.2020 • 13:17\nMladost guraju finansije. Ko je drugima kriv što ne mogu da nadju jakog sponzora i da priušte dobro plaćene igrače. Koji je interes tim ljudima to ne znam, ali da su podigli klub, to jesu i te kako.\n07.05.2020 • 12:36\n07.05.2020 • 12:33\nЈош да васкрсну "Српски којоти„\nBivsi igrac Mladosti\n07.05.2020 • 12:08\nMladost ima neverovatan tim!\n07.05.2020 • 11:59\nMafija i politika naravno i u sportu u svakom mestu, klubu, selu, poznato je da i ovde SNS ima svoje likove koji guraju i uz pomoć ovih lopova iz saveza , rade šta hoće...


Švajcarska: Uhapšen ruski državljanin po nalogu SAD\nTanjug 9. juna 2021. 17:53\nBERN – Švajcarske vlasti uhapsile su ruskog državljanina Vladislava Kljušina na zahtev SAD, koje ga optužuju za insajdersku trgovinu i zahtevaju njegovo izručenje.\n„Ruski državljanin Vladislav Kljušin uhapšen je u kantonu Vale 21. marta 2021. godine, po nalogu Ministarstva pravde i u vezi sa američkim zahtevom i stavljen je u ekstradicioni pritvor“. izjavila je danas za TAS S portparol švajcarskog Federalne kancelarije za pravosuđe (FOJ) Ingrid Riser.\nOna je dodala da se ruski državljanin tokom ispitivanja izjasnio da je protiv izručenja u SAD, koje su preko ambasade u Bernu 19. aprila podnele zvanični zahtev za izručenje Kljušina na osnovu bilateralnog sporazuma o ekstradiciji.\nKljušin je optužen za insajdersku trgovinu vrednu desetine miliona dolara, zajedno sa nekoliko saučesnika, a švajcarska zvaničnica je naglasila da je FOJ prvi organ koji donosi odluke o izručenju stranaca, a da se na nju može uložiti žalba Saveznom krivičnom sudu i na kraju Saveznom vrhovnom sudu, najvišem sudskom organu Švajcarske.\nRuska ambasada u Švajcarskoj potvrdila je da je upoznata sa hapšenjem ruskog državljanina na osnovu zahteva za izručenje SAD u martu ove godine i da konzularno odeljenje i ruski generalni konzulat u Ženevi održavaju kontakt sa njim i njegovim advokatima, a da se njegova prava poštuju u skladu sa zakonom.


Druk Air - Avio kompanija - Druk Air jeftini letovi - eSky.ba\nNajpovoljnije ponude avio kompanije Druk Air na eSky\n✔ Gde leti avio kompanija Druk Air?\nDruk Air leti na mnoga popularna odredišta. Da biste provjerili dostupnost letova, koristite pretraživač na stranici eSky.\n✔ Kada mogu kupiti najjeftinije avionske karte za Druk Air?\nZa letove avio kompanijom Druk Air najbolje je kupiti karte što je prije moguće.\nZa odredišta koja upravlja Druk Air upravljaju i druge avio kompanije i možete ih pronaći na stranici eSky.\n✔ Mogu li rezervirati hotel zajedno sa letom Druk Air?\nSaznajte više o Druk Air


Press Online :: Zanimljiva istorija :: Između mita i stvarnosti: Ovo ostrvo je bilo prestonica seks-turizma u staroj Grčkoj\n12. 12. 2017. - Autor: newsweek.rs\nŽivot prosečnog starog Grka najčešće se zamišlja kao ispunjen hedonizmom svih vrsta. Ali, koliko je mit zaista blizak istini?\nPriče o seksualnoj razuzdanosti starih Grka su toliko brojne i preterane da neretko prelaze u domen mitološkog. Ipak, kada se u vidu ima olimpski panteon, nije toliko iznenađujuće što se život prosečnog starog Grka zamišlja kao ispunjen hedonizmom svih vrsta.\nAli, koliko zapravo mit zamućuje stvarnost?\nFoto: Wikipedia, Mapa ostrva Lezbos iz 16. veka\nNa primeru ostrva Lezbos možda se i najbolje vidi koliko mit može biti daleko od istine. Prema novim studijama i dokumentarcu koji je snimio BBC, ostrvo po kojem je nastao termin "lezbejka", zapravo je bilo centar seks-turizma i prostitucije, ali ne za žene, već za muškarce.\nNaime, kako su žene sa Lezbosa bile veoma poznate po svojoj lepoti širom starog sveta, slobodni grčki muškarci su na ovo ostrvo dolazili radi odmora i "seks industrije". Prema novim saznanjima istoričara i arheologa, Lezbos je bio seks prestonica Egejskog mora i ekvivalent mestima kao što su Bangkok i Magaluf.\nFoto: Wikipedia, Ser Lorens Alma Tadema: Sapfo i Alkej\n"Lezbos je imao reputaciju kao ostrvo sa prelepim ženama. Navodno su bile najseksi u celom grčkom svetu. Tada je reč lezbejka zapravo predstavljala ženu u intimnom činu sa muškarcem", objašnjava Edit Hal sa Kraljevskog Univerziteta u Londonu.\nNajznamenitija osoba sa Lezbosa bila je velika grčka pesnikinja Sapfo (VII vek pne.), poznata između ostalog upravo i po tome što je svojom poezijom slavila lepotu žena sa Lezbosa.\nFoto: Wikipedia, Rimska freska: Pesnikinja Sapfo (navodno)\nOsim kao pesnikinja izuzetne melodičnosti, Sapfo se proslavila i kao inovatorka - bila je jedna od prvih u istoriji književnosti koja je pisala u prvom licu. Zbog toga, njena poezija bila je veoma lična i intimna, a njena dela postala su sinonim za žensku ljubav.\nDa bi zaista pojmili seksualnost naših predaka, neophodno je da je posmatramo iz svih uglova i da ne dozvolimo mitu da nas previše udalji od istine. Najbolji primer za to predstavlja priča o ostrvu Lezbos.


Šta sve ne može jedno bez drugoga? - Strana 287\nStrana 287 od 513\nIdi na stranu: Prikaz rezultata 4,291 do 4,305 od ukupno 7687\nna pazi da mama ne vidi\nbez nema veze i oni su bili mladi Ne treba ovaj zivot shvatati suvise ozbiljno kada ionako nećemo zivi iz njega izaci.\nbez ne pada iver dalje od klade " Ljude treba suditi samo po njihovim vrlinama , a ne po njihovim manama; medjutim,po vrlinama nas ocenjuju samo nasi prijatelji, a nasi neprijatelji nas ocenjuju samo po nasim manama."\nbez ni kruska od kruske Ne treba ovaj zivot shvatati suvise ozbiljno kada ionako nećemo zivi iz njega izaci.\nbez da uzmem jednu krusku mmmmm njam " Ljude treba suditi samo po njihovim vrlinama , a ne po njihovim manama; medjutim,po vrlinama nas ocenjuju samo nasi prijatelji, a nasi neprijatelji nas ocenjuju samo po nasim manama."\nbez za tebe ceLa gajbica krusaka Ne treba ovaj zivot shvatati suvise ozbiljno kada ionako nećemo zivi iz njega izaci.\nbez da dam koju i tebi " Ljude treba suditi samo po njihovim vrlinama , a ne po njihovim manama; medjutim,po vrlinama nas ocenjuju samo nasi prijatelji, a nasi neprijatelji nas ocenjuju samo po nasim manama."\nbez da napravimo za tebe kruškovac a za mene viljamovku ....\nbez odlicne ideje " Ljude treba suditi samo po njihovim vrlinama , a ne po njihovim manama; medjutim,po vrlinama nas ocenjuju samo nasi prijatelji, a nasi neprijatelji nas ocenjuju samo po nasim manama."\nbez ''žestine'' - ništa večeras Ako vam deluje da je sve u redu, nešto vam je promaklo.\nbez slažem se Citat\nbez neka bude veselo! " Ljude treba suditi samo po njihovim vrlinama , a ne po njihovim manama; medjutim,po vrlinama nas ocenjuju samo nasi prijatelji, a nasi neprijatelji nas ocenjuju samo po nasim manama."\nbez ali da slusamo AZRU Ne treba ovaj zivot shvatati suvise ozbiljno kada ionako nećemo zivi iz njega izaci.\nbez naa dogovoreno..\nbez zurka onda MOZE da pocne Ne treba ovaj zivot shvatati suvise ozbiljno kada ionako nećemo zivi iz njega izaci.


