Hocu.ba Prijava za učešće u takmičenju za najbolju priču – Hocu.ba\nPrijava za učešće u takmičenju za najbolju priču\nOrganizacija Biopage poziva zainteresovane kandidate iz cijelog svijeta da se prijave za učešće u takmičenju za najbolju priču, na temu lično iskustvo u vremenu korona virusa.\nOrganizator takmičenja ohrabruje kandidate da ispričaju priče riječima i slikama: zalihe namirnica, pogled s prozora, rutina vježbanja, komšije koje pomažu komšijama, aktivnosti u školi, ili dramatičnije, poput borbe protiv virusa, bolesnog člana porodice u kući ili bolnici, bavljenje bolom nakon izgubljenog prijatelja i slično. Najbolja priča se nagrađuje sa $1,000, druga i trećerangirana priča sa po $200.\nKandidati iz cijelog svijeta mogu da se prijave za učešće u takmičenju. Priče moraju biti napisane na engleskom jeziku.\nRegistracija i prijava su omogućene putem sledećeg linka: https://www.biopage.com/public/\nNakon otvaranja profila na gorenavedenoj stranici, kandidati trebaju da se predstave kratkom biografijom i proslijede esej. Neophodno je uključiti naslov priče i postaviti sopstvenu fotografiju ili video.\nDetaljnije na: https://www.biopage.com/\nAutor Hocu.ba praksa nagrada priča Takmičenje\n« „Opcije ili barijere – šta ispred sebe vidi potencijalni mladi BH preduzetnik?“ – sedmo Veče Kreativnosti\nPrijavite se na deveti Vikend aktivizma »


Pobeda košarkašica Plej ofa u gradskom derbiju - Privrednik - Vesti i privredni adresar zapadne Srbije\nUžice je bolje otvorilo meč zahvaljujući poenima raspoložene Milice Madić, a na prvi odmor otišlo se sa nerešenim rezultatom. Do poluvremena usledila je serija pogodaka Đurđine Đokić koja je donela prevagu na stranu Plej ofa.\nU drugom poluvremenu košarkašice Užice teško su dolazile do otvorenih šuteva, polovinu koševa postigle su sa linije penala, dok su se u protivničkim redovima razigrale Ivana Marjanović i Ljubica Maksimović, za očekivanu ali teško izvojevanu pobedu Plej ofa.\nPLEJ OF: Maksimović 8, Đokić 22, Peković, Dželebdžić 9, Dabić, Mladenović 3, Puzović, Nešović, Tešić, Lazović, Ivanović, Marjanović 7. Trener Sreten Đurić\nUŽICE: Ranđelović 6, M. Vučković 2, Tomašević 9, S. Zečević 1, Razdić, J. Zečević, Guskić 7, N. Vučković, Đerić 7, Borović, Milošević, Madić 12. Trener Milka Tomašević\nTrenuto sa skorom 3-8 Plej of deli petu poziciju na tabeli sa Železničarom iz Lajkovca, dok Užice ima skor 1-10 i na začelju je tabele.


Solarni krov kompanije Tesla u prodaji do kraja godine - Klix.ba\nTehnologija Solarni krov kompanije Tesla u prodaji do kraja godine\nSolarni krov kompanije Tesla u prodaji do kraja godine\n27.2.2017. u 20:27\nTeslin solarni krov će biti jeftiniji od normalnog krova (Foto: Tesla)\nKompanija Tesla će početi prodaju i ugradnju solarnog krova do kraja 2017. godine.\nPrema pisanju Business Insidera, Teslin solarni krov na tržištu treba biti ovog ljeta. Cijena još nije poznata, ali kako su kazali iz kompanije, solarni krov će koštati manje nego tradicionalni krov s naknadno ugrađenim solarnim panelima.\nNakon što je predstavio novi proizvod krajem oktobra prošle godine u Los Angelesu i kupio kompaniju Solar City, direktor kompanije Tesla Motors Elon Musk izjavio je da solarni krov izgleda vrlo perspektivno te da bi mogao donijeti uspjeh kompaniji.\nNove staklene pločice s integrisanim solarnim ćelijama gotovo se ne razlikuju od običnih krovova. Umjesto da se na postojeće krovove stavljaju dodatni solarni paneli, u budućnosti će sami krovovi biti prekriveni novim solarnim pločicama koje su rezultat saradnje kompanija SolarCity i Tesla.\nNovo istraživanje 22


#uživanje #drkanje #masturbacija #Vibe with Me\n#dominacija sado-mazo vezanjem #dupla penetracija #vođenje ljubavi #ženska dominacija\noil painting 530\n#sanjarenje #guranje šake #drkanje #ženska dominacija\n100 orgasm!! SQUIRT 200, ass 400, 5 MIN HARD FUCK 250, 10min 444, I am 155sm 45kg- small&narrow. HAPPY 351495


„Largos“: Želite li da probate nešto drugačije? - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\n„Largos“: Želite li da probate nešto drugačije?\nŽelite li probati nešto drugačije od tradicionalnih ukusa? Probajte ukuse Dalekog Istoka kod nas!\nSzeretne egy kicsit elrugaszkodni a hagyományos ízektől? Kóstoljon bele a Távol-Kelet ízeibe nálunk!\nRestoran Largos radi svakog dana od 7 do 23 časova!\nOznake: Kineska hranaLargosRestoran Largos


Nova kolekcija GAP-a - Svijet ljepote\nPrepoznatljivi stil i maniri bezvremenske sportske elegancije, modni američki brend Gap nudi novitete u svojoj proljetno-ljetnoj kolekciji. Navikli ste na vesele i vedre boje i tonove, pogotovo za vrijeme ovih toplih i sunčanih dana no Gap nam ove sezone predstavlja modnu liniju u nešto zagasitijem tonu. Ipak ova modna marka ostala je vjerna svom karakterističnom izričaju.\nTraper je primarni materijal ove kolekcije u tamnim, ispranim modelima ukombiniran sa različitim bojama i nijansama majca, vesti i košulja. Krojem, traperice su pripijene uz tijelo no u ponudi možemo naći i „mrkva“ kroj hlača dodajući malo retro stila u kolekciju. Lagane jakne koje idealno izgledaju za korištenje u prirodi te su se odlično uklopile u zemljane tonove bermuda i kratkih hlača.


