Početna \_ Estetik Blog \_ Razno \_ 10 Zlatnih pravila sunčanja u solarijumu\n2. Osobama ispod 16 godina starosti i onima sa tipom kože 1 nije preporučljivo sunčanje u solarijumu.\n3. Ako imate bilo kakvih problema sa kožom obratite se svom lekaru za savet da li smete da se sunčate u solarijumu. Ako imate problema da aknama ili psorijazom sunčanje u solarijumu može dati pozitivne efekte.\n4. Ako vam je koža alergična na UV zračenje preporučujemo pažljivo i postepeno sunčanje. Posle prvog sunčanja uvek napravite 1 dan pauze, pa potom nastavite sa svakodnevnim tretmanima. Uvek skratite vreme sunčanja u početnim fazama, pa ga produžujte postepeno. Momentalno prekinite tretman ako koža u toku sunčanja počinje da vas zateže i pecka.\n5. Uklonite sa kože sve kozmetičke preparate, šminku i nakit, pre upotrebe solarijuma.\n6. Neki medikamenti mogu biti kontraindikovani na UV zračenje. Pročitajte upustvo lekova koje uzimate ili pitajte svog lekara za savet. Osobe pod dejstvom droga i alhohola ne smeju koristiti solarijum.\n7. Kada se sunčate obavezno stavite zaštitne UV naočare, jer UV zračenje može ozbiljno da ošteti očnu mrežnjaču.\n8. Sunčajte se samo jednom dnevno. Nemojte se u jednom danu sunčati i u solarijumu i na suncu. Godišnje se sunčajte u solarijumu najviše od 50-60 puta. Napravite pauzu sunčanja najmanje 4 nedelje godišnje.\n9. Specijalizovana sredstva za sunčanje u solarijumima mogu skratiti program sunčanja i obezbeđuju sigurno sunčanje. Istuširajte se posle tretmana i koristite balzame namenjene za posle sunčanja u solarijumu.\n10. Ako primetite neke negativne promene na koži posle sunčanja obavezno konsultujte svog lekara.\n* Fotobiološko naučno vrednovanje\nUkoliko postoji sklonost kože ka alergijama na sunčeva zračenja ili ka fototoksičnim reakcijama, uz pomoć saveta lekara i solarijuma se može doći dotle da koža stekne otpornost na ta dejstva.\nTip kože 1 –Keltski tip\nVeoma osetljiva koža. Zastupljena u Evropi kod približno 2% populacije. Veoma svetla koža sa mnogo fleka, rida kosa, svetle oči. Koža teško crni ili ne crni uopšte čak i sa redovnim tretmanima na suncu ili u salonu.Osobama sa ovim tipom kože se ne preporučuje sunčanje u solarijumu.\nTip kože 2 -Svetloputi Evropljanin\nOsetljiva koža. Zastupljena kod približno 12% evropskog stanovništva. Svetla koža, ponekad sa flekama, plava do braon kosa, plave, zelene ili sive oči.\nTip kože 3 -Tamnoputi Evropljanin\nNormalno osetljiva koža. Zastupljena kod približno 78% evropske populacije, a najcešci je tip kože i kod nas. Cista, svetlo braon koža, bez fleka, sive ili braon oči.\nTip kože 4 -Mediteranski tip\nVeoma otporna koža. Zastupljena kod oko 8% evropskog stanovništva. Braon koža bez fleka, tamno braon ili crna kosa, tamne oči.\nEstetik Studio Vam želi zdravu, lepu i bakarno preplanulu kožu !\nOn april 14th, 2011, posted in: Razno\tby estetikstudio\n3 odgovora na 10 Zlatnih pravila sunčanja u solarijumu\n18. avgust 2015. u 00:02\nJa nikada nisam isla u solarijum pa me interesuje sta treba da radim (jel se oblaci kupaci ili nesto drugo) i koliko puta bi trebalo da se ode u solarijum za neku ne preterano tamnu boju?\n14. maj 2016. u 19:11\nzavisino od vaseg tipa koze i osetljivosti tako ceste da odredite minutazu u solarijumu. Krenite sa manjom minutazom od 4-5min pa postepeno povecavajte.\n29. maj 2016. u 16:38\nImam 15 godina i imam problem sa aknama, moj tip kože je nešto izmedju 3 i 2 i interesuje me da li će odmah prvi put da mi prodju akne nakon sunčanja u solarijumu ili trebam da idem više puta, jer nikad nisam bio u solarijumu i ten me ne interesuje, samo mi je bitno da se rešim akni koje imam po ledjima,gruduma i licu!


Banjalučka berza Pad vrijednosti indeksa\n26.11.2008. u 16:10\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 109.083 KM, kroz 86 transakcija. Od akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren s akcijama Rafinerije ulja a.d. Modriča, a trgovalo se u iznosu od 8.818,24 KM, po prosječnoj cijeni od 0,257 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za -6,55 posto.\nKod akcija privatizacionih investicionih fondova najveći promet je ostvaren s akcijama ZIF Jahorina Koin a.d. Pale, a trgovalo se u iznosu od 18.805,76 KM, po prosječnoj cijeni od 2,56 KM, što predstavlja pad cijene za -9,86 posto.\nAkcije jednog fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega su najveći rast imale akcije ZIF Invest nova fond a.d. Bijeljina (3,33 posto) i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 0,093 KM.\nAkcije četiri fonda su ostvarile pad prosječne cijene, a gubitnik dana među fondovima su akcije ZIF Jahorina Koin a.d. Pale (-9,86 posto), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 2,56 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren s akcijama Rafinerije nafte a.d. Bosanski Brod, a trgovalo se u iznosu od 29.564,31 KM, po prosječnoj cijeni od 0,312 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 3,65 posto.\nKod akcija na slobodnom berzanskom tržištu rast cijena akcija zabilježile su akcije četiri emitenta, a najveći rast imale su akcije preduzeća Fates a.d. Sokolac (142,86 posto), i s ovim akcijama danas se trgovalo po cijeni od 0,017 KM, u vrijednosti 359,07 KM.\nOd akcija na slobodnom berzanskom tržištu pad cijena akcija zabilježile su akcije dva emitenta, od čega su akcije preduzeća PIB Slobomir, Bijeljina ostvarile pad od -19,83 posto i trgovalo se po cijeni od 2,79 KM po akciji, u vrijednosti od 279,00 KM.\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -1,38 post i iznosi 1.071,67 poena, vrijednost FIRS indeksa se, također, smanjila za -2,01 posto i iznosi 1.884,56 poena, kao i vrijednost ERS10 indeksa za -1,79 posto i iznosi 879,44 poena.\nVrijednost RS FIN indeksa se smanjila za -0,60 posto i iznosi 1.161,11 poena, vrijednost MIRS indeksa se nije promjenila i iznosi 794,93 poena, a vrijednost GIRS indeksa se smanjila za -0,01 posto i iznosi 966,67 poena, saopćeno je iz Banjalučke berze.


Oni su ljudski zamorčići za ispitivanje lekova: Kada su na "poslu" ne smeju sami ni u toalet - Telegraf.rs\n14/09/18 | 23:30 ≫ 22:49\n"Do sada sam kao neželjene posledice leka koji se na meni tesitrao imao samo osip, vrtolglavicu i povraćanje"\nJedan Skopljanac, koji nije želeo da otkrije svoj identitet, ispričao je o tome kako izgleda biti "zamorče" Instituta za farmakologiju i toksikologiju Kliničkog centra u Skoplju. On dobrovoljno "gutajući" lekove, kako je izjavio za portal skopjeinfo.mk, za samo nekoliko dana zaradi jednu prosečnu makedonsku platu.\nU Srbiji se na ljudima-zamorčićima trenutno testira 315 lekova: Ako želite da učestvujete u nekom ispitivanju, ovo morate da znate\n- Od kolege sam saznao da se u Institut za farmakologiju i toksikologiju Kliničkog centra u Skoplju dobrovoljno možeš prijaviti kao "eksperimentalni miš" i dobro zaraditi, izjavio je ovaj tridesetogodišnji čovek, na kome se već tri godine testiraju razne vrste lekova.\nKako kaže, zaposlen je u jednoj privatnoj firmi, a u Institut dolazi na poziv lekara.\n- Na klinici, u zavisnosti od leka koji mi se daje, ostajem i po tri dana, a pare koje na tome zaradim, dobro mi dođu - rekao je on.\nPrema njegovim rečima, na ovom "biznisu", u zavisnosti od leka koji se testira, na lak način se može zaraditi prosečna makedonska plata.\n- Kada popijete lek, doktori prate vaše zdravstveno stanje i stalno se meri pritisak i telesna temperatura. Izolovani ste od spoljnog sveta, ali je dozvoljeno druženje sa drugim ljudima koji su takođe došli na testiranje leka. Vreme obično prekraćujemo igrajući društvene igre. Do sada sam kao neželjene posledice leka koji se na meni tesitrao imao samo osip, vrtolglavicu i povraćanje, ali je to podnošljivo, rekao je ovaj Skopljanac.\nPre nego što se stavi na njihovu listu, iz Instituta za farmakologiju i toksikologiju objašnjavaju da se vrši rigorozna kontrola zdavlja osebe koja dobrovoljno pristaje da se na njoj tesitraju lekovi. Samo izuzetno zdrave osobe mogu biti ispitanici kojima se daje lek. Za sve generičke lekove se pravi studija bioekvivalentnosti. Bioekvivalentnost je farmakokinetički termin koji se koristi za poređenje očekivane biološke in vivo ekvivalencije lekova različitih proizvođača. Ako su proizvodi bioekvivalentni oni moraju da budu identični u svakom pogledu.\nCeo svet koristi generičke lekove. Novo testiranje leka na istom ispitaniku, kažu doktori, može se vršiti samo ako su prošla dva meseca od predhodnog apliciranja druge vrste lekova. U zavisnosti od leka koji treba da se analizira, različita je i grupa kojoj on treba da se da. U grupi maksimum treba da bude 70 ispitanika, a donja granica ne sme da bude manja od 20 ljudi. Nakon dobijanja leka oni ostaju u Institutu gde su 24 ili 48 časova pod stalnim lekarskim nadzorom. Pored njih se stalno nalazi medicinsko lice, pa čak i kada idu u toalet. Za sada, kako tvrde lekari, nisu registrovane fatalne nus-pojave od lekova koji su se testirali na ljudima.\nInspekcija ispraznila apotekomat: Zabranjena prodaja lekova i kondoma iz aparata\n15. septembar 2018 | 09:36\nkako mogu utvrditi dejstvo leka ako su osobe potpuno zdrave\n14. septembar 2018 | 23:37\nOvi ko refko i čombe


Američki senator Ron Donson, koji će danas i sutra boraviti u Beogradu, ocenio je da postizanje rešenja za kosovski problem nije lako, i dodao da ono mora da se traži sa obe strane.\nDžonson je za "Glas Amerike" dodao da SAD žele da daju prostor Beogradu i Prištini da rešenje nađu u Briselu.\n"Jednom kada postignete neki dogovor, razmotrićemo da li postoji bilo kakva zabrinutost, ali sada želimo da damo prostor Kosovu i Srbiji da pod okriljem EU, nađu rešenje. Ponavaljam, to neće biti lako, ali verujem da postoji iskrena želja da se pronađe rešenje", rekao je Džonson.\nDonson je ponovio da SAD snažno podržavaju pronalaženje rešenja za kosovski problem.\n"Glas Amerike" piše da se pregovori Kosova i Srbije o budućnosti njihovih odnosa odvijaju u svetlu ideja o razgraničenju, razmeni teritorija ili "korekcije granica".\nDebate su podstakle reakcije u obe zemlje, ali i podele na međunarodnoj sceni na one koji bi prihvatili takvo reenje ako se strane slau i one koje se protive takvim idejama zbog posledica koje bi takvo rešenje moglo imati na region Zapadnog Balkana ali i šire, navodi Glas Amerike i dodaje da je Donson ocenio da su takve zabrinutosti legitimne.\nU itervjuu za Glas Amerike senator Donson govorio je i o ruskom uticaju na Balkanu i referendumu o novom imenu Makedonije.\nKljučni Trampov čovek o odnosu Beograda i Prištine: "Nemačka ima crvene linije, Amerika nema"\nRTK2: Tači s američkim senatorom Džonsonom\nBrnabić i Džonson: Kompromis naći zbog budućih generacija


Inflacija u 2013. 2,2 odsto - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Ekonomija » Inflacija u 2013. 2,2 odsto\nInflacija u 2013. 2,2 odsto\nNarodna banka Srbije objavila je juče da u narednim mesecima očekuje umeren rast godišnje inflacije, koja je u 2013. bila 2,2 odsto i njeno postepeno približavanje cilju od četiri odsto. Tome će doprineti porast regulisanih cena i jednokratni uticaj na rast cena po osnovu predstojećeg povećanja posebne stope PDV-a, dok će niski troškovi u proizvodnji hrane i niska agregatna tražnja i dalje delovati dezinflatorno.\n0Piše: Beta 13. januara 2014. 17.44\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, rast potrošačkih cena u decembru iznosio je 0,2 odsto. Međugodišnja inflacija je, nakon sedam meseci pada, ostvarila rast i u decembru iznosila je 2,2 procenta, što je ispod donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja. Tekuće podbacivanje cilja u najvećoj meri je uslovljeno padom cena hrane, od 2,5 odsto u toku 2013. godine.\nNajviši rast cena u decembru zabeležen je kod odeće i obuće – za 1,1 odsto, slede komunikacije sa 0,7 odsto. Hrana i bezalkoholna pića i i alkoholna pića i duvan poskupeli su za po 0,3 odsto, a transport 0,2 odsto. Pad cena je zabeležen u grupi stan, voda, električna energija, gas i druga goriva, i to za 0,1 odsto.


