Vakcinisano više od 400 građana bez zakazivanja – ZoomUe\nVakcinisano više od 400 građana bez zakazivanja\nUŽICE – Više od 400 građana Užica se vakcinisalo protiv korona virusa tokom prethodna dva dana od kada je moguće primiti dozu bez zakazivanja.\nVršilac dužnosti direktora Doma zdravlja Nikola Malidžan, je rekao da će se danas u Užicu i Sevojnu vakcinisati oko 650 građana koji su se prijavili preko e-uprave, a juče se vakcinisalo blizu hiljadu građana, od čega više od 700 sa zakazanim terminom.\nMalidžan je dodao da Užice za sada ima ukupno 800 doza za vakcinaciju građana bez prethodne prijave, a građani koji su primili prvu dozu bez zakazivanja biće porukom obavešteni o terminu revakcinacije.\nZa sada u Užicu nisu zabeleženi negativni propratni simptomi kod vakcinisanih građana.\nPopović osniva Srpsku narodnu partiju,potpisana inicijativa (video)\nNext story Sportske igre mladih na Zlatiboru\nPrevious story U požaru izgorelo nekoliko automobila


Nikolić i Markione danas u Krugujevcu o Fijatu\nPosted by on Tuesday, September 4, 2012\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić i predsednik "Fijat grupe" Serđo Markione obići će danas kragujevačku fabriku Fijat automobili Srbija i razgovarati o budućoj saradnji Srbije i Fijata.Kako je Tanjugu rečeno u Predsedništvu Srbije, Nikolić i Markione će obići postrojenje fabrike u Kragujevcu.\nItalijanski proizvođač automobila vlasnik je 67 odsto kragujevačke fabrike, a Srbija 33 odsto, što je dogovoreno ugovorom potpisanim u jesen 2008. godine.\nRezultat tog ugovora o zajedničkom ulaganju italijanskog "Fijata" i Vlade Srbije je i proizvodnja novog modela "500L" u pogonima u Kragujevcu, čija je serijska proizvodnja počela 4. jula ove godine. Tada je najavljeno da će do kraja godine da bude izrađeno oko 30.000 automobila tog modela, čija bi prodaja u Evropi zvanično trebalo da počne krajem septembra i to najpre u Italiji.\nPlanirano je da model "500L" bude plasiran na više od 100 tržišta u svetu uključujući i Sjedinjene Američke Države, kao i region Azije i Pacifika.\nU FAS ocekuju da će najbolja prodaja biti na evropskom tržištu, a trećina prodaje trebalo bi da bude ostvarena na tržištu SAD.\nŽeleznički transport tog automobila počeo je 13. avgusta od Kragujevca do Luke Bar, a u vozu sa 16 vagona prevezeno je ukupno 208 novih automobila "500 L" namenjenih izvozu.\nŽeleznice su tada najavile da će do kraja godine sa 130 vozova transportovati 26.000 automobila, a za 2013. je planiran prevoz 160.000 automobila sa 14 vozova nedeljno.\nFijat "500L" će se prodavati na italijanskom tržištu po ceni od 15.500 evra, a u Srbiji će cena osnovne verzije biti 13.490 evra, a u ponudi su tri motora koja karakterišu niži nivoi štetnih emisija i ugljen-dioksida.\nNext post: Grad Kragujevac...\nPrevious post: Gligorov: Srbija...


TotalCar.rs » Tuđa vozačka spasava od kazni\nTuđa vozačka spasava od kazni\nnovo, prekršaj, Srbija, vozačka dozvola\n0 komentara 13777 pregleda\nNa oko 300 beogradskih adresa saobraćajna policija svaki dan šalje kazne koje su snimile nove sigurnosne kamere. Prema podacima Ministarstva unutrašnjih poslova, od 1. juna zabeleženo je ukupno 5.628 nedozvoljenog kretanja saobraćajnom trakom za vozila javnog prevoza putnika, takozvanom žutom trakom, kao i 172 prekršaja nedozvoljenog prolaska kroz žuto i crveno svetlo.\nZbog predviđenih rokova za uplatu novčanih kazni još ne postoji podatak koliko novca su vozači morali da plate za kršenje pravila saobraćaja, ali stručnjaci procenjuju da je reč o iznosu od najmanje 30 miliona dinara.\nUpravo iz ovih razloga srpski vozači već traže „rupe u zakonu” kako bi izbegli drakonske kazne. Na domaćim internet forumima počela je prodaja spreja za koji se tvrdi da, nakon što se naprska na registarske oznake, navodno pojačava refleksiju 50 puta čime zaslepljuje kamere i onemogućava policiju da evidentira prekršioca.\nMada ovaj sprej, koji je veoma popularan u inostranstvu, ne može da se nađe ni u jednoj prodavnici u Srbiji, moguće ga je naručiti internetom za 22 evra.\nOsim toga naši građani pokazali su domišljatost i bez tehnoloških čuda i magičnih sprejova. Mnogi čitaoci „Blica” su se javili s informacijom da već duže uredno funkcioniše svojevrsna berza vozačkih dozvola. Tako se odgovornost za prekršaj prebacuje na starije ukućane ili komšije koji poseduju vozačke dozvole, ali već godinama nisu seli za volan. U pomoć priskaču i komšije koje će za novčanu nadoknadu prihvatiti odgovornost za prekršaj u kome uopšte nisu učestvovali.\nTakozvano iznajmljivanje dozvola ne oslobađa od plaćanja kazni, ali čini da kaznene poene ne dobijaju oni koji se ogreše o pravila saobraćaja, već ih sakupljaju oni na koje uopšte i ne utiču. Kako „Blic” saznaje, komšije i rođaci, koji su po pravilu penzioneri, za ovakvu uslugu naplaćuju određeni procenat zaprećene kazne, odnosno od 1.000 do 10.000 dinara.\nIako iz Ministarstva unutrašnjih poslova nisu želeli da komentarišu ove slučajeve „nadigravanja” vozača s policijom, objašnjavajući da bi time još više podstakli ovakvo ponašanje, sagovornici „Blica” koji se bave bezbednošću saobraćaja složili su da su ljudski životi mnogo važniji od novca koji se zaradi i izgubi na kaznama.\nStojadin Jovanović iz Agencije za bezbednost saobraćaja istakao je za „Blic” da je svrha postavljanja kamera povećanje bezbednosti svih učesnika u saobraćaju.\n– Postoji sumnja u to koliko je sprej efikasan. On ne može da funkcioniše u svim vremenskim uslovima, a osim toga moguće je videti prekršioca na osnovu vrste vozila, pa čak i snimanjem lica vozača. Ali iako u prskanju tablica i prebacivanju odgovornosti na nekog drugog ima elemenata krivičnog dela, od toga je mnogo važnija činjenica da takvi vozači lažu samo sebe. Ideja video-nadzora je da se sačuvaju životi i građani ne treba da se trude da prevare kamere, već da poštuju saobraćajna pravila – smatra Jovanović.\nS njim se slaže i Damir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja, koji za naš list kaže da je u zakonu uvek mogu da se nađu rupe, ali da „u istoriji bolesti na obdukcionom stolu one ne postoje”.\n– Nekada možete da izigrate zakon, ali nikada ne možete da izigrate posledice nebezbednog ponašanja, odnosno povrede i smrt – objašnjava Okanović.\nOn smatra da je upoznavanje učesnika u saobraćaju sa mogućim posledicama ključno ukoliko država želi da smanji broj stradalih na našim drumovima.\n– Samo prevencijom i edukacijom mogu da se postignu dobri rezultati. Ukoliko se životi čuvaju samo kažnjavanjem, uvek ćemo imati i ovu drugu strane medalje, odnosno rupe u zakonu. Dokle god se ide na kartu nadigravanja vozača i policije, neće biti kraja, već samo stradanje – zaključuje Okanović.\nAko nije izazvan saobraćajni udes\n– Kretanje žutom trakom – 5.000 dinara\nProlazak kroz žuto i crveno svetlo\n– od 15.000 do 30.000 dinara ili zatvor do 30 dana, šest kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje tri meseca\n– preko pešačkog prelaza na kojem se nalazi pešak – zatvor najmanje 15 dana, 14 kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje osam meseci\nPrekoračenje brzine u naselju\n– do 20 kilometara na sat – 5.000 dinara\n– od 21 do 50 kilometara na sat – od 6.000 do 20.000 dinara, četiri kaznena poena, zabrana upravljanja najmanje 30 dana\n– od 51 do 70 kilometara na sat – od 15.000 do 30.000 dinara ili zatvor do 30 dana, sedam kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje četiri meseca\n– više od 70 kilometara na sat – zatvor najmanje 15 dana, 14 kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje osam meseci\n– zatvor od 30 do 60 dana, 15 kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje devet meseci\nAko je izazvan saobraćajni udes\n– Kretanje žutom trakom sa izazivanjem udesa – od 6.000 do 18.000 dinara\n– od 30.000 do 50.000 dinara ili zatvor do 60 dana, devet kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje pet meseci\n– preko pešačkog prelaza na kojem se nalazi pešak – zatvor najmanje 45 dana, 16 kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje 10 meseci\n– od 21 do 50 kilometara na sat – od 10.000 do 40.000 dinara ili zatvor do 45 dana, pet kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje tri meseca\n– od 51 do 70 kilometara na sat – od 30.000 do 50.000 dinara ili zatvor do 60 dana, 10 kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje šest meseci\n– više od 70 kilometara na sat – zatvor najmanje 45 dana, 16 kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje 10 meseci\n– zatvor od 45 do 60 dana, 17 kaznenih poena, zabrana upravljanja najmanje 10 meseci\nBrankov most – s obe strane\nBulevar despota Stefana – Jovana Avakumovića\nBulevar vojvode Mišića – ulaz u sajam\nTošin bunar – Zagrebački put\nBulevar Nikole Tesle – Trešnjin cvet\nBulevar Mihajla Pupina – Ušće\nTrg Nikole Pašića (Dečanska) – Vlajkovićeva\nUstanička – Specijalni sud\nBulevar Nikole Tesle – Ušće\nOmladinskih brigada – Jurija Gagarina\nJurija Gagarina – Žrtava antifašističke borbe\nBulevar kneza Aleksandra Karađorđevića – na raskrsnici s ulicom Topčiderski venac\nBulevar Mihajla Pupina – Španskih boraca (Palata Srbija)\nŠpijunske fotke: Opel Crossland X (2021)\nNovi Nissan GT-R na scenu stupa 2023. kao hibrid?\nDa li je ovo idealno rešenje za Ferrarijev električni hiper-SUV?\nŠta je to centriranje trapa?\nDa li znate zašto je ovo vozilo proglašeno za “Automobil 20. veka”? (VIDEO)\nBentley: porast prodaje u odnosu na 2011.\nInfiniti ipak priprema novi model visokih performansi?\nTeaser 3: Toyota Tacoma\nNaredna generacija Mercedes-Benz CLS stiže 2018.\nTaksisti dobijaju nove tablice\nFerari će nuditi V12 motore – zauvek!\n0% kamate za Civic 1.8 Sport\nPorsche predstavlja svojih “pet veličanstvenih”