Član Predsjedništva BiH Željko Komšić uputio je zahtjev Tužilaštvu BiH za pokretanje kaznenog postupka i za raspisivanje međunarodne Interpolove potjernice za bivšim predsjednicima Savezne Republike Jugoslavije Dobricom Ćosićem i Zoranom Lilićem, a zbog njihove navodne zapovjedne odgovornosti za rat u BiH.\nZoran Lilić i Dobrica Ćosić, Foto: Vesna Anđić\nFotogalerijaMirni protesti u "slučaju Dobrovoljačka"\nVlado Azinović i Merdijana Sadović\nAutor: Žana KovačevićKomšić je potvrdio da će njegov zahtjev biti proširen imenima još nekoliko ljudi iz vojnog i policijskog vrha Savezne Republike Jugoslavije iz razdoblja od 1992. do1995. godine, ali nije želio govoriti o kojim se osobama radi. Tim promatrača smatra ovakav zahtjev politički motiviranim, ali i očekivanim nakon odluke srbijanskog Tužiteljstva da podigne optužnicu protiv 19 bosanskohercegovačkih državljana zbog zločina u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu 1992. godine. Zahtjev Tužilaštvu BiH za pokretanjem krivične prijave i raspisivanje Interpolove potjernice za bivšim predsjednicima Savezne Republike Jugoslavije Dobricom Ćosićem i Zoranom Lilićem odgovor je Srbiji na slučaj Dobrovoljačka. To je potvrdio član Predsjedništva BiH Željko Komšić koji je zahtjev bh. Tužilaštvu uputio kao reakciju na raspisivanje potjernica Interpola Srbije za 19 državljana BiH koji su činili vojnu i političku vlast 1992. godine, u vrijeme kada je počinjen zločin nad pripadnicima bivše JNA u Ulici dobrovoljačka u Sarajevu. Srbija je prva počela i sada ima odgovor iz BiH, kaže Komšić: Jeste odgovor na Dobrovoljačku. Rečeno je i poručeno to zaista da ovakav odnos Srbije i srbijanskih organa, i državnih i pravosudnih, jednostavno jeste politički motivisan, obavještajno motivisan, kako god hoćete, prema BiH. „Pa jeste odgovor na Dobrovoljačku. Rečeno je i poručeno to zaista da ovakav odnos Srbije i srbijanskih organa, i državnih i pravosudnih, jednostavno jeste politički motivisan, obavještajno motivisan, kako god hoćete, prema BiH. On se, nažalost, prelomio preko leđa Ilije Jurišića, koji već dvije godine leži u zatvoru u Beogradu, i očigledno je da Specijalno tužilaštvo Republike Srbije za ratne zločine ide ka politizaciji tog slučaja, ne ka pravnom rješenju problema. Dvije godine su bile sasvim dovoljne da se taj postupak okonča. Ne da nije bilo te volje nego se onda ustalo i sa optužnicom, odnosno raspisivanjem međunarodne potjernice za tzv. slučaj Dobrovoljačka.“ Komšić je najavio da je u pripremi podnošenje krivičnih prijava i za druge visoke zvaničnike bivše SRJ koji se sumnjiče za da su počinili krivična djela protiv integriteta BiH i čovječnosti od 1992. do 1995. godine. Na pitanje smatra li da će ovakvi zahtjevi narušiti i zakomplikovati odnose sa Srbijom, Komšić odgovara: Željko Komšić, Foto: Midhat Poturović„Ja mislim da ste na pogrešnom mjestu postavili pitanje. To pitanje je trebalo postaviti u Beogradu kada su pritvorili Iliju Jurišića. Mi nismo insistirali na zaoštravanju bilo kakvih odnosa, jednostavno smo pokrenuli princip reciprotiteta, koji je legitiman u odnosima dvije zemlje. Očigledno Beogradu nije bilo stalo do takvih prijateljskih odnosa - i oni su povukli đavola za rep. Sad kad su ga povukli - dobiće ga.“ Zahtjev Željka Komšića došao je gotovo istovremeno sa optužbama drugog člana Predsjednistva BiH Harisa Silajdžića da srbijanske vlasti i pravosudne institucije krše međunarodni Rimski sporazum i Evropsku konvenciju o prenošenju postupaka u krivičnim stvarima. Na ove optužbe reagovao je predsjedavajući Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović ističući da su Komšićeve i Silajdžićeve tvrdnje obmanjivanje javnosti jer je tzv. Rimski sporazum prestao da važi još 2004. godine. Ovaj je sporazum, pojašnjava Radmanović, bio mehanizam da bi se spriječila proizvoljna hapšenja bez prethodnog odobrenja Haškog tribunala, ali je bivši haški tužilac Carla del Ponte 2004. obavijestila Predsjedništvo da taj sporazum prestaje da važi. Mirsad TokačaSve ovo se moglo i očekivati, smatra direktor Istraživačko dokumentacionog centra u Sarajevu Mirsad Tokača, jer se u procesuiranje ratnih zločina umiješala politika: Naravno, imate ovo sve što imate sada - reakciju Komšića koji drskost srbijanskih vlasti transferira u svoju vlastitu drskost i političkim sredstvima zapravo otvara jedan proces koji može da ima različite krugove. On može da ide u beskonačnost i nadati se da će se to prekinuti. „I, naravno, imate ovo sve što imate sada - reakciju Komšića koji drskost srbijanskih vlasti transferira u svoju vlastitu drskost i političkim sredstvima zapravo otvara jedan proces koji može da ima različite krugove. On može da ide u beskonačnost i nadati se da će se to prekinuti. Mislim da se politika mora mnogo više usrijedsrediti na stvaranju uslova tužiocima i pravosuđu da rade svoj posao. Nažalost, oni više izgleda vole da stvari politiziraju i da se prepucavaju na ovaj način nego da se suštinski bave problemom ratnih zločina. I na neki način, ako bi neka vrsta koristi iz svega ovog izašla jeste da zapravo Tužilaštvo mora što prije završiti onaj posao koji je ostalo dužno nakon donošenja strategije, a to su kriteriji za izbor prioriteta u procesuiranju ratnih zločina.“ Zemlje regiona su u svim oblastima života upućene jedne na drugu, pa se sarađivati mora i u procesuiranju ratnih zločina, to je sasvim jasno, dodaje Tokača i napominje da bi dogovori i bilateralni sporazumi mogli pomoći: „Nešto slično, možda drugog karaktera, se dešava i sa Hrvatskom. Tek kada je Hrvatska shvatila da prebjezi iz Hrvatske u BiH i iz BiH u Hrvatsku neće biti dobri ni za jednu državu, otvorili su razgovor o bilateralnim odnosima i jednoj kvalitetnoj saradnji na ekstradiciji ratnih zločinaca i kriminalaca. Mislim da Srbija mora sa BiH, i BiH sa Srbijom naravno, na isti način sjesti i ove stvari raspraviti. Prema tome, ne mogu se stvari političkim sredstvima riješiti. One se mogu samo pogoršati, po mom mišljenju.“ Novonastala situacija i nerazumijevanje među bh. političarima zaoštriće unutrašnje odnose u zemlji, ali i van nje, ističe Borislav Bojić iz Srpske demokratske stranke. Na ovaj način pokazuju neozbiljnost, ali i neodgovornost prema građanima koji su ih birali, dodaje Bojić:Ovo ne doprinosi razumijevanju između zemalja i razumijevanju ukupnih odnosa koji mogu značajno da opterete bh. političku scenu. „Ovo ne doprinosi razumijevanju između zemalja i razumijevanju ukupnih odnosa koji mogu značajno da opterete bh. političku scenu. A njih dvojica su posebno odgovorni za uspostavu dobrih odnosa unutar same zemlje. Vidite, Dobrovoljačka i događaji u Dobrovoljačkoj, pa molim vas, mi smo već jednom davno konstatovali da su ratni zločini problem koji je prisutan ovdje u BiH, da je on vezan za pojedince i događaje, a uzimanje sebi za pravo da na ovakav način vode politiku, ukupnu politiku, mislim da je nešto što je za svaku osudu. Ja ne znam šta je s tim Komšićem, zaista. Političari moraju biti svjesni odgovornosti koja je njima data u ruke i da ono što rade dobro, dobro procjenjuju na koji će način javno saopštavati svoje stavove. Svaka neizgovorena zlata vrijedi. Ovaj Komšić bolje da je ćutio nego što je to rekao.“ Da su odnosi između BiH i Srbije već narušeni svjedoči i posljednja posjeta predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Nebojše Radmanovića Beogradu u koji nisu željeli ići druga dva člana - Željko Komišić i Haris Silajdžić. Prema mišljenju političkog analitičara iz Banje Luke Ivana Šijakovića, reakcije Komšića i Silajdžića na slučaj Dobrovoljačka su dogovorene i tempirane kako bi se potvrdili stavovi koje je izrekao američki potpredsjednik Džozef Bajden (Joseph Biden) - da BiH nije dorasla multietničkoj demokratiji: „Sada su ova dvojica ljudi, naročto Komšić, koji je, meni se čini, sklon tome - on je nekoliko puta to dokazao, čim neko kaže nešto o Bosni, onda on iznese i svoje neke zahtjeve, argumente kako bi pokazao da u BiH ima neka druga strana ili ima neko ko sprečava njen razvoj ili ko pravi ekscese, pravi probleme, tako da je to sa tom čistom projekcijom dnevne, konkretne upotrebe i rekao bih - više zloupotrebe takvih stavova, koji su potpuno van svakog razuma - zahtevaš nešto što je pitanje koliko ti možeš dokazati i što nisu drugi dokazali. To je opet ta namjera za koju ja mislim da je potpuno svjesna. Dakle, ne dati mira građanima BiH nijednog trenutka, uvijek ih držati u stanju visoke tenzije, unutrašnje i spoljašnje.“ Beograd: Bez reakcija na Komšićev zahtevAutor: Branka Trivić Povodom zahteva člana Predsedništva Bosne i Hercegovine Željka Komšića Tužilaštvu te zemlje da pokrene krivični postupak i raspiše Interpolovu poternicu za bivšim predsednicima Savezne Republike Jugoslavije Dobricom Ćosićem i Zoranom Lilićem, koji su bili na tim funkcijama u vreme rata u Bosni i Hercegovini, u Srbiji još uvek nema zvaničnih reakcija. Sagovornici Radija Slobodna Evropa osvrnuli su se na različite aspekte zahteva Tužilaštvu BiH koji je uputio član Predsedništva BiH Željko Komšić. Nataša KandićNataša Kandić, predsednica Fonda za humanitarno pravo, smatra da za pokretanje tužbe protiv Dobrice Ćosića i Zorana ima osnova: “I Dobrica Ćosić i Zoran Lilić se nalaze na najvišim pozicijama u vreme kada se u Bosni odigravaju strašni, masovni zločini i kada je nesporno da učestvuju i regularne i razne dobrovoljačke formacije iz Srbije. Osim toga, u vreme kada je Dobrica Ćosić predsednik Savezne Republike Jugoslavije, i kasnije, kada je to Zoran Lilić, u graničnim područjima prema Bosni i Hercegovini odigravaju se užasni zločini. Dobrica Ćosić je predsednik države kada se događa otmica sjeverinskih muslimana. Sećamo se da je formirao nekakvu komisiju, obećao detaljnu istragu i objavljivanje rezultata, ali se od svega toga ništa nije dogodilo. On se nalazi na vrhu i onda kada se dogodila otmica putnika u Štrpcima. U to vreme u čitavoj državnoj bezbednosti, čak i u železnici kao firmi, kao kompanii, znaju se podaci o tome da se otmica priprema i da će se oni koji budu kidnapovani koristiti za razmen - sve se to zna u okviru nadležnih organa, a neko ko piše knjige, neko ko se smatra ocem srpske duhovne kulture, uopšte ne reaguje. Isto se to odnosi na Zorana Lilića. On se nalazi na raznim funkcijama, on je verni pratilac Slobodana Miloševića. On svojim delima pokazuje i dokazuje da nije samo Slobodan Milošević kriv i odgovoran, već da su mnogobrojni oni koji su u vreme Miloševića bili u institucijama u kojima su se donosile najvažnije odluke. A danas se svi ponašaju kao da sve što se dogodilo ima veze samo sa Slobodanom Miloševićem.” Ne prejudicirajući da li ima ili nema osnova za podizanje optužnice protiv Ćosića i Lilića, Bruno Vekarić, portparol Tužilaštva Srbije za ratne zločine, kaže da političari - i na jednoj i na drugoj strani - ne treba da se mešaju u pravosoudne predmete već da ih prepuste tužilaštvima svojih zemalja i njihovoj uzajamnoj komunikaciji i saradnji: Mislim da je jedini način da se uspostave korektni odnosi, pre svega u sferi pravosuđa, da razgovaraju dva tužioca – naš i bosanski. Smatram da bi to bio pravi način da se uputi jasna poruka političarima da ne treba da se mešaju u pravosudne predmete.“Mislim da je jedini način da se uspostave korektni odnosi, pre svega u sferi pravosuđa, da razgovaraju dva tužioca – naš i bosanski. Smatram da bi to bio pravi način da se uputi jasna poruka političarima da ne treba da se mešaju u pravosudne predmete. To je jedina moguća naša reakcija. Ja ne mogu da tvrdim da su Dobrica Ćosić i Zoran Lilić ratni zločinci ili da nisu, zaista ne znam. Ukoliko ima dokaza, neka nam dostave pa ćemo da proverimo." RFE: Dakle, vi reagujete na to što je političar uputio zahtev tužilaštvu da pokrene krivični postupak? VEKARIĆ: Konstantno političari pričaju o pravosudnim predmetima, i o konkretnom predmetu Dobrovoljačka ulica. Mislim da je to pogrešno i da to nije pravi put. Takvi problemi mogu da se rešavaju na relaciji tužilaštvo-tužilaštvo. RFE: Da li ste vi u vezi s ovim imali kontakt sa Tužilaštvom Bosne i Hercegovine? VEKARIĆ: Da, radimo na tome da dođe do dijaloga. Mislim da ćemo uspostaviti komunikaciju prvo na nivou pravosudnih organa, a posle i na nivou političara. Smatram da su prioritet dobri odnosi Bosne i Hercegovine i Srbije i da ovakve stvari štete i jednoj i drugoj državi. Aleksandar PopovAleksandar Popov, predsednik novosadskog Centra za regionalizam, najpre se osvrće na izjave člana Predsedništva BiH Željka Komšića, koje ocenjuje kao preoštre i neizbalansirane: “Željko Komšić je poznat po, tako da kažem, preoštrim izjavama koje onda izazovu određene turbulencije, tako da i ova poslednja spadu u jednu takve vrste. Mislim da je prvo Haški tribunal bio nadležan da se utvrdi početna moguća krivica pojedinih aktera u zbivanjima na teritoriji ex-Jugoslavije u prošloj deceniji, tako da je bilo dovoljno vremena da se vidi da li ima materijalnih dokaza za terećenje njih dvojice. Pošto je očigledno da tu postoji politička odgovornost, ali da najverovatnije nije bilo nikakvih drugih dokaza, onda mislim da zato i nije podignuta optužnica protiv njih i da se oni zato i ne nalaze u Hagu iako su dostupni pravdi. Otuda smatram da je neprimeren ovaj zahtev Željka Komšića. Ja ne volim nikakvu ravnotežu - mislim da krivici, bez obzira na to kojoj naciji pripadaju, moraju da snose određene konsekvence, ali njegova pažnja je najčešće usmerena na srpski deo korpusa. Neizbalansirano je, u svakom slučaju, to. Nisam video u njegovim dosadašnjim izjavama ili zahtevima da je veću pažnju posvetio nekim drugim zbivanjim, koja, takođe, traže reagovanje i traže da se krivci izvedu pred sud. Mislim da je tu primer Dobrovoljačke ulice u Sarajevu veoma dobar.” Sarajevo: Protest veteranskih udruga u bivšoj Dobrovoljačkoj uliciAutor: Milad ObradovićProtekle sedmice upravo u nekadašnoj Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu, mjestu spornog događaja iz 1992. godine koje Tužiteljstvo Srbije tretira kao ratni zločin, prosvjedovali su pripadnici dijela veteranskih udruga iz proteklog rata koji smatraju da su takvi navodi neutemljeni. Protestujući protiv raspisanih potjernica Interpola Srbije u slučaju Dobrovoljačka, nekoliko stotina pripadnika boračkih organizacija isticali su da neko žrtvu ponovo želi proglasiti agresorom. Avdo Hebib, predsjednik Patriotske lige, u ime koordinacije boračkih organizicija kazao je da 1992. godine niko od bh. građana nije imao potrebe za bilo kakvim sukobima, pa tako ni u Dobrovoljačkoj ulici: Protest u Dobrovoljačkoj, Foto: Midhat Poturović„Nažalost, nekome je trebalo da se izvrši provokacija, da se isprovocira. Snajperista sa BOV-a ranjava Borisa Midžića, sina Drage Midžića, ovdje u neposrednoj blizini - hvala Bogu, ostao je Boris živ da svjedoči pucnju toga snajperiste sa BOV-ovoga transportera. Također, u neposrednoj blizni pale se dvije kuće Domića, pale transporteri. Niko od građana BiH nije bio u tome trenutku potegao ni za čim. Stajali su mirno i dostojanstveno.“ Za potjernice Interpola Srbije protiv 19 osoba koje se terete za ratni zločin Hebib je kazao da neće doprinijeti poboljšanju odnosa između dvije države: „Mislim da su one politički monitrane i da zaista nema nikakvoga razloga, nikakvoga rezona ako žele onu priču koju šalju u sredstva informisanja - da se uspostave dobri odnosi između država, između BiH, Srbije, Hrvatske i svih drugih zemalja.“ Avdo Hebib, Foto: Midhat PoturovićDa li je u Dobrovoljačkoj ulici napravljen zločin nad pripadnicima JNA, bilo je jedno od putanja upućenih Avdi Hebibu za vrijeme protestnog skupa: Zaista ne bih želio špekulisati. Aposlutno smo za to ko je kriv neka odgovora. Zato će pravosudni organi utvrditi da li bilo krivice, kolika je krivica, ko je kriv - i neka odgovara onaj ko je za to kriv.