Slavice, da li Vas je sramota? Kolumnista\nPočetna / Front Page Slide Show / Slavice, da li Vas je sramota?\nObjavio/la:Aleksandar Becic uFront Page Slide Show, Postah, majko, kolumnista 30.05.2013.\t1 komentar\n„Obezbeđivanje neophodnih lekova i sredstava lečenja mora biti primarni državni interes“. Ovako piše u programu Socijalističke partije Srbije. To je ona partija koja je Srbiji dala ministarku zdravlja Slavicu Dr Đukić Dejanović.\n„Zdravstvena zaštita žene, majke i deteta, starih i invalida, dobrovoljnih davalaca organa, kao i u slučajevima bolesti od većeg sociomedicinskog značaja takođe bi trebalo da bude besplatna na svim nivoima“. Ovako piše u programu partije ministarke zdravlja.\n„Svi građani Srbije treba da budu obuhvaćeni zdravstvenim osiguranjem na principima solidarnosti, jednakosti i univerzalnosti. Za sve građane koji nisu osigurani sredstva za zdravstvenu zaštitu treba da obezbedi država“. Naravno, ovo je još jedan citat iz programa Socijalističke partije Srbije. Iza kog stoji Slavica Đukić Dejanović.\nU Srbiji je trenutno u toku najmanje 50 akcija prikupljanja novca za lečenje i operacije dece, barem 10 akcija prikupljanja novca za lečenje majki i više od 100 akcija prikupljanja lekova kojih nema za poznate i manje poznate građane ove zemlje.\nUčesnici ovih akcija, donatori, nepoznati darodavci su obični ljudi. Oni kojima vaši koalicioni partneri „poboljšavaju život“ svakog dana.\nU Srbiji je trenutno u najmanje dva zdravstvena centra – epidemija klostridije. I to one vrste koje mogu da životno ugroze čoveka.\nU Srbiji je trenutno u katastrofalnom stanju najmanje 20 odeljenja raznih zdravstvenih centara.\nU Srbiji u kojoj je potrebno „vršiti kontinuiranu modernizaciju zdravstvenih i bolničkih kapaciteta i medicinske opreme, naročito u oblasti urgentne medicine i onkologije kao i visokospecijalizovanih medicinskih ustanova od nacionalnog značaja“. Pogađate, to je citat iz programa partije kojoj pripada Slavica Dr Đukić Dejanović.\nDa li Vas je sramota što roditelji naše dece moraju da obilaze razne firme kako bi sakupili pare za lečenje svoje dece? Što prave kampanje na društvenim mrežama kako bi mogli da odu u neku svetsku bolnicu u kojoj leži spas za njihovo čedo?\nDa li Vas je sramota što se na pregled dojke čeka devet meseci – ako imate vezu?\nDa li Vas je sramota što nam CT skeneri ne rade? A i kad rade – na pregled se čeka i po godinu dana?\nDa li Vas je sramota što u Srbiji do pre neki dan nije mogao da se kupi insulin, a o lekovima za manje rasprostranjene bolesti da ne govorimo?\nSamo mi recite da li je u isto vreme u beogradskim buticima bila nestašica Šanelovih kompleta i Pradinih cipela? PitamVas, s obzirom na to da ste obožavatelj istih? Zli jezici kažu da ste u potragu za istim išli u pratnji obezbeđenja, a prema slovu zakona, nemaju svi ministri pravo na obezbeđenje, već samo oni koji su ugroženi? Znam, zdravstvo nam je ugroženo: njegove vitalne funkcije su ugrožene. A Vi? Zar ste i Vi ugroženi?\nSamo mi recite još i ovo: da li sam posle ovog i ovakvog pisanja, zreo za psihijatrijsku procenu? Pitam, zato što ste ipak, Vi stručni da mi date odgovor.\nAko treba, sačekaću ja na pregled i duže od devet meseci. Osim ako me primite preko veze.\nakcije besplatno darodavci deca dobrovoljni daoci organa donatori epidemija građani insulin interes invalidi klostridija lečenje lekovi majke ministarka zdravlja nestašica novac prikupljanje program Slavica Đukić Dejanović SPS sramota Srbija stari zdravlje žene\t2013-05-30\nTagovi:akcije besplatno darodavci deca dobrovoljni daoci organa donatori epidemija građani insulin interes invalidi klostridija lečenje lekovi majke ministarka zdravlja nestašica novac prikupljanje program Slavica Đukić Dejanović SPS sramota Srbija stari zdravlje žene\nPrethodno: Zahvalnica Vladi Srbije\nSledeće: Ona i on(a)\n31.05.2013. at 13:43\nKako misliš da Ona zna šta je to sramota? Misliš, učila na fakultetu pa se seća? Njoj je taj osećaj nepoznat, kao i osećaj humanosti, a ko beše Hipokrat? I kakvu je to zakletvu polagala? Pa ona se ni na Biblijom ne krsti -SPS, ne uvažava tu vrstu zakletve, pa zašto bi uvažavali i Hipokrata? A obezbeđenje ide iz praktičnih razloga, da nosi kupljene cipele! Šta će žena, kada nosi broj 35, a samo ga još „Prada“ pravi! Druge žene moraju da kupuju 36, pa im klapću cipele, ali bolje, nego da im klapće vilica pričajući prazne priče, kao Ministarka!A i ti, šta se guraš kod doktorke preko reda? Pa nećeš valjda da poludiš za 9 meseci, kad nisi za sve ove godine?


Dan rijeka: Čuvajmo vodotoke | Zivinice.ba\nDan rijeka: Čuvajmo vodotoke\nAutor: Šefik Gadžo 14.03.2019 13:16\n«Svašta smo preživjele. Napade, haos, vrisku, jauke i padanje u nesvijest. Užasne scene! Uprkos tome, uspijelesmo da odbranimo našu rijeku. I danas, kada prođem tim mostom, prisjećam se tih strašnih scena ianaliziram naš hrabri poduhvat”, ističe Maida Bilal, predstavnica “Hrabrih žena Kruščice” i dodaje:“Udružene, u Kruščici smo uspjele da se odupremo puno jačem od sebe”.\nI mnoge druge zajednice u BiH imaju svoje aktivistkinje koje se hrabro bore za očuvanje rijeka. U kampanji za rijeku Doljanku aktivno djeluje nekoliko žena.Naza Spahić iz Udruženja građana «Za Doljanku» iz Jablanice ističe da su se ona i njene kolegice spontano oranizovale i pridružile borbi odmah poslije prvih protesta protiv izgradnje male hidroelektrane Zlate.\nOvaj dan, Koalicija za zaštitu rijeka BiH obilježiće i simboličnom akcijom na društvenim mrežama. Korisnici Facebook-a će tokom cijele sljedeće sedmice moći da urame svoje profilne fotografije u okvir “Sloboda rijekama” i time pružesvoju podršku borbi za njihovo očuvanje.\nAktivnosti Koalicije možete pratiti na Facebook stranici Koalicija za zaštitu rijeka Bosne i Hercegovinei web stranici Rijeke BiH.


Da li su žitelji Melenaca građani drugog reda? | ZR KLIK\nDa li su žitelji Melenaca građani drugog reda?\nPolitika- Skup građana Melenaca koji se održao u nedelju 29. jula je posledica ne reagovanja i ne brige lokalne vlasti na probleme običnih ljudi. I u prethodnom periodu došlo je do oragnizovanog potpisivanja peticije meštana ovog našeg naselja. Iako se niko nije ozbiljnije upustio u informisanost oko problema, naprasno su proglašeni za nacionaliste i šoviniste. Niko ne želi javno da priča o tome šta se tamo zbiva i šta je to tačno problem?\nNaime, u prethodnom periodu došlo je do kupovine i doseljavanja 11, odnosno 17 porodica koje se zvanično vode kao izbegla lica. Kao dobri domaćini, žitelji Melenaca nemaju ništa protiv toga. Međutim kako su sami istakli, kako je moguće da najveća koncentracija doseljenih je baš u njihovom mestu? Zašto nije raspoređeno i po drugim mestima, kako u okviru republike tako i u okviru opštine Zrenjanin?\nLica se vode kao izbegla iako su već 19 godina žitelji grada Beograda. Sada je odjednom doneta odluka da se izmeste iz Beograda. Koji je razlog te odluke? Kome smetaju tamo, i kako se odlučilo da se baš nastane u Melence? Lica su Romske nacionalnosti, što niko ne zamera, ali su takođe i socijalni slučajevi od kojih neki imaju i kriminalne dosijee, po rečima sugrađana. Na ovaj način se socijalni problemi prenose na našu sredinu iako i mi imamo ogromne probleme po istom pitanju. Takođe, niko neće da spominje da dolazi do pojave krađa, pretnji, fizičkih obračuna i javnog vređanja veroučitelja pravoslavne crkve kao i skrnavljenja parohije. Žitelji Melenaca žive u određenoj dozi straha, a pomoć od policije ili komunalne policije nema. Osećaju se građanima drugog reda u svojoj državi.\nCeo projekat je finansiran od strane EU. Da li su ta sredstva dobijena i gde su potrošena? Kuće su kupljene preko NVO agencije koja više ne postoji i sve po istoj ceni što izaziva sumnju da je sve pretvoreno u biznis i nečiji interes. Novi vlasnici su ih već devastirali i uništili. Sramotno je da na ovom skupu se nije pojavio predsednik same MZ Melenci. Njegovo ponašanje je kao da se to njega ne tiče. Takođe se treba zapitati da li i nekadašnji sugrađanin, a bivši gradonačelnik, Bošnjak koji radi u ministarstvu nadležnim za ovakva uređenja ima udela u ovoj odluci i dešavanjima. On nije udostojio građane da ga vide i čuju iz više navrata, iako je uredno pozvan više puta. Predstavnici lokalne samouprave su istakli da nisu učestvovali u tome.\nPostavlja se pitanje kako neko vodi svoji lokalnu samoupravu, kako brine o sugrađanima ako ne učestvuje u tome ili se bar ne bori za njihove interese. Ovaj problem neće nestati. Možemo se pretvarati da ga nema ali će zasigurno doći do eskalacije.\n-Od nosioca vlasti, DJB očekuje da stanu u zaštitu interesa građana Melenaca tj. grada Zrenjanina. Da se na svim nivoima bore da dođe do ravnopravne i ujednačene raspodele, da se radnje vrše javno i transparentno i da se pod hitno usvoje i rešavaju pitanja po peticiji žitelja Melenaca i to ono sto oni zahtevaju. A niko drugi ne moze znati sta je najbolje za njih od njih samih -rekao je Igor Ratković.


Farmer Deen kolegi Borisu: A da me sad naguziš...?! - Xmag - Index.hr\nutorak, 3.6.2008. 15:46


Republika / Komentari / NI SLUČAJNO NE BACAJTE KORU OD POMORANDŽE! Prepuna je zdravih sastojaka, ovako možete da je koristite svaki dan\nčetvrtak, 22. 4. 2021.| 12:50


U susret zimskim čarolijama – POČINJE SKI OPENING KOPAONIK - Kopaonik ONLINE\nU susret zimskim čarolijama – POČINJE SKI OPENING KOPAONIK\nZvanična ski sezona na Kopaoniku počinje manifestacijom SKI OPENING koja se održava ovog vikenda, od 7. do 10. decembra, u organizaciji MK Mountain Resorta, vodećeg hotelskog kompleksa na Kopaoniku, a uz podršku JP Skijališta Srbije.\nOrganizatori su i za ovu godinu najavili izuzetno sadržajan program, sa dnevnim i noćnim žurkama, brojim promocijima i vrednim nagradama za goste koji se odluče da prvi ski vikend provedu na Kopaoniku.\nMK Mountain Resort je i ove godine za svoje goste obezbedio dvodnevni gratis ski pass, a svi smeštajni kapaciteti hotela Grand**** i Angella****, koji su u sastavu MK Resorta, popunjeni su do poslednjeg mesta.\nSki Opening Kopaonik je nastao po ugledu na evente u popularnim evropskim ski centrima, sa ciljem da se na simboličan način, prvim spustom niz osnežene staze, obeleži otvaranje ski sezone na Kopaoniku i ujedno predstavlja prvu manifestacija tog tipa u Srbiji. Manifestacija je prvi put održana u decembru 2010.god. Kopaonik je u tom periodu posetilo više 2000 gostiju dok se posle tri godine taj broj višestruko povaćeo. Ova manifestacija kojom se sada već tradicionalno otvara ski sezona, svake godine privlači sve veći broj gostiju na Kopaonik, zbog čega je i postala zaseban turistički brend Srbije.\nTagoviKopaonik Kraljevi Čardaci MK resort MM ski sport Ski Opening Skijališta Srbije\nMAGIC SKI NIGHT NA KARAMAN GREBENU


Omladina SD-a izabrala rukovodstvo u Pljevljima i Gusinju | Standard\nPrethodnih dana održane su izborne konvencije OSD-a u Pljevljima i Gusinju na kojima je izabrano novo rukovodstvo i usvojena lista delegata za predstojeći Kongres Omladine Socijaldemokrata koji se organizuje 31. jula. Tako je jednoglasno odlučeno da Omladinom SD-a u Pljevljima rukovodi Ognjen Bobić, dok će funkciju potpredsjednice obavljati Milica Šljukić. U Gusinju je, takođe jednoglasno, za predsjednika odbora mladih izabran Mirza Bektešević, saopšteno je iz SD-a.\n“Novoizabrani predsjednici istakli su da će, kao i do sada, ovi odbori biti primjer omladinskog aktivizma u lokalnoj zajednici, istrajući u tome da mladi ljudi budu što više angažovani u društvu čiji su važan dio, kako bi ga mogli graditi po svojoj mjeri”, navodi se u saopštenju.\nKako su naveli, konvencijama je prisustvovao i potpredsjednik Omladine SD-a Nikola Zirojević koji je kazao da je sada više nego ikada važno da omladinska organizacija afirmiše zajedništvo i saradnju, jedinstvenost i složni duh po kojem je uvijek bila prepoznatljiva.\n‘’Njegujući i živjeći socijaldemokratiju na način na koji to čini naša omladina širom Crne Gore, mi baštinimo i vrijednosti moderne, građanske, multietničke i multikonfesionalne države. Omladina SD-a će uvijek biti usmjerena na konkretne akcije, što će još jednom pokazati da je naša organizacija mladih utemljena na kvalitetu, mladim i ozbiljnim ljudima koji mogu biti kreatori politike i donosioci promjena’’, poručio je Zirojević.