Ugradnja V-Scottoiler - podmazivaca lanca - Strana 4 - Sam Svoj Majstor - BJBikers Forum\nWoodyRider 35 Napisano Jul 27\nMotocikl: Suzuki Bandit GSF650s\nLjudi da li sam lud (sto mi neko danas vec rece :-D pronaci ce se on sam ;-) ), ali ne uspevam da nadjem za hondu nc750x 2018 v sistem. Nasao sam info na louis da ne odgovara za nc modele jer ne moze da se nakaci crevo.\nDa li je neko stavljao scot, ali da nije neka vatijanta od 200e?\nNe može v-system, mora ona varijanta od 200 eur.\nAlekre 2347 Napisano Jul 27\nScooter per siempre!, 2920 postova\nFerty_ 127 Napisano Jul 27\nSad sam uslikao. Doslovce je sve isto. Ovi na linku kazu da moze, a na louis i scottoiler sajtu kazu da V sistem ne podrzavaju NC. Kome verovati? Da li je bilo ko od clanova ugradio pa da moze da potvrdi?\nEvo ga ovo srednje vakuum crevo\nLink ti je sa "Scottoiler" sajta. Što ne pošalješ upit mejlom kako louisu tako i Scottu?\nPoslao sam. Cute. No strpljiv sam...\nsargeras 159 Napisano Jul 27\nNa 2016. pase sigurno. Na model pre 2016. nije moglo. Sad ne znam da li su opet nesto promenili, ali ne verujem.\nFerty_ 127 Napisano Avgust 1\nEvo ih odgovori od Scottoilera i Louisa. Definitivno moze svaka opcija\nI jos jedno pitanje. Dosta clanova napise "koristim scott i prezadovoljan sam". Jedino bitno nije receno..koji Scott sistem?\nPa hajde da vidimo ko procita ovo neka odgovori koji Scott sistem koristi. Vakuum ili elektro\nAlekre 2347 Napisano Avgust 1\nRade istu stvar na odličan način. Elektronski je automatizovan, kod vakuumskom moraš sam da podešavaš protok. Na primer, juče je bilo kišovito i hladno, danas 35c. Ti moraš da reaguješ i ponovo podesiš protok ulja. Kod elektronskog samo na par klika, kod vakuumskog vrti ventil i gledaj. Treba uskoro u prodaji da se pojavi X sistem, on je između ova dva po ceni. Ja sam prodao vakuumski zarad njega.\ndoktor 2327 Napisano Avgust 1\n2 minutes ago, Alekre said:\nDok sam vozio motor na lanac, imao sam Scoot i ovo gore navedeno nisam uradio apsolutno nikada. Poenta kupovine podmazivaca je bila da se ne drkam oko lanca. Jednom podesen i nikada vise...ovo kisa, sunce, autoput i sl...nikada. Lanac je trajao nepunih 40000km u trenutku kada sam prodao motor i nije bio ni blizu za zamenu. Tako da sto se mene tice, tu nema sta da se steluje.\nPS. ovo ne vazi za voznju po off-u, ali sa tim motorom nisam ni isao na off.\nNiji isti protok na 20c i 30c. Ako ga ne podesim, isprska felnu, viljušku, nakupi se štroka po lancobranu, oko malog lančanika takođe.\nZnaci definitivno vakuumski sistem zahteva povremeno/cesto podesavanje.\nDa li je moguce da je tolika razlika u gustini za tu malu temperaturnu razliku. Razumeo bih da pricamo izmedju 5 i 30c.\nPo toj logici onda bih najmanje 2x dnevno morao da podesavam. Ujutru kad je 15-20, preko dana kad upekne preko 30 pa opet uvece kada vozim po mraku. Nekako mi to zvuci kao previse za*ebancije za brend uredjaj koji treba da te resi stalnog cackanja oko podmazivanja.\nIli nije tako ili niko od vlasnika istog ne govori istinu tj. tu manu ili prosto "ne koriste pravilno" uredjaj :-)\nZnaci jos uvek nemamo pravi odgovor curi li ili ne previse i ima li stvarno potrebe da se toliko podesava te zbog temperature te zbog brzine od 40 ili 100km/h... pa jos ako uzmes neko ulje druge gradacije eto ti opet zabave dok ubodes na kom podeoku treba da stoji\nKoristio sam plavo ulje. Da li je protok bas isti ili ne (verovatno nije), ali to apsolutno ne menja sustinu...sto manje posla oko lanca...a lanac i sa takvim neujednacenim podmazivanjem traje bas dugo. Sto se mene tice, moze i krace, samo da se ne zajebavam.\nEvo ja ti kazem, stavis, podesis i ne diras...to je sustina. A lanac ce trajati duze nego klasicno podmazivanje sprejom, koliko god da ne podesavas scoot.\nInace ja sam ga tada podesio na neko minimalno podmazivanje da ne prska felnu i sve okolo (vidi se par kapljica samo kada je felna prasnjava), i nisam povecavao. To da li mu je malo po kisi ili na autoputu, vidi se po trajanju lanca.\nDarko Mihajlovic 589 Napisano Avgust 1\nMotocikl: kawasaki zzr 600 , yamaha yzf thundercat 2003\nJedina zajebancija oko vakuum sistema je da na 2.000 km dopunis bocicu , za sta ti treba 17 sekundi.\nTa podesavanja protoka ja nisam uradio bukvalno nikad.\nOd oktobra do kraja sezone plavo ulje , kao i na pocetku sezone .. od maja , juna crveno ulje i to je to. Cak , ne moras ni da cekas da se isprazni bocica , mogu da se mesaju..\nWoodyRider 35 Napisano Avgust 1\nNikakva podešavanja, sve ste bre zakomplikovali! Samo napuni bocu i gas! Kod mene stoji na pola (između min i max) i uvek mi je lanac podmazan, i nema nikakvog useravanja ni prskanja na felnu niti bilo gde!\nsargeras 159 Napisano Avgust 3\nOn 8/1/2018 at 3:47 PM, Darko Mihajlovic said:\nAu, Darko, koji je to tebi protok.\nJa punim na 5000-8000 km kad vozim po otvorenom putu, 60-70 km/h prosecna brzina, sto ti je kada se podesi na jednu kap po minutu. Ili mozda imas Louis verziju sa duplo manjom bocicom?\nWoodyRider 35 Napisano Avgust 3\nBiće da je to odgovor... Ja imam malu bočicu, oko 2.500 km istera... Na 2000 dopunjujem. To je to.\nMladenV 31 Napisano Avgust 10\nMoze li mi neko reci koja je razlika izmedju\nScottoiler Louis Special i Scottoiler "V-System"\nosim razlike u ceni i vece bocice kod V-sistema?\nWoodyRider 35 Napisano Avgust 10\nSamo je to razlika što si naveo. U paketu dobijaš manju bočicu ulja i manji rezervoar za to ulje... Odnosno češće puniš.\nDarko Mihajlovic 589 Napisano Avgust 10\nOn 3.8.2018. at 11:01, sargeras je napisao:\nPa nesto se desilo sa slikama iz ove teme na pocetku gde mozes da vidis koji scott imam .. iz louisa jeste , ali nije manja verzija.. mislim da je onaj limited edition manja verzija , a ja imam onu normalnu ... e sad , jedino ako ima neka jos veca za koju ne znam , nemam pojima .. uglavnom , da protok mi je otprilike jedna kap na 60 sec, a za kilometrazu sam mozda i izlupao , jer ono , vise bas ne obracam paznju na lanac i podmazivanje pa i ne vodim racuna o kilometrazi...kad se isprazni - dopunim i cao\nsargeras 159 Napisano Avgust 10\nIsti kao ja, starija varijanta sa velikim rezervoarom. Bas se zacudih na takvoj razlici u kilometrazi.\nProveri ipak na temperaturi na kojoj vozis, mozda je veca nego ona kada si podesavao sistem. Protok stvarno znacajno varira s promenom temperature, narocito u slucaju upotrebe plavog ulja, iz licnog iskustva. Ja ga namestam na osecaj kada vidim da je lanac previse masan, felna previse zamrljana ili je pak previse suv.\nel classico 636 Napisano Avgust 10\nKoristim vakumski sa stereo diznom\nJednom uštelan, ništa ne minjam.\nBeverly 250IE se gasi\nNapisao Februar 24, 2017


SEEbiz.eu / Energopetrol dokapitaliziran sa 131 milion KM\nEnergopetrol Sarajevska berza\nDatum objave: 09.02.2018. - 08:00:36\nSARAJEVO - Energopetrol d.d. Sarajevo uspješno je dokapitaliziran sa 131 miliion KM, navodi se u obavijesti objavljenoj na stranici Sarajevske berze.\nKapital je povećan emisijom 10.480.000 redovnih (običnih) dionica nominalne vrijednosti 12,50 KM po dionici putem javne prodaje.\nNakon dokapitalizacije kapital Energopetrola iznosi 199,6 miliona KM. Dokapitalizacija Energopetrola je bila nužna jer su gubici nizani godinama "topili" kapital kompanije.\nAkumulirani gubitak, naime, premašivao je iznos od 200 miliona KM.


S neizmjernom tugom obavještavamo bh.plivačku javnost da je naša istaknuta plivačica Ana Čučković nastradala u saobraćajnoj nesreći,\ndanas, 30.05.2016. u poslijepodnevnim satima na magistralnom putu Trebinje-Herceg Novi.\nIznenadna smrt ove talentovane i veoma uspješne plivačice potresla je cijelu bh.plivačku scenu.\nAna Čučković (1998), bila je član PK Leotar iz Trebinja i repreprezentacije BiH. Jedna od najuspješnijih plivačica u BiH nedavno je proglašena za najperspektivniju sportistkinju Republike Srpske. Ana je bila višestruka prvakinja BiH i RS, te rekorderka u disciplinama 50 i 100 m prsno, osvajačica brojnih medalja sa domaćih i inostranih takmičenja, a nekoliko puta nastupala je i za reprezentaciju BiH.\nPosljednji nastup za svoj klub imala je 12/13. marta ove godine na Zmskom prvenstvu RS gdje se okitila zlatnom medaljom i titulom prvakinje RS u njenoj najboljoj disciplini 50 m prsno.\nAna je bila uzor, primjer i inspiracija mnogim plivačicama u BiH i regiji, svojim blistavim rezultatima skrenula je na sebe pažnju u najranijim počecima , a mnogobrojne titule i medalje potvrdile su očekivanja plivačkih stručnjaka da se u Trebinju rađa još jedna šampionka. Sunčane obale Trebišnjice i uzavreli hercegovački kamen pamtit će je decenijama, a novim generacijama plivačica i plivača bit će vječna uspomena i primjer.\nBh.plivanje iznenada je osiromašeno, ali i ponosno što su mnoge djevojke i mladići koji su znali Anu i plivali s njom, imali od nje šta naučiti i slijediti je. Vjerujemo da će njeni kolege i prijatelji dugo sa sjetom i pijetetom nositi u mislima njen vedri osmjeh i plivačku hrabrost.\nNjenoj neutješnoj porodici i članovima PK Leotar upućujemo iskreno saučešće , a našoj dragoj Ani želimo vječiti spokoj.\nDraga Ana, nećemo te zaboraviti!\nPočivaj u miru naša šampionko!


Šta je rekreacija a šta sport - Fizička kultura - Fizičke aktivnosti\n// Fizičke aktivnosti // Fizička kultura // Šta je rekreacija a šta...\nReč rekreacija dolazi od latinske reči re creo, re creare, što znači ponovo stvoriti, obnoviti, ponovo kreirati. U odnosu na čoveka značenje se povezuje sa regeneracijom, kvalitetnim odmorom, revitalizacijom. Naravno, misli se na sve ljudske sposobnosti, telesne i mentalne. Prema tome, rekreacija predstavlja svaku aktivnost izvan profesionalnog rada koju pojedinac lično izabere u cilju odmora, relaksacije, razonode i zabave.\nSadržaj rekreacije treba da nadoknaditi one potrebe koje su usled dnevnih obaveza zanemarene. Na taj način, tempo vašeg života treba da odredi kako ćete provoditi slobodno vreme. Rekreacija u tome ima važnu ulogu kroz raznovrsne sadržaje, ne samo iz domena sportske kulture, nego kulture uopšte, umetnosti, različitih hobija ili volonterskih aktivnosti. Prefiks rekreativni treba primarno da znači da se ne bavimo time zbog zarade nego iz lične potrebe. Sportska rekreacija koristi sport i telesnu aktivnost u svrhu zadovoljavanja potrebe za kretanjem i telesnom aktivnošću.\nSport ima za cilj rezultat, vrhunski domet, iznadprosečna opterećenja i slično. Sport danas predstavlja profesionalni izbor pojedinca, a uspeh i rezultati su vezani za više faktora, pre svega za timski rad i finansijska ulaganja.\nSportska rekreacija ima kao primarni zadatak pozitivno delovanje na zdravlje i to na sve njegove aspekte. U tom cilju, sportske aktivnosti i opterećenje treba da budu prilagođeni određenim grupama ljudi. Važno je naglasiti da je sportska rekreacija danas nužnost u smislu prevencije bolesti, a da je ona zanemarena kod velike većine stanovništva!