Bregzit trauma, ali veæ prošlost - tri nova izazova pred EU - B92\nIzlazak Velike Britanije iz èlanstva je "trauma" za Evropsku uniju, èiji su temelji uzdrmani "bregzitom".\nIzvor: Beta nedelja, 3.01.2021. | 08:22\nZnaèi, sve što je smetalo Britaniji i zbog èega je izašla, ne postoji i zato ništa ne treba mijenjati? Mislim da æe tek sada problemi Njemaèke dominacije Unijom kao i ogranièavanje suvereniteta èlanica eskalirati. Ne treba zaboraviti da nije sve što je Britanija prigovarala bez osnova.\n(obi van, 3. januar 2021 11:58)\nSvi oni koji misle da je Englezi su pametni kao Dzems Bond i da stalno idu par koraka isred svih varaju se i da znaju da je to samo na filmu.\nEU ih sije 10x. Cim se pojavio virus novog soja, EU im je zatvorila granice i na taj nacin im pokazala sta ih ceka ako izadju bez sporazuma ( hiljade i hiljade kamiona cekalo je u Doveru).\nDrugo na prolece ce Skotska da proglasi ponovni referendum za otcepljenje od Ujedinjenog Kraljevstva. Prosli put im je malo falilo. A sada definitvno ce preci tu granicu od 51%. Skoti hoce da budu deo EU.\nTrece . Severna Irska ce odma po otcepljenju Skotske da krene po istom putu jer nece da ima granicu sa Irskom.\nCetvrto. U tim i takvim trenucima funta mora da padne, cene nekretnina ce samo u Londonu pasti minimum za 30-40% u ovoj godini.\nPeto. Privreda ce se smanjiti barem ona proizvodna jer niko nece smanjeno trziste u kome je inace skupa radna snaga.\nSesto. Za one koji ne poznaju ekonomska desavanja neka samo citaju i britansku i francusku stampu ekonomski deo i videce koliko je banaka i osiguranja promenilo centrale tj otislo iz Lndona i preslo u Frankfurt, u Paris,...\nSedmo. Angela Merkel je prepustila vodjstvo Makronu u EU, da joj neko nebi rekao da Nemacka vodi glavnu rec u EU, i da je nebi svojom dominacijom naveli sa vekovnim zeljama dominacijama nad ostalima u Evropi.\n(Slepac Vidoje, 3. januar 2021 11:55)\nNemogu da verujem koliko ljudi u Srbiji prizeljkuju da komsiji crkne krava, u ovom slucaju se prizeljkuje raspad EU. Zasto? Koje vi dobro to nama donelo? Pa koliko samo bezpovratnog novca je Srbija dobila iz iste te EU, Rusija (jer predpostavljam da ovi koji su za raspad EU, Amerike i ostalih su za majcicu Rusiju) toliko nece pomoci Srbiju sledecih 200 godina, onako iskreno. I da dodje do ”raspada” EU nemojte misliti da ce se to desiti kao u SFRJ, jednostavno svi ce se razici administrativno uz milion ugovora i to je to, jer ovde nema ”heroja” koji ce braniti neku drzavu. Doduse nas narod predvidja raspad Amerike od kad ista ta postoji a oni nikad jaci pa sta god mi mislili.\n(Zijad, 3. januar 2021 11:47)\nNeka se u bliskoj buducnosti ,,rodi,, nekakav problem slican Bregzitu,Koroni ili nesto poput ,,zemljotresa ili poplava,,opet bi EU ,,pokazala,, svu svoju usporenost, konfrontaciju misljenja i ne blagovremeno delovanje.EU je poput ,,friske penzionerke,, koja bi u casovima dokolice da ,,ide,, na polu maraton.\n(humanista, 3. januar 2021 11:40)\n@Za deset godina je EU proslost.\n(British, 3. januar 2021 09:53)\nHahhahaha kako da ne! EU æe duuugoooo nadživeti prvo britaniju (kojoj ne gine ekonomska propast, otcepljenje Škotske i pripajanje S. Irske matici) a zatim i rusku "federaciju" koja æe se raspasti u krvavom graðanskom ratu tipa SFRJ. Na oèaj skudoumnih populistièkih jadnika. Živi bili pa videli!\n(neutralno zapažanje, 3. januar 2021 11:28)\nSto se politike tice,Englezi su tu majstori.Nisu oni izasli bez razloga.\n(PAOK, 3. januar 2021 10:47)\nJos nisu propali? Dok deo ovdasnjeg zovlja ceka i nada se njihovom raspadu, raspadose se SSSR, SFRJ, SRJ, SCG...\n(maya., 3. januar 2021 10:27)\nOpet propadaju ili nesto drugo?\n(aca, 3. januar 2021 10:25)\nEU je puna love\n(Nikola, 3. januar 2021 10:15)\nEU ce demolirati Britaniju ekonomski zivi bili pa vidjeli.\n(Www Globalnet, 3. januar 2021 09:53)\nZa deset godina je EU proslost.\nLepa ideja, ta EU.\nTotalno razliciti, al' opet nekako svi jednaki ! Jeli ?\nSamo, odakle pare za sve to, zaposleni politicari, investicije, donacije ?\nInternacionala na delu?\nOdvajaju clanice od usta za opste dobro, i neclanice ?\nOd ,clanarine' ?\nAko, ako, 'visi interesi'...\n(Desa, 3. januar 2021 09:49)\nCitajuci ovaj clanak covek bi pomislio da je EU sretna sto je VB izasla iz bloka? Jer Britanci su eto kocnicari slobodnog trzista?!\nIstina je da su Britanci otisli jer su Britanci se umorili od EU trgovine gde da bi prodao litru mleka EU,moras ispuniti 12 hiljada zakona.\nDojadilo im da u EU budzet uplacuju svake godine vise od 15 EU zemalja skupa,a ne pitaju se nizasta. Dojadilo im to sto za EU rade 10 000 cinovnika koji imaju vecu platu od premijera Engleske, sto cak dele besplatnu viagru EU parlamentarcima,i sto svaki put kad se EU parlamentarci odluce da dodju na sedncu,dobiju cak 200 funti za to sto se odlucili da dodju na posao taj dan...\n(sasha the red Baron..., 3. januar 2021 09:19)\nAko želite (i mi mukice sa vama) da EU bude nezavisna, jasno je da mora vojska EU da se napravi, a tome se ne bi samo Rusija usprotivila, nego i SAD (Turska, Kina...). Ali to mora da se uradi...\n(Partizanovac, 3. januar 2021 09:08)\nKonformizam je istrebio realpolitièare, koji više ne postoje, kao pravi intelektualci zrelog samosvesnog i savesnog društva.\nOstala je samo slepa optimistièka poltronska vera u bolje sutra, oslanjajuæi se na sposobnost veritikale iznad, koja rešava i "vlada situacijom" ... I sve tako redom...\nNema realkritike, jer bi njome shvatili na kojim baržama se svi ovi globalistièki balans baloni šlepaju bez ideje o smeru, veæ samo željni komfora koji je veštaèka tvorevina štampanog keša.\nBilo je bitno da jedna generacija samozadovoljnih lobista poltrona, premosti vreme njihovim sebièlukom, i genijalnom opijenošæu na raèun èoveèanstva koje je trulo, bez negovane zdrave mediokritetske kritike i hezgra kao osnove demokratije...\nMože ova "barža" još da pluta slepo, ne bi li se odložio haos, samo inercija od 8 milijardi nesvesnih ne može nikuda ni da nastavi, niti da se skrasi, niti da se osvesti...\nA haos nuklearno preti brisanjem života...\n(Mediocritical, 3. januar 2021 08:55)\n(Balkan brale, 3. januar 2021 08:38)


BiH neće ostati bez pasoša\n0 8 Marta, 2017 23:44\nAgencija za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine (IDDEEA) je danas od Ureda za razmatranje žalbi BiH primila zaključak kojim se obustavlja postupak pokrenut po žalbi francuske kompanije Gemalto.\nTo znači da je ova kompanija odustala od žalbe, nakon čega je IDDEEA izvršila ocjenu blagovremeno dostavljenih zahtjeva za učešće u pregovaračkom postupku nabavke pasoških knjižica i utvrdila da uslove za nastavak postupka ispunjavaju kompanije UAB Garsu pasaulis, Vilnius, Litvanija i Muhlbauer d.o.o. Banja Luka.\n“Uvjereni smo da će se ovaj postupak javne nabavke blagovremeno okončati i da će se izdavanje pasoških knjižica građanima Bosne i Hercegovine nastaviti u kontinuitetu”, saopćeno je iz Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine.\nZašto smo “navučeni” na kafu?


CIVITAS Godišnja konferencija Neum 2017. – Obavještenje autorima radova | CIVITAS.ba\nCIVITAS Godišnja konferencija Neum 2017. – Obavještenje autorima radova\nKonkurs za izbor naučnih, stručnih, istraživačkih radova i primjera iz prakse\nObavještenje autorima radova\nObavještavamo autore radova pristiglih na konkurs za izbor naučnih, stručnih, istraživačkih radova i primjera iz prakse da su odabrani radovi koji će biti predstavljeni kao sadržaj plenarnih i paralelnih sesija CIVITAS Godišnje konferencije, kao i radovi koji će biti objavljeni u Biltenu ovog programa.\nMolimo autore da posebnu pažnju obrate na upute za pripremu izlaganja.\nIzlagači plenarnih sesija\nRadovi prihvaćeni za prezentaciju u plenarnom dijelu programa trebaju biti prezentirani u trajanju do 30 minuta sa pratećom ppt prezentacijom. Ovi radovi mogu biti samostalne prezentacije ili se nadovezivati na druga izlaganja u povezanim tzv. blok-sesijama. Prezentacije je potrebno dostaviti najkasnije do četvrtka, 05.10.2017. godine mailom na adresu info@civitas.ba\nAutori i radovi plenarnih sesija\nprof. dr.sc. Hasanović Izudin “Evaluacija u nastavnom predmetu građanskog obrazovanja“\nTomić Stanislav, prof. „Nastava građanskog obrazovanja kao sekundarni agens političke socijalizacije mladih i njena uloga u tranziciji političke kulture u Bosni i Hercegovini“\nPrihvaćeni radovi za uvodna izlaganja na paralelnim sesijama i diskusijama\nUz plenarne sesije, program ovogodišnje konferencije čine i paralelne diskusije. Ovaj dio programa osmišljen je na način da izlagači budu uvodničari panela na kojem se raspravlja o određenom užem problemu/temi. Sesije facilitiraju CIVITAS koordinatori koji će, zajedno s učesnicima, definirati preporuke te sesije i izložiti ih na zaključivanju konferencije. Zadatak je uvodničara da u kratkoj usmenoj prezentaciji predstave osnovno izlaganje svoga rada, a da se u radu prezentiranim nalazom služe kada odgovaraju na pitanja i tokom diskusije na temu paralelne sesije. Trajanje sesije je 90 minuta, od čega uvodno izlaganje traje 30, a diskusija i izvođenje preporuka 60 minuta. Vrijeme uvodnog izlaganja proporcionalno se dijeli izlagačima prema dostavljenim radovima, što znači da ukoliko sesija predstavlja tri pristupa izložena u tri rada, vrijeme za predstavljanje svakog rada je 10 minuta. Ukoliko je rad predstavio autorski tim, na njima je da dogovore način izlaganja. Svim učesnicima Godišnje konferencije ranije će biti dostavljeni radovi ovih autora u cjelosti.\nRazvoj vještina kritičkog promišljanja društvenih i političkih zbivanja u formalnom obrazovanju\ndr.sc. Mulaosmanović Nermin i mr. Selimović Admir „Međupredmetni pristup u razvoju interpersonalne i građanske kompetencije kod učenika“\nTrepalovac Ismeta, prof. „Simulacije društvenih zbivanja u nastavi građanskog obrazovanja u srednjim školama“\nKorelacija građanskog obrazovanja s drugim nastavnim predmetima\nTravnjak Sabahudin, prof. „Korelacija s drugim nastavnim predmetima: Likovna kultura i angažirana umjetnost – Od grafita do portfolija“\nUsejnovski Nermina, prof. „Kako iz ponuđenih književnih tekstova u osnovnoj školi učiti o demokratiji i ljudskim pravima“\nOmanović-Radmilović Hatidža, prof. „Vježba kritičkog razmišljanja o univerzalnim demokratskim vrijednostima u nastavi sociologije“\nRazvoj interpersonalnih i građanskih kompetencija učenika kao prevencija vršnjačkog nasilja\nBuševac Kimeta, prof. i Arapčić Adina, prof. „Uloga nastavnog predmeta građanskog obrazovanja u stvaranju društvene kohezije, promoviranju nenasilne komunikacije i jačanju odgovornog građanstva“\nmr.sc. Šejla Bjelopoljak „Učenička i nastavnička debata kao metoda inoviranja nastavnog procesa s akcentom na prevenciju nasilja“\nGrađansko obrazovanje u razrednoj nastavi\nCerić Fuada „Kooperativno učenje o ljudskim pravima u razrednoj nastavi kroz rad u odjeljenskoj zajednici“\nForto Enisa “Priprema za čas iz predmeta Moja okolina: Prava djeteta“\nMaksimović Snježana „Projekat Ja kao ravnopravan građanin demokratskog društva – aktivnost namjenjena razrednoj nastavi“\nRadovi koji daju dobar teorijsko-metodološki uvod paralelnim diskusijama biće objavljeni u biltenu konferencije, a autori su pozvani na učešće u programu:\nTalović Sanela, prof. „Projektna nastava i razvoj interpersonalnih i građanskih kompetencija za odgovorno djelovanje građana i društve promjene“\nMakota Sabina, prof. „Demokratski principi u službi obrazovanja odraslih“\nAhmethodžić Alma, prof. „Metode grupnog/skupnog učenja i istraživanja ciklusa javne politike u vannastavnim aktivnostima u školi“\nsci. Delić Saša, Kusturica Semir „Metodika nastave građanskog obrazovanja“\nSimaković Aleksandra „Debata u predmetnoj nastavi“\nIlić Dunja, prof. „Ponavljanje pravca romantizma u Europi“\nCIVITAS zadržava pravo uz konkursom odabrane radove u programu konferencije predstaviti i:\nizvještaje i stručne nalaze ministarstava obrazovanja i prosvjetno-pedagoških zavoda\nstručna izlaganja univerzitetskih stručnjaka i autora univerzitetskih udžbenika za građansko obrazovanje\nradove objavljene u publikacijama i biltenima stručnih konferencija partnerskih organizacija, a koji se prema obrađenoj temi i predstavljenom sadržaju dovode u vezu s razvojem interpersonalnih i građanskih kompetencija\nizvještaje nastavnika i stručnih saradnika o realizaciji drugih projektnih i programskih aktivnosti koje doprinose jačanju demokratske klime i kulture škole i razvoju interpersonalnih i građanskih kompetencija učenika i nastavnika\nPrethodni sadržajGodišnja konferencija: U svojstvu domaćina, učesnicima će se obratiti prof.dr. Rašid Hadžović, ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta Vlade Hercegovačko-neretvanskog kantona\nNaredni sadržajTuzlanski kanton