Vesti sa projekta – EUTA\nPolučasovna emisija posvećena projektu Strength2Food emitovana je 22 februara 2019 godine na RTS2 kanalu u Srbiji. Fokusirala se na rad sa osnovnim školama u Srbiji uključujući i nekoliko intervjuisanih osoba koje učestvuju na samom projektu: Ratko Bojović, Steve Quarrie, Roberto Bassi, Ilaria Rossi, Beatrice Biasini. Emisija koju je snimila dr Aleksandra Šarković (urednica obrazovanih i naučnih programa) na RTS2 kanalu nastala je nakon posete tima iz Barile i UniPR-a koji su demonstrirali tehnike kuvanja kuvarima u školama u Srbiji. (članak Read more\nOvako je jedna od naših glavnih govornica stigla u Istraživačku stanicu Petnica na naš prvi Strength2Food Hibridni forum u ponedeljak, 27. novembra radi učešća u diskusiji na temu "Kako unaprediti kvalitet dečijih obroka u osnovnim školama". Ovaj događaj je bio održan u jedinstvenom naučnom centru u Srbiji, samostalnoj i nezavisnoj instituciji koja pruža priliku učenicima osnovnih i srednjih škola iz Srbije, ali i ostatka Evrope, da se bave istraživačkim radom. Petnica se nalazi oko 90 km jugozapadno od Beograda, blizu Read more\nDva predstavnika Akademije Barilla (deo Strength2Food partnera BARILLA), Roberto Bassi i Ilaria Rossi, su u periodu od 20. do 22. novembra posetili osnovne škole u Srbiji kao deo pilot projekta vezanog za školske obroke. Ukupno je posećeno devet škola na teritoriji Beograda, Novog Sada i Mionice, malog grada južno od Beograda. Ciljevi posete bili su obilazak kuhinja i kuhinjske opreme i diskusija sa školskim kuvarima o jelovnicima i izazovima sa kojima se susreću pri pripremi hrane. Sve škole su istakle Read more\nZbog nedavnog slučaja trovanja hranom u beogradskim osnovnim školama imali smo priliku da gostujemo na srpskoj nacionalnoj televiziji, ovog puta na Jutarnjem programu RTS 1, u emisiji koja je emitovana u petak 13. Oktobra. Koleginica Gordana Kosanović iz Ministarstva prosvete (MPNTR) i naš šef za edukaciju I treninge Steve Quarrie su predstavili novu inicijativu Ministra prosvete o unapređenju kvaliteta ishrane u osnovnim školama I progres koji je do sada ostvaren na Strength2Food projektu u prikupljanju podataka I selekciji škola za Read more\nGoran Kuga\t2017-10-14T18:26:42+02:00\nSteve Quarrie je ispred tima EUTA i Ministarstva prosvete (MPNTR) predstavio Strength2Food projekat I različite aspekte aktivnosti u Srbiji u sesiji Ruralni razvoj I agro-ekonomija na Agrosym 2017. Prezentacija I kasnije razgovor su se fokusirali na vezu između škola koje pripremaju hranu u svojim kuhinjama I to 4 regiona: Beogradu, Novom Sadu, široj okolini Valjeva I Arilja; i dobavljača koji snabdevaju škole prehrambenim proizvodima proizvedenim u Srbiji, ali i uvezene iz inostranstva. Prezentovani su neki od do sada prikupljenih podataka Read more\nNeočekivan publicitet za Strength2Food projekat u Srbiji\nGoran Kuga\t2017-07-02T17:49:44+02:00\nTokom nedavne posete seoskoj školi OŠ Prota Mateja Nenadović u Brankovini kod Valjeva, direktorka škole Milica Ostojić nas je iznenadila vestima da nam je dogovorila televizijski intervju (Ratko Bojović i Steve Quarrie, BSN / EUTA) na lokalnoj televiziji, Vujić TV, Valjevo. VTV je dostupan na kablovskoj televiziji u Srbiji, a posebno se prati na širem području Valjeva. Intervju će se emitovati 29. juna u večernjim satima i biće dostupan uskoro na YouTube-u. Milica je jedna od najpreduzimljivijih direktora osnovnih škola Read more\nVođa tima Evropske trening akademije (EUTA) prof Steve Quarrie je predstavio naše aktivnosti i napredak koji smo ostvarili tokom prve godine Strength2Food projekta na drugom godišnjem sastanku u Barseloni. Steve se fokusirao na našu ulogu u WP 9.1.1 koji se tiče poboljšanja nutritivnog i gastronomskog kvaliteta školske ishrane i WP 9.5.1, koji se bavi podsticanjem saradnje lokalnih poljoprivrednika kako bi se obezbedili kvalitetni poljoprivredni proizvodi za potrebe ishrane u školama u Srbiji. Dok se deo rasprave odnosio na informacije predstavljene Read more


Sedmo svojstvo je aktivacija i deaktivacija, to jest ne možemo deaktivirati dok ne aktiviramo nešto drugo. Deaktivacija se dešava samo aktivacijom nečeg drugog. To znači da strah možemo deaktivirati aktiviranjem poverenja, ljubavi, aktiviranjem prijatnosti. Štetnu naviku možemo deaktivirati stvaranjem zdrave navike. Opiranjem nečemu ga aktiviramo.U pokušaju da se rešimo negativnih misli, mi ih aktiviramo.\nOsmo svojstvo našeg uma je KRETIVNI UM. Čak i ljudi koji misle da nisu kreativni su kreativni. Šta to znači? To znači da imaju sposobnost da zamisle nešto sa čim nisu imali iskustva. Tako, neko ko je bolestan od rođenja može zamisliti kako bi to izgledalo biti zdrav. Onaj ko je veći deo života siromašan može zamisliti kako je to biti bogat, itd… Čak i kad su neželjena iskustva u pitanju, najgore moguće verzije, takođe se mogu zamisliti. Znači, naš um je svakako svima nama kreativan.\nSledeće svojstvo našeg uma je da ne zna za šalu, sve shvata bukvalno ili doslovno. To jest, poput kompjutera, pokretanjem bilo kojeg programa on ne pravi pitanje je l’ to dobar program, već samo vrši funkciju koju smo mi aktivirali, to jest uključili. Ne zna za dobro i zlo, ne zna da li je to dobro za nas, samo zna da izvršava naše naredbe, baš kao ovaj laptop na kojem pišem. Ne zna šta ja pišem, ali ovaj pokrenuti program za pisanje radi precizno.\nDeseto svojstvo našeg uma je da nema drugih, samo JA. To jest u našem subjektivnom svetu, sve je u našem umu, sve je za nas. Kako ovo da objasnim…\nOvako, ma o kome ili čemu mislili, ma šta mislili, to je naše iskustvo, odigrava se u nama. Mislim da je neko prljav i da mi se gadi na to. Šta se dešava, izazovem gađenje u sebi i mučninu, možda i povrtim. Ali još važnije, um aktivira prljavo u tvom životu, te dođeš u situaciju da budeš u ulozi koja ti se pre toga gadila. Ili prezireš prevaru, osuđuješ druge koji to rade, kad odjednom eto te u toj ulozi, da iskusiš lično. Aktivirao si stvaranjem kompletne predstave u svom umu i davanjem joj emotivni naboj. Znači, nema drugih, uvek samo Ja. Uvek samo Ti.


"Da me vidi teča Terza": Nole se oprobao u odbojci | Tenis | Direktno\n27. 05. 2020. 21:35 0\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković bio je gost Odbojkaškog kluba Vizura, čime se pohvalio na svom instagramu.\nU pauzi teniske sezone, Nole ima više vremena za aktivnosti koje nisu samo vezane za "beli sport", pa je iskoristio priliku i da poseti višestruke šampionke Srbije, koje su prethodnih godina bile važan faktor u razvoju ženske odbojke u našoj zemlji.\nA Novak se druženjem sa "ajkulicama" pohvalio na društvenim mrežama.\n- Zadovoljstvo je bilo posetiti vas na treningu, porazgovarati o sportu i životu i odigrati malo odbojku. Verujem da bi teča Terza bio ponosan kada bi video kako sam vešto baratao odbojkaškom loptom - napisao je Novak aludirajući na trofejnog selektora ženske odbojkaške reprezentacije Zorana Terzića sa kojim je u familijarnim odnosima.\nNovak Đoković Trening ŽOK Vizura