Najbolji VW autoservisi i automehaničari - Sarajevo! | Motointegrator\nPreporučeni autoservisi na lokaciji Sarajevo, koji podržavaju marku vozila VW\nNa našoj platformi postoje 59 autoservisa i automehaničara na lokaciji Sarajevo koji podržavaju marku vozila VW!\n1.9 km od centra lokacije Sarajevo\n7.6 km od centra lokacije Sarajevo\n5.9 km od centra lokacije Sarajevo\n1 - 20 rezultati 59 pronađenih servisa\nKoje mreže servisa možete pronaći u gradu Sarajevo, a koje su specijalizirane za popravku marke VW ?\nNa listi servisa u gradu Sarajevo , pronaći ćete auto servise specijalizirane za popravku automobila marke VW koji pripadaju mreži servisa: Bosch Service\nKoji su auto servisi locirani u gradu Sarajevo, a specijalizirani za popravku brenda VW?\nMožete izabrati jedan od 59 servisa iz grada Sarajevo, koji su specijalizirani za marku VW .Preporučujemo da rezervišete posjetu jednom od ovih servisa: BestDrive "MAJA" , Bosch Car Service "DJEEM TRANS" , ELVIR MATORUGA , VES-PROM , ZEBAX


Shopping u Milanu! - WANNABE MAGAZINE\nShopping u Milanu!\nNa pitanje koje su modne svetske destinacije, svako će odgovoriti Pariz, Njujork i London, ali pravi poznavaoci mode uvek navode i Milano, jer ovaj fantastični grad zajedno sa gore pomenutim predstavlja nezvanično glavni grad mode i dizajna. Pored kulturnog nasleđa, burnog noćnog života i bogate kuhinje, Milano je poznata po modnim brendovima i radnjama koje ovaj grad čine još interesantnijim. Najpoznatije italijanske modne kuće imaju svoja sedišta u Milanu, iako su osnovane u drugim gradovima – Gucci, Prada, Valentino, Armani, Golce&Gabanna, Versace, Missoni, Mochino, Luxottica, Trussardi, Etro, Miu Miu … Fashion week u Milanu koji se dešava dva puta godišnje je nešto što svi sa nestrpljenjem očekuju, a pogotovo nedelju muške mode koja je najpoznatija na svetu.\nGalleria Vittorio Emanuele na trgu Duomo predstavlja najstariji šoping centar, gde se mogu kupovati brendovi poput Prada-e, Massimo Dutti-ja, Gucci-ja i Louis Vuitton-a.\nSvako ko poseti Milano ne bi trebalo da propusti obilazak Quadrilatero della moda ili Via Montenapoleone modnog distrikta, u kome se nalaze najprestižniji brendovi. Iako mnogi od nas ne mogu da priušte odevne komade koje nude prodavnice u njemu, predlažemo šetnju kroz isti, jer svaki izlog predstavlja zasebno umetničko delo i praznik za oči. Pored lepih izloga na ulici možete videti možda i najlepše obučene ljude na svetu kojima je šoping u ovom delu grada svakodnevnica. Kvart je ograđen ulicama Via Montenapoleone, Via Manzoni, Via della Spiga i Corso Venezia. Nabrajamo samo neke od brendova – Alexander Mcqueen, Audemars Piguet, Baldinini, Bally, Bottega Veneta, Bulgari, Chopard, Dolce & Gabbana, Giorgio Armani, Etro, Giuseppe Zanotti, Gucci, Iceberg, La Perla, Louis Vuitton, Omega, Prada, Pucci, Ralph Lauren, Roberto Cavalli, Rocco Barocco, Salvatore Ferragamo , Sergio Rossi, Valentino, Versace, Yves Saint Laurent… Brojne radnje sa nakitom, “homemade” cipelama, sportske i krojačke radnje čine ovaj kvart još interesantnijim.\nVia Monte Napoleone, zajedno sa ulicama Rue du Faubourg-Saint-Honoré u Parizu, Via Condotti u Rimu, Oxford Street u Londonu i Via de’ Tornabuoni u Firenci, smatra se najvažnijom modnom ulicom na svetu.\nNe treba da propustite ni Via della Spiga, koja iako ima manji broj radnji nego Via Monte Napoleone, među kojima i Dolce & Gabbana, Prada, Tod’s, Giorgio Armani, Versace, predstavlja ’’najfensi’’ ulicu Milana.


Masažer zlata vredan - Glas Podrinja\nTELEFONSKIM POZIVIMA OBMANjUJU GRAĐANE\nPenzioneri najlakša meta. Iznos koji je u ugovoru naveden nije bio 9.000 nego 34.848 dinara, koje je Slavoljub bio u obavezi da isplati u narednih 18 meseci putem administrativne zabrane na penziju\nSvako ko još uvek ima fiksni telefon suočio se sa promocijama, anketama, “poklonima” neumornih pozivaoca, koji na neki čudan način znaju sve o vlasniku telefonskog broja. Imaju “magične” sprave za izlečenje svih bolesti za penzionere, jastuke i jorgane za nešto mlađe, pa čak i parfeme. Umeju i rođendan da čestitaju i ponude poklon, kom treba samo poštarinu platiti, znatno veću od vrednosti poklona.\nTu je i pozivanje na večere gde vešti trgovci nude naizgled obične predmete, ali po vrtoglavo visokim cenama, naravno samo tog dana je neverovatan popust, a uz to može i na rate. Uz uvežbane marketingške trikove, koje neko može smatrati i obmanom ili prevarom, ubede ljude da potpišu ugovor, a kada dođu kući i shvate da su istu stvar mogli da kupe za nekoliko puta manje para uglavnom je već kasno, jer negde sitnim slovima piše da prilikom odustajanja mora da se uplati trećina cene.\nPenzioneri su najlakša meta. Oslabljenog zdravlja i otežane pokretljivosti brzo poveruju u priče o masažerima, foteljama, dušecima, koji će im za tili čas rešiti sve probleme.\nKako navodi osamdesetčetvorogodišnji Slavoljub Gajić iz Gornje Rumske, prihvatio je ponudu “lekara” da dođu kod njega i obave preventivni pregled. (Ministarstvo zdravlja zaista realizuje akciju preventivnih pregleda po kućama) Ubrzo su se pojavili muškarac i žena u kombiju beogradskih tablica i sa logom jedne privatne firme. Pitali su ga koju terapiju pije i stavili mu “nešto na prst”. To je valjda bilo dovoljno da mu uspostave dijagnozu i odrede terapiju – masažer koji košta 9.000 dinara i koji može platiti u 12 mesečnih rata.\nPojeli su, popili, pa tražili i da im spremi rakiju jer “nikada tako dobru nisu pili”. Ljubazni deka bio je srećan što je imao priliku nekog da ugosti u svojoj vikendici, što su gosti otišli zadovoljni, a on, mislio je, pazario nešto što će mu koristiti.\nSlavoljubov sin Branislav kaže da je otac sestru i njega pozvao sledećeg dana i obavestio ih da je kupio masažer koji i oni mogu koristi. Kada je video spravu proverio je na internetu i video da se njena cena kreće od 2.000 do 5.000 dinara, te, iako je smatrao da je cena od 9.000 previsoka, rekao ocu da isplati masažer po ugovoru.\nProblem je međutim nastao kada je Branislav pogledao ugovor. Iznos koji je u njemu naveden nije bio 9.000 nego 34.848 dinara, koje je Slavoljub bio u obavezi da isplati u narednih 18 meseci putem administrativne zabrane na penziju.\n-Iako su mom ocu rekli da može da vrati aparat ako nije zadovoljan, u ugovoru piše da se prilikom vraćanja mora platiti trećina cene, što iznosi oko 100 evra. Na sajtu ove firme nisam uspeo da nađem cenu masažera, a pored njih prodaju još i posuđe i male kuhinjske i kućne aparate. Međutim, cene svega se mogu videti tek na prezentaciji. Posle više poziva i poruka uspeo sam da ih dobijem telefonom i rekli su mi da će u roku od 14 dana doći po masažer. To se nije desilo i administrativna zabrana je aktivirana. kaže Branislav Gajić, koji je podneo krivičnu prijavu protiv N.N. lica zaposlenog u ovoj firmi zbog prevare.\nPitanje koje muči našeg sagovornika je i to ko daje brojeve telefona penzionera po Srbiji ovakvim firmama i od njih pravi lake mete za vrhunske manipulatore, kako bi im uzeli dobar deo i onako niskih penzija.\nZabrinjavajuće je i što neretko zovu na rođendan i nude “poklon” što znači da im je dostupno više informacija od telefonskog broja.\nKako saznajemo i do Ministarstva zdravlja su stigle pritužbe većeg broja građana da su dobijali pozive na fiksni telefon od ljudi koji su se predstavljali kao njihovi zaposleni i raspitivali se o njihovom zdravlju. Za centralne medije demantovali su da fiksnim telefonom pozivaju građane na preventivne preglede.\nIz udruženja za zaštitu potrošača često apeluju na građane da ne nasedaju na ovakve obmane.\nBez odgovora druge strane\nPozvali smo broj telefona koji se nalazi na sajtu firme, ali kada su čuli o čemu se radi uputili su nas na drugi broj, sa drugim pozivnim, jer su oni “zaduženi za sve što ima veze sa prezentacijama”. Taj drugi broj bilo je nemoguće dobiti.