Postali specijalisti za evakuacije - Večernje novosti\nVatrogasno-spasilačke jedinice u gradovima i opštinama sa juga Srbije na visini zadatka\nVečernje novosti četvrtak, 12. januar 2017. | J. STOJKOVIĆ\nVRANjE - Na redovnom zasedanju Štaba za vanredne situacije u Vranju je ocenjeno da je, uz angažovanje svih relevantnih službi, stanje na terenu znatno povoljnije u odnosu na prethodne dane.\nZahvaljujući vatrogasno-spasilačkim ekipama, akcija spasavanja bolesnih iz Ćurkovice i Gornjeg Punuševca je uspešno sprovedena, a mobilni timovi su od 6. do 10. januara obavili ukupno 13 intervencija na izuzetno nepristupačnim terenima.\n- U selu Lepčince smo saonicama izvukli teškog bolesnika koji je sedam dana bio zavejan. Kad smo stigli do njega, čovek je već bio na izmaku snage, ali smo brzo reagovali i on je već medicinski zbrinut - kaže komandat jedinice Vedran Tašković.\nDruga akcija je izvedena na području sela Gornje Puniševce, iz kojeg je evakuisan čovek stariji od 80 leta, sa izuzetno visokom temperaturom...\nInače, u sredu su sve gradske škole počele da rade posle praznika i za dva dana produženog zimskog raspusta, ali u pojedinima od njih grejanje nije bilo na zadovoljavajućem nivou. U brdsko-planinskim predelima Vranja nastava nije počela...\nGradonačelnik i komandant Štaba za vanredne situacije dr Slobodan Milenković je, ipak, konstatovao da se situacija polako, ali sigurno stabilizuje.\nHEROJI IZ VLADIČINOG HANA\nIZ Gornjeg Jabukova na obroncima Kukavice, vatrogasno-spasilačka ekipa iz Vladičinog Hana evakuisala je dvadesetsedmogodišnju ženu kojoj je neodložno bila potrebna pomoć lekara.\nOd kad je, 8. januara, u ovoj opštini proglašena vanredna situacija ovo je drugi slučaj evakuacije bolesnih iz planinskih sela.\nvanredna situacija Vranje\nDanas prijemni ispiti za specijalizante u VŠSS za obrazovanje vaspitača u Pirotu\nPirotske vesti pre 5 sati\nDnevni horoskop za 23.oktobar 2017.godine!\niKragujevac pre 6 sati\nŠljivovica ostala bez šljive: "Flaša ljute otvara sva vrata, a ako ne rodi ni dogodine, s čim ćemo ići kod doktora?"\nNAŠA KRILA 1936-MORAVICA (Subotinac) 0:1


MANOJLOVIĆ #KRENI-PROMENI: U SUBOTU NOVI EKOLOŠKI PROTEST - Bor GRAD INFO\nMANOJLOVIĆ #KRENI-PROMENI: U SUBOTU NOVI EKOLOŠKI PROTEST\nurednik\t дец 7, 2021 157 0\nPredstavnik inicijative „Kreni – promeni“ Savo Manojlović rekao je da će u subotu biti nastavljeni ekološki protesti širom Srbije i ponovo pozvao policiju da u saradnji sa građanima obezbedi učesnike tih okupljanja.\nManojlović je danas na konferenciji za novinare rekao da je namera organizatora da poveća broj blokada, te pozvao građane da izađu na proteste u što većem broju.\nIstakao je i da su učesnici protesta sami propuštali građane koji su ušli u blokade, i da su, oni koji nisu protestovali sirenama automobila pozdravljali učesnike blokada.\nRekao je da su organizatori protresta prošle sedmice namerno prvo pozvali građane da automobilima blokiraju puteve, te dodao da su svi videli reakciju vlasti i „režimskih medija“.\nManojlović je rekao i da je osnovni zahtev vezan za narodnu inicijativu, te istakao da građani imaju pravo da predlažu zakone kada skupe potpise.\nObjasnio je da će u slučaju referenduma pokrenutog potpisima građana u biračkim odborima koji će kontrolisati glasanje biti samo predstavnici stranaka.\n„Tražimo da se ovo izmeni i da, ako građani narodnom inicijativom pokrenu referendum, oni imaju i predstavnike koji će kontrolisati kako se glasa“, rekao je Manojlović.\nPredstavnica JUKOM-a Katarina Golubović podsetila je da je i ranije bilo primedbi da se promeni odredba kojom se predviđa plaćanje overe potpisa.\nUpitan šta će poručiti građanima uoči referenduma 16. januara iduće godine, ukoliko taj zakon ne bude promenjen, Manojlović je rekao da se u tom slučaju neće baviti referendumskim pitanjem, već da će „ući u radikalizaciju protesta“.


FINANSIRANJE MEDIJA: Privatnici u udobnoj hladovini budžeta – Monitor\nNeregulisano, nekontrolisano i netransparentno. To je osnovni zaključak o finansiranju medija u Crnoj Gori od strane države, u analizi Centra za građansko obrazovanje (CGO) urađenoj u sklopu projekta „Jednake šanse za sve medije” – uz podršku njemačkog Ministarstva spoljnih poslova, preko ovdašnje ambasade – a odnsi se na 2013. Iako u zemlji, kaže se, ne postoje vidljivi mehanizmi direktne cenzure i kontrole medija od strane države (zbog ustavnih i zakonskih ograničenja), postoji prikrivena kontrola.\nKako u zakonodavnom okviru Crne Gore ne postoje specifična pravila koja kontrolišu raspodjelu budžetskog novca medijima kroz osnov oglašavanja i reklamiranja i drugih vezanih ugovornih odnosa, time se, stoji u analizi, otvara značajan prostor za direktan uticaj države na rad medija. Prije svega kroz netransparentna i selektivna finansijska izdvajanja javnih sredstava, a, time, i za zloupotrebu sredstava poreskih obveznika.\nUkupan iznos sredstava koje su organi javnog sektora utrošili u toku 2013. godine, na osnovu podataka do kojih su došli aktivisti CGO-a, za koje posjeduju dokumentaciju, a odnose se na medije, portale i informativne agencije, marketinške agencije i produkcijske kuće – iznosi 2.196.739 eura. Imajući u vidu da dobijeni iznos čine troškovi 67,6 odsto organa javnog sektora, koji su bili predmet analize, pretpostavlja se da bi ukupan iznos bio značajno, ako ne i duplo, veći.\nIznos od 2.196.739 eura utrošen je tako što je za štampane medije izdvojeno 248.924 eura ili 11,33%, TV kanale 271.053 ili 12,33%, za radio stanice 580.510 ili 26,42%, portale i informativne agencije 135.020 eura ili 6,15% dok je za marketinške agencije i produkcijske kuće izdvojeno 879.766 eura, odnosno 41%. Za stavke iz kategorije ostalo izdvojeno je 39.111 eura ili 1,73%, odnosno ukupno 2.154.384 eura.\nProblem kao i prethodnih godina, o čemu je Monitor pisao: iz budžeta se najviše novca, finansiraju režimu lojalna glasila. Od štampanih medija, tokom 2013. godine, najviše je dobila izuzetno slabo prodavana Pobjeda – 134.340 eura. Iza nje idu daleko tiražniji: Dan sa 47.259, Vijesti 19.681 i Dnevne novine sa 11.110 eura.\nPortali – ista stvar. Ubijedljivo najviše novca, tradicionalno, iz budžeta prihoduje Analitika. Za analiziranu godinu: 63.849 eura. Podsjetimo: taj portal, čiji je osnivač i donedavni urednik Draško Đuranović (prešao u privatizovanu Pobjedu), oformljen je kao režimska kontrateža portalu Vijesti, pa se u njega, prethodnih godina, od institucija sistema slio najveći dio novca rezervisanog za reklame na portalima.\nMnogo popularniji i posjećeniji portali daleko zaostaju za Đuranovićevom Analitikom. Najposjećeniji portal u zemlji, Vijesti, prihodovao je 7.776 eura, a takođe veoma posjećeni CDM – 7.200 eura!\nSvojevremeno, dug od 800.000 eura, koji je napravila firma za distribuciju štampe Bega press u vlasništvu supruge pomenutog Draška Đuranovića, država je prebacila na poreske obveznike. Zvanično objašnjenje glasilo je da je trebalo pomoći glasila prema kojima je njena firma imala dugove.\nKad je riječ o televiziji najviše su dobili RTCG 74.511 eura, CNN 60 hiljada, pa Vijesti 36.279 i Teuta 25.228 eura. Od radio stanica uveliko prednjači Herceg Novi sa 251.396 eura prihoda, pa Kotor 93.590, Berane 80.048 i Antena M 64.164 eura.\nOd marketinških agencija i produkcijskih kuća najviše je dobila Fleka 209 hiljada eura, a ukupan iznos uplatilo je Ministarstvo održivog razvoja i turizma. Osnov je ostao nepoznat, iako je tražen zahtjevom. To ministarstvo uplatilo je ukupan iznos za DPC, 190.000 eura, koji se nalazi na trećem mjesto ukupne liste. Tu su i MM Production sa 125 hljada eura i Arhimed sa 81.977 eura.\nU odnosu na ukupan iznos, najveći su potrošači lokalne samouprave sa 768.374 eura, odnosno 35%. Slijede ministarstva sa 764.215 eura ili 34,8%. Zatim, javne ustanove i privredna društva u kojima država ili opštine imaju većinski vlasnički udio sa 383.549 eura ili 17,5%. Potom: Skupština Crne Gore, koja je izdvojila 80.304 eura ili 3,7%. Na začelju su agencije sa 59.596 eura ili 2,71%, te državni fondovi sa 44.920 ili dva odsto ukupnih sredstava, uprave koje su u svrhe reklamiranja i oglašavanja izdvojile 43.471 eura ili dva odsto i Ombudsman sa 2.093 eura ili jedan odsto.\nIndikativan je podatak da su najveći potrošači lokalne samouprave, naročito kada se ima u vidu da su ukupna dugovanja lokalnih samouprava u decembru 2013. godine iznosila 214,7 miliona eura!\nAko su ukupni primici lokalnih samouprava za prvih devet mjeseci realizovani sa 148,45 miliona eura ili 81,29%, može se zaključiti da se opštine nalaze u teškoj finansijskoj krizi, pa se postavlja pitanje da li je racionalno da se značajni iznosi izdvajaju za troškove reklamiranja, oglašavanja i vezane usluge koje uključuju medije, navodi se u analzi CGO.\nSve navedeno može se podvesti pod zloupotrebu javnog novca za partikularne interese a što, između ostaloga, omogućava nepostojeća regulacija načina oglašavanja državnih organa, ali i izostanak njihove odgovornosti prema javnosti.\n„Normativni okvir ne prepoznaje potencijalnu vezu između državnog oglašavanja i njegovog uticaja na slobodu medija i ekonomsku stabilnost, niti posmatra odluke o oglašavanju kao mogući vid medijske diskriminacije i uticaja na uređivačku politiku. Zakon o dodjeli državne pomoći ne sadrži jasne mehanizme za dodjelu pomoći medijima. Distribucija ovih sredstava, uz zakonsku neizvedenost u ovom dijelu, ima potencijal da izazove ozbiljne devijacije na medijskom tržištu i omete poslovanje jednih ili unaprijediti poslovanje drugih medija”, upozorava se u analizi.\nZna se: vlastima bliskih. U analizi se izdvaja i važan fakat da Zakon o zaštiti konkurencije ne prepoznaje, ali i ne reguliše oblast koja se odnosi na uticaj političkih struktura, državnih institucija i organa na medijsko tržište. Konstatuje se znakovita pojava koja otežava osvjetljavanje ulaganja u medije: „Primijećena je centralizacija budžetskih izdvajanja za potrebe oglašavanja i reklamiranja, po osnovu ugovorenih usluga, specijalizovanih usluga i po drugim osnovima, i preusmjeravanje sa medija na marketinške kuće koje se bave zakupima medijskog prostora, što može dodatno otežati osvjetljavanje ulaganja u medije, imajući u vidu da se ne mogu pratiti direktno dalji tokovi i raspodjela novca medijima iz budžeta.”\nImajući u vidu haotično stanje u domenu finansiranja medija iz državnog budžeta, u analizi CGO-a je preporučeno da raspodjela državnih finansijskih sredstva mora biti zasnovana na principima transparentnosti, uz primjenu pravila o javnim nabavkama ali i da finansijsko izdvajanje organa javnog sektora, kroz oglašavanje i reklamiranje u medijima, treba da bude zasnovano na kriterijumima isplativosti i cijene usluge, gledanosti/čitanosti/slušanosti, tj. ne smije biti predmet slobodne procjene vršilaca javnih funkcija, kao do sada. Na koncu: da državna pomoć mora biti dostupna svim medijima u smislu jednakih šansi i neupitnih pravila poznatih svima.\nDo tada, režimske analitike i razni analitikari uživaće povlašćen položaj u udobnoj hladovini budžeta.\nCrna lista netransparentnih\nPrilikom prikupljanja podataka CGO je imao ozbiljnih problema u toku sprovođenja istraživanja: nepotpunu i neadekvatnu primjenu Zakona o slobodnom pristupu informacijama. Pojedini državni organi, notirano je u analizi, odlučili su se na princip ćutanja. Pored višemjesečnih napora istraživačkog tima CGO-a, koje se ogledalo u ponavljanju zahtjeva u više navrata, direktnoj komunikaciji sa nadležnim službenicima, rukovodiocima organa, nijesu dobijeni traženi podaci, čak ni nakon odluka agencije za slobodan pristup informacijama i zaštitu ličnih podataka u korist istraživača. Na toj ,,crnoj listi” netransparentnih organa, koji su se opredijelili da kršeći zakonske norme ne dostave tražene informacije, našli su se: Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, Glavni grad Podgorica, Nacionalni parkovi Crne Gore, Aerodromi Crne Gore, Pošta Crne Gore, Željeznička infrastruktura i brojni drugi…