Socijalni inženjering: EU pokrenula pravni proces protiv Mađarske zbog zabrane LGBT tema u školama; Orban upozorava da će probuđena propaganda uništit EU -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nČet, 15 Srp 2021 17:04 UTC\nKomentar: Kontroverzni Zakon o zaštiti djece, usvojen u Mađarskoj prošlog mjeseca, Europska komisija i Europski parlament osudili su kao diskriminirajući. Mađarski dužnosnici inzistiraju na tome da je zakon isključivo usmjeren na zaštitu djece i da ne diskriminira LGBT osobe.\nMađarska se na udaru većine članica EU našla nakon što je mađarski parlament nedavno izglasao zakon koji zabranjuje edukaciju mladih o problemima LGBTQ zajednice, dok se gotovo stotinak poljskih regiona još prošle godine proglasilo "zonama slobodnim od LGBTQ ideologije".\n"Jednakost, poštovanje ljudskih prava i ljudskog dostojanstva spadaju u temeljne vrednosti EU, navedene u članu 2 Ugovora o Evropskoj uniji. Komisija će iskoristiti sve mehanizme koji su joj dostupni da bi ta prava zaštitila", poručila je šefica EK Ursula fon der Lajen.\nEvropski sud pravde utvrdio je danas da novi disciplinski režim u Poljskoj, koji se odnosi na sudije visokog suda, krši zakon EU. Sud je ocenio da se novi disciplinski sistem u Poljskoj može "iskoristiti u političke svrhe" da napravi pritisak na sudije, njihove odluke, a samim tim i da utiče na nezavisnost sudstva.\nU Evropskom parlamentu su ocenili da je odbijanje sprovođenja presuda Evropskog suda pravde u Poljskoj "jasan korak ka izlasku Poljske iz EU". "Plašimo se da je poljska vlada na putu ka Polegzitu", poručili su poslanici Evropske narodne partije (EPP).\nSamo nekoliko dana nakon što mu je priprećeno izbacivanjem iz Evropske unije, premijer Mađarske Viktor Orban uzvratio je udarac - tako što je objavio svojih sedam tačaka "O budućnosti EU", koja mora da bude potpuno drugačija od njene sadašnjosti ako misli da je preživi. A veliki sukob ideologija umnogome će odrediti dalju sudbinu evropskog projekta.\nReč je o modelu zakona koji je preuzet od Rusije i Kine. Orbana je optužila grupa nevladinih organizacija, da bi potom u Briselu, kao po komandi tokom dvodnevnog skupa, mađarski premijer bio izložen žestokom napadu svojih kolega.\nOrban je "prešao crvenu liniju", poručio je premijer Irske Mihel Martin. "Za mržnju, netoleranciju i diskriminaciju nema mesta u našoj Uniji", naglasio je premijer Luksemburga Gzavije Betel, deklarisani homoseksualac inače, dok je predsednik Francuske Emanuel Makron ocenio da je reč o "egzistencijalnom pitanju za Evropljane". Njujork tajms će preneti i da je tokom žustre rasprave bilo i suza. A najviše pažnje privukla je opomena premijera Holandije Marka Rutea: "Ako vam se ne dopadaju LGBT prava, postoji alternativa: Idite iz Evropske unije."\nNa kraju su lideri 17 članica, predvođeni Makronom i nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, potpisali pismo u kome su LGBT prava nazvali "temeljem Evropske unije", a Evropska komisija pokrenula je i pravni postupak protiv Mađarske, čiji ishod nije naročito teško predvideti, budući da je predsednica Komisije Ursula fon der Lejen osporeni mađarski zakon već nazvala "sramotnim".\nViktor Orban uzvraća plaćenim oglasom u nekolicini evropskih listova, od Jilands postena u Danskoj i nemačkog Bilda do hrvatskog Večernjeg lista. U svojih sedam tačaka posvećenih evropskoj budućnosti, osim što se iznenađujuće zalaže za prijem Srbije u to njihovo društvo, on kaže "'ne' evropskom carstvu" i izgradnji superdržave u Briselu "za koju niko nije dao ovlašćenje" i "'ne' autsorsingu vladavine prava" jer odluke treba da donose "izabrane vođe, a ne međunarodne nevladine organizacije!". "Moramo vratiti evropsku demokratiju", poručio je u svom oglasu Orban.\nA istovremeno je u javnosti objavljeno i zajedničko saopštenje 16 konzervativnih evropskih partija - uz Orbana, potpisali su ga i Mateo Salvini i Marin le Pen - u kome se ocenjuje da\n"EU sve više postaje oruđe radikalnih snaga koje žele da sprovedu kulturnu i religioznu transformaciju, s ciljem da stvore evropsku superdržavu u kojoj nacije ne postoje".\n"Svet koji nas okružuje neprijateljski je nastrojen prema svima nama, vama katolicima i meni kalvinisti. Sada je na delu kulturna, štaviše, civilizacijska borba. Borba za dušu Evrope i budućnost Evrope je tu, ona se događa...\nZato je potrebna molitva za potpuno jedinstvo hrišćana, uključujući i pravoslavce, jer bez saradnje ne možemo zadržati hrišćanstvo u Evropi...\nPotpuno sam uveren da se migracije ne događaju spontano, nego organizovano. To na Zapadu smatraju teorijom zavere, no sve je to ipak organizovano s političkim i poslovnim motivima, a posledica toga biće dovođenje velikih muslimanskih masa na evropski kontinent. Smatram da svi koji se ne budu branili, za 20 godina neće prepoznati svoju zemlju...\nPlaćamo visoku cenu što zajedno sa zapadnjacima svakodnevno ne udaramo nogom ruskog predsednika, nego mu ukazujemo poštovanje koje mu pripada kao predsedniku; plaćamo visoku cenu što štitimo hrišćanski model porodice i zato što LGBT ludilo ovde nema prostora...\nZapadnjaci su odlučili da žive u postnacionalnom i posthrišćanskom svetu i mi to poštujemo. No, oni žele još više. Oni žele da i mi živimo na taj način...\nTo je levoliberalni napad koji dolazi iz Brisela i povezan je sa američkim liberalnim i ekonomskim silama. Dakle, oni ne žele da mi budemo slobodni, oni žele da budemo slobodni onako kako oni to hoće."\nOvo su pitanja o kojima su u "Novom Sputnjik poretku" govorili politikolog Aleksandar Pavić, profesor međunarodnih odnosa Srđan Perišić i Miloš Jovanović, predsednik DSS-a i docent na katedri za međunarodno pravo i međunarodne odnose Pravnog fakulteta u Beogradu.\nUprkos pretnjama, Mađarska ne može da bude izbačena iz Evropske unije jer ne postoje formalno-pravne mogućnosti za tako nešto, objašnjava Miloš Jovanović. Ipak, dodaje, "Mađarska može da bude kažnjena, shodno članu 7 Lisabonskog ugovora, ako se utvrdi da je kršila temeljne vrednosti Evropske unije, čak i oduzimanjem prava glasa, a upravo to joj se sada stavlja na teret kada je reč o navodnom kršenju LGBT prava. Reč je o političkom pritisku jedne totalitarne ideološke matrice koju diktiraju zemlje Zapadne Evrope. Po mnogo čemu, ova situacija podseća na forsiranje bratstva i jedinstva u bivšoj Jugoslaviji sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka, a znamo kako se to završilo..."\n"Kao da živimo u vremenu Kominterne i ideološke denuncijacije političkih neistomišljenika", nadovezuje se Aleksandar Pavić i skreće pažnju da je reč o "diktatu vrednosti koje su počele da se nameću relativno nedavno. A hrabrost Viktora Orbana sastoji se u tome što je, u ime ideja u koje veruje, iako smo ubeđivani da je došao kraj istorije i ideologija drugačijih od neoliberalne, javno ustao protiv tog diktata nametnutih vrednosti i istina. Kao kod Orvela - reći istinu u vremenu sveopšte laži predstavlja revolucionaran čin. Zato je Orban toliko i uzdrmao čitavu Evropsku uniju, iako je samo izgovorio ono što je do pre samo dvadesetak godina smatrano normalnim. I sada se u Evropi nazire nova podela, upravo po toj osnovi na koju je Orban ukazao."\n"Ovo jeste svojevrsna Orbanova kontrarevolucija protiv totalitarističkih metoda vladanja iz Brisela i nametanja vrednosti jedne ideologije suprotnim suverenitetu i tradicijama naroda koji čine tu Evropsku uniju, a u korist globalizma i nove levice koju više ne zanimaju radnička, već LGBT prava i raznorazna pitanja rodnih i polnih identiteta. A to su pitanja koja daleko više odgovaraju krupnom kapitalu koji je sa forsiranjem ovakve globalističke ideologije blisko povezan - i na to je Orban udario, optužujući Evropsku uniju da se pretvorila u organizaciju koja je u službi velikih transnacionalnih korporacija," komentariše Srđan Perišić.\n"Istovremeno dolazi i do negiranja nacionalnih suvereniteta i identiteta, zbog čega i dolazimo do zaključka da sama ideja ovakve Evropske unije postaje antievropska, budući da je Evropa sačinjena od suverenih nacija sa sopstvenim tradicijama."\n"U današnjoj Evropskoj uniji preovlađuje spoj levice vrednosti - u smislu promocije LGBT i raznoraznih manjinskih prava - i desnice kapitala, pa zato nije ni čudno što ekonomska nejednakost u razvijenim zemljama sve vreme raste, dok se istovremeno tradicionalne vrednosti zanemaruju", napominje Miloš Jovanović, dok Aleksandar Pavić podvlači da je "ovaj spoj naročito počeo da dolazi do izražaja posle finansijske krize 2008. godine, nakon koje su finansijske elite, koje su istovremeno i vlasnici mejnstrim medija, Holivuda i društvenih mreža, agresivno počele da forsiraju narativ političke korektnosti, ne bi li skrenule pažnju sa stvaranja novog ekonomskog poretka dominacije sve manjeg kruga neizmerno bogatih i sve tanjeg sloja srednje klase koja se konstantno urušava."\n"Svet je sve više podeljen na dva pola", ukazuje Srđan Perišić. "Jednom, levo-liberalnom i globalističkom, pripadaju SAD i većina zemalja Evropske unije, gde je Orbanova Mađarska najuočljiviji izuzetak i drugi, suverenistički i tradicionalistički, na kome su Rusija i Kina koje, za razliku od svojih suparnika, ne pokušavaju da svoje vrednosti nameću drugima."\n"Ideja ovog sistema koji preovlađuje na Zapadu i protiv koga se pobunio Viktor Orban, počiva na nameri da se čitava društva, uništavanjem nacija i porodica, a sada čak i prirodnih kategorija kao što je nečiji pol, raskorene i pretvore u skupove usamljenih pojedinaca-potrošača kojima je lako manipulisati. U isto vreme, sama činjenica da je retko ko spreman da se suprotstavi protivprirodnim težnjama za razdvajanjem roda i pola, predstavlja neporecivi simptom duboke dekadencije tih društava. A to je uvod u krah civilizacije Zapada", zaključuje Miloš Jovanović.\nKomentar: Pokazuje se arogancija Bruxellesa jer zahtijeva da zakonodavstva nadjačaju volju njenih građana. Orban je u pravu. Takva će bahatost pridonijeti konačnoj propasti EU.