Ima li izlaza iz čiklit matriksa? - ČASOPIS KUŠ!\nIma li izlaza iz čiklit matriksa?\nEmi Abrahamson, Kako se zaljubiti u muškarca koji živi u žbunu\nLjubavna priča između devojke iz srednje klase i beskućnika – premisa romana zvuči kao savremena bajka, ali ima korene u stvarnosti: autorka je upoznala muža dok je živeo na ulicama Amsterdama, a ona bila u turističkom razgledanju. Pošto je anegdota o njihovom upoznavanju omiljena među njenim prijateljima, odlučila je da je pretoči u knjigu. Delo počiva na matrici čiklit književnosti koju autorka pokušava da obogati komentarima o savremenom društvu, klasnoj nejednakosti i percepciji. Na više mesta autorka uspeva da se odmakne od opštih mesta čiklit narativa, međutim, često im se priklanja, pa svojoj priči oduzima originalnost i potencijal da ostvari značajniji umetnički efekat. Knjiga nije naročito kvalitetna ni u umetničkom ni u društveno-kritičkom pogledu, ali vredi razmotriti neke njene momente, jer joj malo nedostaje da prevaziđe okvire žanra i ostavi ozbiljniji trag u savremenoj književnosti. Uostalom, smatram da knjigu sa nalepljenom čiklit etiketom, etiketom koja poručuje da je delo pisala žena za žene, ne treba odmah odbaciti kao banalnu. Ovaj žanr se bavi iskustvima mladih, profesionalnih žena u urbanom okruženju, i zato može biti vredan dodatak kritici savremenog sveta.\nRadnja dela ukratko glasi: Julija je na pragu tridesete, predaje engleski u Beču i tako se izdržava, nezadovoljna je životom i neodlučna po pitanju svojih ambicija – i naravno, singl je i u potrazi za romansom. Onda upoznaje Bena, kanadskog turistu koji je ostao bez novca u proputovanju Evropom, pa je ostao da živi na ulici, u žbunu iz naslova. Međutim, Ben je neopisivo šarmantan, Julija i on se zaljubljuju jedno u drugo, on se useljava kod nje – i onda je ostavlja bez reči jer su njihove navike, ukusi, ambicije i pogledi na svet različiti. Ona onda putuje preko pola sveta da ga pronađe i sve se, ipak, završava hepiendom.\nU početku nam deluje da je Julijin lik zamišljen kao tipična protagonistkinja ljubavnih romana sa trafike. Ona je smotana i smetena na dopadljiv način, monoton posao je sprečava da ostvari lične ambicije, i ima dvadeset devet godina – što je, ma koliko to bilo problematično, doba koje čiklit žanr problematizuje kao životnu prekretnicu. Međutim, iako je priča ispričana sa njene tačke gledišta, odmah nam je jasno da nije lik kome naše simpatije treba da teže: ona je cinična, sklona iskorišćavanju ljudi i svoj identitet gradi isključivo putem potrošačkih praksi, popunjavanja reklamnih upitnika i uživanja trivijalne pop kulture. Ističući junakinjinu sebičnost, dvodimenzionalnost i cinizam na više mesta u delu, autorka nas podstiče da preispitamo i druge protagonist(kinj)e sa kojima smo se identifikovali, čitajući slične žanr-romane, njihove postupke i vrednosti koje zastupaju. Dovodeći u pitanje motivaciju svoje junakinje, autorka nam sugeriše da je i njen motiv za srećnim krajem takođe šupalj, što nas takođe navodi da dovedemo u pitanje vrednosti čiklit žanra koji dominira današnjom produkcijom.\nS druge strane, lik beskućnika je apsolutno stereotipan lik savršenog muškarca za kojim čiklit protagonistkinja čezne. Mlad je, lep, spontan, emotivno nezreo i nedorastao životnim izazovima u idealnoj meri. Jedina mana mu je loša lična higijena i nepoznavanje pop kulture. Naime, junakinja smatra da to što Ben nije čitao Stivena Kinga i nije gledao The Wire predstavlja prepreku za njihovu vezu – što je dovoljno banalno da iritira čitaoca. Međutim, ako se setimo da junakinju i društvene krugove kojima pripada definiše konzumiranje, između ostalog, i pop kulture, jasno nam je da je njihov problem širih razmera: Ben se ne uklapa u matrice srednje klase. Takođe, Ben nije obrazovan, što Julija ne posmatra kao problem u pogledu razvoja njegovog intelekta i ličnih težnji, nego pre svega kao problem društvene percepcije njihove veze: „Šta će reći ljudi, profesorka i moler!” Julija, pritom, zaboravlja da je i sama prekarni radnik koji nije stručno usavršen – ona predaje engleski samo zato što je strankinja u Beču, ne poseduje nikakve veštine i zarađuje onoliko za koliko časova nedeljno se izbori. Princip po kom ona i Ben zarađuju je isti – ipak, ona nije u stanju da kritički sagleda svoju poziciju. Mnogi čiklit romani takođe ne pružaju priliku svojim junakinjama da razmisle o svom položaju, ali ovaj je stvorio idealnu priliku da njen glavni lik, narator ili sama autorka daju značajniji društveni komentar – i ta prilika nije iskorišćena.\nVelika tema romana – život beskućnika – veoma je značajna za umetničku obradu u današnjem (zapadnom) društvu u kome procenat stanovnika bez krova nad glavom raste. Mnoga dela tzv. ozbiljne književnosti ni ne pokušavaju da zađu na tu teritoriju, zato je žanr-roman koji se na to usuđuje presedan vredan hvale – ko kaže, uostalom, da limunada ne može da prenese poruke od društvenog značaja? Ipak, u ovom delu, tema života na ulici je banalizovana do krajnosti: Benove priče o ranijem životu su zanimljive anegdote, njegovi prijatelji beskućnici su tipični „loši tipovi”, njegov problem sa alkoholom je pojednostavljen. Nema ni govora o ženama beskućnicama, uzrocima zbog kojih ljudi žive na ulici, realnih problema sa kojima se suočavaju u svakodnevici, kao ni o procesu ponovnog integrisanja u društvo. Znajući da autorka ima pristup ovim informacijama, razočaranje što nije propisno obradila temu još je veće. Takođe, rešenje koje autorka nudi za izlaz sa ulice je klasično neoliberalno „uči školu”, koje može da uspe samo ako postoji način da beskućnici zadovolje svoje životne potrebe dok se školuju. Beskućnici kojima zgodna strankinja nije pružila ruku spasa, izgleda, nemaju nikakve šanse. Koliko god to bilo romantično i prigodno za ovaj tip priče, autorka je mogla drugačije da postupi. Velika je šteta što se ograničila na pisanje o svom ličnom iskustvu i nije iskoristila priliku da proširi društveno-kritički domet svog dela.\nNeka opšta mesta čiklit žanra su takođe banalizovana do krajnosti, toliko da su postala svoja suprotnost i ipak dala ovoj knjizi na značaju. Junakinjina romantična potraga za Benom po Kanadi, koja bi po pravilu trebalo da rezultira poljupcem na aerodromu, potpuno je besmislena. Julija ne uspeva iz prve da ga pronađe, pa kreće u krajnje dosadnu i rastegnutu epizodu turističkog razgledanja – čija je velika vrednost izneveravanje čitaočevih očekivanja. Ova epizoda nas izbacuje iz kolotečine čitanja ljubavne priče i pruža iznenađenje. Namera autorke bila je i da pokaže kako je junakinja usput sazrela i pronašla hrabrosti da živi samostalno. Ipak, autorka ruši tu svoju zamisao tako što vraća Juliju u Beč, gde ona naprasno shvata da će umreti sama sa mačkom. Zato obnavlja vezu sa Benom koji se, potpuno nemotivisano, vratio u grad da je potraži. Srećan kraj je obavezna stavka čiklit romana, međutim, samo pod uslovom da protagonistkinja završi sa muškarcem iz snova. Mnogi drugačiji srećni krajevi su bili mogući. Recimo, poglavlje u kome junakinja upoznaje sebe i nalazi zadovoljstvo i mir sama sa sobom, moglo je da bude idealan završetak. Budući da čitalac doživljava romantičan hepiend kao forsirano pripojen na priču, autorka mu (možda i nehotice) daje mogućnost da ga kritikuje i ispita i sve ostale vrednosti koje delo zastupa.\nLjubitelji lepe reči insistiraju na čitanju kvalitetne književnosti, ali smatram da i iz tzv. lakog štiva mogu da se izvuku značajne pouke, ako ne razmišljanjem o njegovim jakim mestima, onda kritikovanjem njegovih nedostataka i propusta. Značajniji problem je što se većina ženske književne produkcije obeležava etiketom jednog žanra i tako obezvređuje i sužava krug mogućih čitanja. Iako autorka pokušava da nam natukne da je poruka romana „ne sudi o knjizi…”, njegova najveća vrednost leži u kritikovanju protagonistkinje, njenog načina života i sveta kome pripada. Ova kritika je mogla da bude proširena i bolje argumentovana, ali ipak predstavlja iskorak iz matrice koja joj je nametnuta.\n← Jedan! (o predstavi „Kako ja ovo sinu da objasnim?”)\nKako razmišljati o nekim problemima u transrodnom sportu (contd.) →


- Moramo da vidimo. Bez odluke, uopšte nismo obavešteni... Nismo videli ništa, ne čujemo ništa - rekao je Tramp novinarima, prenosi Rojters.\nOn je novinarima u Vašingtonu rekao da ostaje da se vidi da li će samit biti održan i dodao da će i dalje insistirati na denuklearizaciji Korejskog poluostrva, javio je "Sputnjik".\nSeverna Koreja je saopštila ranije da će da preispita održavanje samita sa SAD, ako Vašington nastavi da insistira na jednostranoj denuklearizaciji.\nZvanična novinska agencija Severne Koreje KCNA javila je da je Pjongjang otkazao pregovore na visokom nivou sa Seulom zbog vojnih vežbi SAD i Južne Koreje.\nTRAMP NAJAVLJUJE "Uskoro sastanak sa Kim Džong Unom"\nPens odložio put u Brazil zbog sastanka Trampa i Kima


Očekuju ih sjajni trenuci do 22. novembra 2018: Ova 3 horoskopska znaka će uživati do kraja vladavine Škorpije | Astrosudbina\nNaslovna Horoskop Očekuju ih sjajni trenuci do 22. novembra 2018: Ova 3 horoskopska znaka...\nOčekuju ih sjajni trenuci do 22. novembra 2018: Ova 3 horoskopska znaka će uživati do kraja vladavine Škorpije\nSezona Škorpije je započela 23. oktobra i trajaće do 22. novembra. Ovaj period će mnogim znakovima Zodijaka biti napet, jer je ovu jaku energiju nemoguće ne osetiti.\nTipične Škorpije su neustrašivi ljudi koji se hrabro suočavaju sa svim neprijatnostima koje život donosi jer veruju u svoju unutrašnju snagu.\nDok smo pod vladavinom Škorpije mnogi od vas će osetiti moć i snagu, ali to naravno zavisi od vaše natalne karte i u kojoj kući se nalazi Škorpija.\nMeđutim, sezona misterioznih Škorpija će nekim znakovima Zodijaka doneti sjajne trenutke!\nUvek su hrabrili druge da budu blagi prema sebi, a sada je vreme da slušaju svoj savet.\nŠkorpije će imati puno sreće, jer ovo je njihovo vreme. Jupiter napušta njihov znak 8. novembra, ali planeta sreće ih neće ostaviti bez ičega.\nDaće im nešto lepo, pa bi trebalo da budu spremni i čekaju.\nS druge strane, Sunce putuje neko vreme kroz njihovu dvanaestu kuću, tako da postoje velike šanse da se osećaju letargično.\nAli kada Sunce napokon “zasedne” u njihovu prvu kuću – stvari se potpuno menjaju za njih!\nOvo je bilo dugo i oprezno putovanje za Ribe, ali stvari će se konačno promeniti za njih.\nPreživeli su zaista težak period, naučili nekoliko lekcija i stvarno odrasli.\nS obzirom na to da Sunce prolazi kroz devetu kuću visokog učenja i lične filozofije, oni će biti spremni za velike stvari.\nŠta god da izaberu, oni će bez sumnje biti vrlo uspešni!\nCeo Svemir je na njihovoj strani.\nPrethodni tekstAstro događaj godine: Jupiter se posle 12 godina vraća u svoje sedište, u znak Strelca 9. novembra 2018.\nSledeći tekstDnevni horoskop za 8. novembar 2018. Ovan da taktizira u ljubavi, Bik previše očekuje, Blizanac strog, Rakovima problemi sa zglobovima, Lav izbegava obaveze


Neobjektivno informisanje i neaktivnost odgovornih razlog za ksenofobiju. - AzilSrbija\nPočetna / PRESS / MI U MEDIJIMA / Neobjektivno informisanje i neaktivnost odgovornih razlog za ksenofobiju.\n28.01.2021. Beograd, Posle netačno prenete informacije u većini main streem medija o pljački u centru Beograda koju su navodno učinili migranti, javnost i građani su se osetili ugroženi, a strah i animozitet prema migrantim, azilantima i izbeglicama su još porasli.\nBez reakcije nadležnih institucija i bez vidnog demantija u medijima, antagonizam i ksenofobija među građanima nastavilja da jača i sa ovom netačno prenetom informacijom. APC gostovao na tu temu u jutarnjem programu Prve TV, zajedno sa Komesarijatom za izbeglice i migracije.\nAPC je oštro kritikovao postojeće izveštavanje medija ali i pristup u rešavanju problema migracija i azila u Srbiji, dok je direktor APC građanima pokušao da objasni gde su konkretni koreni i ključevi problema u prihvatu, postupku i zaštiti izbeglih kao i u upravljanju migracijama na teritoriji Srbije.\nPrethodno Maloletnik u besvesnom stanju usled smrzavanja na otvorenom.\nSledeće Zahtev za azil nedostupan izbeglicama.