Ispovest Kaline Kovačević o dva teška porođaja, očevoj bolesti i sepsi: Znam šta znači zanemeti od bola!\nPopularna glumica progovorila o teškim životnim momentima kroz koje je prošla\n08.10.2020. - 13:06h 13:04h Autor: Stil/Balkanskomulicom\nGlumica „Narodnog pozorišta“ Kalina Kovačević prvi put je iskreno rekla kad je u životu osetila šta znači zanemeti od bola.\n"To veče sam ga odvezla u bolnicu, tu je bila doktorka Dana Grujičić, divna Dana, mnogo je volim i veliki je čovek. Odvezla sam ga u bolnicu i imala sam predstavu „Dama sa Kamelijama“, gde sam sve vreme držala telefon u džepu od haljine da mi jave da li je živ ili mrtav? E to je cena našeg posla, da ja zabavljam druge ljude u momentu kada mi se lomi život. To su stvari koje ću pamtiti dok sam živa, ispričala je Kalina nepoznat detalj iz života, a onda je ova 36-godišnja dama opisala koliko su bili teški trenuci tokom druge trudnoće koja je bila kritična.\nŽeljena je bila Anika. Tokom te trudnoće mi se isto desio problem, porodila sam se dva meseca ranije. Hitan carski rez. Želim da pozdravim sve sa neonatologije, oni su zaslužni što smo svi sada tu na okupu. Znam šta znači zanemeti od bola, jer nisi ugrožen ti, već biće kojem si u tom trenutku podario život i za kog si se toliko borio. Ali idemo dalje, rodila dva mala borca, dve prelepe devojiče i radujem se životu", ispričala je Kalina, a potom se prisetila prve trudnoće kada joj je život visio o koncu.\n" Dosta žena me pita kako sam imala hrabrosti za drugu trudnoću. Nakon prve sam učila da hodam, jer sam prvo ležala na održavanju trudnoće pet meseci i onda sam još dva meseca bila u bolnici dok sam se borila sa sepsom koja iscrpljuje ceo organizam. Od ležanja sedam meseci mi se stvorila voda u kuku, a rana se inficirala i nije mogla da zaraste, prosto nisam mogla da povežem, laički da kažem, noge i ruke da ih pomeram. Išla sam na vežbe. Sećam se aplauza kada sam prvi put mogla samostalno da dohvatim flašicu vode. Znam šta znači biti nemoćan i zato cenim ovo danas što imam", izjavila je Kalina.\nSa druge strane, ne želi da je ljudi doživljavaju kao krhu ženu, jer smatra da je izuzetno jaka i stabilna.\nKalina KovačevićGlumicaTužna ispovestŽivotTeški trenuci


Vremeplov (25.11.2013) | smiuchin\n≈ Comments Off on Vremeplov (25.11.2013)\nponedeljak, 25. nov 2013,\nNa današnji dan 1915. godine, Vrhovna komanda Srpske vojske donela Odluku o povlačenju preko Albanije. Čuvena drama “Mišolovka” Agate Kristi premijerno izvedena 25. novembra 1952. Nemačka ofanziva na Užičku Republiku, u Drugom svetskom ratu, počela 1941. godine.\nVrhovna komanda Srpske vojske, na današnji dan 1915. godine, donela je Odluku o povlačenju iz Beograda, u pozadinu fronta preko Crne Gore i Albanije, u Grčku. U naredbi je, između ostalog, stajalo: “Kapitulacija bi bila najgore rešenje, jer se njome gubi država, a naši saveznici bi nas sasvim napustili”. Prilikom povlačenja srpske vojske i naroda, jedinstvenom u istoriji ratovanja, život je izgubilo više od 240.000 ljudi. Na ostrvo Krf stiglo je 135.000 vojnika, a u Bizertu oko 12.000. Posle oporavka, ponovo oformljena srpska vojska, 1918. godine, probila je Solunski front, oslobodila Srbiju i druge teritorije od kojih je, potom, formirana Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca.\nČuveno dramsko delo “Mišolovka” Agate Kristi premijerno je izvedeno 25. novembra 1952. godine u Londonu. Taj klasični pozorišni krimić imao je premijeru u pozorištu “Ambasador”, a kasnije je prebačen u susedno pozoršte “Sent Martin”. U prvoj postavci, glavnu ulogu igrao je Ričard Atenborou, kasnije dobitnik Oskara i titule “ser”, koju mu je kraljica dodelila za umetničke zasluge. Tokom višedecenijskog izvođenja, u predstavi se pojavilo više od 400 glumaca. Ne gubeći na aktuelnosti, ona se i danas igra na mnogim svetskim pozornicama.\n1826. – Rođen Jovan Đorđević, književnik\n(Senta, 25. 11. 1826 – Beograd, 21. 04. 1900)\n1835. – Rođen Endrju Karnegi, američki industrijalac i filantrop\n(Škotska, 25. 11. 1835 – Lenoks, 11. 08. 1919)\n1877. – Izbila Topolska buna\n1882. – Odigrana prva predstava na sceni Narodnog pozorišta u Somboru\n1883. – Rođen Branko Lazarević, književnik, književni i pozorišni kritičar\n(Vidin, 25. 11. 1883 – Herceg Novi, 06. 10. 1968)\n1884. – Počeo prvi tečaj engleskog jezika na Velikoj školi u Beogradu\n1914. – Umro Davorin Jenko, kompozitor i dirigent, autor prve srpske operete i autor muzike za himnu “Bože pravde”\n1915. – Rođen Augusto Pinoče, čileanski general i državnik, predsednik Čilea\n(Valparaiso, 25. 11. 1915 – Santjago de Čile, 10. 12. 2006)\n1918. – Vojvodina donela odluku o prisajedinjenju Srbiji\n1936. – Nemačka i Japan sklopili Antikominterna pakt\n1941. – Počela nemačka ofanziva na Užičku Republiku, u Drugom svetskom ratu\n1948. – Rođena Ivanka Lukateli, balerina, koreograf i pedagog\n1950. – Umro Johanes Jensen, danski književnik, nobelovac\n(Farso, 20. 01. 1873 – Kopenhagen, 25. 11. 1950)\n1951. – Rođen Danilo Lazović, pozorišni, filmski i TV glumac\n(Brodarevo, 25. 11. 1951 – Beograd, 25. 03. 2006)\n1959. – Umro Žerar Filip, francuski filmski glumac\n(Romatigl, 04. 12. 1922 – Pariz, 25. 11. 1959)\n1970. – Umro Jukio Mišima, japanski književnik\n(Tokio, 14. 01. 1925 – Tokio, 25. 11. 1970)\n1993. – Umro Entoni Bardžis, engleski književnik\n(Mančester, 25. 02. 1917- London, 25. 11. 1993)\n2002. – Poginuo Hašim Hučuk-Hoki, pevač\n(Fojnica, 31. 03. 1946 – Kovilj, 25. 11. 2002)\n2005. – Umro Džordž Best, fudbaler, reprezentativac Severne Irske\n(Belfast, 22. 05. 1946 – London, 25. 11. 2005)\n2008. – Umro Vilijam Gibson, američki književnik\n(Bronks, 13. 11. 1914 – Stokbridž, 25. 11. 2008)\n2011. – Umrla Zorica Mutavdžić Knežević, novinar Radio Beograda i lista “Duga”, glavni urednik lista “Bazar”\n(Beograd, 28. 11. 1924 – Beograd, 25. 11. 2011)\n2011. – Umro Mihailo Đurić, pravnik, profesor Pravnog fakulteta u Beogradu, naučni savetnik Instituta društvenih nauka, predsednik Naučnog veća Instituta za filozofiju, akademik\n(Šabac, 22. 08.1925 – Beograd, 25. 11. 2011)\n2011. – Umro Vasilij Aleksejev, ruski dizač tegova, svetski i olimpijski šampion\n(Pokrovo-Šiškino, 07. 01. 1942 – 25. 11. 2011)\n2011. – Umro dr Slobodan Bata Teodorović, ginekolog, osnivač Srpskog lekarskog društva u Nemačkoj, predsednik Crkvene opštine u Hanoveru\n(Zemun, 23. 03. 1927 – Minhen, 25. 11. 2011)


Otkriveno je ko plaća preskupu dizajnersku odeću Melanie Trump | Lifestyle | Umetnost\nOtkriveno je ko plaća preskupu dizajnersku odeću Melanie Trump 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n31.03.2020 16:54 02.04.2020 12:14\nSigurno da Melania nije prva dama Amerike koja je u svoj stajling uložila na desetine hiljade dolara, jer ako nekome pristaje da nosi odeću sa potpisima prestižnih dizajnerskih imena, onda je to svakako osobi koja se nalazi na ovakvoj poziciji.\nOd trenutka kada se prvi put zvanično pojavila na inauguracji Donalda Trumpa, odevena u svetlo plavu kombinaciju rađenu po meri, a sa potpisom čuvenom američkog dizajnera Ralpha Laurena, američka nacija već je spremno negodovala, te osuđivački komentarisla kako će njihov porez od taksi otići po svj prilicu u garderober prve dame Amerike.\nAmerikanci su negodovali su punim pravom, jer je lepa Slovenka već pri prvim zvaničnim pjavljivanjima uspela da ponese kreacije koje ne samo da su potisali neke od najvećih imena u svetu mode, već su napravljena i po meri - što naravno znači dodatni novac.\nOtprilike u tom duhu se i nastavilo, svako pojavljivanje predsednika Amerike koje podrazumeva i Melanijino društvo, uvek je od strane novinara prokomentarisano i u pravcu stajlinga koji je prva dama Amerike ponela.\nA, to su uglavnom Dior, Louis Vuitton, Marc Jacobs i naravno na nogama obavezan Christian Louboutin.\nMeđutim, ispostavlja se da američki poreski obveznici nemaju razlog za brigu.\nIako je prva dama Amerike po proračunu svega onoga u čemu se zvanično pojavila, samo u 2019, godini potrošila nešto jače od 218.000!\nMeđutim, upravo zahvaljujući istom tom poreskom zakonu teško da se može sakriti zarada od države, te je tako u javnost dospela i zvanična informacija o bogatstvu Melanije Trump, a ono iznosi 38 miliona dolara!\nNešto zarade je svakako iz njenih modeling dana, dok je ostalo pretpostavljamo velikodušni deo računa koji je dopunio njen suprug.\nTe je vrlo moguće da Melanija sama plaća sopstvenu garderobu, jer zašto ne bi?\nI ispostavilo se da to zaista jeste tačno.\nStephanie Grisham, portparolka prve dame Amerike potvrdila je ovo "ona sama plaća za svoju odeću".\nMelania Trump Ličnosti Stil odeća Fashion Dior Ralph Lauren Haljina outfit Amerika