CRNI DANI ZA MARKA NIKOLIĆA: Još jedan bolan PORAZ Lokomotive | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.08.2020. • 20:21 SrbijaDanas\nCRNI DANI ZA MARKA NIKOLIĆA: Još jedan bolan PORAZ Lokomotive\nTreća utakmica bez pobede.\nTeški dani za Marka Nikolića. Još navijači nisu „svarili“ poraz u gradskom derbiju od Spartaka, a Lokomotiva ih je ponovo razočarala. U meču koji gde su se očekivali bodovi kojim bi se brzopotezno u drugi plan potisnuo neuspeh na Atkritije areni, Moskovljani su pretrpeli jedan od najtežih poraza otkako ih vodi srpski stručnjak, u njihovom domu tukao ih je Ahmat iz Groznog -2:3.\nNEZAUSTAVLJIV: Ninković novim GOLOM odveo Sidnej u FINALE (VIDEO)\nNEMANJA MATIĆ SNIMA SERIJU: Srpski fudbaler u društvu GLUMAČKIH legendi (FOTO)\nJOVELJIĆ NAPUSTIO FRANKFURT: Bivši napadač Zvezde ima novi klub (FOTO)\nKad se pogleda rezultat deluje da i nije bilo toliko loše, međutim, neubedljiva igra u polju, individualne greške i porozna odbrana koštali su favorita. Imajući u vidu da Nikolić insistira na stabilnom, uravnoteženom i fudbalu čiji je osnov čvrsta defanziva, tri primljena gola pokazatelj su da dosta toga na RŽD areni ne štima.\nUostalom, niko pre kluba iz Čečenije nije dao Lokosima tri gola za vreme mandata aktuelnog šefa stručnog štaba.\nDa još nisu preboleli preokret u duelu sa Spartakom videlo se već u trećem minutu kad je Iljin po levoj strani pobegao iz vidokruga odbrane domaćina i matirao Giljermea, a isti igrač asistirao Timofeevu u završnici prvog dela posle katastrofalne greške brazilskog golmana. Posle tako nervoznog početka, smogao je tim Marka Nikolića snage da uzvrati, očigledno su saveti u pauzi urodili plodom, prepolovio je zaostatak Anton Mirančuk već u 48. minutu iz penala, ali da ovo nije veče Lokomotive postalo je jasno desetak minuta kasnije, pošto je još jednu užasnu reakciju odbrane domaćeg tima kaznio Bernard Beriša.\nPogodak Gžegoža Krihovjaka stigao je u trenucima kad je domaćin imao brojčanu prednost usled isključenja Bistrova, ispostavio se nedovoljnim da ugrozi slavlje sastava vrlo dobrog Miroslava Bogosavca (levi bek Ahmata igrao 60 minuta).\nOvo je treća uzastopna utakmica Lokomotive bez pobede. Na loše izdanje uticali su i izostanci nosioca igre Alekseja Mirančuka i standardnog zadnjeg veznog Barinova, pa je pred rukovodstvom i Nikolićem komplikovan zadatak da pronađu kadrovska rešenja ili model igre da velikana vrate na staze uspeha. Ovako neće daleko stići.\nSVE JE GOTOVO: Ibrahimović OBJAVIO gde nastavlja karijeru! Plata da se SMRZNEŠ, a tek BONUSI!\nATP SINSINATI: Evo KADA Krajinović bije bitku za POLUFINALE!\nMarko Nikolić FK Lokomotiva Moskva FK Ahmat


Janjušević: Za vrijeme ljetnje sezone 40 odsto smrtonosnih saobraćajnih nesreća | Analitika - Informativni Portal\nPomoćnik načelnika u Odsjeku za bezbjednost drumskog saobraćaja UP\nJanjušević: Za vrijeme ljetnje sezone 40 odsto smrtonosnih saobraćajnih nesreća\nTokom juna, jula i avgusta dogodi se 40 odsto saobraćajnih nesreća sa smrtnim ishodom, a umor vozača je jedan od najčešćih uzročnika, kazao je pomoćnik načelnika u Odsjeku za bezbjednost drumskog saobraćaja Uprave policije (UP), Ilija Janjušević.\nObjavljeno: 19. 08. 2019 - 21:23 Promjenite veličinu teksta: A A A\nFoto: Printscreen, TVCG\nKako je saopštio Janjušević, angažovano je svo raspoloživo ljudstvo i tehnika u pojačanim kontrolama.\nTagovi: saobraćajne nesreće Uprava policije Ilija Janjušević\n20. 08. 2019 - 07:55\nG.Janjuševiću na način koji radite ne donosi rezultate. To je isto kao i prije 50g., promijenite , ne može samo sa radarom, kamere po gradu i na otovrenom putut, civilnim kolima, vozite u koloni pa ćete vidjeti šta sve ima na putu, preticanje na punoj linij(duploj) ulaske u makaze, preticanje u tunelu,vožnja i razgovor sa mobilnim ili kucanje poruka na 50 ,km i kolona po 50 mauta i sl.


Račun Biblioteke je u blokadi zbog putnih troškova Fuada Baćićanina | SANA\nHome Vijesti Račun Biblioteke je u blokadi zbog putnih troškova Fuada Baćićanina\nRačun Biblioteke je u blokadi zbog putnih troškova Fuada Baćićanina\n14. 01. 2015. 17:51\nIako je Narodna biblioteka ”Dositej Obradović”, pozitivno završila\nposlovnu 2014.godinu, račun ove kulturne institucije već na početku godine ponovo je u blokadi, jer je, kako objašnjava direktor, Elijas Rebronja, nekoliko radnika te ustanove, uspijelo da naplati putne troškove u ukupnom iznosu od oko milion i tri stotine hiljada dinara.\nOvakva situaciji, ističe Rebronja, onemogućena je realizacija planiranih kulturnih aktivnosti, ove biblioteke. On ističe da među tim zaposlenima ima i visokih funkcionera SDA, koji se, kako navodi, ”pozivaju na moral a sjeku granu na koju sjede, radeći protiv vlastitog preduzeća.\nKontaktirali smo bivšeg direktora biblioteke Fuada Baćićanjina, koji je kazao da je račun u blokadi jer Gradska uprava Novog Pazara ne daje sredstva za rad biblioteke,\n„Svi radnici imaju pravo na putne troškove i to pravo ostvaruju“-kazao je Baćićanin.\nZa 280 hiljada dinara kupljeno je 700 stotina knjiga, a za sumu koju su zaposleni naplatili na ime putnih troškova tokom protekle godine, biblioteka bi bila bogatija za čak tri i po hiljade novih naslova zaključio je sadašnji direktor Elijas Rebronja.\nPrevious articleUgljanin prepušta fotelju Enisu Imamoviću, budućem predsjedniku SDA Sandžaka?\nNext article“Šarli Ebdo” časopis koji je zloupotrebio slobodu


TRANSFER MAKEDE SE PRETVARA U PRAVU ŠPANSKU SERIJU: Panatinaikos zakomplikovao skoro pa završen posao! | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.08.2020. • 18:23 Srbija Danas\nSaga oko Italijana se nastavlja.\nIako je transfer Federika Makede u Crvenu zvezdu pre nekoliko sati izgledao kao izvesna stvar, čini se da dolazak Italijana na stadion "Rajko Mitić" ipak nije toliko blizu.\nBIO JE VELIKA NADA CRVENE ZVEZDE: Sin legende Partizana na probi u Inđiji! (FOTO)\nZVEZDA U PROBLEMIMA ZBOG BOAĆIJA: Uprava želi da ga proda, postoji i opcija ostanka, ali ona košta PAPRENO!\nPSŽ je posle drame protiv Atalante postao prvi polufinalista Lige šampiona, a večeras (21.00), takođe u Lisabonu, za prolaz među četiri najbolja bore se RB Lajpcig i Atletiko Madrid. Kvota na keca je 3,60, iks je 3,10, a dvojka 2,20. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za RB Lajpcig - Atletiko Madrid.\nNaime, prema pisanju grčkog novinara Nikosa Cuanisa, Panatinaikos je odbio ponudu Zvezde od 400.000 evra jer za svog najboljeg strelca traži oko milion evra.\nOvo naravno ne mora da znači da dve strane neće postići dogovor, ali je utisak da, bar za sad, od Makede u crveno-belom dresu nema ništa...\nPodsetimo, Italijan je velika želja trenera Dejan Stankovića kojem je prekopotreban pravi strelac. Tomane nije ispunio očekivanja, Milan Pavkov je u velikom padu forme, dok Ričmond Boaći zbog silnih povreda ne igra u kontinuitetu.\nThe offer of @crvenazvezdafk to Panathinaikos for Kiko Macheda doesn't approach the demands of the Greek club. Panathinaikos wants around 1 mil. Euros for their top scorer and the Serbian club offers maximum 400.000 euros. #panathinaikos #crvenazvezda #macheda\n— Nikos Tzouannis (@NikosTzouannis) August 13, 2020\nFederiko Makeda FK Crvena zvezda FK Panatinaikos Fudbal\nNE KUPOVATI ovog još jednog polovnjaka za velike pare. Ili ubaciti u ugovor uslove igranja i davanja golova. Previše promašaja.\nKOLIKO KILOMETARA NOVIH PUTEVA ČEKA SRBIJU OVE GODINE? U planu još 16 brzih deonica, a evo i gde se grade i kada\nDANAS KONSTITUTIVNA SEDNICA U CRNOJ GORI: Još uvek bez dogovora o predsedniku Skupštine Region\nPRESELA MU PREDIZBORNA KAMPANJA! Američki potpredsednik doživeo nezgodu tokom leta, evo u kakvom je stanju Svet