BiS u medijima > Srbija između eko kriminala i zelene ekonomije\nSrbija između eko kriminala i zelene ekonomije\nIntervju: Jovica Božić, vlasnik kompanije „Božić i sinovi“\nPočetak pristupnih pregovora o članstvu Srbije u Evropskoj uniji, zakazan za 21. januar 2014. godine, otvara mnogo više ozbiljnih pitanja od Kosova ili reforme pravosuđa. Veliki deo tih pregovora biće vezan za ekologiju, posebno regulativu vezanu za reciklažnu industriju .\nU kakvom stanju je domaća reciklažna industrija uoči početka pregovora o članstvu Srbije u Evropskoj uniji, šta će taj proces značiti za ozbiljne investitore u reciklažnu industriju, ali i kako država treba da uredi poslovanje reciklažne industrije u Srbiji, za Danas govori Jovica Božić, vlasnik kompanije „Božić i sinovi“.\n* Šta je glavna zamerka domaće reciklažne industrije resornom ministarstvu i šta donose nove izmene Zakona o upravljanju otpadom?\nMora se potpuno otvoriti prema potrebama industrije, lakšeg poslovanja, održivih procedura, predvidivog poslovanja u budućnosti, držanja reči i više rada u regionu za potrebe novih tržišta. Kako ćemo investirati ako su konkursi ili podsticaji zavisni od koalicije . Ministarstvo mora da uvede red i sistem u poslovanju, da natera sve ostale učesnike da ga poštuju i na kraju da ga i sami poštuju. Bez toga nema napretka. Zakon o upravljanju otpadom je postao tesan i preskup za srpsku industriju i morao je da se uradi redizajn uvođenjem nekoliko novih alata za upravljanje otpadom. Tako se u predlogu novog Zakona o upravljanju otpadom uvodi kategorija nusproizvoda (end of waste), prestanak statusa otpada i njegova valorizacija. Potrebno je podstaći ponovnu upotrebu otpada, smanjenje administrativnih procedura, kategorizacija, taksi i ostalih pomagala kojima administracija trenira strogoću. Druga krupna promena je uvođenje reda u izdavanju dozvola za sakupljanje, transport , skladištenje i tretman otpada. Ne treba Srbiji više od 2.500 dozvola koje je teško kontrolisati i koje podstiču sivo tržište netransparentnim kretanjem otpada. Dozvole moraju biti kredibilne, da odražavaju stanje na terenu i da su pokrivene dobrim garancijama osiguranja, tako da rezultat bude zdrava i uspešna zelena ekonomija u Srbiji. Sve drugo je igrokaz za netransparentne tokove i eko kriminal koji je u porastu.\n* Srbija godinama usvaja evropske zakone, koji uglavnom nisu zaživeli u praksi, da li je reciklažna industrija izuzetak?\nProblemi su uvek isti, kako sprovesti zakon, kako kontrolisati tokove otpada, kapacitete, pomoći domaću reciklažnu industriju, čuvati vredan sekundar u domaćoj privredi i hrabro rešavati opasan otpad. Svaka administracija ima isti problem od 2000. godine. Ključno je smanjiti troškove proizvodnje i izbeći suvišne administrativne procedure, podići stepen reciklaže i upotrebnu vrednost otpada. Podstaći upotrebu reciklažnih materijala u industriji i biti energetski efikasan, jer su to preduslovi za opstanak na tržištu.\n* Kako u praksi izgledaju problemi koje imaju investitori u reciklažnoj industriji i šta država treba da uradi kako bi investitorima olakšala poslovanje u Srbiji?\nDržava mora da shvati da se priroda štiti otvaranjem novih reciklažnih pogona za tretman opasnog otpada, a ne jednosmernim zabranama i pobijanjem svih ideja za otvaranje novih pogona. Mi nismo toliko pametni da izmišljamo nove neproverene tehnologije, ali smo sigurno dovoljno pametni da kupimo postojeće tehnologije i znanja i primenimo ih na našem tržištu. Zato se ne treba plašiti novih pogona za reciklažu. U protivnom ćemo biti zatrpani opasnim otpadom. Mislim da bi liberalizacija prekograničnog kretanja opasnog i neopasnog otpada pomogla Srbiji da postane regionalni centar i da bi tako bio ubrzan razvoj i iskorišćenost već postojećih pogona. Na primer, naš pogon za tretman sijalica i fluorescentnih lampi je trenutno jedini u ovom delu Balkana, a ima kapacitet deset puta veći od Srpskog tržišta. Zašto ne bi uslužno tretirali i za zemlje u našem okruženju: Makedoniju, Crnu Goru, Bosnu, Hrvatsku, Sloveniju i ostale?\n* Kakvo je iskustvo kompanije „Božić i sinovi“ kada je reč o „zelenim“ investicijama na tržištu Srbije?\n„Božić i Sinovi“ su pioniri srpske reciklažne industrije. Među prvima smo prepoznali šansu u zelenoj industriji i reciklaži elektronskog i električnog otpada. Kao investior iz dijaspore još 2006. godine otvorio sam postrojenje za tretman elektronskog otpada. To je bio veliki znak i ostalim ozbiljnim investitorima da se uključe u ovu privrednu granu. Danas zapošljavamo oko 70 uglavnom mladih ljudi, a indirektno upošljavamo više od 500 lica. Naš kapacitet je mogućnost tretmana 13.000 tona elektronskog otpada godišnje, a mi taj kapacitet koristimo svega 20 posto. To znači da naša firma mora imati rast u narednim godinama od 500%, ukoliko Srbija zaista krene ka članstvu u Evropskoj uniji. Mi verujemo u to, a i EU nam to nameće. Kada bi Eko fond zaživeo i kada bi se naknade - podsticajna sredstva za elektronski otpad, redovno kvartalno isplaćivale, mi bi za pet godina imali više od 300 zaposlenih direktno i više od 2.000 indirektno uposlenih.\n* Šta mislite o ponovnom osnivanju Eko fonda?\nTo je najbolja odluka administracije i ministarke Zorane Mihajlović, da se izvuku i isprave grešku koju su napravili ukidanjem već postojećeg fonda na samom početku njihovog rada i dobra prilika da se nadoknadi izgubljeno vreme! Bez ekonomskih instrumenata nema prave politike životne sredine. To nije ekološka ekonomija, već socijalna ekologija. Srbiji su potrebna nova radna mesta i inkluzija siromašnih u sakupljanje otpada. Valorizacija otpada i novi proizvod su razvojna šansa. Procene govore da Srbija godišnje „sahrani“ 50 miliona evra zato što ne razvrstava otpad i baca ga na deponije. Da ne govorimo o tome koliko bi kroz reciklažnu industriju mogao da zaživi koncept socijalnog preduzetništva u kome bi se marginalne društvene grupe poput Roma, iz sfere crnog tržišta, mogle uvesti u ekonomski održiv i legalan sistem prikupljanja različitih vrsta otpada. Veliki je potencijal za rast u reciklažnoj industriji, broj zaposlenih bi mogao da poraste za najmanje 30.000 ljudi do 2020. godine. To je najveća fabrika u Srbiji, po broju zaposlenih, 30 puta veća od jednog Fijata ili Jure.\n* Ima li problema u naplati eko takse i koji je udeo crnog tržišta u reciklažnoj industriji?\nProblema ima svuda. I najrazvijenije ekonomije sveta mogu da naplate do 90%, a kod nas zbog nedostatka kontrole i nadzora, digitalnih baza i softvera naplata je oko 20% što odgovorne kompanije dovodi u netržišnu poziciju i povećava troškova njihovog poslovanja. Država jednom mora da uvede red i preuzme odgovornost za novac koji se gubi i odlazi u privatne džepove. Potrebno je da ekološka i tržišna inspekcija, kao i policija i poreska uprava podižu i kontrolišu sistem. Ako bi svi plaćali taksu za proizvod koji posle upotrebe postaje otpad, onda bi se taksa koja je danas visoka mogla prepoloviti. Znači država treba da radi svoj posao, a ne da posmatra procese i propušta poslove. Na jednoj strani se borimo za budžet i povećanje taksi, a na drugoj strani to isto nam curi .Hrvatski fond godišnje prikupi 200 miliona evra na ime taksi, Srbija oko 40 miliona evra. I ovih 40 miliona da se deli redovno – kvartalno, kako je to zakonom predviđeno, srpska reciklažna industrija bi bila duplo efikasnija i u ovim uslovima poslovanja. Sredstva iz fonda dve godine zaredom kasne više od 12 meseci i u takvim uslovima je nemoguće planirati puko održavanje sistema, a kamoli neke nove investicije i razvoj. Takođe, ne znam zašto se stalno eksperimentiše, jer od 2000. godine imamo stalne promene statusa ekologije u podeli ministarstava. Ekologija je u vezi sa naukom, pa zdravljem, pa energetikom, a ova poslednja kombinacija, je politički mutant, neprirodni savez u kome je energetika gazdarica, a ekologija podstanar u ministarstvu. U ministarstvu se ne zna ko je odgovoran za ekologiju i velika je fluktuacija kadrova. Na duži period to je neodrživo, Srbiji je potrebno Ministarstvo ekologije. Ne zaboravite da se skoro 30% zakona za pristup EU odnosi na zaštitu životne sredine, a za pridruživanje EU nije dovoljno usvojiti zakone, oni moraju ozbiljno zaživeti u praksi. Ako to želimo, za to je neophodan mnogo jači kadrovski i infrastrukturni kapacitet države od onoga koji sada imamo kada je reč o zaštiti životne sredine.\n* Na kraju, u svetlu najava krizne 2014. godine, koji su investicioni planovi kompanije „Božić i sinovi“?\nSvaki poslovan čovek ima želje i planove. Tako i ja već godinu i po dana sanjam da dobijem dokumentaciju od lokalne samouprave Pančeva za otvaranje nove firme URBAN MINING (Urbano Rudarstvo) u mom selu Omoljica kod Pančeva, gde sam već kupio građevinsku parcelu od dva hektara. Ova nova kompanija bavi ce se tretmanom i preradom metalne prašine iz željezara, metalnih opiljaka i otpadaka, kao i tretmanom auto katalizatora koji su kao reciklažni biznis trenutno u Srbiji u potpuno sivoj-kriminalnoj zoni.Svi srpski katalizatori, a govorimo o nekoliko hiljada tona, završavaju u inostranstvu crnim kanalima, a oni su bogati platinom ,rodijumom i paladijumom koji su mnogo skupi i traženi na tržištu, vrednost katalizatora iz rafinerije Pančevo je preko 5 miliona eura i sve se izvozi, jer u Srbiji ne postoji tretman za to, a u pitanu je neopasan otpad .Moj je plan i želja da prvi podignem ovakvo postrojenje u regionu . Zamislite, na periferiji sela nova grinfild fabrika koja u startu nudi pedesetak novih radnih mesta. Srbija stalno „trubi“ o novim radnim mestima, a ja molim da mi se stvore uslovi da mogu po svim zakonima i propisima da otvorim novu fabriku. Očekujem da će me u 2014. godini resorno ministarstvo dati podršku ovom projektu, na koju čekam više od godinu dana.\nNa kraju bih želeo da podvucem da je Srbija ipak najbolja za investicije iz samo jednog razloga što u njoj ne postoji ozbiljna konkurencija. Konkurencija su samo političke firme koje traju koliko i mandat jedne stranke, a prave ostaju večito.