Sonja Karadžić zabrinuta za svog oca: Radovana žele da izoluju od svijeta – Ljepota Islama\nSonja Karadžić zabrinuta za svog oca: Radovana žele da izoluju od svijeta\n21srp2021 lena halilovicauthor\nRatni zločinac Radovan Karadžić trenutno se nalazi na izdržavanju kazne doživotnog zatvora zbog genocida i drugih ratnih zločina u zatvoru na britanskom ostrvu Wight.\nČini se da Karadžić u britanskom zatvoru ne dobija pogodnosti na kakve je navikao u pritvorskoj jedinici Ujedinjenih naroda u Hagu. Kako pišu Novosti.rs Karadžiću uprava zatvora ne želi da odobri brojeve telefona koje može da pozove u Srbiji i BiH.\nOsuđeni ratni zločinac je više od deset puta do sada predavao formular sa spiskovima ljudi i brojevima telefona, za koje su se Englezi formalno obavezali da će odobriti da ih zove. No, to još uvijek nisu uradili.\nPrilikom odobravanja brojeva stalno se pojavljuju iste greške, pa ili brojevi telefona imaju cifru viška ili manjka ili neku sitnu grešku dovoljnu da se Karadžiću onemogući kontakt sa svijetom. Dešavalo se i da mu umjesto pozivne dvije nule međunarodnog broja za drugu državu odobre broj sa pozivne tri nule, pišu Novosti.rs.\nKćerka osuđenog ratnog zločinca Sonja Karadžić je potvrdila da Karadžić u britanskom zatvoru ne dobija tretman na koji je navikao.\n“Njihovo ponašanje očito dokazuje da Velika Britanija nije spremna za smještaj inostranih osuđenika. Radovan Karadžić nije njihov osuđenik, već Ujedinjenih nacija, koje imaju svoje rezolucije i pravila o postupanju i uslovima izdržavanja kazne”.\nSonja Karadžić se žali i na probleme kroz koje porodica osuđenog ratnog zločinca mora da prođe kako bi ga posjetila u zatvoru.\n“Osim komplikovanog dobijanja viza i samog puta do tog ostrva i ogromnih troškova, njihova pravila kažu da imamo pravo na svega dva časa posjete mjesečno! To je samo još jedan primjer lošeg postupanja prema Radovanu, zatvoreniku UN, a ne britanskom”.\nKaradžić se žali i kako ne može da čita jer mu nisu dali stonu lampu, a svjetlo u ćeliji je preslabo, pa čim se smrkne on ne vidi ni da čita ni da piše.\nPet ljudi koji su se najviše borili protiv islama u posljednjih 30 godina, a koji su prešli na islam i postali poznate daije 6 views


Stanković vršilac dužnosti VDT-a | Mondo.Me Prod\nStankovic vrsilac duznosti VDT a\n1. June, 15:53\nStanković vršilac dužnosti VDT-a 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n08.10.2019. / 12:52 12:53\nStanković vršilac dužnosti VDT-a\nIzvor MINA 08.10.2019. / 12:52 12:53\nIvica Stanković izabran je danas na sjednici Tužilačkog savjeta za vršioca dužnosti vrhovnog državnog tužioca.\nStankoviću je mandat na toj funkciji istekao u ponedjeljak.\nNa javni poziv za izbor VDT-a, koji je raspisan 7. avgusta, nije stigla nijedna prijava.\nStanković je ranije rekao da su se tužioci Vrhovnog državnog tužilaštva izjasnili da ne žele da obavljaju funkciju v.d. i da smatraju da on treba da nastavi, jer je Tužilaštvo postiglo dobre rezultate u prethodnom petogodišnjem periodu.\nIvica Stanković VDT\n08.10.2019. / 13:27


Foto: Tanjug/AP Photo Na pitanje da li se Amerika vratila, Bajden se okrenuo prema Makronu i rekao da bi to trebalo pitati francuskog lidera, prenosi Rojters. - Da, definitivno - kazao je Makron. - Sjajno je imati američkog predsednika koji je deo kluba… »\nFOTO:Tanjug Kraljica, koja puni 95 godina, bila je na svečanosti "Pozdrav bojama" u društvu svog rođaka, princa Edvarda, vojvode od Kenta. Ove godine zbog mera socijalne distance ceremonija, koja se održava više od 260 godina, bila je smanjenog… »\nFoto: Z. Jovanović - Mi imamo određena saznanja - istakao je Vulin gostujući na TV Prva i dodao da takve grupe mogu da utiču na destiblizaciju, pa i na političku destabilizaciju u zemljama koje su "neposlušne". - Organizovane kriminalne grupe ove… »\nVečernje novosti: Veliki uspeh Srbije! U našoj zemlji dato skoro pet miliona doza vakcine protiv korone\nFoto: Printskrin NJihova imena iz bazena sa kovertama je izvukao glumac Bojan Perić . Kao i u prethodnim izdanjima, i ovoga puta je potrebno spakovati u kovertu 10 fiskalnih računa ili 10 slipova (ne smeju se mešati) pojedinačne vrednosti od najmanje… »\nVečernje novosti: On je dobitnik stana u Zemunu: Novo izvlačenje nagradne igre "Uzmi račun i pobedi 2021", život mu promenio Bojan Perić\nDepositphotos Usled strujnog udara poginuo je poginuo je radnik-kontrolor transformatora (1971). Više informacija o ovom slučaju posle uviđaja. Uskoro opširnije… »\nFoto: N.Skenderija U dugoj istoriji prestonice protekla proslava ostaće upamćena kao najbrojniji molitveni i svakako jedan od najdostojanstvenijih skupova ikada održanih na njenim ulicama i trgovima, navodi se u saopštenju Srpske pravoslavne crkve… »


Plinska peć sa točkićima Adler KF-006B: Grejalice i Kaloriferi: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Plinska peć sa točkićima Adler KF-006B\nPlinska peć sa točkićima\nStandard: EN 449-2002-+A1-2007\nKategorija primene: I3B/P (30)\nTip gasa: G30\nPritisak gasa (mbar): 30\nPrecnik brizgaljke (mm): 0.58\nToplotno opterecenje (Hs) KW(g/h): 4.2KW (305g/h)\n3 keramičke ploče snage 4200W\nUređaj za kontrolu plamena\nOpis proizvoda: Plinska peć sa točkićima Adler KF-006B\nPrenosiva plinska peć sa točkićima za lako premeštanje. Peć ima PIEZZO starter, 3 keramičke ploče snage 4200W, 3 stepena rada i uređaj za kontrolu plamena.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 50235\nSifra 50235, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 50235, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Tači: Ne verujem jugoslovenskim i ruskim mapama\nKosovski predsednik HašimTači izjavio je da Kosovo neće izgubiti ni metar teritorije zbog demarkacije sa Crnom Gorom i objasnio da on “veruje mapama NATO”, a ne “ruskim ili jugoslovenskim mapama”.\n“Niko nije pružio činjenice da će Kosovo izgubiti teritoriju. Mogu da kažem da je bilo pogrešnih interpretacija, ne znam da li namernih ili nenamernih”, rekao je Tači u intervjuu televiziji Rokum, uoči zasedanja skupštine koja treba da ratifikuje sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom.\nOn je uveren da će sporazum o demarkaciji biti ratifikovan i da će to “popločati put liberalizaciji viznog režima sa EU”.\nLider pokreta Samoopredeljenje Visar Imeri pozvao je u međuvremenu još jednom članove kosovske skupštine da ne glasaju za sporazum o demarkaciji i rekao da je današnji protest najbolja prilika da se kaže “ne’” vladi, prenosi Zeri.\n01.06.2020 Život se vraća u normalu? (550)\n01.06.2020 Od danas se otvaraju prelazi (531)\n01.06.2020 U četvrtak počinju Vidovdanske svečanosti (226)


'Očekujem do kraja godine'\nIzvor: B92, 03.Avg.2021, 12:49\n"Očekujem do kraja godine"\nMinistar finansija Siniša Mali kaže da će prvi deo garantne šeme Američke razvojne agencije (DFC) verovatno biti na raspolaganju preduzećima do kraja godine.\nVrednost je 400 miliona dolara.\n"Mi smo sada u završnim razgovorima oko velikog sporazuma koji treba s njim da potpišemo, odmah nakon toga sledi pojedinačno potpisivanje sa poslovnim bankama i ja očekujem da ćemo do kraja godine imati i 400 miliona dolara njihove garantne šeme na raspolaganju mikro, malim >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << i srednjim preduzećima", rekao je Mali za Tanjug.\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je danas da će najverovatnije prvi deo garantne šeme Američke razvojne agencije (DFC), u vrednosti od 400 miliona dolara, biti na raspolaganju našim preduzećima do kraja godine."Mi smo sada u završnim razgovorima oko velikog sporazuma koji treba s njim da...


Komisija za vrednovanje projekata usvojila je predlog liste za finansiranje i sufinansiranje projekata kulturno – umetničkih društva sa teritorije Požarevca.\n17:57 | 28.06.2021. Autor: E.B.\nGrad je iz budžeta za ovu namenu izdvojio 3.600.000 dinara za finansiranje 11 programa. Po 500.000 dinara, dobila su kulturno – umetnička društva: „Dr Raša Lazarević“ iz Živice, „Božidar Dimitrijević Kozica“ iz Drmna i ,,Bubušinac“ iz Bubušinca.\nKomisija je odobrila 400.000 dinara kulturno – umetničkom društvu „Milenko Stojković“ iz Kličevca, a po 350.000 dinara dodelila je ansamblima „Mladost“ iz Poljane i „Miodrag Miljković Migda“ iz Ćirikovca.\nPo 250.000 dinara dobila su kulturno - umetnička društva iz Bradarca i Rečice, a 200.000 dinara KUD ,,Miloš Savić“ Lučice i ,,Resava“ iz Prugova. Najmanje novca, 100.000 dinara, dobila je ,,Mlava“ iz Bratinca.


Umesto da poklanja vakcine, Nemačka ih baca › Made-in-Germany.rs\nIako zvuči potpuno neverovatno, nemačke pokrajine su do sada svakim danom bacale u đubre sve više vakcina protiv korona virusa, a sada su došle na fantastičnu ideju da bi možda mogle da ih poklanjaju siromašnijim zemljama.\nOd početka virusne pandemije pokrajina Bavarska je bacila 53.000 doza vakcina, od kojih je više od polovine prijavljeno kao „odbačeno” samo tokom jula. Bavarsko ministarstvo zdravlja je tim povodom saopštilo da je porast broja bačenih vakcina tokom leta direktna posledica pada spremnosti stanovništva na imunizaciju, prenosi Dojče vele.\nI u pokrajini Baden-Virtemberg je rok trajanja 4.000 doza AstraZeneka vakcine istekao krajem jula, zbog čega su one uništene na propisan način, saopštava tamošnje ministarstvo zdravlja. Isto tako je i u pokrajini Severna Rajna-Vestfalija prošlog vikenda istekao rok upotrebe za 350 doza vakcine AstraZeneka, pa su i one uništene.\nInače, doze vakcina koje su višak, a još im nije prošao rok upotrebe, nemačke savezne pokrajine su dužne da vrate saveznoj vladi, pa tako u narednom periodu Hamburg planira da vrati 6.000 doza AstraZeneka vakcine, pokrajina Saksonija-Anhalt se sprema da vrati 22.000 doza, a Donja Saksonija čak 120.400 doza.


Najviše ocjene za desetu, jubilarnu sezonu | Red Bull Cliff Diving\nDeseta, jubilarna sezona Red Bull Cliff Diving Svjetskog prvenstva i prije svog početka je ponijela epitet historijske sezone, od koje se očekivalo da bude najneizvjesnija i najuzbudljivija do sad. Očekivanja od nje su bila velika, ali nakon sedam nezaboravnih stanica diljem planete - na kojima su takmičari demonstrirali svoje umijeće sa grubih litica, mostova, čak i privatnih balkona - sa sigurnošću se može reći da ih je opravdala na senzacionalan način. Skakalo se u vode rijeka, jezera i okeana, rekordi su padali na sve strane, i sve se na kraju svelo na najneizvjesniju završnicu sezone ikad, u domu evropskog cliff divinga.\nPogledajte video i prisjetite se najboljih trenutaka slavljeničke sezone koja će dugo živjeti u sjećanju.