PORED 4 MIG-A-29, SRBIJA OVE GODINE NABAVLJA I 16 HELIKOPTERA | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / PORED 4 MIG-A-29, SRBIJA OVE GODINE NABAVLJA I 16 HELIKOPTERA\nPORED 4 MIG-A-29, SRBIJA OVE GODINE NABAVLJA I 16 HELIKOPTERA\n27. februara 2019.\tTEMA DANA Leave a comment\nKada iz Belorusije stignu 4 aviona, Srbija će imati 14 lovaca na nivou 4+ generacije, što je skoro najsavremenije što postoji na svetu.\nDobijene letelice biće remontovane i modernizovane, izjavio je srpski ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nGostujući u jutarnjem programu televizije Pink, on je podsetio da je “2012. godine, kada je današnji predsednik Aleksandar Vučić postao ministar odbrane, bilo dana i nedelja u kojima Srbija nije imala nijedan jedini ispravan avion koji je mogao da poleti i da sprovodi sve ono što jedna suverena i medjunarodno priznata zemlja mora da radi čuvajući svoje nebo”.\n“Mi nikada nećemo moći da se merimo s Rusijom ili Amerikom. Nije nam ni potrebno. Ali za naše potrebe, za region, imaćemo apsolutno najmoderniju flotu lovaca od davne 1987. godine kada smo je poslednji put obnovili”, istakao je ministar.\nOn je dodao da će Srbija imati i nove helikoptere i podsetio da treba da stignu tri nova helikoptera Mi-17, četiri Mi-35 i devet H-145, od čega pet za Vojsku Srbije, a četiri za MUP.\n“Te 2012. godine nismo mogli ni da maštamo o tako nečemu.To je bilo tako daleko, nezamislivo. Sada se samo po broju helikoptera, i to novih i najsavremenijih, možemo da merimo s bilo kojom zemljom u regionu, pa i da prednjačimo”, rekao je Vulin.\nMinistar je podsetio i da je trenutno u toku upis u vojne škole – Vojnu akadmeiju, Medicinski fakultet VMA, Vojnu gimnaziju i Srednju stručnu vojnu školu, i pozvao sve zainteresovane za vojni poziv da dodju i vide kako se živi i radi u vojnim školama, da vide da li im to odgovara i da prepoznaju svoju karijeru u Vojsci Srbije.\nOn je dodao da i ove godine vlada veliko interesovanje za vojne škole.\nKomentarišući sporazum o vojno-tehničkoj saradnji s Belorusijom, tokom poeste toj zemlji iz koje se upravo vratio, mininstar odbrane je istakao da je primopredaja četiri MiG-a kruna realizacije tog sporazuma.\n“To vam govori i dobrim delom koliko su važni dobri odnosi. Odnosi izmedju predsednika Vučića i predsednika Lukašenka su prijateljski odnosi dva čoveka koji se iskreno poštuju i uvažavaju i koji rade za dobrobit svojih zemalja. Ne postaje se to slučajno.\nIma i drugih zemalja koje bi itekako volele da dobiju četiri MiG-a, a priznaćete, nismo mi baš neki strateški partner Belorusije – daleko smo jedni od drugih”, rekao je Vulin i dodao da je do sporazuma došlo tako što predsednik Lukašenko poštuje predsednika Vučića kao čoveka koji vodi hrabru i nezavisnu politiku i istakao da nema mnogo takvih predsednika.\nNastavljamo saradnju sa Belorusijom\nVulin je naglasio da se vojno-tehnički sporazum sa Belorusijom odlično odvija i uveren je da će se ta saradnja i dalje razvijati.\n“Ove godine mi smo domaćini tradicionalne velike vežbe ‘Slovensko bratsvo’ koju čine ruska, beloruska i srpska vojska. Siguran sam da ćemo biti dobri domaćini, da će od nas imati šta da se nauči”, rekao je Vulin i dodao da ove godine s beloruskom vojskom Srbija ima predvidjenih 39 različitih aktivnosti, što je po broju aktivnosti stavlja na drugo mesto vojski s kojima Belorusija saradjuje, odmah iza Ruske Federacije.\nNa pitanje novinara TV Pink zašto se Srbija naoružava, ministar je istakao da je za naoružavanje bilo potrebno pre svega imati državu, ali i politiku Vlade Aleksandra Vučića koja je uštedela ogroman novac, uspela da oporavi srpsku privredu i dodje do ekonomije koja može da finansira takvu vojsku.\n“Ali nije dovoljan ni novac. Morali ste da imate političku volju. Morali ste da imate slobodnu i nezavisnu politiku ove zemlje koja može da kaže – mi smo vojno neutralni i zato moramo da se naoružavamo. Nije pitanje zašto se Srbija naoružava. Mi smo vojno neutralna zemlja, nama niko neće doći u pomoć ako dodje do onog najgoreg. Mi ćemo sve morati sami. Mi zato moramo da imamo i avijaciju, i artiljeruju, i oklopne jedinice i pešadiju. Sve moramo da imamo zato što smo sami – rekao je ministar odbrane.\nOn je dodao da nije pitanje zašto se Srbija naoružava, već zašto se naoružavaju zemlje koje su članice NATO-a, jer njih ima ko da štiti, a Srbiju nema.\n“Upravo zato, dodao je on, mi moramo da budemo naoružani i snažni. Ako smo snažni i naoružani, ako imamo jaku i zadovoljnu armiju, imaćemo mir, a samim tim i političku i ekonomsku stabilnost i živećemo bolje”, zaključio je ministar Vulin.\nPrevious RUSI SU NAPRAVILI ČUDO KOJE NIKO NEĆE STIĆI NI ZA 15 GODINA\nNext SPREMA SE NEŠTO KRUPNO? ZAPAD TRAŽI DA IZBORI NIKAKO NE SMEJU BOJKOTOVATI..


Premijerno: ruski trejler za “The Avengers” Prolog\nPremijerno, evo i novog, ovoga puta ruskog, trejlera za Marvel-ov film “The Avengers”. On donosi još nekoliko svežih klipova za ovaj film koji dolazi u bioskope 4. maja 2012. godine.\n“The Avengers” je režirao Joss Whedon, a glumačku ekipu čine: Robert Downey Jr., Chris Evans, Mark Ruffalo, Chris Hemsworth, Scarlett Johansson, Jeremy Renner, Tom Hiddleston, Stellan Skarsgard i Samuel L. Jackson.\nInače, Marvel-ov “The Avengers” je priča o timu superheroja koji se ujedinjuje kada neočekivani neprijatelj zapreti da ugrozi bezbednost na zemlji. Nick Fury, koji je direktor internacionalne organizacije za mir (SHIELD) oseća potrebu da oformi tim ne bi li spasao svet sa ivice katastrofe. Širom zemljine kugle, regrutacija počinje...\nRihanna-e slobodno šetala ulicama Njujorka


Izmjene u načinu zaprimanju prigovora potrošača u ugostiteljstvu - Korisne informacije - Udruženje obrtnika Labin\nPočetna / Korisne informacije / Izmjene u načinu zaprimanju prigovora potrošača u ugostiteljstvu\nIzmjene u načinu zaprimanju prigovora potrošača u ugostiteljstvu\nØ To znači da je svaki obrtnik ujedno i „trgovac“ u smislu ovog Zakona, jer svaki obrtnik sklapa pravni posao ili djeluje na tržištu u okviru svoje poslovne djelatnosti.\nØ Isto tako, pod pojmom «trgovca» u smislu ovog zakona smatraju se i osobe koje nastupaju u ime ili za račun „trgovca“. Pod time podrazumijevamo obrtnike koji za druge fizičke ili pravne osobe zaključuju pravne poslove o prodaji proizvoda i usluga / posredovanje nekretnina, financijskom inženjering, komisionoj prodaji, računovodstvenom servisu i sl.\nØ Iz priloženog zaključujemo da umjesto „knjige žalbe“ koja je prije morala biti vidno istaknuta i u koje je potrošač unosio eventualne pritužbe, po novom Zakonu, treba istaknuti vidljivu obavijest o načinu podnošenja pisanih prigovora. U njoj treba točno napisati da li će se pisani prigovor podnositi pisanjem u npr. „Knjigu žalbe“ , knjigu prigovora, i sl., u poslovnom prostoru, ili će se moći uputiti putem pošte, telefaksa ili e-pošte na Vašu mail adresu, te da će se na prigovor odgovoriti u roku od 15 dana od primitka istog.\nØ Zakon ne navodi formu pisanih evidencija, već je to ostavljeno na izbor samom trgovcu /obrtniku, stoga možete nastaviti koristiti „Knjige žalbe“ kao sredstvo zaprimanja i pohrane pisanih prigovora.\nØ U članku 144. u stavki 1, podstavak 9, i stavki 3 (u donjem tekstu podebljano) utvrđena je kaznena odgovornost za «trgovce» /obrtnike/ koji ne postupe sukladno članku 8. ovog Zakona u iznosu od 5.000 – 15.000 kn.


Ulaganje u obrazovanje i mlade najvažniji deo programa SPS-a - GEM info\n3. juna 2020. 3. juna 2020. Redakcija 0 Comments Marko Mijušković, Nikola Raičić, oo sps\nOpštinski odbor SPS Lazarevac na štandu kod Rudarske česme delio je sugrađanima besplatne primerke knjiga koje je napisao Marko Mijušković, član OO SPS-a. Socijalisti su iskoristili priliku da razgovaraju sa prolaznicima o predstojećim izborima i programu stranke a akcenta je stavljen na obrazovanje i mlade. Tim povodom štand je posetio i Nikola Rajičić, kandidat SPS-a za narodnog poslanika.\nListu socijalista za predstojeće izbore čine većim delom mladi i visoko obrazovani kandidati a SPS je deo svog programa upravo posvetio obrazovanju i nastojanju da mladi ljudi ostanu u Srbiji. Težnja rukovodstva SPS-a je da se Lazarevac i dalje razvija a lista koju čine perspektivni i mladi ljudi trudiće se da omogući nastavak projekta koji će mladima u našoj zemlji omogućiti da ostanu i rade u oblastima za koje su se školovali. Marko Mijušković, član OO SPS Lazarevac rekao je da je ova stranka tokom svog mandata sa rukovodstvom opštine Lazarevac veliki deo sredstava iz budžeta odvojila za obnovu školskih objekata ali i studentske stipendije. Plan nam je da u Lazarevcu otvorimo Naučni centar po uzoru na Petnicu, kaže Mijušković.\nNikola Rajičić, kandidat za narodnog poslanika SPS-a rekao je ovom prilikom da su rezultati rada ove stranke zaista dobri i da su članovi ove partije bili posvećeni u prethodne četiri godine na poslovima koje su obavljali. Obrazovanje je ključna tema o kojoj treba da pričamo i u šta treba da ulažemo a mladi ljudi su uzdanica naše stranke, kaže Rajičić.\nIstrajaćemo u nameri da i dalje osnažujemo mlade kroz rad Kancelarije za mlade, Naučno- tehnološke parkove i projekte, kako bi pomogli mladima da kada završe fakultet lakše se snađu na tržištu rada, poručuju socijalisti.\nShare the post "Ulaganje u obrazovanje i mlade najvažniji deo programa SPS-a"\n← Zavetnici prikupili potpise za učešće na lokalnim izborima u Lazarevcu\nZa desetak dana kreće gradnja autoputa Iverak-Lajkovac →