Vlada Federacije BiH treći put traži konsultanta za istraživanje nafte i plina – Energetika.ba\nNakon dva neuspješna pokušaja da pronađe stručnog konsultanta koji bi joj pomogao da raspiše međunarodni tender za dodjelu koncesije za istraživanje n\nNakon dva neuspješna pokušaja da pronađe stručnog konsultanta koji bi joj pomogao da raspiše međunarodni tender za dodjelu koncesije za istraživanje nafte i gasa u Federaciji BiH, federalna Vlada se dala u novu potragu.\nProšle godine obavijestili su resorno ministarstvo o namjeri da se vrate u projekat, ali se nisu pojavili na zakazanom sastanku sa predstavnicima Vlade FBiH, prenosi Indikator.ba.\nMediji su 2016. pisali o navodnoj zainteresiranosti za istraživanje “crnog zlata” u BiH naftnih giganata poput francuskog Totala, Key Petroleuma iz Australije i Spectruma iz Velike Britanije, ali konkretnih iskazanih namjera nije bilo.\nNafta 975 nafta 580 top 1801 Vlada FBIH 41


Servis Miele veš mašina, 063/554 535, povoljno, 08-23h, popravka veš mašina Miele Beograd\nMiele je omiljena marka mnogih ljudi, jer je veoma kvalitetna i dugotrajna. Ako imate miele veš mašinu, onda znate šta ste kupili, ali ipak ništa nije večno, tako da i ova marka može da se pokvari i da vam zatreba pouzdan majstor.\nVeš mašinu koristimo gotovo svakodnevno, pa ponekad i više puta u toku dana, posebno u porodicama koje imaju malu decu, više članova ili kućne ljubimce. Potrebno je uvek imati čistu garderobu, posteljinu, prekrivače i sve ostalo.\nIz svega ovoga zaključujemo da je normalan, svakodnevni život bez veš mašine, praktično nemoguć, pa nam je majstor potreban što pre, kada nešto nije u redu.\nServiser za Miele veš mašine\nZa doktore za ljude, važi izreka da je najbolji onaj koji je najbliži. Tako isto i za majstore moguće je reći da je najvažnije da nam oni budu pri ruci, tj. da kada pozovemo broj telefona, ne dobijemo odgovor da će majstor doći za nekoliko dana, već čim pre.\nNaše ekipe su uvidele ovu potrebu ljudi da žele da im se intervencije obave odmah, praktično, čim je nastao kvar i da nisu u mogućnosti da čekaju da se majstorima oslobode termini koji su unapred rezervisani.\nKod naših ekipa imaćete lepo iskustvo da oni izlaze na teren onda kada ih pozovete, tj. u roku od sat vremena biće na vašem pragu, ma gde da se nalazite na teritoriji Beograda. Njih čekaju spremna i opremljena vozila, tako da je samo potrebno da ih pokrenu i krenu ka vama. U vozilima se nalazi sva potrebna oprema, tehnika, mašine i alati, kao i rezervni delovi za popravke.\nMajstor za Miele veš mašine\nDolazak na adresu se ne naplaćuje, već samo ruke majstora, dakle, usluga koja se pruža i eventualno, deo koji se menja. Kada smo kod toga, deo je uvek originalan, od istog proizvoiđača od koga je i mašina, dakle, Miele.\nMiele servis za veš mašine Beograd\nKod naših majstora ne postoje delovi kojima se ne zna poreklo, koji su sumnjivi i bez garancije, jer i na ovaj način naše ekipe odgovaraju za svoj rad. Budite deo naše velike poslovne porodice, jer nas ljudi uvek iznova zovu za svaki problem koji imaju, a rado nas preporučuju i svojim rođacima, kolegama, prijateljima, poznanicima... Svaki dan naša mreža zadovoljnih korisnika sve je veća, i na taj način poslujemo preko trideset godina. Pozovite nas i uverite se u besprekoran kvalitet usluge i realne cene.


Types of articulation errors on constanant clusters in the speech of children with hearing impairment\nVrste artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha\nThe goal of this paper was to examine the types of articulation errors on consonant clusters in the speech of children with hearing impairment. The types of errors were examined in relation to the sex, age and level of hearing damage. Also, we examined the influence of speech-language therapy on articulation errors. The sample consisted of 30 children with hearing impairment, aged 4-7 years, including 17 girls and 13 boys. The structure of the participants in relation to the level of hearing impairment was 9 children with profound impairment, 10 with severe impairment and 11 with moderate hearing damage. The experimental procedure included the formulation of a language corpus for examining consonant clusters, formulation of an error rating scale for these segments of speech and a double analysis of the examined occurrences, including auditory and spectrogram analysis of the communicated consonant clusters. Results show that there as a rule there is the presence of articulation errors r...elative to the consonant group and the complexity of the phonetic combination within the consonant cluster. Also results were obtained that show that the degree of hearing impairment, age and the duration of the period in which the subject had undergone speech-language therapy influence the presence and type of articulation errors on consonant clusters in the speech of children with hearing impairment.\nCilj rada je bio da se ispitaju vrste artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha. Vrste artikulacionih odstupanja su ispitivane u odnosu na pol, uzrast, stepen oštećenja sluha. Takođe je i ispitivan uticaj govorno - jezičke rehabilitacije na odstupanje suglasničkih skupova. Uzorak je obuhvatao 30 dece oštećenog sluha uzrasta od 4 do 7 godina i to 17 devojčica i 13 dečaka. Struktura uzorka u odnosu na stepen oštećenja sluha je bio 9 dece sa veoma teškim oštećenjem sluha, 10 sa teškim oštećenjem i 11 sa umereno teškim oštećenjem sluha. Eksperimentalni postupak je podrazumevao formulisanje jezičkog korpusa za ispitivanje suglasničkih skupova, formiranje skale odstupanja ovih govornih segmenata i dvostruku analizu ispitivane4 pojave i to auditivnu procenu i spektrogramsku analizu izgovorenih suglasničkih skupova. Rezultati pokazuju da postoji određena pravilnost u zastupljenosti artikulacionih odstupanja u odnosu na suglasničku grupu i u odnosu na složenos...t fonemske kombinacije unutar suglasničkog skupa. Takođe su dobijeni rezultati koji ukazuju da stepen oštećenja sluha, uzrast i dužina trajanja govorno-jezičke rehabilitacije utiču na zastupljenost i vrstu artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha.\nhearing impairment / consonant clusters / articulation errors / preschool aged children / spectographical analysis / oštećenje sluha / suglasnički skupovi / artikulaciona odstupanja / predškolski uzrast spektrografska analiza\nSpecijalna edukacija i rehabilitacija, 2006, 1-2, 141-150\nUR  - http://rfasper.fasper.bg.ac.rs/handle/123456789/100\nAB  - The goal of this paper was to examine the types of articulation errors on consonant clusters in the speech of children with hearing impairment. The types of errors were examined in relation to the sex, age and level of hearing damage. Also, we examined the influence of speech-language therapy on articulation errors. The sample consisted of 30 children with hearing impairment, aged 4-7 years, including 17 girls and 13 boys. The structure of the participants in relation to the level of hearing impairment was 9 children with profound impairment, 10 with severe impairment and 11 with moderate hearing damage. The experimental procedure included the formulation of a language corpus for examining consonant clusters, formulation of an error rating scale for these segments of speech and a double analysis of the examined occurrences, including auditory and spectrogram analysis of the communicated consonant clusters. Results show that there as a rule there is the presence of articulation errors relative to the consonant group and the complexity of the phonetic combination within the consonant cluster. Also results were obtained that show that the degree of hearing impairment, age and the duration of the period in which the subject had undergone speech-language therapy influence the presence and type of articulation errors on consonant clusters in the speech of children with hearing impairment.\nAB  - Cilj rada je bio da se ispitaju vrste artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha. Vrste artikulacionih odstupanja su ispitivane u odnosu na pol, uzrast, stepen oštećenja sluha. Takođe je i ispitivan uticaj govorno - jezičke rehabilitacije na odstupanje suglasničkih skupova. Uzorak je obuhvatao 30 dece oštećenog sluha uzrasta od 4 do 7 godina i to 17 devojčica i 13 dečaka. Struktura uzorka u odnosu na stepen oštećenja sluha je bio 9 dece sa veoma teškim oštećenjem sluha, 10 sa teškim oštećenjem i 11 sa umereno teškim oštećenjem sluha. Eksperimentalni postupak je podrazumevao formulisanje jezičkog korpusa za ispitivanje suglasničkih skupova, formiranje skale odstupanja ovih govornih segmenata i dvostruku analizu ispitivane4 pojave i to auditivnu procenu i spektrogramsku analizu izgovorenih suglasničkih skupova. Rezultati pokazuju da postoji određena pravilnost u zastupljenosti artikulacionih odstupanja u odnosu na suglasničku grupu i u odnosu na složenost fonemske kombinacije unutar suglasničkog skupa. Takođe su dobijeni rezultati koji ukazuju da stepen oštećenja sluha, uzrast i dužina trajanja govorno-jezičke rehabilitacije utiču na zastupljenost i vrstu artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha.\nT1  - Types of articulation errors on constanant clusters in the speech of children with hearing impairment\nT1  - Vrste artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha\nUR  - conv_241\nauthor = "Đoković, Sanja",\nabstract = "The goal of this paper was to examine the types of articulation errors on consonant clusters in the speech of children with hearing impairment. The types of errors were examined in relation to the sex, age and level of hearing damage. Also, we examined the influence of speech-language therapy on articulation errors. The sample consisted of 30 children with hearing impairment, aged 4-7 years, including 17 girls and 13 boys. The structure of the participants in relation to the level of hearing impairment was 9 children with profound impairment, 10 with severe impairment and 11 with moderate hearing damage. The experimental procedure included the formulation of a language corpus for examining consonant clusters, formulation of an error rating scale for these segments of speech and a double analysis of the examined occurrences, including auditory and spectrogram analysis of the communicated consonant clusters. Results show that there as a rule there is the presence of articulation errors relative to the consonant group and the complexity of the phonetic combination within the consonant cluster. Also results were obtained that show that the degree of hearing impairment, age and the duration of the period in which the subject had undergone speech-language therapy influence the presence and type of articulation errors on consonant clusters in the speech of children with hearing impairment., Cilj rada je bio da se ispitaju vrste artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha. Vrste artikulacionih odstupanja su ispitivane u odnosu na pol, uzrast, stepen oštećenja sluha. Takođe je i ispitivan uticaj govorno - jezičke rehabilitacije na odstupanje suglasničkih skupova. Uzorak je obuhvatao 30 dece oštećenog sluha uzrasta od 4 do 7 godina i to 17 devojčica i 13 dečaka. Struktura uzorka u odnosu na stepen oštećenja sluha je bio 9 dece sa veoma teškim oštećenjem sluha, 10 sa teškim oštećenjem i 11 sa umereno teškim oštećenjem sluha. Eksperimentalni postupak je podrazumevao formulisanje jezičkog korpusa za ispitivanje suglasničkih skupova, formiranje skale odstupanja ovih govornih segmenata i dvostruku analizu ispitivane4 pojave i to auditivnu procenu i spektrogramsku analizu izgovorenih suglasničkih skupova. Rezultati pokazuju da postoji određena pravilnost u zastupljenosti artikulacionih odstupanja u odnosu na suglasničku grupu i u odnosu na složenost fonemske kombinacije unutar suglasničkog skupa. Takođe su dobijeni rezultati koji ukazuju da stepen oštećenja sluha, uzrast i dužina trajanja govorno-jezičke rehabilitacije utiču na zastupljenost i vrstu artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha.",\ntitle = "Types of articulation errors on constanant clusters in the speech of children with hearing impairment, Vrste artikulacionih odstupanja suglasničkih skupova u govoru dece oštećenog sluha",\npages = "150-141",\nurl = "conv_241"\nĐoković, S.. (2006). Types of articulation errors on constanant clusters in the speech of children with hearing impairment. in Specijalna edukacija i rehabilitacija\nUniverzitet u Beogradu - Fakultet za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju, Beograd.(1-2), 141-150.\nĐoković S. Types of articulation errors on constanant clusters in the speech of children with hearing impairment. in Specijalna edukacija i rehabilitacija. 2006;(1-2):141-150.\nĐoković, Sanja, "Types of articulation errors on constanant clusters in the speech of children with hearing impairment" in Specijalna edukacija i rehabilitacija, no. 1-2 (2006):141-150,


(VIDEO) POBEDIO U SLAGALICI PA POSLAO SNAŽNU PORUKU Oni treba da budu UZOR deci a ne RIJALITI ZVEZDE | Zabava | Kurir\nZamalo rasplakao voditeljku\nZanimljivosti 20.04.2017. 14:36h 24.05.2017. 14:56h\nU sinoćnoj emisiji čuvenog kviza "Slagalica", pobednik je poslao poruku koju svi dobro treba da zapamte, a voditeljka se zamalo rasplakala.\nNaime, Dragan koji je se takmičio protiv Eme i odneo pobedu, na samom kraju je obratio gledaocima jakim rečima.\nOn je prokomentarisao svoju protivnicu i to na najlepši način.\n"Ena je izuzetan takmičar, budućnost je pred njom. U poslednja 2 ili 3 ciklusa, ovde se pojavilo mnogo izuzetnih takmičara. Meni, kao nekom ko polako odlazi, je drago što se to tako dešava. Definitivno dolazi do smene generacija i strašno mi je drago zbog ovih mladih, pametnih ljudi. koji se ovde pojavljuju. Oni treba da budu uzor ovoj deci koja dolaze, a ne zvezde rijaliti šoua", rekao je Dragan.\nOve reči pogodile su voditeljku, koja je dodala:\n"Hvala vam Dragane, još ćete me i rasplakati ovde."\nPogledajte ovu emisiju i poslušajte Draganovu poruku (19:00):\nslagalicarijalitizvezdeuzordecapobedamladi ljudikvizsnažna porukaDragan