„Zaista ne bih želio špekulisati. Aposlutno smo za to ko je kriv neka odgovora. Zato će pravosudni organi utvrditi da li bilo krivice, kolika je krivica, ko je kriv - i neka odgovara onaj ko je za to kriv.“ Tokom mirnog protesta isprede zgrade Ministarstva odbrane BiH pripadnici boračkih organizacije nosili su transparente sa natpisima „Prekinite sve odnose sa Srbijom“, „Političari probudite se“, a bilo je i nekoliko majica sa natpisima „Šta čekate - hapsite!“. (Pogledajte našu fotogaleriju sa ovog protesta)Zagreb: Brammertz o (ne)spornim topničkim dnevnicimaAutor: Enis Zebić Glavni tužitelj Haškog tribunala Serge Brammertz u Zagrebu je sa hrvatskim dužnosnicima razgovarao o takozvanim topničkim dnevnicima iz „Oluje“, koje navodno Hrvatska skriva, a koji bi mogli biti ključni dokaz u haškom procesu protiv Ante Gotovine. Hrvatske vlasti odgovaraju da ništa ne skrivaju, a analitičari procjenjuju da Hag traži alibi u slučaju neuspjeha dijela optužnice protiv Gotovine. Ante GotovinaHrvatska nema razloga skrivati takve dokumente, kazala je nakon razgovora sa glavnim haškim tužiteljem Sergeom Brammertzom o takozvanim topničkim dnevnicima potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor. Radi se o dokumentima o artiljerijskom djelovanju Hrvatske vojske prigodom ulaska u Knin u akciji „Oluja“, kolovoza 1995., za koje haško tužiteljstvo tvrdi da ih hrvatske vlasti skrivaju, a da bi ti dokumenti mogli dokazati odgovornost generala Ante Gotovine: „Vlada Republike Hrvatske je u tzv. administrativnoj istrazi, koja je prije svega obavljena u MORH-u, učinila i dodatne napore da se pronađu dokumenti koje glavno tužiteljstvo traži ili da se do kraja ustanovi kakva je njihova sudbina. Mi smo to učinili. Mi smo to izviješće pripremili i vjerujem da će i ocjena glavnog tužitelja, odnosno tužiteljstva, biti u tom smislu pozitivna.“ Radi se o 23 dokumenta koje haško tužiteljstvo vjerojatno ima u kopiji, a nemoguće ih je pronaći u arhivi Ministarstva obrane, i zato je pokrenuta istraga. Brammertz ovu posjetu Hrvatskoj i drugim državama u mandatu Haškog tribunala obavlja pred svoje redovito izviješće Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda u lipnju. Dio članica Europske unije zaustavio je otvaranje hrvatskih pregovora o članstvu u Europskoj uniji u poglavlju o pravosuđu do pozitivnog očitovanja Brammertza o hrvatskoj suradnji. Zagrebački odvjetnik Čedo Prodanović, koji je osam godina pripremao obranu optuženika za „Oluju“ Ivana Čermaka, za naš radio kaže kako ti dokumenti ne mogu preokrenuti činjenično stanje - da Knin nije razoren u granatiranju: Glavni tužilac i dalje, inzistirajući na pribavi ovih topničkih dnevnika, stvara alibi priču za eventualni neuspjeh u dokazivanju prekomjernog granatiranja. „Glavni tužilac i dalje, inzistirajući na pribavi ovih topničkih dnevnika, stvara alibi priču za eventualni neuspjeh u dokazivanju prekomjernog granatiranja. Po mom mišljenju, ti dokumenti ne mogu preokrenuti činjenično stanje, a činjenično stanje se zna iz posljedica. Dakle, ne možemo mi sada na temelju tih topničkih dnevnika - kakvog god oni bili sadržaja - zaključiti da je Knin bio granatiran i uništen, kad on to nije bio.“ U „Oluji“ je u Kninu bilo srušeno svega nekoliko kuća, pa se na temelju apstraktnih i virtualnih dokumenata ne može tvrditi suprotno, kaže Prodanović: „Po meni, tužiteljstvu čak, možda, i paše da nikada ne nađe te topničke dnevnike jer će onda uvijek ostati neki 'znak u zraku' da se, možda, moglo uspjeti u nečemu što je u biti, po meni, od početka bilo osuđeno na neuspjeh, isključivo iz razloga što je - u odnosu na Vukovar - Knin bio de facto čitav, bez ijedne razrušene kuće."Hag nema kriterija Netko u Ministarstvu obrane iz razloga nepoznatih Prodanoviću nije htio dostaviti te dokumente, pa se na drugoj strani stvorilo uvjerenje da se radi o velikoj zavjeri i velikom prikrivanju tragova: Jedna apsolutno neadekvatna reakcija, ili ja bih prije rekao - jedna situacija u kojoj vlasti nisu ni znale da su ti dokumenti na određeni način bili sklonjeni u stranu. Iz kojih razloga - ne znam! Zaista, po meni, potpuno nepotrebno!„Iz činjenice da se nešto nije dostavilo, a što je, ipak, izgleda postojalo, stvorila se priča o velikom značaju tih dokumenata, a bez stvarnog sagledavanja činjenica. Jer, naravno da ljudi u UN-u ne znaju što se dešavalo u Kninu i u Hrvatskoj za vrijeme „Oluje“, ali im je jako čudno da mi ne damo neke dokumente i tvrdimo da ih nema, za koje se poslije ispostavi da ih ima. Dakle, jedna apsolutno neadekvatna reakcija, ili ja bih prije rekao - jedna situacija u kojoj vlasti nisu ni znale da su ti dokumenti na određeni način bili sklonjeni u stranu. Iz kojih razloga - ne znam! Zaista, po meni, potpuno nepotrebno!“ Još jednom se pokazuje da Hag nema kriterija, kaže za naš radio politički analitičar i profesor političke filozofije Žarko Puhovski. Europska komisija nikako da iz svojih arhiva preda neke dokumente koje traži obrana Ante Gotovine, a istovremeno - kada to Hrvatska ne može učiniti - suspendira se pregovore o članstvu u Europskoj uniji u jednom poglavlju, i to - na čije traženje? „Na intervenciju nekih država članica koje su same, međutim, u ne tako dalekoj prošlosti pokazivale sličnu praksu - da se neutralno izrazim - gubitka dokumenata, ako ne i njihovog falsificiranja. Prema tomu, poruka je opet ona koja u Hrvatskoj jača nacionaliste, a to je: jednima može biti, a drugima ne! Nas gnjave zato što smo slabi, a ne zato što smo nepravedni!“ ICTY: Praljak tvrdi da je ABiH prva napala HVOAutor: Goran JungvirthNa suđenju šestorici Hrvata iz BiH u slučaju Prlić i ostali, optuženih za udruženi zločinački pothvat protjerivanja Bošnjaka s područja pod kontrolom HVO-a tokom posljednjeg rata, svjedočenje je, četvrtu sedmicu zaredom, nastavio optuženi Slobodan Praljak. On je osporio navode iz optužnice tvrdnjom kako je Armija BiH bila ta koja je napala Herceg Bosnu, a ne obratno.Optuženi u slučaju Prlić i ostaliMaratonsko svjedočenje bivšeg generala HVO-a Slobodana Praljka nastavilo se raspravom s haškim sucima, te izlaganjem njegove teze kako cilj stvaranja Herceg Bosne i HVO-a nije bio priključenje Hrvatskoj nego obrana preostalog teritorija BiH od snaga bosanskih Srba, koje su, prema njegovim riječima, napredovale i ratovale jer im za to međunarodna zajednica nije napravila nijednu prepreku. Prema Praljku, međunarodna zajednica je radila samo mirovne planove koji su doživljavali propast budući da ih bosanski Srbi nikad nisu poštovali, ako su ih uopće i potpisali. Tako je, rekao je Praljak, propao i mirovni plan 1993. godine:„Srbi su kad su vidjeli da međunarodna zajednica prijeti praznom puškom ovo sve skupa odbili i tako se Vens-Owenov plan raspao, a mislim da su i neke zemlje imale, kao što ste pročitali - Amerika baš nije bila pristalica Vens-Owenovog plana jer je ona imala drugi plan, a onda kad su oni došli sa drugim planom, Francuzi i Englezi su rekli: ’Ne valja vaša plan.’ I tako, dok su oni između sebe tko je tu važniji, tko će imati veći utjecaj, situacija se na terenu pogoršavala - bitno se pogoršavala.“ Nakon što je Vens Owenov plan propao jer su ga vođe bosanskih Srba odbili potpisati, bošnjačka i hrvatska strana su očekivale da će međunarodna zajednica zaustaviti ratne operacije silom. No, to se nije dogodilo, nego se sve zadržalo na verbalnim ukorima:Ja, časni suci, tvrdim da je takva situacija onda kod određenih generala u Armiji BiH, a to ću pokazati dokumentima, rodila misao:’OK, mi Srbima ne možemo ništa, prejaki su, ali udarit ćemo na HVO, doći ćemo do zapadnih granica BiH, a onda je to metoda svršenog čina.„Ja, časni suci, tvrdim da je takva situacija onda kod određenih generala u Armiji BiH, a to ću pokazati dokumentima, rodila misao:’OK, mi Srbima ne možemo ništa, prejaki su, ali udarit ćemo na HVO, doći ćemo do zapadnih granica BiH, a onda je to metoda svršenog čina.’“Prema Praljku, međunarodna zajednica se nije željela uplitati u sukob, osim slanja humanitarne pomoći, što je dodatno potenciralo rat, te zaratilo bošnjačku i hrvatsku stranu. Prema Praljku, samo benignim verbalnim ukorima bosanskim Srbima, međunarodna zajednica je poslala poruku da će:„Priznati stanje na terenu po sistemu tko je što osvojio, osvojio. I to je bio uzrok napada na HVO - Neretva ’93, napada u središnjoj Bosni i svega onoga - jedan od glavnih uzroka.“ S druge strane Praljak je i branio politiku pokojnog hrvatskog predsjednika prema BiH tvrdeći da Hrvatska nikad nije željela pripojiti dio susjedne države pod hrvatskom kontrolom. Kako bi potvrdio svoje teze, Praljak je predstavio knjigu „Istina o BiH“ koju je na njegovu molbu priredio Miroslav Tuđman, sin pokojnog predsjednika Hrvatske.U knjizi je objavljen i prijepis navodnog tajnog sporazuma između Franje Tuđmana i bivšeg bh. predsjednika Alije Izetbegovića, u Ženevi 14. rujna 1993. godine, kojim je, prema Praljakovim tvrdnjama, trebalo zajedničkim snagama raditi na osnivanju države Hrvata i Bošnjaka u uniji BiH kako bi se suprotstavilo srpskim planovima ujedinjavanja srpskih teritorija u veliku Srbiju. No, Praljak je ustvrdio kako je Izetbegović igrao dvostruku igru i s Hrvatima i Srbima:„U par dana tog istog mjeseca je, a tamo imate i faksimile potpisane, dakle faksimil - originalni dokument, gospodin Izetbegović potpisao sa srpskom stranom dokument koji uređuje muslimanske i srpske odnose. Radi se o dvostrukoj igri, to ćemo bjelodano pokazati.“ Za takvu Izetbegovićevu politiku Praljak je optužio oficire kontraobavještajne službe bivše JNA koji su svojim utjecajem na bosanskohercegovačkog predsjednika minirali sve njegove dogovore s hrvatskim predsjednikom Tuđmanom, te pokrenuli sukob između HVO-a i Armije BiH. Kako bi to potvrdio, Praljak se koristio knjigama oficira Armije BiH Fikreta Muslimovića i Sefera Halilovića.Svjedočenje Praljka nastavlja se i dalje unakrsnim ispitivanjem. * * * * *Program Pred licem pravde - Suđenja za ratne zločine na prostoru bivše Jugoslavije pripremaju Radio Slobodna Europa i Institut za ratno i mirnodopsko izvještavanje(IWPR). Svake nedjelje od 18.30 do 19.00 i od 22.30 do 23.00 sata - samo u našem radijskom programu i na internet stranici.\nFollow @RSE_Balkan Ovaj forum je zaključen Sortiranje komentaraPosljednje prvoHronološki Komentari Ime: latif Grad: bistrik 08.06.2009 15:14 Sve u ime bih drzave i zlocince treba stitit a o kakvoj se drzavi radi dokaz je komsic koji je i sam ucestovo u ratu i cinijo zlocine a danas bi i da sudi Mrznja u njeme nema mira jer njegova svijest je vrlo suzena da bi mrznju kontroliso Ime: DŠ Grad: Hrvatska 02.06.2009 01:21 Bravo, Komšiću! Mnogi moji sunarodnjaci u Hrvatskoj kritizirali su Komšićev izbor, budući da su u tomu kumovali i Bošnjaci, ali on je pravi čovjek na pravomu mjestu. Bosna i Hercegovina uvijek je bila napredna kada su njezini političari znali reći "popu pop, a bobu bob" i kada su se znali othrvati pritisku iz Srbije i Hrvatske. Prenosim tekst o Danici Drašković: "Radikalizam i smelost Danice Drašković nisu bili očigledni samo u tezama s kojima je bio saglasan veći deo Srbije. Naprotiv. U vreme najveće nacionalističke euforije, 1993. godine, kao supruga predsednika jedne nacionalističke stranke, za "TV novosti" izjavila je nešto za šta je malo ljudi u tom trenutku imalo hrabrosti: "Ovo je strašno, ta laž koju pričaju Dobrica Ćosić i Slobodan Milošević, kako mi ne ratujemo u Bosni, a znamo da je Srebrenicu osvojila jugoslovenska vojska koja je krenula iz Bajine Bašte. Mi to znamo, jer imamo tamo ljude koji su to videli – 280 tenkova je bilo, a vatrom su zasipana sva okolna muslimanska sela dok ih nisu pretvorili u krvavu kašu." Skoro istovremeno, za Studio B tvrdila je da bi Vuk "u svom Gacku danas branio Muslimane koji su tamo žrtva etničkog čišćenja, a ne Srbe koji su se tamo osramotili". U to doba silno se najedila i na novinare "Borbe" koji nisu objavili deo intervjua u kojem je govorila kako žali što nije bila u prilici da "pljune Arkanu u lice kada je paradirao Terazijama žedan krvi srpske omladine". Iako su u pitanju stavovi koje je u to doba izgovaralo jako malo ljudi, stavovi koji su u to doba mogli da koštaju i glave, desilo se da je ta antiratna i humanistička dimenzija Danice Drašković pala u drugi plan." Ime: Bosanac Grad: Banja Luka 01.06.2009 14:14 Cetnicima su trn u oku Bosanci poput Zeljka Komsica. A dragi su im, naravno cobani iz SANU-a.Da ih vode kao ovce. Dobrica ( kojeg li imena!?) mora odgovarati za politiku koja Banja Luku hoce vidjeti u Srbiji. I za svo ono zlo koje je takva ideja donijela ljudima. Bez toga, a u situaciji kakva jeste tesko ce se u BiH povecati "platezna moc gradjana". Oni koji su se rijesili politike Dobrice Cosica ili su u EU ili su na pragu EU. Ovdje se ne radi ni o kakvoj mrznji. Ovdje se radi o faktima. Ime: Benjamin Grad: Frankfurt 01.06.2009 09:23 Nemoguce je ocekivati da Dobrica Cosic odgovara za pocinjene zlocine.Pa covek je star.Nadam se da ce ga makar donijeti kao sto su donijeli Demjanuka na nosilima u Minhen.Samo da nam je nacisto svima,to nece povecati plateznu moc gradana niti u jednoj niti u drugoj zemlji! Ime: 71000 Grad: Sarajevo 01.06.2009 06:39 Zeljko je car! Ime: begu 31.05.2009 21:50 On Bobrica Cosic mora da bude pred lice pravde da se odgovori za sfa zla nad drugim narodima bife jug. Ime: Srbin Grad: Sarajevo 31.05.2009 21:02 Zeljko Komsic je mentor politike destrukcije i mrznje! Ime: Bosanac Grad: Banja Luka 31.05.2009 16:47 Dobrica Cosic je mentor politike zla! Više tekstova istog autora Krajišnik se vratio u pritvor u Scheveningenu Artman na optuženičkoj klupi Kontroverze oko snimaka Mladića i "topničkih dnevnika" Brammertzove ocjene o Hrvatskoj blaže od očekivanih «Slučaj Dobrovoljačka»: Sarajevo traži povlačenje potjernica Više tekstova Izbor urednika Bosna i Hercegovina Beba Berina - prva žrtva bh. administracije Primena sporazuma Beograd i Priština razmenili oficire za vezu Tema sedmice Kolika je snaga građanske pesnice u regionu Knežević za RSE Vladine mere su šminkanje mrtvaca Frederik Harhoff Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena Najčitanije Beba Berina - prva žrtva bh. administracije (2380)Odložen prijemni iz matematike - procurela rešenja (1586)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (1395)Reportaža iz Hrvatske: Povratnička 'Cesta sira i meda' (966) Svjedočio general koji je odbio Mladićevu zapovjed o progonu (828)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (796) Gaf nedelje: Oda žandarmeriji, krađa kukuruza i iskrena Ceca (726) Lucić: Mali šlager sezone (724) Muzičari ispred Parlamenta BiH pjevali za matični broj (676)Poruka Srbiji iz Bundestaga: Datum visi (621)Najčešće poslanoBudućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne?Najviše komentaraKurspahić: Ponavljači Titove i Slobine škole (85)Podjele i oko Sutjeske: Jedna bitka, dvije proslave (83)Balić: Tvrdnje haškog sudije poraz prava i pravde (61)Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena (30)Moon: Mogu li politički lideri bojkotovati svoje građane? (27)Beograd i Priština razmenili oficire za vezu (26)Počelo zatvaranje kancelarija MUP-a Srbije na severu Kosova (23)Skupština RS: Protesti u Sarajevu politički motivisani (14)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (14)Radmanović promijenio odluku i prihvatio ugovor o prelazima (14)Najgledanije Zasviraj za JMBG Sarajlije odale počast preminuloj Berini BiH: Građani odaju počast preminuloj bebi Kosovski oficir za vezu preuzeo dužnost u Beogradu U boj, u boj za svoj broj Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Sarajevo: Zapjevaj za matični broj Sarajevo: Porodica i građani se oprostili od Berine Slikaj i prijavljuj Padaj silo i nepravdo Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