Nadležnosti i ovlašćenja komunalne milicije - JUGPRESS\nSistem nacionalne bezbednosti Republike Srbije je svoje rekonstituisanje doživeo nakon raspada Državne zajednice Srbije i Crne Gore. Nakon 2006. godine, normativni aspekt sistema je doživeo značajne promene, jer je još te godine, usvojen novi Ustav, a u godinama koje su sledile, donošeni su determinišući zakoni iz oblasti odbrane, obaveštajno-bezbednosnog sistema, unutrašnjih poslova i civilne zaštite. Ipak, najveća novina za sistem je usledila 2009. godine, kada je usvojen Zakon o komunalnoj policiji. Zamišljeno je da ova organizacija bude u nadležnosti Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, umesto da, kao klasične policijske snage, bude izvršni deo Ministarstva unutrašnjih poslova.\nUvođenje komunalne policije kao novog državnog organa koji po svojoj funkcionalnoj ulozi spada u izvršnu komponentu sistema nacionalne bezbednosti, predstavljalo je novinu za srpski sistem bezbednosti. Kako je priroda policijskog sistema u Srbiji takva da ona podrazumeva jedinstven, centralizovan pristup organizacije i koordinacije, što znači da postoji jedna policijska organizacija koja ima svoje organizacione jedinice raspoređene po teritorijalnom ključu, uvođenje komunalne policije je u neku ruku narušilo takav način organizacije, iako, kako će se videti u daljem tekstu, ova instanca nije policija u klasičnom smislu te reči.\nPotreba za ovakvom analizom je nastala zbog nedavnog usvajanja Zakona o komunalnoj miliciji, kojim je promenjen naziv ove organizacije, i kada je došlo do drugih promena koje je važno spomenuti, a koje se tiču nadležnosti i ovlašćenja komunalne milicije, kako glasi novi zvanični naziv ovog tela.\nSvrha postojanja komunalne milicije kao organa koji ima, uslovno rečeno, pomoćnu funkciju u održavanju javnog reda i mira, što, tradicionalno, predstavlja oblast delovanja policije, definisana je članom jedan Zakona o komunalnoj miliciji. Tako se tu navodi da se komunalna milicija obrazuje za zakonom određene poslove čijim obavljanjem se obezbeđuje izvršavanje nadležnosti jedinice lokalne samouprave u oblastima, odnosno pitanjima komunalne delatnosti, zaštite životne sredine, ljudi i dobara i obezbeđuje zaštita i održava red u korišćenju zemljišta, prostora, lokalnih puteva, ulica i drugih javnih objekata, kao i obezbeđuje nesmetano obavljanje zakonom određenih poslova iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave. Jedinica lokalne samouprave obrazuje komunalnu miliciju kao unutrašnju organizacionu jedinicu u sastavu jedinstvenog organa opštinske, odnosno gradske uprave ili uprave obrazovane za pojedinu oblast.\nPo istom zakonu, komunalnom milicijom rukovodi načelnik, dok poslove komunalne milicije obavljaju komunalni milicionari u uniformi, osim ukoliko pisanim nalogom, načelnik komunalne milicije ne naloži da svoje delatnosti milicionari obavljaju bez službene uniforme. Za rad na poslovima načelnika komunalne milicije službenik mora da ima stečeno visoko obrazovanje iz naučne oblasti pravne nauke na osnovnim akademskim studijama u obimu od najmanje 240 ESPB bodova, master akademskim studijama, master strukovnim studijama, specijalističkim akademskim studijama, specijalističkim strukovnim studijama, odnosno na osnovnim studijama u trajanju od najmanje četiri godine ili specijalističkim studijama na fakultetu i najmanje pet godina radnog iskustva u struci i mora da ispunjava uslove za zasnivanje radnog odnosa utvrđene zakonom koji uređuje prava i dužnosti iz radnog odnosa zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave i uslove za zasnivanje radnog odnosa komunalnog milicionara.\nInteresantno je da je u novom Zakonu o komunalnoj miliciji dodata mogućnost da po odluci načelnika komunalne milicije, milicionari mogu raditi “u civilu”, što nije bio slučaj sa starim Zakonom o komunalnoj policiji. Ovakvo rešenje može biti problematično, uzimajući u obzir činjenicu da se komunalna milicija bavi svakodnevnim problemima građana, te nije baš najjasnije zbog čega je predviđena mogućnost da organizacija koja nema legitimitet kao redovna policijska snaga, bude opskrbljena ovim pravom, koje se tradicionalno veže se delovanje policije i službi bezbednosti u sučeljavanju sa organizovanim kriminalom, terorističkim grupama ili sektama. Zbog prirode posla koji komunalna milicija treba da obavlja u zajednici, ovakva odredba zakona može dodatno pogoršati ne naročito pozitivan imidž koji komunalna milicija (do skora, komunalna policija), ima kod građana.\nDalje, zakon u narednim članovima predviđa mogućnost da se komunalna milicija angažuje pri izvršenjima ovlašćenih organizacija, kada se može pretpostaviti da izvršenja neće biti moguća bez angažovanja komunalne milicije. Takođe, predviđeno je da komunalna milicija preduzima hitne mere zaštite životne sredine, zaštite od elementarnih i drugih nepogoda, zaštite od požara i druge zaštite iz nadležnosti opštine, odnosno grada, kad te mere ne mogu pravovremeno da preduzmu drugi nadležni organi jedinice lokalne samouprave ili ovlašćene organizacije.\nKako je slovom zakona utvrđeno, za komunalnu miliciju je od velike važnosti saradnja sa građanima, pri čemu građani komunalnoj miliciji mogu podnositi prijave, peticije i predloge u vezi sa komunalnim redom pisanim putem, a u hitnim slučajevima telefonom i neposrednim usmenim obraćanjem.\nU svom radu, komunalna milicija sarađuje sa inspekcijskim službama i ministarstvom unutrašnjih poslova, na način koji je zakonom predviđen.\nČlanom devet Zakona o komunalnoj miliciji je predviđeno da jedinice lokalne samouprave mogu zaključiti sporazum o saradnji na osnovu kojeg organizuju zajedničku komunalnu miliciju. Ovaj član Zakona o komunalnoj miliciji predstavlja novinu u odnosu na prethodni Zakon o komunalnoj policiji, gde nije bila predviđena mogućnost integracije (tada) komunalne policije. Smatram da ovo ne predstavlja novinu retrogradnog karaktera, jer je u neku ruku i logično omogućiti koordinaciju i saradnju komunalnih milicija različitih lokalnih samouprava, naročito prilikom rešavanja problema većeg intenziteta, a pre svega, kroz učestvovanje u hitnim i spasilačkim intervencijama.\nNadležnosti, odnosno, poslovi komunalne milicije, kako ih zakon propisuje, su sledeći:\nKada je u pitanju održavanje komunalnog reda, komunalna milicija je naročito nadležna da se angažuje po pitanjima snabdevanja vodom, odvođenja otpadnih i atmosferskih voda, javne čistoće, prevoza i deponovanja zemlje i ostalog rastresitog materijala, prevoza i deponovanja komunalnog i drugog otpada, ulica, opštinskih i nekategorisanih puteva, saobraćajnih oznaka i signalizacije, parkiranja, prevoza putnika u gradskom i prigradskom, odnosno lokalnom saobraćaju, taksi prevoza, postavljanja privremenih poslovnih objekata, zaštite od buke u životnoj sredini, kontrole radnog vremena subjekata nadzora, održavanja komunalnih objekata, pijaca, grobalja, parkova, zelenih i drugih javnih površina, javne rasvete, stambenih i drugih objekata.\nRazlika u odnosu na stari zakon, kada su u pitanju nadležnosti komunalne milicije (policije), jeste u stavu šest, gde se navodi da komunalna milicija ima nadležnost da kontroliše primenu zakona kojim se uređuju državni simboli, osim u odnosu na državne organe.\nSamim pregledom ovako, taksativno navedenih nadležnosti komunalne milicije, možemo zaključiti da ih ima poprilično i da pokrivaju različite aspekte života u zajednici i da bi trebalo da ovo telo doprinese kvalitetnijem životu građana. Na stranu to što u Srbiji “jedno piše na papiru, a drugačije je u stvarnosti”, prigovor svemu navedenom je u tome što, paradoksalno, dovodi do slabljenja položaja klasičnih policijskih organa unutar lokalne zajednice. Razlog za takvu tvrdnju leži u činjenici da se policija, uvođenjem komunalne milicije, praktično specijalizuje i usmerava na rešavanje težih krivičnih dela, dok se rešavanje lakših prestupa, prepušta komunalnoj miliciji. To može dovesti do izolovanosti klasičnih policijskih organa u odnosu na šire društvene grupe, što može ostaviti utisak da se radi o zasebnoj kasti, koja nema mnogo dodirnih tačaka sa problemima običnih ljudi. Ako tome dodamo i ingerenciju policije u obuzdavanju građanskih protesta, začarani krug nepoverenja se završava i kulminira.\nNavedene poslove, shodno zakonu, komunalni milicioneri treba da izvode uz poštovanje principa rada sa najmanje štetnih posledica, a sredstva prinude treba da primene samo kada je to apsolutno nužno i u odgovarajućoj meri. Interesantno je da novi Zakon o komunalnoj miliciji prenebregava principe profesionalizma, zakonotisti i saradnje koji su bili prisutni u starom zakonu, što u normativnom smislu, predstavlja korak unazad.\nZakon o komunalnoj miliciji predviđa planiranje poslova, kroz donošenje strateškog plana komunalne milicije, koji donosi opštinsko, odnosno, gradsko veće, na predlog načelnika komunalne milicije. Na taj način se, na osnovu procene trenutnog stanja, utvrđuju prioriteti i razvojne, kadrovske i logističke smernice. Poslovi komunalne milicije se na strateškom planu, usklađuju sa radom ministarstva unutrašnjih poslova, koje može pružiti stručnu pomoć u pripremi strateškog plana komunalne milicije.\nČlan 18 Zakona o komunalnoj miliciji predviđa da u obavljanju svojih poslova, komunalni milicionar ima sledeća ovlašćenja\n1) upozorenje (komunalni milicionar može da upozori lice koje svojim ponašanjem, delovanjem ili propuštanjem određene radnje može da naruši zakonom i drugim propisima uređeni komunalni ili drugi red iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave. Upozorenje se izdaje usmeno, pisano ili putem sredstava javnog informisanja);\n2) usmeno naređenje (komunalni milicionar usmenim naređenjem izdaje obavezna uputstva i zabrane i nalaže mere i radnje od kojih neposredno zavisi uspešno obavljanje poslova iz delokruga komunalne milicije. Lice kojem je izdato usmeno naređenje dužno je da odmah po njemu postupi);\n3) provera identiteta (komunalni milicionar izvršiće proveru identiteta lica čije ponašanje ili delovanje predstavlja kršenje propisa iz delokruga komunalne milicije, kao i lice koje se zatekne na mestu kršenja propisa iz delokruga komunalne milicije. Pre provere identiteta komunalni milicionar dužan je da upozna lice sa razlozima provere njegovog identiteta. Provera identiteta vrši se uvidom u ličnu ispravu ili na osnovu izjave lica čiji je identitet proveren.);\n4) dovođenje (ako komunalni milicionar ne može da utvrdi identitet lica, to lice će, bez odlaganja, dovesti nadležnom organu radi utvrđivanja identiteta. Lice zatečeno u vršenju prekršaja iz oblasti koja je u delokrugu komunalne milicije čiji je identitet utvrđen proverom ličnih isprava, komunalni milicionar može dovesti nadležnom prekršajnom sudu, uz podnošenje zahteva za pokretanje prekršajnog postupka);\n5) zaustavljanje i pregled lica, predmeta i vozila (komunalni milicionar je ovlašćen da izvrši zaustavljanje vozila zatečenog u kršenju propisa iz delokruga komunalne milicije, kao i pregled vozila, lica i predmeta koji se u njemu nalaze. Zaustavljanje i pregled komunalni milicionar vrši na način propisan aktom kojim se uređuje primena policijskih ovlašćenja);\n6) privremeno oduzimanje predmeta (komunalni milicionar privremeno će oduzeti predmet koji je pribavljen, upotrebljen ili nastao kršenjem propisa iz delokruga komunalne milicije. Sa privremeno oduzetim predmetima komunalni milicionari dužni su da postupaju u skladu sa zakonom kojim se uređuje trgovina);\n7) audio i video snimanje (komunalna milicija vrši audio i video snimanje javnog mesta, radi obavljanja komunalno-milicijskih poslova, korišćenjem opreme za video akustičke snimke i fotografisanje. Radi primene komunalno-milicijskih ovlašćenja, otkrivanja i rasvetljavanja prekršaja, kao i kontrole i analize postupanja komunalnih milicionara, komunalna milicija može vršiti audio i video snimanje njihovog postupanja);\n8) upotreba sredstava prinude (sredstva prinude su: fizička snaga, sredstva za vezivanje, raspršivač sa nadražujućim dejstvom i službena palica. Sredstva prinude komunalni milicionar može da upotrebi samo ako u obavljanju poslova na drugi način od sebe ili drugog ne može da odbije istovremeni protivpravni napad, radi savladavanja otpora, odnosno sprečavanja pokušaja bekstva.);\n9) prikupljanje obaveštenja (komunalni milicionar može prikupljati obaveštenja, podatke i informacije od lica za koje se osnovano pretpostavlja da raspolaže istim, u cilju otkrivanja prekršaja i njihovih učinilaca, izdavanja prekršajnog naloga i za obavljanje drugih poslova komunalne milicije, usmenim putem na mestu prekršaja ili naknadno, pisanim putem, u skladu sa zakonom.);\nNa osnovu taksativno navedenih ovlašćenja komunalne milicije, može se zaključiti da ovaj organ ima značajne mehanizme da svoju svrhu postojanja, sprovede u praksi. U odnosu na stari Zakon o policiji, u pogledu ovlašćenja, razlika je samo u stavci „prikupljanje obaveštenja“, koja je novim Zakonom o miliciji, pridodata setu ovlašćenja ovog, preimenovanog tela.\nUvođenje komunalne policije kao još jednog elementa u izvršnom aspektu sistema nacionalne bezbednosti je, pre čitave decenije, zahtevalo određeno institucionalno prilagođavanje novim uslovima, nadležnostima i ovlašćenjima koja su tom telu pripisana. U tom smislu, preimenovanje i proširivanje poslova ovog tela, koje je usledilo novim Zakonom o komunalnoj miliciji, nije preterano uticalo na sistem nacionalne bezbednosti u celini.\nPrigovora postojanju i funkcionisanju ovog organa ima dosta, a kritičara još više. Njihovo glavno geslo je da se radi o još jednoj smicalici političkih elita koje teže da svoju poziciju dodatno učvrste novim „podjarmljivanjem“ naroda. Principijelno, slažem se sa konstatacijom da formiranje zasebne instance, koja će se baviti samo komunalnim problemima, nije bio neophodan korak. Strukturalno je bilo moguće prilagoditi organizaciju policije, gde bi u okviru Direkcije policije bilo formirano odeljenje koje će se baviti zaštitom komunalnog reda. Izdvajanje komunalne policije (milicije), kao zasebne organizacije pod drugim ministarstvom, donosi nekoliko problema. Prvi problem je problem legitimiteta takve organizacije, jer je poprilično problematično formirati organ koji ima ovlašćenje da primenjuje silu, van ministarstva unutrašnjih poslova i odbrane, za koje se, u našoj pravnoj i društvenoj tradiciji, ima razumevanja. Dalje, tu je pitanje koordinacije (koja je normativno zagarantovana, ali je praksa nešto drugo), između klasičnih policijskih snaga i komunalne milicije, što može otežati praktično funkcionisanje dveju organizacija, i može građane dovesti u zabunu. Treći i najvažniji prigovor je filozofsko-etičke prirode.\nPošto u medijima vrlo često možemo pročitati izjave visoko pozicioniranih državnih službenika (koji po pravilu, vole da pričaju, a naročito o onome o čemu ne znaju baš puno), kako je „uzrok komunalnih problema taj što nemamo dovoljan broj komunalnih milicionera“, postavlja se suštinski važno pitanje: Ko kontroliše kontrolore?. Elem, ukoliko preovlada razmišljanje među građanima „da nešto ne treba da urade, jer može neko da ih vidi, i da budu kažnjeni“, onda upadamo u problem, gde će nedostatak društvene odgovornosti, solidarnosti i samodiscipline, dovesti do još većeg komunalnog, političkog i društvenog nereda. Instance unutrašnje bezbednosti, policija (i sada komunalna milicija), su reaktivan mehanizam i treba ih koristiti kada se za tako nešto ukaže potreba. Kuda plovi naš brod ukoliko osvane dan (kome se, što je zastrašujuće, bližimo), kada će neko odvraćati sebe od ubistva, samo zato jer će ga neko videti ili uhvatiti, a ne zato što se radi o monstruoznosti?\nNeophodno je graditi adekvatnu kulturu življenja u zajednici, gde će ljudi, i pored svih ekonomskih i drugih problema, imati minimum razumevanja za članove porodice, komšiluk ili širu zajednicu, te da će se ponašati solidarno i odgovorno. U ekstremnim situacijama, reaktivni mehanizmi države treba da sprovedu svoju misiju u delo.\nPotpuno je pogubno ići obrnutim redosledom, te uzrok problema, koji je latentne prirode, pokušavati rešavati gomilanjem kabastih društvenih organa koji vrlo često, nisu u stanju da reše ni samu posledicu.\nKome odgovaraju novinari\nObjavljeni tekst namerno je i tendenciono napisan da izazove negativne reakcije čitalaca. Napisani odnosno preneti delovi članova odredbi zakona su jedino nesporni u celom podižem članku. Sve ostalo je napisano mišljenje jedne osobe bez proveravanja činjenica. Namerno su iz teksta izostavljeni članovi zakona 15 (unutrašnja kontrola), 30,31 i 32 (kontrola komunalne milicije) i drugi. I samo još jedna činjenica da su pripadnici policije odnosno MUP-a republički organ a komunalna milicija je obrazovana radi obezbeđenja izvršavanja nadležnosti jedinice lokalne samouprave. Ne treba mešati obavljanje poslova različitih nadležnosti.\nOdgovori Kome odgovaraju novinari\nPa zar ne vidis koji je naslov teksta? Covek pise o nadleznostima i ovlascenjima, a ne o celom zakonu, a po ovome sto je napisao,vidi se da zna sta pise. To sto tebe pogadja istina,to pokusaj da resis sa ljudima koji su osposobljeni da pomazu u takve situacije.\nSve objasnio covek. Bogami jugpress, gadjate sustinu drustva.