Četvrtak, 29 Ožujak 2018 20:51\nVlada Federacije BiH je na današnjoj 109. hitnoj sjednici, održanoj u Sarajevu, utvrdila nacrte i prijedloge nekoliko zakon.\nRazlog zbog kojeg je Vlada Parlamentu FBiH uputila na usvajanje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju jeste ispunjenje obveza iz Akcijskog plana BiH za otklanjanje nedostataka u borbi protiv pranja novca, harmoniziranju sustava sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma.\nUtvrđen je i Nacrt zakona o zaštiti prijavitelja korupcije u Federaciji BiH, u kojem je precizirano da svaka osoba ima pravo da, u dobroj vjeri, prijavi bilo koji oblik korupcije u javnom ili privatnom sektoru, za koji sazna na bilo koji način. Zakon zabranjuje sprječavanje prijavljivanja korupcije, a svaka odredba općeg ili pojedinačnog akta koja to sprječava ne proizvodi pravno djelovanje.\nKako je navedeno u Prijedlogu zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski pomognutom oplodnjom, pod liječenjem se podrazumijeva otklanjanje neplodnosti ili umanjene plodnosti korištenjem biomedicinskih dostignuća, nakon utvrđivanja da trudnoća ne može biti postignuta drugim načinima liječenja. Također, liječenje je i uzimanje i čuvanje spolnih tkiva i spolnih stanica muškarca i žene u slučajevima kada, prema saznanjima i iskustvima medicinske znanosti, postoji opasnost da može doći do neplodnosti.\nS ciljem provođenja presude Ustavnog suda FBiH od 26.4.2017. godine, Vlada je utvrdila, i u parlamentarnu proceduru po skraćenom postupku uputila, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama sudaca i tužitelja u FBiH.\nVlada FBiH je donijela tri uredbe koje se odnose na dodjeljivanje državne pomoći. Jedna od njih utvrđuje svrhu državne pomoći, prihvatljive troškove i sektore, maksimalnu dozvoljenu visinu i ostale važeće kriterije za dodjelu državne pomoći, koju dodjeljuje Federacija BiH izravno ili preko ovlaštenih pravnih osoba.\nDruga se odnosi na tzv. de minimis pomoć i primjenjuje se na pomoć gospodarskim subjektima u svim sektorima i djelatnostima, osim ribarstva i akvakulture, poljoprivrede i djelatnosti usmjerene izvozu, te na pomoć kojom se uvjetuje upotreba domaćih proizvoda umjesto uvezenih.\nDonesena je i Uredba o uvjetima za dodjelu državne potpore u obliku naknade za obavljanje i izvršenje javnih usluga gospodarskim subjektima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg ekonomskog interesa.\nFederalna vlada je dala suglasnost na Plan poslovanja JP Autoceste Federacije BiH d.o.o. Mostar za 2018. godinu, čiji su glavni ciljevi pokretanje novih pripremnih aktivnosti na izgradnji Koridora Vc i brzih cesta u Federaciji BiH, povećanje kreditne sposobnosti Autocesta za osiguranje dodatnih izvora finansiranja, te optimizacija trase i smanjenje troškova izgradnje autoceste.\nVlada FBiH usvojila je tri programa utroška transfera namijenjenih želejzničkom prometu, a jednim od njih je za elektrifikaciju Unske pruge na dionici Bihać - Blatina odobreno 2.300.000 KM.\nU domaćem gospodarstvu se, nakon realnog rasta ekonomskih aktivnosti u 2016. godini (2,9 posto), očekuje realni rast bruto društvenog proizvoda (BDP) u 2017. godini po stopi od 4,5 posto, u 2018. od 3,2 posto, u 2019. od 5,1 posto, a u 2020. godini od 5,3 posto, navedeno je u dokumentu Ekonomska politika Vlade FBiH 2018. - 2020. godina, usvojenom na današnjoj sjednici.\nVlada FBiH danas se upoznala s informacijom o vanjskom i unutarnjem dugu u Federaciji BiH koji, uključujući dug županija, gradova, općina, javnih poduzeća i drugih korisnika kredita, sa stanjem na dan 31.12.2017. godine iznosi 5.871,61 milijuna KM ili 30,05 posto BDP-a. Kako je konstatirano, nakon konstantnog rasta duga od 2011. do 2015., u 2016. dolazi do blagog pada vanjskog, a u 2017. godini i unutarnjeg duga u FBiH.\nFondu za zaštitu okoliša Federacije BiH danas je odobreno uključivanje u projekat „Snabdijevanje toplinskom energijom iz TE Kakanj područja do/i Sarajeva”. Ovaj fond je zadužen za sufinansiranje izrade Idejnog projekta u iznosu 500.000 KM, priopćeno je iz Vlade FBiH. (Fena)


NEIZVJESNA SUDBINA OPELA koji posljednjih godina pravi milionske gubitke\nAuto-moto | 13.07.2012. - 14:16:18 Preporučite: Opel je iznenadio javnost saopćenjem da predsjednik Upravnog odbora Karl-Friedrih Štrake više nije na toj funkciji. Do daljnjeg će Opel komesarski voditi zamjenik šefa Dženeral Motorsa Stefen Girski.\nKarl-Friedrih Štrake je nadzornom odboru Opela samo prije dvije sedmice predstavio svoj poslovni plan. Na konferenciji za novinare on je tada samouvjereno ustvrdio da je “nadzorni odbor odobrio poslovni plan koji će pomoći Opelu da ponovo i trajno bude profitabilna firma.”\nMeđutim, vlasnik Opela, američki koncern Dženeral Motors, nije uvjeren da je Štrake i dalje pravi čovjek za taj posao. Saopćenje o ostavci Štrakea je bili vrlo suhoparno i kratko. Iz Detroita, centrale Dženeral Motorsa, do Ruselshajma, sjedišta Opela, su stigle glasine da Štrake, poslije samo godinu dana na čelu Opela, nije otišao dobrovoljno.\nAmerički pritisak zbog gubitaka\nPritisak je bio ogroman, budući da Opel posljednjih godina pravi milionske gubitke. Direktor Dženeral Motorsa Dan Akerson je u više navrata jasno dao do znanja da Opel mora što prije početi donositi profit. To je rekao čak i najavljujući suradnju sa francuskim koncernom Pežo-Sitroen: “Savez sa Pežo-Sitroenom ne mijenja ništa na činjenici da Opel mora ponovo biti profitabilan.“\nDženeral Motors očigledno smatra da Opel u Evropi ima ogroman višak kapaciteta. Dan Akerson je jasno dao do znanja da taj višak kapaciteta mora biti smanjen, a čini se da u Detriotu nisu baš bili uvjereni da Štrake ima sposobnosti da donosi i sprovodi nepopularne odluke o racionalizaciji. On se naime bio povezao sa radnicima, sa njima zajedno je izradio strategiju i u principu je bio spreman da do 2016. odustane od zatvaranja fabrika i otpuštanja radnika.\nZa sada se ne zna tko će biti Štrakeov nasljednik. Radnici u Opelu su uznemireni, jer više ne znaju strategiju Dženeral Motorsa. Doduše, čak je i Štrakeu bilo jasno da se Opelova fabrika u Bohumu mora zatvoriti 2017. ali su se radnici nadali će to pregovorima uspjeti odložiti. Sada, poslije odlaska Štrakea, u Opelu strahuju da bi sve moglo da počne od nule i da bi Dženeral Motors mogao da uvede drakonske mjere štednje – baš kao i njihov partner Pežo-Sitroen koji u Francuskoj ima namjeru da zatvori jednu fabriku i ukine 8000 radnih mjesta. (DW)\nUBILA GA KRIZA Otkazan Zagreb Auto Show 2012.LETEĆI AUTOMOBIL San koji se može ostvariti, ako imate 218.000 dolara - VIDEOPRVE SLUŽBENE FOTOGRAFIJE Opel Cascada - glamurozan kabriolet sa četiri sjedalaPOREZ NA ZAGAĐIVAČE U Hrvatskoj pojeftinjuju automobili s nižom emisijom CO2, a oni s višom znatno p... Komentiraj! Kliknite ovdje ako želite odustati od odgovora.


Sto je najgore od svega 2020e je bilo daleko manje zagadjenje nego obicno!!\nKrusevac nema ni jedno merno mesto inace bi bio ubedljivo prvi.\nSamo ako je Pančevo merna jedinica\nZato je Mirijevo vazdušna banja🤣 ljudi ovde duva vetar 24/7\nMi se sami trujemo , palimo sve i svašta . Zimi plastike u kotlu , leti travu plastiku .\n@Boki Tebi se imenjače Bor priviđa.\nBar u nečemu da budemo prvi.\nVlada@ Imenjače disao si ti još gori vazduh kad su bili tvoji na vlasti, ali nisi smeo ni da pisneš a sad si razvalio usta. Nije to od juče sa vazduhom, kao ni sa vodom, samo ste se sada setili svega, pa hoćete da okrivite ove sadašnje na vlasti.\nBeograd, karaburma tokom zime, ulicom ne mozes da prodjes, komsije u kucama pale gume plastiku i ko zna sta jos za grejanje. To treba sankcionistati pod hitno jer onda ne postoji sutra ni za moju ni za vasu decu. Razmislite o tome\nLjudi, u Adi smetliste gori vec preko dva meseca, niko ziv, ni lokalna samouprava ni pomkrajina ni drzava ne reaguju!! Nikog nije briga! A da situacija bude jos gora u opstini je uveden i placa se samodoprinos od 3%. Sramota!!\neuro tri automobili, jos i gastarbajteri sa mačkama, pa jos biciklisti, pa onda farme, ubitacno\nA i boru i smederevu se pokvarili inatrumenti?\nSramota pa kada radimo za 300eur i Još nas truju ostalo je u Božiju pravdu da čekamo\nJeste al smo ekonomski tigar😭😭😭\nA po naprednjackom mernom instrumentu disemo vazduh vrhunske cistoce


Dijalog u Briselu za punu nezavisnost Kosova\nBeta 24. juna 2015. 12:10\nPredsednica Demokratske stranke Srbije (DSS) Sanda Rašković-Ivić ocenila je danas da dijalog Beograda i Prištine u Briselu nije ništa drugo nego razgovor sa delegacijom „samoproglašene Republike Kosova o daljim zajedničkim koracima na uspostavljanju potpune kosovske nezavisnosti“.\n„Učestvujući u tom procesu i sklapajući neustavne i za državu dugoročno pogubne sporazume Vlada Srbije saučestvuje u teritorijalnoj dezintegraciji Srbije, naivno očekujući ispunjenje obećanja Evropske unije da će, za uzvrat, otvoriti prva pregovaračka poglavlja o pristupanju Srbije EU“, ocenila je Rašković-Ivić u pisanoj izjavi.\nOna je dodala da izjave date posle sastanka kojima se, kao i prilikom potpisivanja Briselskog sporazuma, „briselskoj predstavi pripisuje karakter epske psiho-drame i ističe junačka odbrana srpskih interesa tokom ozbiljnih, teških i mučnih pregovora“, imaju za cilj da od srpske javnosti sakriju jednostavnu istinu – predaju se Kosovo i Metohija i Srbi koji na njemu žive, zarad lažne nade o ulasku u EU.\n„Srpska delegacija u Briselu, umesto režiranja predstave kojom srpski narod opet želi da prevede žednog preko vode, morala se pridržavati Ustava i zakona Srbije koji jasno kažu da su Kosovo i Metohija i srpska imovina neotuđivi deo države Srbije. Oni koji državu danas vode, opijeni vlašću i materijalnom dobiti, zastrašeni ucenama, trgovci delom teritorije Srbije i sopstvenog naroda, čuli su ponovljenu jasnu poruku Nemačke – dajte sve ni za šta!“, navodi se u saopštenju DSS.


source.ba | Nema dileme: Valverde ostaje u Barceloni\nBarxelona je na zvaničnoj web stranici objavila vijest da je Valverde produžio ugovor na još jednu sezonu. To znači da će 55-godišnji stručnjak ostati na Camp Nou bar do 2019/20, a ukoliko ostvari dobre rezultate, Barxelona će mu vjerovatno produžiti ugovor na još jednu godinu.\nDanas će klub i trener zvanično potpisati novi ugovor, a Valverde će se pojaviti večeras pred novinarima, na press-konferenciji pred meč protiv Valladolida.\nValverde je na klupu Barcelone sjeo u ljeto 2017. godine, a u prvoj sezoni je osvojio titulu prva i Kup kralja, kao i španski Superkup nekoliko mjeseci kasnije. Predvodio je Katalonce na 96 mečeva, a ima bilans od 65 pobjeda, 22 remija i devet poraza, prenosi Sport Klub.\nTagovi: BarcelonaErnesto Valverde


SALOMON PATIKE SPEEDCROSS 4 MEN a41968 | Sportizmo - Online prodavnica\n< Nazad na pretragu Nalazite se ovde: Početna > SALOMON PATIKE Speedcross 4 Men\nSalomon SpeedCross 4 Men su plitke muške patike, veoma modernog i moćnog dizajna, namenjene za trčanje van uređenih trkačkih staza, a odlične su i za svakodnevno korišćenje. Dizajnirane su da vam pruže vrhunske performanse u svim uslovima.\n- tehnologija: "Quicklace™" sistem za brzo pertlanje; "SENSIFIT™" sistem za precizan položaj stopala i povećanu udobnost\n- materijal: "Anti-debris mesh" platno koje pruža zaštitu od blata\n- gazeći deo đona: "Contagrip™" guma izuzetne izdržljivostiu, sa kramponima koji sprečavaju proklizavanje.\nSALOMON je proizvođač obuće u samom vrhu ako ne i najbolji na svetu! Svaka patika koju naprave je kreirana u saradnji sa profesionalnim sportistima i prošla je hiljade različitih testova. Ono što se u njihovim laboratorijama napravi ostali brendovi mogu samo da kopiraju\nStara cena: 18490\n10.194 din. + 200 dinara isporuka.