15/12/2020 15/12/2020 Blog kutak by Branislav Tođer\nDa li je film umetnost ili zabava? Na ovu temu imamo sukobljena mišljenja, brojne publikacije, no ono što sa sigurnošću možemo reći jeste da kulturne navike i film kao umetnost još nisu sasvim iščezli, ali filmska industrija sve više se prilagođava tržišno-komercijalnim zahtevima i profitnim efektima. Upotreba filma u nastavi ima umetnički karakter, ali nastaje uz zabavu, dok mu je primarni i osnovni cilj edukativnog karaktera.\nSnimanje filma sa učenicima, iziskuje dobru pripremu nastavnika, poznavanje i upotreba tehnologije XXI veka i podsticanje učenika na primeni iste. Istovremeno vrlo je važno odabrati teme od društvenog značaja koje će podstaknuti učenike na razmišljanje, a potom uz kreativnost, jasno, precizno u kratkom vremenskom intervalu putem scena poslati snažnu poruku. Kako bi filmovi mogli da se primene u nastavi, ne bi trebalo da traju duže od 10 minuta. To je neko optimalno vreme za držanje pažnje učenika viših razreda osnovne škole, i ostavlja prostor za dublju analizu na času. Samim tim pred nastavnikom je ozbiljan zadatak da za kratko vreme sa učenicima na najbolji mogući način obrade temu koja će podstaknuti druge učenike na razmišljanje i na davanju rešenja zadatom problemu od društvenog značaja.\nOsnovni izazov za nastavnike jeste odabir teme i naslov filma, koji zajedno sa učenicima definiše. Potom se učenici upućuju na istraživački rad. Učenici koriste sajtove, časopise, nedeljnike, upućuju se na rad u bibliotekama, pa čak i arhivima, dolaze u dodir sa istorijskom građom, sa izvorima. Učenici se podstiču na kritičko razmišljanje, na razaznavanje činjenica i na osnovu istih kreiraju scenario i uloge.\nPrilikom rada učenici međusobno sarađuju, razmenjuju informacije, komuniciraju ne samo međusobno i sa nastavnikom, već i sa institucijama, lokalnom samoupravom, nevladinim organizacijama i time se podstiču da budu deo aktivnog i odgovornog društva. Razrađuje se problem od društvenog značaja iz više aspekata, ali na filmu se ne može predstaviti samo problem, već kroz rad učenici dolaze i do određenih saznanja, teorija, hipoteza, te i sami nude neko od rešenja što je dokaz njihove građanske angažovanosti koja je orijentisana ka opštem dobru. Akteri usvajaju nove organizacione pojmove, vode razgovor o ličnim iskustvima, shvataju sistem demokratije, donošenja odluka i odgovornosti donošenja istih. Kod učenika se podstiče preduzetniki duh, stvaraju kontakte, prikupljaju informacije i koriste iste za prevazilaženje određenih prepreka. Oni ne prikupljaju samo građu, već aktivno učestvuju u pisanju scenarija i podeli uloga, pripremaju kostime, organizuju probe, prilikom snimanja rade na govoru tela, dikciji, tonu, potom snimljen materijal treba doraditi na računaru.\nNe sarađuju samo učenici, već za ovakav jedan poduhvat potrebna je i saradnja nastavnika, neophodna je korelacija, kako bi učenici povezali znanja iz više predmeta i na osnovu istih stvorili jednu umetnost, kroz zanimljive i zabavne etape, a čija je primena vaspitno-obrazovnog karaktera. Stvaranjem sinergije, kreira se radna atmosfera koja iziskuje rad na terenu, na građi i učenici se pripremaju za život.\nU velikoj Jugoslaviji, gotovo svaka škola imala je filmski klub. Podsticalo se filmsko stvaralaštvo dece i omladine koji su maštovito svojim mladim očima sagledavali svet i stvarali umetnost na sebi svojstven način. Brojna priznanja su dobijali po evropskim i svetskim smotrama radovi jugoslovenskih učenika. Zahvaljujući ovakvom vaspitno-obrazovnom radu tadašnja omladina bila je ne samo umetnički već i medijski pismena. Na nama je da nastavimo ovakav vid rada, pogotovo što je danas svima nama dostupna tehnologija koju koriste profesionalci, a deca svoje umetničke ideje zaista umeju da realizuju do savršenstva i da nas ostave nemim.\nTagovi: obrazovanje mediji film\nPosted by:Branislav Tođer\nMaster istoričar, trenutno radim u OŠ „Sveti Georgije” u Uzdinu i nastavu organizujem na srpskom i rumunskom jeziku. Koristeći IKT tehnologiju učenicima istoriju činim zanimljivom.\nBudi odgovoran, Budi zdravElektrični automobili dobri za planetu, ali opasni za zdravlje\nBudi inovativanStudentkinja izumela kućni uređaj za rano otkrivanje raka dojke