Pre putovanja u ovih pet država trebalo bi da se vakcinišete - 92putovanja\nIzvor: punkufer.hr sreda, 23.05.2018. | 08:25\nbio sam u indiji i peru bez ikakvih vakcina, ziv sam i zdrav\n(Komšija Rade, 23. maj 2018 13:30)\nOtišao jedan moj poznanik u razmenu studenata u Brazil, i tamo, na ogromnu žalost svih koji su ga znali, umro od neke tropske bolesti, tako da ne treba imati takav stav, jer i mnogo oprezniji preduzimaju veliki rizik!\n(paja, 24. maj 2018 10:00)\n(Bata Sale, 23. maj 2018 13:19)\nNe postoji efikasna vakcina protiv denge. Plus, ljudi sa solidnim imunitetom ne umiru od nje.\n(Moki, 24. maj 2018 06:35)\nNe znam za ove ostale zemlje, ali za Brazil ne "treba" da se vakcinišete, veæ MORATE, pošto je to uslov za dobijanje vize. I nije samo žuta groznica u pitanju, veæ i niz drugih bolesti, kao i vakcine koje su obuhvaæene našim kalendarom obavezne vakcinacije...\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (ja, 23. maj 2018 09:23)\nNosiocima srpskog pasoša ne treba viza za Brazil veæ godinama...\n(Sremac, 24. maj 2018 00:46)\n@dax Kada se govori o žutici najèešæe misli se na Hepatitis A. On se dobija najèešæe preko prljavih ruku, u nehigijenskim uslovima, itd. Najveæi deo populacije prokužen je ovim virusom, jer je infekcija najèešæe bez simptoma, blaga. Osoba ni ne zna da je imala. Hepatitis B je znatno ozbiljniji problem. Najèešæe se dobija nezaštiæenim seksualnim putem, kod narkomana, gej populacije, kod zubara (retko), tetoviranje kod neproverenih "majstora" i sl.\n(Miki, 23. maj 2018 15:03)\nA za Nedoðiju?\n(petar, 23. maj 2018 13:47)\nBolje je da se kategorisalo pod tropskim i sub-tropskim klimama i usput koje su to zemlje, ovako nigde ni Afrike i delova Azije za koje treba vakcinacija. Zna se da za taj pojas mora uglavnom da bude za zutu groznicu (10 god. vakcina), lekovi protiv malarije (i to koje vrste, radi adekvantog leka), vakcine za japanski encefalitis (Azija - Pacifik),hepatitis A, tetanus, difteriju, tifus, koleru (Afrika) itd.. pre svakog puta pogledajte sta 'world health org' ima li koje upozorenje ili travelhealthpro + knjige/forumi/TripAdvisor i sl. i onda vakcine + lekovi. Putovanja bez informisanja su neodgovorna. Ne znam kako je to u Srbiji organizovano, ovde prodavnice koje prodaju opremu za avanturisticke odmore imaju travel-kliniku i medicinsko osoblje koje daju vakcine pri prodavnici i koji stalno proveravaju ima li koje upozorenje za tu oblast gde idete da vas posavetuju. Posebno sto u neke zemlje ne mozes da udjes bez potvrde o vakcinama (uglavnom za zutu groznicu) i meni su te potvrde trazili (za zemlje Juzne Amerike/Afrike). Ako ikada pogledate preporuke za Srbiju, onda su pored vakcina za tetanus, hepatitis A i B, preporucene vakcine za krpeljni encefalitis i protiv besnila jer to nije iskorenjeno kod nas.\n(Ljiljana, London, 23. maj 2018 13:43)\nBio u Indiji dva puta i nikad mi niko nije rekao da moram da se vakcinisem nit mi je nekad neko tražio na uvid karton o vakcinaciji.\n(Dejan, 23. maj 2018 13:24)\nI za Tajland treba, braco i sestre. Jedan kolega isao tamo poslovno, primio koktel vakcina, ali ga nasi ovde nisu vakcinisali protiv denga groznice. I naravno zakacio kada ga je ujeo komarac. Jedva zivu glavu izvukao.\nVarate se. Niko ne postavlja uslov vakcinisanja za izdavanje vize. Slobodno putujte.\n(Upravo pristigla iz Juzne Amerike, 23. maj 2018 13:05)\nKada smo supruga i ja vakcinisali dete u Italiji, doktori su nam tom prilikom rekli da trebamo da vakcinisemo dete protiv hepatitisa B ako ga vodimo u Srbiju. Kada su nam opisali tu bolest tek onda smo shvatili da se radi o zutici a na pitanje kako se neko zarazi od nje, diskretno su nam odgovorili da ne postoji nista posebno, da se radi o celokupnoj okolini, vazduhu, vodi, hrani. U principu, nisi hteli da nas uvrede da nam kazu da se zutica dobija u aljkavim sredinama.\nTako da trebamo prvo da ocistimo nase dvoriste pa da pricamo za koje druge drzave je potrebna vakcina.\n(dax, 23. maj 2018 12:39)\n"Obavezno" pa koga uhvate na foru vakcinišu, ostali prožive ostatak života u miru zdravi i sreæni.\n(Makki, 23. maj 2018 11:54)\nKoji cu uopste djavo u te zemlje.\n(Aca, 23. maj 2018 11:23)\n(ja, 23. maj 2018 09:23)\nJadni antivakseri, oni ne mogu da putuju i upoznaju nove kulture\n(jova limanac, 23. maj 2018 09:18)\nBio u svih pet, bez primanja vakcina posto nigde nije bilo navedeno da je obavezno (recimo kod dobijanja viza) niti me je iko pitao kada sam dolazio...\n(Aman Zaman, 23. maj 2018 09:15)\nAvio-kompanija nudi let od Evrope do SAD za smešne pare\nKo prestane da puši, dete mu dobija bicikl\nSedam evropskih gradova idealnih za putovanje sa decom\n30 godina mlaða supruga poznatog glumca blista u trudnoæi FOTO\nSlatko i kremasto: Najfiniji recept za toplu èokoladu\nPotrošila pravo bogatstvo na kremu protiv bora: Napravili su je od njene krvi


Daèiæ: Vlada zaseda u utorak ujutro - B92.net\nDaèiæ: Vlada zaseda u utorak ujutro\nBeograd -- Premijer Daèiæ je izjavio da je strateški clj Srbije ubrzanje procesa evropskih integracija i kao preduslov svih ciljeva ekonomski oporavak i razvoj zemlje.\nIzvor: Tanjug ponedeljak, 2.09.2013. | 23:57\nDaèiæ je nakon izbora novih ministara u rekonstruisanoj vladi izrazio zadovoljstvo što je vlada dobila podršku i što su novi èlanovi izabrani i podvukao da æe sutra biti održana prva sednica vlade u ovom sastavu.\n"Ubeðen sam da æe ovo biti podsticaj za bolji rad vlade u narednom periodu. Kao strateške ciljeve postavili smo ubrzanje procesa evropskih integracija što je u interesu Srbije i njenih graðana a preduslov svih drugih ciljeva je stablizacija ekonomije", poruèio je premijer.\nOn je dodao da je cilj zaustavljanje ekonomskog sunovrata, otvaranje novih radnih mesta, konsolidacija javnih finansija i pokretanje privrednog rasta.\n“To æe biti kriterjumi za ocenjivanje rada vlade u narednom periodu”, rekao je premijer.\nOn se zahvalio graðanima Srbije što su iskazali javnu i opštu podršku predlozima za izbor novih èlanova vlade.\n“Najveæi broj predloženih kandidata nisu stranaèke liènosti, do sada se nisu bavili politikom i ubeðen sam da æe uèiniti sve što znaju, mogu I žele da rezultati budu bolji nego u prethodnom periodu", zakljuèio je Daèiæ.