Press Online :: Umetnost :: Balerina Teodora Spasić dobitnica nagrade "Radomir Vučić"\nU obrazloženju žirija piše: "Teodora Spasić je odgovornim, požrtvovanim radom i profesionalnim pristupom ostvarila izuzetan napredak tumačeći solističke uloge u celokupnom klasičnom i neoklasičnom repertoaru. Iako veoma mlada, ostvarila je izuzetan napredak u tehničkom smislu, a posebno se izdvojila preciznošću izvođenja. Posebno izdvajamo nastup u veoma zahtevnoj ulozi Maše u baletu Krcko Oraščić, kao i glavnu ulogu Aurore u baletu Uspavana lepotica".


Vlada premijera Bege Gutića bilježi dobre rezultate i veliki dio suficita želi ulagati u mlade | Aktuelno.ba\nVlada premijera Bege Gutića bilježi dobre rezultate i veliki dio suficita želi ulagati u mlade\nKada pogledamo stvarnu sliku rada Vlade Tuzlanskog kantona, bez onih uvijek prisutnih stranačkih i spinovanih komentara, a uzimajući u obzir činjenice, onda sve ukazuje na to da Vlada premijera Bege Gutića ima dobre rezultate rada, a mnogi iskreni analitičari skloni su reći možda i najbolje do sada u posljednjih desetak godina.\nPokazatelji govore da su sve dosadašnje Vlade, bar ove u posljednjih 5- 7 godina na kupovinu socijalnog mira potrošile između 25 i 30 miliona maraka, uglavnom na jednokratne pomoći firmama i preduzećima koja su evidentno propadala, bez i truna nade da ikada mogu ponovo stati na svoje noge. Sa ovim problemom jedino se stvarno suočila Vlada premijera Gutića, koja je kroz pomoć održivim i stečajem neodrživih preduzeća prekinula tu praksu, a što je direktno za posljedicu imalo uštede koje se danas pojavljuju kao višak prihoda, odnosno suficit.\nNovi potez Vlade premijera Gutića o osnivanju Ministarstva za mlade, kulturu i sport je po mnogima posljednji pokušaj da se odliv mladih ljudi iz BiH, sa osvrtom na Tuzlanski kanton zaustavi.Kako smo saznali a što nam je potvrdio i Mirza Omerdić, predsjednik Kluba SDA u Skupštini Tuzlanskog kantona, značajan dio viška prihoda koji je ostvaren će se uložiti upravo na problematiku mladih i njihov status i položaj.\nUspjehu aktuelne Vlade Bege Gutića se svakako može dodati i pozitivna poslovanja svih javnih preduzeća i ustanova na Tuzlanskom kantonu, od kojih posebno treba izdvojiti Međunarodni aerodrom Tuzla, ali i podatak da je ovaj kanton jedan od najuspješnijih u Federaciji BiH kada su u pitanju socijalna i boračko invalidska zaštita, te stalni rast i razvoj malih i srednjih preduzeća u koje ova Vlada, putem raznih fondova i projekata ulaže mnogo.\nSvjesni smo duboko činjenice da će ovih nekoliko pokazatelja koje smo iznijeli izazvati puno komentara i opravdanih od dobronamjernika, ali i neopravdanih od političkih oponenata i njihovih “spin kuhinja” činjenica koja se ne može zaobići je da Vlada premijera Bege Gutića ima dosta pozitivnih rezultata u posljednje vrijeme.


Sveštenik oružje prodavao kriminalcima, paravan mu bila rođena djeca (FOTO) – Fokus.ba\nSveštenik oružje prodavao kriminalcima, paravan mu bila rođena djeca (FOTO)\nGlišić je uhapšen nakon što je oružje prodao ni manje, ni više nego prikrivenim inspektorima Ministarstva unutrašnjih poslova RS-a\nSveštenik u eparhiji Višegrad Bojan Glišić uhapšen je u policijskoj akciji „Lotika“ zbog sumnje da se duže vremena bavio nedozvoljenom prodajom oružja i eksplozivnih sredstava.\nKako Srpskainfo saznaje sveštenik Glišić je oružje i eksploziv prodavao najčešće osobama iz kriminalnog miljea, a koji se dolazili iz Federacije Bosne i Hercegovine.\nIzvor je pojasnio da je Glišić uhapšen nakon što je oružje prodao ni manje, ni više nego prikrivenim inspektorima Ministarstva unutrašnjih poslova RS-a.\n– Inspektori su duže vremena imali informaciju da se ovaj sveštenik bavi nedozvoljenom trgovinom oružjem i eksplozivom, pa je pokrenuta istraga. Tom prilikom prikupljene su dodatne informacije o nelegalnim poslovima sa kojim se bavio ovaj sveštenik – pojasnio je izvor za Srpskainfo.\n– Sveštenik Glišić nije ništa sumnjao i poslije nekog vremena dogovorio je sa prikrivenim inspekotrima prodaju oružja. Kada su se našli on je donio dogovoreno oružje, ali umjesto para tada je dobio lisice na ruke – istakao je sagovornik.\nPortparol MUP RS-a Mirna Miljanović rekla je, navodeći inicijale, da je akcija “Lotika” usmjerena na razbijanje kriminalne grupa koja se bavila nedozvoljeno proizvodnom i prometom minsko-eksplozivnim sredstvima, kao i vatrenim oružjem.\n– Tom prilikom pronađeno je i oduzeto oko dva kilograma različitog eksploziva, više komada inicijalnih kapisli, jedna mina rasprskavajućeg usmjerenog djelovanja (MRUD), više komada municije različitog kalibra i više SIM kartica i mobilnih telefona – naglasila je Miljanovićeva.\n#izdvojeno#oružje#u fokusu#bojan glišić\nBadnjević: Da uključimo respiratore “Srebrene maline” na bolesnike, pluća bi eksplodirala!


Vatikan ljut zbog izjave sveštenika da su zemljotresi božja kazna za homoseksualnost | Novosadski informativni portal 021\n22:20 > 18:56\nSveštenik Đovani Kavalkoli, poznat po svojim ekstremnim stavovima, spornu izjavu dao je u nedelju, kada je centralnu italijansku pokrajinu Umbriju pogodio snažan zemljotres magnitude 6,5. On je za katolički "Radio Marija" rekao da su zemljotresi "božja kazna za uvredu porodice i dostojanstva braka stupanjem u homoseksualne i vanbračne zajednice".\nNekoliko dana kasnije ta radio-stanica se ogradila od te njegove izjave. Kavalkolijeve reči izazvale su oštru reakciju Vatikana, koji je sinoć u saopštenju ocenio da je nazivanje Boga "osvetnikom" deo "paganske tradicije iz prehrišćanskog doba".\nDržavni podsekretar Vatikana, italijanski nadbiskup Anđelo Beču, ocenio je da je ta izjava "uvreda za vernike i skandalozna za ateiste". On je zatražio "oproštaj" od žrtava zemljotresa i poručio da imaju solidarnost i podršku pape Franje.\nKavalkoli je, međutim, za drugu radio-stanicu ponovio da su zemljotrese izazvali "ljudski grehovi" i pozvao Vatikan da "preispita svoje učenje".


Case Study Show i Akademija Modernog Menadžmenta - jedinstvena prilika za studente - Infostud | NajStudent.com\nStudentska organizacija ESTIEM LG Belgrade  sa sedištem na Fakultetu organizacionih nauka ove godine po prvi put organizuje kolaboraciju projekata Case Study Show i Akademija Modernog Menadžmenta, studentski poduhvat edukativnog i takmičarskog karaktera. Projekti će se održavati u periodu od 06. do 20. marta 2020. godine, u prostorijama StartIt Centra i hotela Metropol Palace, ali i na samom fakultetu. Učesnici će imati priliku da steknu nova znanja iz oblasti modernog menadžmenta, kao i da osvoje željenu praksu u nekoj od prestižnih kompanija partnera. Prijave za ova dva projekta nisu uslovljene, ali će njihove teme biti usklađene kroz radionice i realne poslovne izazove. Iskustvo koje se stiče na oba projekta može biti presudno za usmeravanje karijere zainteresovanih studenata, pošto su svi delovi projekata pažljivo konstruisani tako da se učesnicima pruža što više različitog kvalitetnog sadržaja.\nCase Study Show počinje 06. marta već tradicionalnim Show (Me) Business delom projekta, koji je u formi interaktivne panel diskusije u okviru koje kompanije učesnice dele aktuelnosti u svom poslovanju. Odmah posle njega sledi Meet Up, deo projekta na kojem se studenti upoznaju sa predstavnicima kompanija u neformalnoj atmosferi, sa mogućnošću ostavljanja svog CV-a.\nPosle otvaranja, 07. i 08. marta traje Edukacija, prva etapa Akademije Modernog Menadžmenta. Kroz nju, eminentni stručnjaci najtraženijih metodologija i veština modernog biznisa prenose svoje znanje studentima koji žele da se izdiferenciraju u poslovnom svetu. Ova celina, iako ne uslovljava, u izuzetnoj meri doprinosi spremnosti rešavanja studije slučaja  na projektu Case Study Show. Ključna tema ove godine je biznis kastomizacija, koja obuhvata sve trendove usko vezane za odnose sa korisnicima i personalizovani marketing (CRM, CX, Product Customization).\nStečena znanja i veštine biće provereni pažljivo osmišljenim testovima u drugoj celini Akademije, odnosno Validacijom. Na taj način, učesnici dobijaju povratnu informaciju o svom zalaganju i primaju sertifikat kao afirmaciju naučenog.\nTokom tri dana, tačnije od 17. do 19. marta studenti prve, druge i treće godine fakulteta učestvuju u delu Case Study Show-a pod imenom Case Room. Nakon posebnih edukativnih radionica na temu rešavanja studije slučaja, učesnici će imati priliku da odbrane svoje ideje i predložena rešenja realnog poslovnog problema.\nStudenti završnih godina i master studija  učestvuju na delu projekta posvećenom već tradicionalnom Business Case-u. On zahteva timski rad i kreativnost pri rešavanju kompleksne studije slučaja zasnovane na poslovanju kompanija zlatnih partnera. Nagradu učesnicima pobedničkih timova predstavlja praksa u pomenutim kompanijama!\nPoslednji i najdinamičniji deo projekta je Speed Dating, koji se održava 20. marta. Kroz petominutne razgovore sa predstavnicima kompanija učesnik ima priliku da oseti intervju za posao i predstavi sebe odgovorima na pitanja.\nPrijave za oba projekta traju od 14. do 24. februara, a više informacija i link ka prijavama možete pronaći na zvaničnom vebsajtu ESTIEM LG Belgrade, Facebook stranicama Akademija Modernog Menadžmenta i Case Study Show, ali i na Instagram-u.


NESREĆA NA AUTOPUTU PREMA VISOKOM: BMW SMRSKAN, PATROLE UPUĆENE NA TEREN | Hayat.ba\nOko 14 sati na autoputu Sarajevo - Zenica blizu Visokog dogodila se saobraćajna nesreća, a prema prvim informacijama jedna osoba se žali na lakše povrede, dok se na snimcima može vidjeti smrskan putnički automobil marke BMW.\nU Operativnom centru MUP-a Kantona Sarajevo za Klix.ba su rekli da su patrole upućene na teren.\nNesreća je prijavljena, više informacija će biti kasnije. Jedna osoba se u prvoj dojavi o nesreći požalila na lakše povrede – kazao je glasnogovornik MUP-a KS Mirza Hadžiabdić, piše Klix.\nSaobraćaj nije obustavljen u pravcu Zenice, ali da se odvija usporeno desnom trakom.\nNa mjestu nesreće nalaze se i vatrogasci.