Glumica Neda Arnerić napustila nas je u 67. godini života: Nije više imala snage da se bori sa velikom tugom i boli (Foto) – Skandal STARS\nGlumica Neda Arnerić napustila nas je u 67. godini života: Nije više imala snage da se bori sa velikom tugom i boli (Foto)\nComments Off on Glumica Neda Arnerić napustila nas je u 67. godini života: Nije više imala snage da se bori sa velikom tugom i boli (Foto)\nCijelu Srbiju, ali i cijeli Balkan je veoma potresla vijest da je proslavljena glumica Neda Arnerić preminula u svojoj 67. godini života.\nPrema informacijama iz medija iz Srbije glumica je pronađena u svome stanu, a pronašao ju je njen brat koji je došao da je posjeti jer je glumica živjela sama. Na lice mjesta su odmah došli pripadnici policije i Hitne pomoći, ali su i oni mogli samo da konstatiraju smrt, nigdje nisu pronađeni tragovi nasilja, a obdukcija će vjerojatno utvrditi uzrok smrti\nNeda Arnerić se rodila 15.jula 1953. godine u Knjaževcu, a iza sebe je imala zaista bogatu glumačku karijeru, posebno na filmu i na televiziji, ali i u pozorištiu. U svijet glume je ušla kao veoma mlada, a mnogi su ostali iznenađeni saznanjem da Neda nikada nije završila Fakultet dramskih umjetnosti.\nOna je sa 16 godina upisala Akademiju za pozorište, film, radio i televiziju u klasi profesora Milenka Maričića, ali je nikada nije završila, jer je tadašnji zakon branio da studenti prve i druge godine akademije snimaju filmove i da igraju predstave, a Neda je tada imala toliko ponuda, posebno za film, da jednostavno to nije mogla da odbije, pa je tako ostala uskraćena za diplomu sa akademije, ali je zato u svojoj karijeri snimila više od 110 filmskih i televizijskih uloga, te je igrala u 40 pozorišnih predstava.\nNeda je u svome životu bila u braku tri puta i to sa glumcem Radetom Markovićem koji je u to vrijeme bio 32 godine stariji od Nede i na neki način je to bila zabranjena ljubav, te sa režiserom Dejanom Karaklajićem, a u trećem braku sa Miloradom Mešterovićem je bila u braku\n35 godina sve do njegove smrti prije godinu dana. Mnogi smatraju da je upravo Mešterovićeva smrt uzrok i smrti Nede Arnerić koja nikako nije mogla da savlada svoju veliku bol i tugu nakon smrti supruga.