Kina istražuje uzgoj povrća na Mjesecu - Poljoprivredne vijesti | Agroklub.ba\nKontejner, koji će biti poslan, sadržat će sjemena, ali i jaja insekata.\nKineska misija "Chang'e 4 space", koja će biti lansirana u junu ove godine, ponijet će, pomoću rakete "Long March 4C", satelit, koji će biti smješten 60.000 kilometara iza mjeseca. Kasnije će biti poslan "rover" - vozilo sa daljinskim upravljanjem, kome će satelit pomoći da sigurno sleti.\nOvo će biti prvo slijetanje ikada na neistraženu površinu Mjeseca. Posebno je zanimljivo što će baš ovdje biti istraženo da li na mjesečevoj površini može uspijevati - povrće! Rover će ponijeti vrtni alat.\nKontejner sa sjemenima i insektima\nKontejner, koji će biti poslan, sadržat će sjemena, ali i jaja insekata. On je napravljen od posebne legure aluminijuma, a pokazat će kakav je proces rasta biljaka i insekata na Mjesecu.\n"Kontejner će sadržati krompir, sjeme jastučca (Aubrieta deltoidea) i jaja svilene bube. Ideja je da bube proizvedu ugljen dioksid, dok će krompir i jastučak emitirati kisik, kroz fotosintezu. Zajedno bi trebali uspostaviti ekosistem na Mjesecu", objasnio je dizajner kontejnera Zhang Yuanxun.\nOva saznanja bit će korisna i za istraživanje budućih eko baza na drugim planetama. "Kinezi pomijeraju granice ovakvim misijama", rekao je analitičar Brian Harvey, a prenosi Daily mail.\nPovrće Kina Sjeme Mjesec Svilena buba Brian Harvey Zhang Yuanxun Change 4 space\nEvropska komisija naredila Francuskoj da zabrani ljepljive zamke za ptice


Era Ojdanić otpevao poslednju pesmu Tozovcu, Foto: Espreso, Ana Paunković\nObjavljeno: 07.04.2021. 20:22h\nMeđu njima je i pevač Era Ojdanić koji se pred našom kamerom poslednji put oprostio od dragog prijatelja i kolege Tozovca. Razgovor smo započeli čuvenim stihovima jedne od mnogobrojnih Tozovčevih pesama, a kasnije je Era otvorio dušu i ispričao nam kako su se upoznali, šta su sve zajedno proživeli, ali i kakav je Tozovac bio privatno.\nŠta reći o čoveku koji je genije? Ne znam da li ima čoveka bivše Jugoslavije i današnje Srbije da nije čuo za Tozovca i da ne zna njegov lepi repertoar, njegove sjajne pesme koje je on i komponovao i napisao. Jedna kompletna estradna ličnost koju, ja mislim, neće narednih 100 godina Srbija videti, iskreno je rekao Ojdanić.\nUvek sam maštao i pitao se da li ću jednog dana doživeti to što je Predrag Živković Tozovac. On je bio takav čovek, takva duša, takav kolega koji nikada nije komentarisao druge kolege. Uvek se trudio da te sasluša i da ti ukaže na neke greške.\nZa Tozovca je imao samo reči hvale i u glasu se čulo koliko poštovanja i ljubavi ima prema pokojnom kolegi. Otkrio nam je i koliko su zapravo Tozovca žene volele.\nSvi su ga voleli, a posebno ženska populacija koja ga je obožavala. Toliko su ga volele i obožavale jer je on bio takav medenjak tog lepšeg pola da ja nemam reči da kažem.\nKako smo iz razgovora sa Ojdanićem saznali, Tozovac je bio noćna ptica i pravi boem.\nZa njega je noć bila nešto najlepše na svetu. Noć ljubavi, noć pića, muzike, atmosfere, a preko dana on odmara i spava. Voleo je da pije rose vino i malo da preseče sa sodom.\nZa kraj razgovora Era je imao da doda još samo jedno:\nTozovac za mene nije umro, niti će umreti. On će za mene i za sve koji ga znaju, uvek biti živ, uvek pevati i uvek biti raspoložen, nasmejanog i vedrog lica, to je bio Predrag Živković Tozovac. Jedan veliki boem, jedno veliko srce, jedna velika duša, čovek iz naroda i za narod.\nEra je ovom pesmom poslao poslednju poruku svom idolu i prijatelju Predragu Živkoviću Tozovcu:\nUMRLA JEDNA OD NAJLEPŠIH RUSKIH GLUMICA: Svi su u potpunom šoku!\nZAFIR HADŽIMANOV ISPRAĆEN NA VEČNI POČINAK: Njegov sin nakon sahrane objavio JAVNU PORUKU, obaveštenje svima!\nTANJA SAVIĆ PONOVO PROŽIVLJAVA PAKAO, BIVŠI MUŽ SE NE SMIRUJE: Uznemirava je, pljušte PRETNJE zbog sinova!\nEra OjdanićPredrag Živković TozovacEstradno neboPevačSmrtKolege