SVET IGARA - TEST PLAY - Project CARS 2\nU tom momentu u glavi je počela da mu odzvanja pesma Bebi Dol: „Ja daću krv, sreću, suze i znoj, ja daću krv, sreću, suze i znoj...”. Upravo je započeo 11. krug na Brands Hatchu, a i dalje se nalazio iza neuhvatljivog Hamiltona (da je to bar „onaj” Hamilton). Sve što stekne na ostatku staze izgubi u Padok krivini/prevoju koju nikako ne može da prođe idealnom putanjom. Njegov žuti Reno Klio toliko se „bacaka” po asfaltu nakon svake promene pravca kretanja da ga ni on sa toliko vozačkog iskustva ne može obuzdati. Dva kruga kasnije, kroz cilj prolazi kao drugi i ljutito se upućuje ka garaži svog tima.\nProject CARS 2 nije simulator, kao što su svi očekivali, već tester – vaših živaca, ali i vozačkog umeća.\nTamo ga je sačekao glavni mehaničar koji je pitao: „Šta nije u redu?”. Odgovorivši na postavljeno pitanje, ovaj ga je uputio na izmene koje je potrebno napraviti na automobilu kako bi se bolje ponašao na stazi. Zadovoljan postignutim jedva je dočekao trku u Hokenhajmu, ali se u kvalifikacijama nije dobro proveo. Iako je gume zagrejao manirom iskusnog vozača, automobil je plesao između bankina kao Žak Vilneov Williams FW18 daleke 1996. godine u debitantskoj F1 sezoni kanadskog vozača. Oversteer je nepodnošljiv, kao da vozite po ledu na letnjim gumama, i to neku rear drive aždaju sa V8 motorom i preko 500 konjskih snaga. Hitro je otišao da podesi kontrole, smanjio osetljivost upravljača i komandi za dodavanje gasa i kočenje. U nekim krivinama okretao se kao na ringišpilu samo zato što je blago dodirnuo kočnicu, dok je i minimalno pritiskanje gasa uzrokovalo „ritanje” zadnjeg kraja i gubitak dragocenih sekundi i mukom stečenih pozicija. Rudnik soli zvuči kao bolje rešenje, pomislio je...\nNe odustajte, ne dozvolite da vas VladElovo iskustvo odvrati od dugoočekivanog Projecta CARS 2. U pitanju nije simulator, iako su to svi očekivali, već tester – kako živaca, tako i igračevog umeća. Trkački, igra je savršena: podržava čak 29 različitih disciplina i šampionata, donosi simulaciju potrošnje goriva i guma, na meniju su oštećenja i mehanički kvarovi, pa čak i autentična pravila kojih se upravljačka rutina drži kao pijan plota. Pravite banzai manevre na stazi – pravac boks na hlađenje i „odležavanje” stop and go kazne; niste dovoljno brzi – stjuardi pokraj staze istaknuće plavu zastavu i time vam narediti da propustite vozila koja vas obilaze za ceo krug; volite da sečete krivine – postignuta vremena vam se brišu, a ako pri tome obiđete nekog, imate ograničeni vremenski period za vraćanje pozicije. Trke su neverovatno zarazne zahvaljujući besprekornim AI rutinama suparnika i vremenskim uslovima koji mogu da se promene po nekoliko puta za vreme trke. Staze su posebna priča: sve su trkačke – prave, maestralno izabrane i sistemom laserskog skeniranja prebačene na ekran. Engine LiveTrack 3.0 u realnom vremenu menja uslove na stazi, a najupečatljiviji momenat je onaj kada počne da pada kiša i morate da obratite pažnju na formiranje barica i tako izbegnete nezgodni aquaplaning. Kiša je samo jedan od problema, jer tu su i sneg, kačkavica na asfaltu i još 15 različitih vremenskih nepogoda, odnosno mogućnost da se trke voze ne samo u različito doba dana, već i u različitim godišnjim dobima. Vreme može da teče ili da stoji, a vremenske prilike za to vreme mogu da se promene do četiri puta. Na delu je puna simulacija i toliko podešavanja da će vam se zavrteti u glavi.\nFantastična force feedback podrška stvara osećaj pod rukama kao da se nalazite za upravljačem pravog automobila.\nKampanja je rafinirana i progres se daleko jednostavnije prati nego ranije. Šampionati su podeljeni na šest oblasti i otvarate ih tako što se prvo dokazujete na onim jednostavnijim. Nažalost, veza sa timom sa kojim potpisujete ugovor na početku svake sezone je prilično bleda. Iz boksa stižu samo generički podaci koji veoma često ne odgovaraju dešavanjima na stazi. Jedino je korisna pomenuta komunikacija sa glavnim mehaničarem koji vam daje informacije za podešavanje automobila. Što više vremena provedete vozeći određen tip automobila, to ćete brže otključati „pozivna” takmičenja, koja nisu nužno vezana za dotičnog proizvođača. Na raspolaganju su trke superautomobila, istorijski okršaji, obračuni automobila iz takozvane low grip klase i tako dalje. Sa vozačem i timom se teško povezujete, i to je jedan od osnovnih razloga zbog kojih Project CARS 2 na igrača ostavlja hladan utisak. Nema specijalnih zadataka, nema bonus „misija”, nema borbe za prestiž sa kolegom iz ekipe – samo mašina, vaše sirovo umeće i uslovi na stazi.\nRoster od 170 detaljno modeliranih automobila okrenut je trkačkim i superautomobilima, prototipovima i formulama. Gradskih automobila je veoma malo jer Project CARS 2 ne donosi mogućnost upgradeovanja karakteristika i ne podržava „budženje”. To nije jedini problem, neki proizvođači su potpuno izostali (Subaru i Citroen, na primer), dok drugi čast brane tek sa po nekim poznatim modelom (Folksvagen, Honda, Mazda, Mini). Stvar izvlače čak 53 trkačke lokacije i sedamdesetak dostupnih layouta, što se zaista retko viđa u ostvarenjima iz klase.\nProject CARS 2 ne donosi mogućnost upgradeovanja karakteristika i ne podržava „budženje”.\nDa li ćete posle čitanja ovog opisa „potpisati ugovor” sa Projectom CARS 2 ili produžiti dalje, zavisiće i od sledećeg. Igru je gotovo nemoguće igrati kontrolerom (na tastaturu nemojte ni da pomišljate, ne budite šašavi). Čak i kada ga „obrijete na ćelavo”, upravljanje automobilima predstavljaće ogroman izazov. Priključivanje volana oživeće igru do nivoa koji niste mogli ni da sanjate. Na raspolaganju je fantastična force feedback podrška i osećaj pod rukama kao da se nalazite za upravljačem pravog automobila. I dalje će sve biti veoma, veoma teško, ali ćete bar više uživati. Blagostanje će pokvariti bagovi kojih je igra puna kao pas lutalica buva. Znamo da Slightly Mad Studios vredno radi na „zakrpama” i da igrače neće ostaviti na cedilu, ali treba sve to istrpeti. Šta je na kraju uradio VladEl? Uzeo je neplaćeno odsustvo i otišao da se oproba u Forza Cupu. Ako je Nando Alonso mogao ove godine da ode na kratak izlet u serijal Indy 500, što ne može i on u šampionat Turn 10?\nIntel Core i5-3450 na 3,5 GH ili AMD FX-8350 na 3,5 GHz, Nvidia GTX 680 ili ekvivalent, 8 GB RAM\nIntel i7-6700K, Nvidia GTX 1080 ili AMD Radeon RX480, 16 GB RAM\nwww .projectcarsgame .com


platni promet Archives | B&V LAW\nCategory: platni promet\nNepoštovanje obaveznih rokova plaćanja u Srbiji je skoro pa uobičajeno, a da bi se to promenilo država je odlučila da krene od sebe, odnosno od javnog sektora. Uvodi se svojevrstan inventar faktura i plaćanja na relaciji privatnici – javni sektor. Tako će biti dostupne sve obaveze a to će omogućiti skraćenje rokova plaćanja, a važno […]\nIako je po propisima pečat otišao u istoriju, a elektronska faktura je važeći dokument bez pečata i potpisa, preduzetnici u Srbiji u praksi se suočavaju sa problemom da im kupci ne prihvataju ovakve račune. Obrazloženje je, kako kažu neki od preduzetnika i knjigovođa, da za neke inspektore Poreske uprave to i dalje nije validan dokument, […]\nKancelarija za saradnju sa civilnim društvom obaveštava da udruženja građana nemaju obavezu da registruju fakture u Centralnom registru faktura. Iako imaju otvoren podračun kod Uprave za trezor, to ih ne određuje kao korisnike javnih sredstava, iz razloga što je njihovo korišćenje samo privremeno. Naime, od 1. marta 2018. godine stupila je na snagu obaveza iz Zakona o […]\nUprava za trezor objavila je na svom sajtu Obaveštenje korisnicima javnih sredstava broj 401-00-195/18-001-005 od 15. marta 2018. godine. Obaveštenje se odnosi na nedoumice u vezi sa plaćanjem faktura koje su registrovane u Centralnom registru faktura: šifre plaćanja, plaćanje preko sistema ISPP, poziv na broj odobrenja, provera registracije fakture u CRF, jedinice lokalne samouprave, […]\nVlasnik privatnog preduzeća koji, na primer, bolnici isporuči medicinsku opremu, više neće moći da naplati svoju robu ako račun ne registruje u novoosnovanom Centralnom registru faktura\nadvokat Vuk Vuković platni promet, Radno pravo\nI ne samo to – ukoliko se njegova faktura ne nađe u ovoj elektronskoj bazi neplaćenih računa, koja je osnovana pri Upravi za trezor, preduzetnik bi mogao da plati i kaznu koja se kreće od 100.000 do dva miliona dinara. Ovo su ključne novine Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama (“Sl. glasnik RS”, […]\nCentralni registar faktura počeće sa radom 1. marta 2018 godine\nadvokat Vuk Vuković platni promet, Privredno pravo\n14. decembra 2017. godine usvojen je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama (“Sl. glasnik RS”, br. 113/2017).Izmene su stupile na snagu 25. decembra 2017. godine. Izmenama se uvodi novi koncept Centralnog registra faktura, koji uspostavlja i vodi Ministarstvo finansija- Uprava za trezor. Centralni registar faktura počeće sa radom […]\nFalsifikovani novac mora da se preda bilo kojoj banci ili u MUP-u, jer puštanje takve novčanice u opticaj predstavlja krivično delo koje se goni po službenoj dužnosti. U slučaju da se ekspertizom konstatuje falsifikat, NBS zadržava novčanicu bez naknade •\nadvokat Vuk Vuković platni promet\tfalsifikovane novčanice, nbs, novac\nKrivotvorenog novca na tržištu iz godine u godinu je sve manje, pokazuju upravo objavljeni podaci Narodne banke Srbije (NBS). Falsifikatori novca ipak ne miruju. Izveštaj centralne banke za prošlu godinu pokazuje da je, u postupku ekspertize novca primljenog pod sumnjom da je falsifikovan, otkriveno ukupno 6.779 komada “lažiranih” novčanica i domaćeg i stranog novca. Otkriveno je […]\nRadi povećanja transparentnosti kod naknada u platnom prometu sa inostranstvom, Narodna banka Srbije je objedinila podatke o troškovima i naknadama koje finansijske institucije naplaćuju prilikom slanja novca u inostranstvo, odnosno prijema novca iz inostranstva – za fizička lica, i to za deset država koje predstavljaju reprezentativne primere kada je u pitanju slanje novca iz Republike […]\nNovi rast se dešava uprkos padovima koje je imao u međuvremenu, ali od kojih se brzo oporavio. Tako onaj ko je uložio 100 evra na najpoznatiju kroiptovalutu na svetu danas ima neverovatnih dva miliona evra. Samo ove godine vrednost bitkoina udvostručila se četiri puta. Početkom januara vredeo je oko 1.000 dolara, u maju je dostigao […]


Boje čine čuda: Kako da u trenu postanete seksi cica - InfoRS blog\nCrvena je simbol topline, pozitivne energije, motiviše i budi, a studije su pokazale da može da uzburka emocije. Sada su istraživači na Univerzitetu Mančester otkrili da je crvena definitivno najseksi nijansa među svim karminima.\nU studiji je učestvovalo 50 muškaraca koji su proučavali fotografije različitih žena, a pokazalo se da im je pogled bio najduže fokusiran na one koje su imale crveni karmin. U njih su gledali 7,3 sekunde. Na drugom mestu je roze boja, a iznenađujuće je da se na trećem mestu nalaze nenašminkane žene.\nKolika je snaga crvenog ruža pokazuje i činjenica da konobarice koje ga koriste imaju duplo veći bakšiš.\nTags: crveni karminseksišminka\nInfoRS blog | Seks razotkriva da li je muškarac zaljubljen u vas! says:\n[…] Boje čine čuda: Kako da u trenu postanete seksi cica […]\n10/06/2014 at 09:28\nInfoRS blog | Kakva će vam biti starost: Vodolije nikad neće ostariti, a Rakovi će ostati saosećajni! says:\nNext story Seks razotkriva da li je muškarac zaljubljen u vas!\nPrevious story 3 stvari koje muškarci zaista primete kada prvi put imate seks


NEVAKCINISANI njujorški službenici na NEPLAĆENOM odmoru\n01/11/2021 | 21:23\nOko 9.000 ljudi zaposlenih u javnim službama u Njujorku poslato je na neplaćene prinudne odmore, zbog toga što su nisu vakcinisali protiv kovida, a više hiljada vatrogasaca je u znak protesta otvorilo bolovanja, saopštio je gradonačelnik Bil de Blazio.\n“Želim da se zahvalim svima koji su se vakcinisali i tako uradili pravu stvar koja nam omogućava da krenemo napred”, kazao je Di Blazio.\nVatrogasna služba, međutim, ima problema, jer od 350 stanica, koliko ih ima u gradu, 18 nije radilo zbog manjka ljudstva, rekao je načelnik vatrogasne službe Danijel Nigro.\nKomesar policije Dermot Še rekao je da se velika većina nevakcinisanih pozvala na religijske ili zdravstvene razloge, tako da su danas na neplaćeno odsusutvo poslata samo 34 policajca i 40 građana koji rade u policiji.\nDanas je oko 2.300 vatrogasaca bilo na bolovanju, a dnevni prosek je oko 1.000 ljudi, rekao je Nigro i ocenio da se očigledno radi o protestu protiv obavezne vakcinacije.\n18/03/2021 | 17:05\nKorona ne jenjava: SZO posebno brine situacija na Balkanu