Super User 17 januar 2016\tBudite prvi koji će ostaviti komentar!\nSuper User 16 januar 2016\t1 komentar\nSuper User 15 januar 2016\tBudite prvi koji će ostaviti komentar!\nBliži se Dan zaljubljenih, najromantičniji dan u godini, u tu svrhu pripremili smo vam najlepše ljubavne čestitke. Ukoliko niste u mogućnosti da to uradite na neki romantičniji način i ovo če biti dovoljno da pokažete svoju privrženost i ljubav.


Plej-of Evrolige: Ko će na Fajnal-for u Milano? - B92.NET\nSport / Saša Ozmo 17\nPlej-of Evrolige: Ko će na Fajnal-for u Milano?\nHuan Karlos Navaro na Karlosa Aroja, Serhio Rodriges na Vasilisa Spanulisa, Nenad Krstić na Dimitrisa Dijamantidisa, Kit Lengford na Sofoklisa Skorcanitisa, ko će biti bolji?\nReal Madrid i Barselona su dominirali u grupnim fazama Evrolige, CSKA je uvek favorit, Olimpijakos je bio najbolji u prethodne dve godine, Makabi je dugo van vrha, Emporio Armani ima domaćinski motiv, a Galatasaraj je debitant. Ko će igrati na Fajnal-foru u Milanu narednog maja?\nSaša Ozmo, Aleksandar KovačevićIzvor: ponedeljak, 14.04.2014. | 22:00\nMnogi su u četvrtfinalu očekivali Željka Obradovića sa Fenerbahčeom, ali nije uspeo da nadjača atinski tandem PAO-Olimpijakos. Barselona i Real su pokazali zašto je Endesa liga najjača u Evropi, CSKA je nastavio sa tradicijom dobrih igara, Makabi i Emporio Armani su favoriti iz senke, dok je potpuni autsajder Galatasaraj.\nKao i uvek, Srbija ima svoje predstavnike u osam najboljih timova Evrope – Miloš Teodosić, Vladimir Micov i Nenad Krstić žele da sa CSKA napokon osvoje titulu prvaka, a Zoran Erceg i Milan Mačvan u dresu Galatasaraja tražiće senzaciju protiv Barselone\nOkršaj ova dva tima može se opisati kao duel Davida i Golijata, s obzirom da je Barselona već godinama u vrhu evropske košarke, a Galata prvi put u četvrtfinalu Evrolige.\nMeđutim, Turci nisu neiskusni jer čak deset igrača iz ovog tima već je igralo u plej-ofu elitnog tamičenja. Barsa ima jednog više sa tim iskustvom.\nKatalonci žele peti Fajnal-for u poslednjih šest sezona, a treću titulu najboljeg na kontinentu. Galatasaraj se cele sezone mučio sa povredama, pa sada kada je konačno kompletan, ne želi da se zadovolji četvrtfinalom kao najvećim uspehom u istoriji kluba.\nKatalonci su lako prošli prvu rundu Evrolige sa skorom 7-3, ali nisu ostavili utisak jednog od glavnih konkurenata za Fajnal-for. Bilo je tu dosta problema za Blaugranu, ne toliko zbog poraza od Fenerbahčea i CSKA, već od Nantera na svom parketu te mučenje sa Partizanom, i opet Francuzima u gostima. Međutim, da Barsa ima kapacitet za završnicu, najavile su sigurne pobede nad CSKA i Fenerom kod kuće.\nNa kraju se ispostavilo da Barsa igra samo koliko joj je potrebno da bez većih problema prođe u Top 16 fazu jer je u drugoj rundi pokazala svu svoju moć. U grupi sa Efesom, Olimpijakosom, Panatinaikosom, Laboral Kučom, Emporio Armanijem, Unikahom i opet Fenerom, Katalonci su dominirali.\nPregazili su sve rivale i vezali 12 pobeda u nizu, da bi tek u poslednja dva kola usporili i doživeli poraze od Armanija i Laboral Kuče. Barsa je bila surova kod kuće, samo je Unikaha imala malu šansu da slavi u Blaugrani tokom serije 12-0, a pre svega sjajnom odbranom stizala je do pobeda na gostovanjima.\nNajveća snaga Barselone u ovim mečevima bio je šut za dva poena, koji je samo jednom bio ispod 50%, i to u nebitnom meču u Milanu u pretposlednjem kolu, a česti je išao preko 60,70%. Taj dobar šut je uglavnom proizlazio iz sjajne timske igre jer su Katalonci po meču imali prosek od skoro 18 asistencija.\nZbog toga se nijedan igrač nije istakao posebno statistički, najbolji strelci su Huan Karlos Navaro i Ante Tomić (prvi igrač koji je dva meseca u nizu bio MVP EL) sa nešto više od 12 poena po meču, a uz njih dvojicu još šestorica imaju prosek od više od sedam poena po utakmici, što je jasan znak raznovrsne igre španskog kluba.\nNavaro, Uertas, Nahbar, Abrines, Oleson i Papanikolau se staraju za to da rival ne zna odakle će da usledi spoljni šut, dok se za kontrolu reketa staraju Tomić i Dorsi, uz asistenciju pomoć Nahbara i Papanikolaua. Navaro i Uertas dele ulogu u razigravanju tima, a najviše i šutiraju, posle Tomića na koga ide ubedljivo najviše lopti u reketu.\n14 Marko Todorović Crna Gora krilo 208 1992.\n16 Kostas Papanikolau Grčka krilo 203 1990.\n30 Maćiej Lampe Poljska centar 210 1985.\n44 Ante Tomić Hrvatska centar 217 1987.\nEmir Sulejmanović Finska krilo 206 1995.\nDesetkovan povredama na početku sezone, Galatasaraj je od autsajdera stigao do osam najboljih ekipa u Evropi, prvi put u svojoj istoriji.\nTurci su prvu fazu prošli možda najviše zahvaljujući nešto slabijoj konkurenciji u grupi jer su bez problema stigli do pobeda protiv Montepaskija, Štelmeta i Bajerna, te uz dominaciju na svom parketu protiv svih rivala osim Olimpijakosa lako obezbedili Top 16 fazu.\nDruga runda bila je pravi ispit zrelosti za tim Ergina Atamana, a počelo je loše. Makabi, Real i Lokomotiva Kubanj su naneli tri poraza u nizu Turcima, a posebno je bolan bio treći od ruskog tima jer se dogodio pred fanatičnih 12.000 navijača u teško osvojivoj Abdi Ipekči areni. Međutim, Galata se vraća u život pobedama nad Bajernom i Žalgirisom, ali je u naredna četiri kola nadigrala samo Partizan u Areni uz mnogo sreće, pa je imala skor 3-6.\nTada istanbulski tim pokazuje sav svoj kvalitet, dobija Lokomotivu u Krasnodaru, potom Bajern i Žalgiris, te u poslednjem kolu nošen sjajnim navijačima dobija još jednom crno-bele i sa polovičnim učinkom odlazi u četvrtfinale.\nGalatasaraj ima dosta opcija u napadu, tu je nekoliko sjajnih šutera, pokretljivi visoki igrači, ali je glavno oružje tima ove sezone šut za tri poena. Turci su retko imali manje od 20 šuteva van 6,75 po meču, a u nekoliko navrata su imali i više od 30. Upravo u situacijama kada ih taj šut nije služio redovno su gubili, ili teško stizali do poena, kao u poslednjem, ključnom meču sa Partizanom (7/27)\nZbog toga je ključni igrač tima u napadu iskusni Karlos Arojo, koji postiže 15 poen po meču, a šutira u proseku više od pet trojki po meču. U napadu ga najbolje prate naš Zoran Erceg sa skoro 14 poena po meču, te Manučar Markoišvili koji je zbog povrede u takmičarskom ritmu tek nešto više od mesec dana, ali je već postao jedan od ključnih igrača tima. Pored Ercega (troši najviše loptu uz Aroja), za reket su zaduženi još Pops Mesa-Bonsu i naš drugi reprezentativac Milan Mačvan.\n9 Manučar Markoišvili Gruzija bek 197 1986.\n25 Milan Mačvan Srbija krilo 206 1989.\nDo sada su samo Riga (1958-1960) i splitska Jugoplastika (1989-1991) tri puta u nizu osvajali trofej prvaka Evrope, videćemo može li Olimpijakos da ponovi takav podvig. Sa druge strane, Real je u potrazi za devetom titulom, ali prvom još od 1995. godine.\nHoće li Madriđani dobiti slatku osvetu ili će Atinjani ponovo šokirati košarkaški svet?\nTim Pabla Lasa neporažen je u Endesa ligi ove sezone, a jedinu istinski lošu utakmicu Madriđani su imali u Top 16 fazi sa CSKA u gostima, kada su Moskovljani slavili iako su igrali bez Vimsa i Hajnsa.\nPreostala dva poraza, od Bajerna i Žalgirisa, nisu bili toliko važni, mada je gubitak meča u Kaunasu direktno doneo Realu sudar sa Olimpijakosom.\nČovek koji je obeležio dosadašnji tok sezone jeste Serhio Rodriges. Cela košarkaška Evropa sa divljenjem govori o Čaču i gleda njegove majstorije – niko nema tehniku kao on, uvek uspeva da uoči otvorenog saigrača, a podjednako je sposoban da pogodi za tri poena ili da prodre do koša.\nUz to, preuzima odgovornost u ključnim momentima i prvi je strelac i asistent tima u Evroligi – 14,2 poena i 5,2 asistencije.\nNajjaču spoljnu liniju u Evropi upotpunjuju Serhio Ljulj i Rudi Fernandes. Ljulj se potpuno pronašao na poziciji dvojke na kojoj sada provodi dosta vremena, igra zrelije i odgovornije nego ranije, što se vidi i po njegovom učinku i uticaju na igru tima. Fernandes pruža ono što se očekuje od igrača njegovog renomea – pogađa, često i iz nemogućih pozicija, skače i igra izvanrednu odbranu.\nU njima trojici leži osnova igre Reala – lepo, brzo, atraktivno, a istovremeno i svrsishodno. U tom brzom stilu igre pomaže kada imate košarkaša profila Nikole Mirotića, vrlo mobilnog za svoju konstituciju i čoveka koji ove sezone za tri poena šutira 50%.\nDontej Drejper uglavnom je koncentrisan na odbrani i sigurno će imati ulogu u čuvanju Spanulisa, a Džejsi Kerol i dalje ume da veže po nekoliko trojki, mada je imao problema sa povredom i igra slabije nego prošle sezone.\nIako je spoljna linija ključ, Real je ove sezone na centarskoj poziciji jači za Janisa Burusisa, koji je doneo nove opcije u napadu i centimetre u reketu. Uprkos poznim godinama, Felipeu Rejesu i dalje upadaju lopte u šake kao nekada, a svoje minute korektno odrađuje i Markus Sloter, prevashodno u odbrani.\nI Olimpijakos voli da odigra brzo kada se ukaže prilika, ali u ovoj seriji želeće malo da ‘stanu na loptu’ pošto je Realu skoro nemoguće suprotstaviti se kada utakmica dobije brz ritam.\n12 Nikola Mirotić Španija krilni centar 208 1991.\n30 Janis Burusis Grčka centar 210 1983.\nPirejci su prvi deo Evrolige odigrali perfektno i završili su ga sa skorom 10-0, ali su u Top 16 fazi u jednom trenutku vezali četiri poraza i time su plasman dalje doveli u pitanje.\nBrojne povrede poremetile su ritam i donekle izgled ekipe, jedno vreme odsustvovao je i Spanulis, ali se tim Jorgosa Barcokasa na vreme konsolidovao i takmičenje je završio sa četiri trijumfa u nizu.\nU odnosu na prošlu sezonu Olimpijakos je slabiji za Kostasa Papanikolaua, koji je na mnogo načina uticao na igru ekipe – prvi na skoku, prvi u kontri, odlična odbrana, kao i poenterski učinak u najvažnijim utakmicama.\nSada nema Papanikolaua, ali tu je i dalje vođa tima Vasilis Spanulis. Baš kao i Rodriges u Realu, Bili je prvi košgeter i asistent Pirejaca – 14,7 poena i 4,5 asistencije po meču. I prošle godine dosta toga vrtelo se oko Spanulisa, ali utisak je da se tim sada u još većoj meri oslanja na njega.\nIpak, to ne znači da je on jedini Barcokasov adut. Stratos Perperoglu ima šuterski izvanrednu sezonu (46% za tri poena), kao i mnogo važnih utakmica iza sebe, a Kostas Slukas poseduje hrabrosti da šutne i pogodi u završnici mečeva. Evangelos Mancaris dokazao je da je racionalan igrač koristan za tim, a Olimpijakos radi ono što veoma dugo nije uspevao – ‘proizvodi’ domaće košarkaše i pruža im šansu, pa je na sedam utakmica ove sezone u EL igrao i 20-godišnji Janis Papapetru.\nBrent Petvej ima odlične atletske predispozicije, a Met Lodžeski pokazao se kao pravo pojačanje – raznovrstan je u napadu, ne plaši se kontakta pri prodoru, a precizan je u šutu za tri poena.\nBrajant Danston je tip igrača Kajla Hajnsa, visinom ne dominira (203 cm), ali ima veliki odraz, istančan osećaj za blokadu i snalažljiv je oko obruča. Odlično se nadopunjuje sa Jorgosom Printezisom, koji je ponovo jedan od glavnih igrača Olimpijakosa na obe strane parketa.\nJedna od vrlina Pirejaca jeste što na svakoj utakmici različit igrač može da ima svoj dan, a saigrači će znati to da primete i hraniće ga loptama.\nIako Olimpijakos nikako ne treba potceniti, utisak je da bi znatno veće šanse sa Realom imali na fajnal-foru u kojem se igra samo jedan meč. Ovako, na tri dobijena, uz Realovu prednost domaćeg terena, teško da Atinjani mogu da ponove čudo iz prethodne dve sezone.\n7 Vasilis Spanulis Grčka plejmejker 193 1982.\n8 Stratos Perperoglu Grčka krilo 203 1984.\n9 Janis Papapetru Grčka krilo 203 1994.\n10 Kostas Slukas Grčka bek 190 1990.\n14 Mirza Begić Slovenija centar 216 1985.\n15 Jorgos Printezis Grčka krilni centar 202 1985.\n17 Evangelos Mancaris Grčka bek 196 1990.\n18 Vasilis Kavadas Grčka krilni centar/centar 204 1991.\n19 Dimitrios Katsivelis Grčka bek 196 1991.\ntrener Jorgos Barcokas Grčka\nCSKA čeka titulu šampiona Evrope već šest godina, a najbliži su joj bili pre dve, kada su poraženi u finalu. S druge strane, PAO je dominirao kontinentom do pre tri godine, a onda su finansije uspavale giganta.\nOva dva tima su do sada imala četiri okršaja na F4 u poslednjih deset godina, dva puta u finalu, a oba puta je PAO bio bolji za jedan koš!\nIz sezone u sezonu CSKA dominira u regulanom delu Evrolige, stigne do Fajnal-fora, ali titule redovno izostaje. I ova sezona liči na jednu takvu, s obzirom na učinak “armejaca“ u dve grupne faze.\nKao i većina favorita, CSKA je bez problema prošao prvu rundu takmičenja zabeleživši samo tri poraza, i to od glavnih konkurenata Barselone i Fenrbahčea. Turci su briljirali u grupi, pa su jedini naneli oba poraza timu iz Moskve. S druge strane, osim na meču protiv Partizana na svom parketu, Moskovljani nisu bili preterano ubedljivi, ali su rutinski dobijali mečeve.\nPrva faza je očigledno Etoreu Mesini služili da uvede svoj tim u formu, što je potvrđeno u Top 16 rundi. CSKA je na 14 mečeva doživeo samo dva poraza, oba na gostovanjima, jedan u Beogradu, a drugi u Madridu od prvog favorita takmičenja Reala.\nOvaj put “armejci“ su bili silni, naročito u Moskvi, pa su tako stradali i najveći rivali, Real je ispraćen sa -14, a Makabi sa čak -35 poena razlike. Tek u finišu Top16 CSKA je usporio, ali je uz slabiju igru stizao do pobeda.\nI ove sezone Mesina ima odličan, pre svega skladan tim iz kojeg se ne ističe nijedan pojedinac previše, već “armejci“ napadaju rivale sa više oružja.\nKičmu tima čini srpski tandem Teodosić-Krstić pojačan iskusnim Rusima Viktorom Hrjapom i Vitalijem Fridzonom, a sve to upotpunjavaju odlični Amerikanci Soni Vims i Kajl Hajns. Da se cela priča ne završi na pet imena staraju se Vladimir Micov, Saša Kaun, Aron Džekson, Džeremi Pargo i Andrej Voroncevič, koji imaju važnu ulogu u Mesininom sistemu.\nZbog toga su retki mečevi u kojima CSKA nema najmanje četvoricu igrača sa dvocifrenim učinkom, a u važnim mečevima, neretko je to i šest pojedinaca, kao u slučaju protiv Makabija.\nU Top 16 fazi najviše se istakao Miloš Teodosić sa nekoliko ključnih partija i prosekom od 14,7 poena uz 3,2 asistencije po meču. Sjajno ga je pratio saigrač iz reprezentacije Krstić sa 13,5 poena i 3,4 skoka, dok je 13,4 poena ubacivao Soni Vims. Međutim, CSKA će prva dva meča četvrtfinala igrati bez svog ključnog igrača Teodosića, koji je povredio mišić desne noge, pa mu predstoji pauza.\n4 Miloš Teodosić Srbija bek 195cm 1987.\n12 Nenad Krstić Srbija centar 212 1983.\n20 Andrej Voroncevič Rusija krilo 204 1987.\nPanatinaikos nije moćan kao prethodnih godina, ali je ipak u završnici elitnog takmičenja. Ograničen tim je doveo i do ograničenih rezultata, pa se atinski gigant provukao oba put u grupnim fazama dok nije izborio četvrtfinale.\nU prvoj rundi PAO nije mogao da se nosi sa favoritima Makabijem i Laboralom, namučila ga je i Lokomotiva, ali je iskoristio iskustvo u dvomeču sa Crvenom zvezdom i sa te dve pobede izborio Top 16.\nU ovoj fazi na ruku "zelenima" su išli slabiji rezultati i direktnih rivala, pa je od prvog do poslednjeg kola vodio veliki rat sa gradskim konkurentom Olimpijakosom, te Fenerbahčeom i Unihakom za dva mesta koja vode u plej-of.\nPAO je igrao sa mnogo oscilacija, krenuo je u Top 16 sa tri pobede, jednu je ostvario i nad kasnije sjajnim Emporio Armanijem, i to mu je verovatno i donelo četvrtfinale. Usledilo je pet poraza u šest mečeva i težak položaj pred poslednjih pet kola u kojima su "zelene" očekivali dueli sa nepobedivom Barsom i sva tri direktna rivala.\nOpet je PAO na iskustvo izborio željeni rezultat, nadigrao je Fener i Unikahu uz pomoć navijača, pa ga poraz od najvećeg rivala u Pireju nije mnogo koštao.\nIako je ključni čovek u ovom timu sjajni Dimitris Dijamantidis, trijumfi su ove sezone dolazili uglavnom kada je centarska linija Atinjana bila na visikom nivou.\nPAO racionalno troši lopte u napadu, uglavnom ima oko 55% šuta za dva poena, nekad i više od 60%, što opet zavisi od raspoloženja i mogućnosti Stefona Lazmea i Džejmsa Gista da uspostave kontrolu u reketu. Kada su njih dvojica imala dvocifren učinak, pobeda praktično nije izostajala.\nS druge strane, Dijamantidisa pritiska rivala oslobađaju Roko-Leni Ukić i Ramel Kari, pa u ovom bekovskom tandemu treba tražiti potencijalni ključ pobede u plej-ofu.\nOdbrana je osnova igde ovog tima, pa je zbog toga Dijamantidis jedini igrač sa dvocifrenim učinkom u Top 16 (10,3p; 5,9as). Pored njega u napadu navijše doprinose Lazme (9,3p; 5,3sk), Ramel (8,7p) i Gist (8,5p).\n5 Vasilis Karalampopulos Grčka krilo 202cm 1997.\n6 Mihalis Bramos Grčka bek 196 1987.\n9 Antonis Focis Grčka krilo 209 1981.\n10 Roko-Leni Ukić Hrvatka bek 196 1984.\n12 Lukas Mavrokefalidis Grčka centar 210 1984.\n13 Dimitris Dijamantidis Grčka bek 196 1980.\n15 Nikos Papas Grčka bek 194 1990.\n16 Vladimir Janković Grčka krilo 202 1990.\n– Jorgos Apostolidis Grčka krilo 197 1984.\nTrener Fragiskos Alvertis Grčka\nItalija od sezone 2010/2011. nije imala predstavnika na fajnal-foru, a motiv Emporio Armanija teško da može da bude veći pošto se završni turnir održava u njihovoj hali u Milanu. Poslednji put Milanezi su bili prvaci Evrope u dve uzastopne sezone (1987-1988) pod imenom Olimpija, a tada su oba puta u finalima savladali baš Makabi.\nTim iz Tel Aviva dve sezone nije bio učesnik fajnal-for, a poslednju titulu prvaka Evrope Makabi je uzeo još 2005. godine sa generacijom predvođenom Jasikevičusom, Parkerom, Vujčićem i Bastonom.\nGledaćemo verovatno najneizvesniju četvrtfinalnu seriju, kao i okršaj dva izvanredna taktičara, trenera koji svakoj sitnici poklanjaju maksimalnu pažnju – Luke Bankija i Davida Blata.\nPosle ne baš najbolje igre u prvoj fazi, tim iz Milana ‘eksplodirao’ je u Top 16 fazi u kojoj je zabeležio deset pobeda i samo četiri poraza. Luka Banki godinama je važio za ‘mozak’ u ekipi Montepaskija, prošle godine je i formalno vodio tim iz Sijene, a sada je i u Milanu preneo svoju filozofiju igre.\nArmani je imao i mnogo skuplje timove, ali teško da je u bližoj prošlosti imao disciplinovanije. Najbolji igrač tima svakako je Kit Lengford, koji već godinama u Evropi daje mnogo poena, ali utisak je da je ove sezone izrastao u pravog vođu ekipe. Prosečno ubacuje 17,6 poena, lopta je često kod njega u rukama i Lengford je čovek oko kojeg će Makabi koncentrisati odbranu.\nDanijel Heket ove sezone pruža bolje partije u kontinuitetu, nema toliko oscilacija koje su ga mučile prethodnih godina, a naučio je i da više igra za ekipu. Kurtisu Džerelsu prija Milano, smanjio je broj ishitrenih odluka i pouzdan je u šutu za tri, pa ove sezone prosečno ubacuje 11 poena po meču. Ipak, trebalo bi više da kreira za saigrače.\nVeoma važan igrač za Armani jeste i Dejvid Mos – u odbrani je obično zadužen za najbolje igrače rivala, velika je pomoć u skoku, a kada je usamljen na šutu za tri poena, ume da pogodi.\nPrednost Milana jeste i što ima dvojicu igrača koji nominalno igraju u reketu, ali umnogome se oslanjaju na šut za tri poena i tako šire protivničke odbrane – to su Nikolo Meli i Si Džej Valas, donekle i Kristjan Kangur.\nCentar Samardo Samjuels imaće težak zadatak da parira Skorcanitisu (ako Sofo bude maksimalno spreman), ali i Jamajčanin je sve samo ne slab i u prvoj evroligaškoj sezoni pokazao je da može da se nosi sa većinom direktnih rivala. Prosečno ima 9,4 poena i 3,8 skokova po utakmici.\nAlesandro Đentile je prilično sazreo, ubacuje 11,4 poena po utakmici, mada nekada ume da bude nepouzdan i da donosi loše odluke na terenu.\n5 Alesandro Đentile Italija bek 196cm 1992.\n7 Bruno Ćerela Italija plej/bek 194 1986.\nI u prvom delu sezone i u Top 16 fazi Makabi nije dugo strepeo za prolaz dalje, mada su mnogi govorili da ‘Ponos Izraela’ nema naročito jak tim.\nTrener David Blat ravnomerno raspoređuje i minutažu i uloge u timu. Za razliku od Armanija, Makabi nema izrazitog lidera, samo dvojica igrača u proseku ubacuju dvocifren broj poena – Riki Hikmen sa 11,3 i Devin Smit sa 10,1 po utamici.\nPovreda Šona Džejmsa nije mnogo oslabila Makabi, pošto se Aleks Tajus pokazao kao odlična zamena i u Top 16 fazi prosečno je imao 8,5 poena i 5,8 skokova. Dobar je u pik-en-rolu igri, odgovoran u odbrani i ne pravi ‘gluposti’.\nSofoklis Skorcanitis nezaustavljiv je kada dobije loptu blizu košu, ali često ulazi u problem sa ličnim greškama i Blat mora da mu dozira minutažu zbog nedostatka kondicije.\nDevin Smit razigrao se u Top 16 fazi, pogađa trojke u višem procentu i oseća se komforno na terenu, što se vidi i po načinu na koji igra – češće ide na prodor, siguran je sa penala i značajna je ispomoć u skoku, pogotovo kada je Blat primoran da igra sa nižom petorkom sa Bluom na centru.\nDejvid Blu se vratio iz penzije, nesumnjivo nije igrač kakav je ranije bio, ali je i dalje važan u rotaciji Makabija – ubacuje 9,5 poena po meču.\nTajris Rajs mnogo bolje se snalazi na najvažnijoj pozornici nego što su mnogi očekivali – prosečno beleži 8,5 poena i 3,1 asistenciju, a uz to je pouzdan u odbrani. Ume i da ubrza ritam, pa je komplementaran sa Jogevom Ohajonom, koji se ipak bolje snalazi u pozicionoj igri.\nGaj Pnini i Džo Ingls pretnja su u šutu za tri poena, a Riki Hikmen dobio je veliku slobodu u igri koju ponekad i ne iskoristi baš na najbolji način.\nČeka nas duel dve ekipe sličnog kvaliteta u kojem će zaista nijanse odlučivati, a skoro je sigurno da ćemo gledati svih pet utakmica.\n11 Andrija Žižić Hrvatska centar 206 1980.\n21 Sofoklis Skorcanitis Grčka centar 206 1985.\nRaspoed prva dva meča:


300 000 KILOMATARA MOTOAVANTURE - Televizija Leskovac\n300 000 KILOMATARA MOTOAVANTURE\nVLASOTINCE – U subotu 17.marta u 18h u Galeriji Narodne biblioteke“Desanka Maksimovic“ u Vlasotincu održaće se promocija knjige „300.000 kilometara motoavanture“\nOvaj Splićanin, koji je na svom motoru BMW R 1200 GS Adventure prešao 300.000 kilometara na pet kontinenata, već je boravio u Vlasotincu u okviru Balkanske rute, istakavši u više navrata da će se Vlasotince uvek naći na njegovoj mapi zbog divnih, ljubaznih i gostoprimljivih ljudi.\nPrema rečima autora knjiga u formi putopisa treba da probudi u ljudima želju za avanturom, a kolegama motoristima da pruži obilje korisnih informacija i praktičnih saveta.\nPOŽAR U BREZOVICI – NEMA POVREĐENIH


Kurs Web developer, Beograd - | Kursevi.com\n20 dana / 80 časova\nWeb developer kurs koncipiran je tako da kroz predavanja i vežbe u učionici i samostalni rad pod tutorstvom naših iskusnih predavača naučite i savladate sve potrebne veštine za uspešan start svoje karijere.\nKurs je sadržajno podeljen u dva modula: Front-end developer i Back-end developer. Svaka celina traje po mesec dana nastave i sadrži mentorstvo tokom naredna dva meseca. Obuka je koncipirana tako da polaznik po završetku kursa ima dovoljno znanja i iskustva da može samostalno da se upusti u ozbiljnije projekte.\nNastava za svaku celinu obuhvata po 32 časa.\nPo završetku nastave, u toku naredna dva meseca polaznicima je na raspologanju mentorstvo i pomoć u sprovođenju projekata izabranih tokom obuke. Na raspolaganju će vam biti predavač koji je vodio obuku, svake druge nedelje u trajanju od 2 časa.\nModuli se nadovezuju, dok se mentorstvo odvija paralelno i dva meseca nakon završetka nastave.\nUkupno dobijate 64 časa nastave i 16 časova mentorskog rada – 80 časova.\nPored praktičnog znanja dobićete i odgovore na osnovna pitanja u vezi sa karijerom u web developmentu. Saznaćete kako i gde možete da predstavite svoje veštine, ponudite svoje usluge, procenite posao i rokove, naplatite svoj rad... Ukratko – stičete sve uslove da postanete uspešan freelancer. Web developer može raditi sam ili u timu, po projektu ili u firmi. Mogućnosti zaposlenja nisu ograničene samo na softverske kompanije – web developeri se najčešće bave freelancing-om.\nKurs počinje od nule, bez ikakvog potrebnog predznanja o programiranju. Od polaznika se očekuje poznavanje rada na računaru, bliskost sa programima za uređivanje teksta i slika i, naravno, da su redovni korisnici raznih internet servisa.\nKurs se sastoji iz dva modula:\nBack-end developer - uvodi Vas u php – programski jezik veb stranica, i mysql – bazu podataka.