Autor P.U.L.S.E, objavljeno 03/06/2020 1 komentar\nBaš kad je bio na vrhuncu uspeha, i kad su svi očekivali da posle platinastog LP Harvest i hita Heart of Gold postane jedno od najvećih svetskih imena Nil Jang je umesto toga snimio ploču koju je izdavačka kuća htela da uništi, koju niko nije čuo još dve godine, a koja će promeniti način na koji se razmišlja o mogućnostima rok muzike da iskaže mračne ponore duše.\nOtvarajući vrata ponora sa najčuvenijim “crnim” albumom američkog rokenrola, Tonight’s The Night, Nil Jang je 1973. imao nameru da se oprosti od palih drugova na dugom putu beznađa koje se otvorilo posle raskošnih šezdesetih. Svi ti ljudi koji su se bavili lepim stvarima i od njih umirali, skupljeni su u liku jednog roudija, čija sudbine se odvija i razrešava kroz nezaboravnu makabričnu mantru naslovne pesme. Tonight’s the Night vrhunac je ne samo Jangovog takozvanog mračnog perioda, nego i vrhunac perioda u istoriji rok muzike kog danas možemo nazvati post hipi splinom. Njegov ambivalentni estetski i moralni kompas uzbuđivao je od tad mnoge kasnije najbolje autore rok muzike, i predstavlja ishodište kompletne današnje “amerikana” scene, nepresušan izvor inspiracije za svaku namučenu autorsku dušu.\n… I AM ONLY BLEEDING\nDanašnji umetnik u oblasti popularne kulture ima priliku za ličnu renesansu kakvu dugo nije imao, bez posrednika, bez potrebe da se pregovara sa industrijom, i bilo sa kim drugim, kad poželi da nešto objavi. Koncerti i sajtovi od kojih se danas sastoji muzička scena pružaju mogućnost da se direktno priča i živi sa svojom publikom, danas mnogo više nego juče. Njoj treba komentar, uteha, objašnjenje, baš kao i ranih sedamdesetih, a toga u popularnoj kulturi više nema puno; to je sa namerom uskraćeno i zamenjeno plimom plitke zabave i javno promovisane površnosti koja dolazi podjednako od filmskih, muzičkih, sportskih, političkih i blog zvezda.\nKad sad pomislite, sve te sjajne pesme, svi ti slavni albumi, nastajali su u društvenom miljeu koji je većinski bio prilično agresivno usmeren protiv rok autora kao glasnogovornika manjine koja je htela modernizaciju svoje zemlje i načina života. Jangova potresna električna protestna pesma “Ohio”, objavljena deset dana posle događaja, i ubrzo prvi put izvedena na masovnom posećenom koncertu Krozbi, Stils, Neš end Janga, drži malo te uzburkane vode još u svojoj ruci. “Puno smo toga naučili, na ovom mestu za učenje”, napisao je Jang kasnije istim povodom, na drugom mestu. Među učenicima demonstracija na Kentu tog dana bili su prisutni članovi buduće čuvene new wave grupe Devo, kao i Krisi Hajnd (The Pretenders), koja je lično poznavala jednog od stradalih. Nekoliko dana posle ubistava, Nikson je u susretu sa predstavnicama studenata još uvek govorio da su oni koji protestuju na fakultetima “pioni u rukama stranih komunista”, i sasvim sigurno je verovao da je tako. To je samo značilo da vrhovni nosilac vlasti smatra da se ubistva na domaćem ratištu nekako ipak mogu opravdati.\nPONOSNA IZABELA, SRUŠILI SU TE\nTako su se otvorila nova pitanja beznađa u obilju, izneverenih naivnih nada, sve u okviru novostečenog bogatstva i zvezdanog statusa ovih tada još uvek veoma mladih muzičara; oni su sa jedne strane bili ponosni na ono što su stvorili u svojim dvadesetim godinama, a sa druge su osećali određenu krivicu zbog očiglednog upadanja u materijalističku matricu. CSN and Y su imali najveće do tad organizovane turneje u SAD, početkom sedamdesetih i opet 1974. Fenomen komercijalnog soft roka jednih Eaglesa tek je krenuo za njima, da bi nove, zaista potpuno isprane komercijalne vrhunce dosegao posle 1976 i pojave monster hita Hotel California. Zapravo prvi znak pretvaranja u komercijalni žanr bila je činjenica da je do tada nepoznata grupa America pesmom A Horse With No Name smenila na top listama Jangov jedini broj 1 hit u karijeri Heart of Gold – jer su svi pomislili da je u pitanju još jedna njegova pesma. Nije, bila je u pitanju najbolja kopija.\nBorba za političku promenu nije donela naizgled ništa. Posle ubistava na travnjaku ispred Kent univerziteta, posle akcija Weather Undergrounda željnih da pokrenu revoluciju, pa čak i posle ponižavajućeg smenjivanja Niksona 1974, nije se mnogo toga promenilo. Na toj tački počinje privatno urušavanje zabeleženo pre svega na Jangovim Tonight s the Night i On the Beach, čak i na enigmatičnom omotu potonjeg predivno bolnog albuma, na kome se vidi u pesak plaže pobodena novina sa natpisom: “Kongresmen traži Niksonovu ostavku”. Ulogu samozaštite dobila je duboka samorefleksija, u vreme kad su korporacije došle da naplate popularnost rokenrola i svega drugačijeg, preko lansiranja long play albuma i stadionskih turneja, koji su doneli do tad nezabeležene profite – operacija koja je bila osnov muzičkog biznisa do pre par godina, kad ga je potrla digitalizacija.\nPost hipi splin obuhvatio je najvažnije američke kantautore, i svaki je od njih imao svoj odgovor: Nil Jang je zaranjao u sebe, pretražujući po nedoumicama i osećajnim bespućima ne bi li našao nešto što bi bar ličilo na spas; Džoni Mičel je od 1974. polako počela da istražuje džez, distancirajući se od uloge hipi heroine i milionskih tiraža koje je do tad imala; Tim Bakli se zaputio u svoj seksi-fank period, pokušavajući da, kao i mnogi, hedonizmom odgovori na rasulo; ni Bob Dilan nije ostao imun, pa je na remek-delu Blood on the Tracks, posvećenom raskidu sa suprugom, sažeo emotivnu pokidanost mnogih; Fil Oks je polako, ali sigurno poludeo, posebno nakon užasnog ubistva njegovog prijatelja, čileanskog pesnika i pevača Viktora Jare, tokom vojnog puča kojim je svrgnut Salvador Aljende. Verovatno u ovaj niz možemo donekle uvrstiti i dva najbolja solo albuma Lu Rida, Transformer1972. i posebno Berlin 1974, na kojima se bavljenje gradskom dekadencijom pretvara u naizgled beskonačan narativ o izgubljenim dušama svih vrsta. U retrospektivi, poseban značaj dobili su Big Star, predvođeni jedinstvenim Aleksom Čiltonom, koji su snimili dva neobično uticajna albuma na kojima se, sa zaprepašćujućim anti-utopijskim učinkom, južnjački poetski nihilizam prožimao sa euforijom anglofilskih melodija (No 1 Record 1972, Radio City 1974), da bi na izgubljenom remek delu po imenu Third/Sister’s Lovers 1974. dosegli najdublje ponore ljudskog očaja (album je imao posebno ukletu sudbinu: posle propasti izdavačke kuće, regularno je izdat u malom tiražu tek 1978, i sve do poznog CD reizdanja kružio među fanovima kao relikvija alternativne rok kulture i deo jedne paralelne istorije, i to isključivo u obliku presnimljene audio kasete, od koje se jedni REM i The Replacements nisu nikad razdvajali).\nTOMORROW IS A LONG LONG TIME,\nWHEN YOU ARE A MEMORY\nBob Dilan je, kao i obično, predvideo ovakav razvoj događaja, ali ne pre nego što je 1966. uspeo da sleti sa motocikla i skrši se do te mere, da se povukao na malo imanje pokraj još neotkrivenog Vudstoka (od svih mesta), gde je sa grupom muzičara, u časovima oporavka, daleko od javnosti počeo da snima pesme koje je izvlačio iz podsvesti – prastare folk numere koje je nekad čuo, kao i sopstvene nove pesme u istom ključu. Sastav koji će ga pratiti postaće kasnije čuveni The Band, a ovi zapisi biće objavljeni kao The Basement Tapes 1975, prošireni dodatnim snimcima. Mističnost iskustva zaranjanja u maglovitu prošlost muzike američkog kontinenta urezala se duboko u pamćenje autora koji su ovaj svet otkrivali u drugoj polovini osamdesetih i početkom devedesetih, tom poslednjem zlatnom dobu autentičnog rokenrol izraza.\nGeneracije umetnika koje su dalje, tokom devedesetih i dvehiljaditih od ovog napravile podžanr kog je muzička štampa nazvala “americana”, jer nije znala kako da krsti tu mešavinu roots zvuka sa savremenim pesničkim grčevitostima, odrasle su na ovom putovanju u mitologizaciju i spontanu poetizaciju svakodnevnog života (National, Wilco, Calexico, Cat Power, Devendra Banhart i mnogi drugi). Nil Jang je za tu generaciji više od učitelja čije se ime izgovara sa dužnim strahopoštovanjem – nedavni gost Beograda, Mark Lanegan, u neformalnom backstage ćaskanju sa knedlom u grlu je pomenuo kako je imao ponudu da svira pre Janga, ali da je odbio – toliko nije bio siguran u sebe – jer su dva najbolja koncerta koja je video u životu bila Nilova, jedan električan, jedan akustičan, te se nije osećao dovoljno snažnim da izađe na scenu pre njega.\nDragan Ambrozić, Muzika, Nil Jang, Woodstock\nPutovanje nakraj noći Nila Janga napisao/la P.U.L.S.E dana 03/06/2020\nTu smo, poštovani gospodine Ambroziću, uz svaki Vaš divno napisani tekst. 🙂


neto-nula Архиве - Stranica 2 od 3 - Energija Balkana\nPočetna » neto-nula » Strana 2\nGreenpeace poziva Samsung da koristi samo zelenu energiju\nEB\t29. juna 2021.\nSamsung se obavezao, i ispunio, da će do 2020. za proizvodne procese u Kini, Evropi i SAD koristiti 100% zelenu energiju. Greanpeace smatra da je to mali korak i traži istu politiku i u fabrikama u Vijetnamu i Južnoj Koreji, zemljama koje iz fosilnih goriva proizvode električnu energiju i koje, čak, najavljuju nove elektrane na ugalj.\nNa Floridi se gradi najveće skladište za solarnu energiju\nEB\t25. juna 2021.\nPostavljanjem prvih baterijskih jedinica otpočela je izgradnja skladišta električne energije Manatee Florida Power & Light., instalisane snage od 900 MWh. Kompanija FPL je saopštila da će ovo biti najveće skladište solarnih baterija na svetu – koje će moći da napaja energijom oko 329.000 domova duže od dva sata.\nEnergetska tranzicija (ni)je poštena\nEB\t24. juna 2021.\nEnergetska tranzicija će biti teška, sa mnogo izazova. Rizik je u tome što koristi samo nekolicini, tvrdi izvršni direktor italijanske kompanije ENEL, Francisko Starače ističući da tranzicija mora biti poštena, bez stvaranja nejednakosti između određenih delova sveta.\nSve jeftinija proizvodnja zelene energije\nEB\t23. juna 2021.\nZamena trenutnih kapaciteta snage uglja obnovljivim izvorima uštedela bi operaterima 32 milijarde dolara godišnje i smanjila godišnje emisije CO2 za oko tri milijarde tona, navedeno je u izveštaju IRENA uz napomene da je većina kapaciteta energije vetra i sunca instalirana 2020. isplativija od ulaganja u proizvodnju energije iz uglja.\nAlbanija raspisala prvi tender za energiju vetra\nUz podršku EBRD, Albanija se odlučila na ulaganje u zelenu energiju, gde će kroz tenderski transparentni način odabrati najpovoljnije projekte za instalaciju vetroparkova snage od 10MW do 75MW. Invesitori mogu konkurisati do sredine juna 2022. a objava uspešnih ponuđača očekuje se u prvoj polovini 2023. godine.\nOIE sve privlačniji petrolejskim kompanijama\nEB\t18. juna 2021.\nNaftni gigatni već razvijaju nove sektore vezane za OIE, zaključuje Ravindra Puranik, analitičar kompanije GlobalData, koja se bavi ekspertskom analizom nafte i gasa. Ključni faktori, koji igraju veliku ulogu u ovoj promeni poslovne politike su sve manji troškovi u ovoj grani industrije, kao i podsticaji država koje žele čistu energiju.\nU SAD investitori u kapacitete solarne energije iz godine u godinu postavljaju nove rekorde. U poslednje 3,5 godine SAD su uspele da udvostruče solarni kapacitet. Konsultantska kompanija Wood Mackenzie smatra da će solarna industrija i ubuduće obarati godišnje rekorde proizvodnje električne energije iz solarnih resursa.\nDa bi se dostigao cilj neto-nula, mehanizam industrije OIE mora se razvijati\nTommi Rahbek Nielsen\t16. juna 2021.\nVetar i solar su pokazali da mogu konkurentno zadovoljiti globalnu potražnju za energijom, ali kako piše Tommi Rahbek Nielsen, da bi se odgovorilo na zahteve vanrednih klimatskih situacija potreban je novi način razmišljanja. OEM kompanije udruženim snagama, po ugledu na automobilske industrije, mogu napraviti značajniji iskorak.\nŠel izlazi iz eksploatacije škriljaca u Teksasu\nEB\t15. juna 2021.\nŠel razmatra prodaju udela na najvećem američkom naftnom polju Permian, čija se vrednost procenjuje na 10 milijardi dolara. Aktivnost spajanja i preuzimanja u okviru najvećeg polja škriljaca u Americi – Permian, povećana je u poslednjih godinu dana, jer su neke kompanije nastojale da ojačaju holdinge, a druge su iskoristile rast cena za prodaju.\nBaterijskim skladištenjem energije ABB će na Filipinima poboljšati prenosnu mrežu\nEB\t14. juna 2021.\nKompanija ABB instaliraće svoj pionir projekat skladištenja energije na Filipinima, a sve u cilju stvaranja pouzdanijeg snadbevanja električnom energijom iz obnovljovih izvora. Za sada je dogovoreno da to postrojenje bude kapaciteta 80MW, ali iz kompanije ABB se nadaju da će im uspešna realizacija ovakvog projekta otvoriti vrata ka većim i složenijim projektima.


OSTVARILA NAJVEĆI SAN Želela je da izgleda kao Megan Markl, dala je 20.000 dolara na operacije, ali DA LI JE USPELA? (FOTO) | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nSočit Grir se operisala nekoliko puta kako bi ostvarila svoj najveći san: da izgleda kao Megan Markl, supruga princa Harija. Tridesetšestogodišnja žena iz Teksasa ubrizgala je filere u usne, korigovala nos, uradila liposukciju na stomaku i butinama, operisala zadnjicu, ubrizgala botoks i filere u bradu i ispod očiju. Sve ovo koštalo ju je oko 20.000 dolara....\nOdbojkašice Srbije poražene od Turkinja RTS :: Sport (Juče) - Srbija – Turska 0:3 (19:25, 23:25, 20:25) . Reprezentacija Srbije nije uspela da iskoristi prednost domaćeg terena i savlada Turkinje. Posle velike borbe naše odbojkašice poražene su u hali „Aleksandar...\nSUBOTIĆKA NA DAVIDOVU KUĆU DALA SKORO 30.000 €! A evo kako joj vraća: On je jedna MUŠKA STARLETA! Nema šta mu nije rekla! (VIDEO) Kurir :: Stars (Juče) -\nŠta je i kako izgleda crowdfunding kampanja u medijima u Srbiji? Danas :: Politika (Juče) - Proteklih godina crowdfunding groznica zahvatila je najrazličitije sektore i industrije na globalnom nivou, pa ni mediji nisu izuzeti od ovog trenda.Članak Šta je i kako izgleda crowdfunding kampanja u medijima...