4 najčešće izlike koje većina nas koristi kada ne želi vježbati | missZDRAVA\nZdravlje Briga za tijelo i um 07. prosinca 2018.\nNeovisno o tome jesi li sportski tip ili nisi, zdrav život koji uključuje tjelovježbu nešto je čemu svatko od nas treba težiti. No, kada pokušamo ući u fitness vode, često nađemo nekoliko razloga zbog kojih brzo odustanemo


Suradnja s federalnom Vladom nakon rekonstrukcije - www.vecernji.ba\nSuradnja s federalnom Vladom nakon rekonstrukcije\nDodik je kazao da ako federalna Vlada želi partnerstvo mora se sačekati rekonstrukcija\n14. lipnja 2012. u 16:13 0 komentara 1 prikaza\nPredsjednik Republike Srpske(RS) Milorad Dodik najavljuje da će RS surađivati s predstavnicima Federalne vlade o svim pitanjima koja nisu na štetu RS-a.\n„Ako Federalna vlada želi partnerstvo mi smo za to otvoreni, ali moramo sačekati rekonstrukciju", rekao je on u izjavi novinarima u Bijeljini i dodao da RS odgovara stabilna struktura vlasti na prostoru cijele BiH koja će obavljati poslove u okviru svojih nadležnosti i ustavnih pozicija, a ne vlast koja će se baviti špekulacijama. Dodik je, kako su prenijeli mediji u RS-u, kazao da prvo treba sačekati na rekonstrukciju Federalne vlade jer je očigledno da ima dosta proceduralnih problema i da neće ići sve lako kako su mnogi očekivali.\n"Ne bavim se time što je odgovornost ljudi u Federaciji, ali očigledno da je Federacija svih proteklih godina bila generator problema BiH i da su ti problemi pokušavani da se rješavaju tako što su delegirani na nivo BiH, a onda spuštani u RS", ustvrdio je Dodik i dodao da to više nije moguće jer Federalna vlada ima svoju odgovornost\nKljučne riječi vlada Republika Srpska Milorad Dodik


Ujedinjena Srbija sakupila 20.000 potpisa i predala listu za parlamentarne izbore | Blok vesti\nHome Magazin Ujedinjena Srbija sakupila 20.000 potpisa i predala listu za parlamentarne izbore\nUjedinjena Srbija sakupila 20.000 potpisa i predala listu za parlamentarne izbore\nDanas je Republičkoj izbornoj komisiji izbornu listu predala predizborna koalicija Ujedinjena Srbija. Ovu opozicionu listu, pod nazivom “Marinika Tepić – Ujedinjeni za pobedu Srbije”, svojim potpisima je podržalo oko 20.000 gradjana.\nMarinika Tepić, potpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP), koja je ujedno i prva na izbornoj listi za parlament, iskoristila je priliku da se zahvali građanima na podršci, ističući da su to učinili svojevoljno, bez naknada i obećanja o zapošljavanju.\nNaprednjaci, socijalisti i SVM već predali liste za parlamentarne izbore\nPredaji liste, su pored Marinike Tepić, prisustvovali i lider SSP Dragan Djilas, predsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac, lider Pokreta slobodnih gradjana (PSG) Pavle Grbović i predsednik Pokreta za preokret Janko Veselinović.\n– Preponosni smo na gradjane koji su podržali našu listu. Idemo u kampanju posvećeni ispunjavanju četiri cilja a to su pravedna Srbija, ekonomski patriotizam, čovek na prvom mestu i život iznad profita – izjavila je Tepić nakon predaje potpisa za izbornu listu.\nOpstrukcije prilikom predaje potpisa\nTepić je istakla da se prilikom prikupljanja potpisa podrške građana ova koalicija susrela sa opstrukcijama u pogledu obezbeđivanja ovlašćenih overitelja.\nDodala je da su im notari obezbeđeni tek drugog dana nakon raspisivanja izbora, na period od tri-četiri sata, čak ne ni u svakom mestu.\nNajavila je da se predstavnici ove koalicije neće pojavljivati na televizijama Hepi i Pink, koje je nazvala “fabrikama mržnje i propagande”.\n– Rekli smo da ćemo u kampanju učestvovati u medijima, ali Pink i Hepi nisu mediji već mesta gde ljude sa naše liste više puta dnevno stavljaju na poternice – izjavila je Tepić, prenosi Beta.\nNajavila je da će u okviru predizborne kampanje Ujedinjena Srbija sutra posetiti Kraljevo. Ova koalicija takođe predviđa da 22. februara održi svečanu konvenciju u Nišu.\nZa korenite promene, gde će sistem biti iznad pojedinaca\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić je ocenio da je predajom ove predizborne liste pokazala “mogućnost ujedinjenja”.\n– To govori o želji gradjana da od 3. aprila više ništa ne bude isto. Srbija zaslužuje bolju, gradjani zaslužuju pravdu, jednakost a mi imamo snage da to uradimo – istakao je Aleksić.\nAleksić je ocenio da se na predizbornoj listi Ujedinjene Srbije nalaze “ostvareni ljudi” u različitim oblastima, koji mogu izneti “program za normalniju Srbiju u kojoj će sistem biti iznad svakog pojedinca”.\nOva predizborna koalicija će u kampanji nastupiti sa sloganom “Promena iz korena”.\nPrevious articleNOVAK ĆE IGRATI NA VIMBLDONU! Tim Henman saopštio lepe vesti – Đoković brani titulu u Ol Ingland klabu\nNext article„ĐOKOVIĆ JE INSPIRACIJA ZA MNOGE“! Teniserka iskrena: Nadam se da će Novak promeniti mišljenje


Slučaj prijavljen MUP-u TK: Dvije doktorice se potukle na UKC-u Tuzla? – Haber.ba\nSlučaj prijavljen MUP-u TK: Dvije doktorice se potukle na UKC-u Tuzla?\nObjavljeno 15.06. 2016.\nSlužbenicima MUP-a Tuzlanskog kantona je prijavljeno da su se dvije uposlenice Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla prije nekoliko dana sukobile u prostorijama ove zdravstvene ustanove, tokom rada u trećoj smjeni.\nUniverzitetsko klinički centar Tuzla - Nezavisne.com\nNavodno se radi o dvije doktorice, a cijeli slučaj se desio u prostorijama Klinike za ginekologiju i akušerstvo, piše “Faktor“…\n“Policijska stanica je zaprimila prijavu da je došlo do verbalnog, a možda čak i fizičkog sukoba. Provjera je u toku. Vidjet će se, kada se prikupe sve izjave, kako će Tužilaštvo okarakterisati cijeli slučaj”, kazao nam je Izudin Šarić, portparol MUP-a Tuzlanskog kantona.\nKako se nezvanično može čuti, cijeli slučaj je prijavila majka jedne od doktorice koja je učestvovala u sukobu.\nTeme:doktorice, MUP TK, tuča, Tuzla, UKC Tuzla\nLana Bijedić je pretučena šakama i nogama!\nProšla su dva mjeseca od brutalnog ubistva mlade Mostarke Lane Bijedić, čije je tijelo...\nŠta se krije iza Facebook priče o “bijelom kombiju koji otima žene”\nČuvaj se bijelog kombija, vreba djecu ili žene - nije samo glasina tipična za...\n“Prosinečki je u javnosti pričao skroz drugu priču u odnosu na ono što mi je govorio u lice”\nNekadašnji broj jedan reprezentacije Asmir Begović u razgovoru za Klix.ba dotakao se brojnih zanimljivih...\nBudimo humani: Porodica Uka treba našu pomoć za hranu i lijekove\nPorodica Uka se već nekoliko mjeseci bori sa velikim finansijskim problemima. Petero ih je,...\n“Zlatna groznica” u BiH: Rudnici u Varešu vrijedni milijarde maraka?\nKompanija "Adriatic Metals", koju je podržao i kanadski milijarder Erik Šprot, namjerava u Bosni...\nČesto mokrenje tokom hladnih dana može biti znak smrtonosnog stanja\nZa mnoge ljude dolazak zimskih mjeseci znači samo jedno - češće odlaske u toalet...


Najmoćniji prirodni lek koji uništava sve što smeta zdravom organizmu!(RECEPTI) – Ženski kutak\nZbog obilja biološko aktivnih materija koje su neophodne svakoji ćeliji našeg tela, s pravom možemo reći da je propolis „antibiotik koji hrani i leči“.\nPovezane vesti:Featured, med, propolis, zdravlje


Promena tradicionalne kulture organizacije u Lean kulturu - Cim Lean Six Sigma\nPromena tradicionalne kulture organizacije u Lean kulturu\nVojislav Stoiljkovic | 02/11/2018 | Lean Six Sigma | No Comments\nPromene se u savremenom svetu odigravaju neverovatnom brzinom. Istorija beleži sa jedne strane stalni porast životnog veka ljudi i veliku frekvenciju tehnoloških, ekonomskih, socijalnih i političkih promena sa druge strane. Tehnologije više ne traju generacijama (nekada je životni vek tehnologije bio i do 100 godina), već se konstantno i kontinualno menjaju (danas je životni vek nekih tehnologija manji od 1 godine). Životni vek ljudi raste (u Japanu je recimo životni vek preko 80 godina). Sve ovo dovodi do sledećeg:\nObrazovanje nije više aktivnost iz naše mladosti, koja je dovoljna da se primenjuje tokom celog života. Uči se tokom celog života.\nObrazovanje se više ne sastoji od skupa lekcija koje važe nekoliko generacija. Lekcije se kontinualno menjaju tokom naših života.\nKoren reći obrazovanje je u latinskoj reči koja znači voditi.\nOrganizacije moraju da postanu organizacije koje uče. Samo takve organizacije imaju šansu da opstanu na globalnom tržištu.\nPromene u svetu u periodu od 200 godina\nVodeće organizacije u svetu su naučile mnoge lekcije u svom prethodnom radu i osposobile se da ne ponavljaju greške. Te organizacije i njihovi zaposleni prihvataju pozitivne promene i realizuju ih, čime stvaraju još povoljnije uslove za napredovanje organizacije i svoje lično. Pametni uče na svojim greškama, a mudri na tuđim.\nPromena kulture organizacije\nPromena kulture organizacije je prva i glavna značajna stvar liderstva. Da bi promena kulture bila uspešna mora da postoji lider koji je osposobljen da napravi promenu i odlučan da uradi to.\nLider ne treba da se brine zbog sumnji. Lider ne treba da čeka na razvoj konsenzusa, već radije treba da igra aktivnu ulogu u razvijanju konsenzusa. Konsenzus treba da se razvije oko toga kako najbolje napraviti promenu, ne da li da se napravi.\nPromena kulture proizvodi duboko prekrajanje koje prožima navike i reakciju grupe. Ona zamenjuje stare puteve za razmišljanje i učenje novih puteva za reagovanje. Ono usvaja nove puteve. Promena proizvodi sumnje i zabrinutosti koje mogu da nadvladaju lideri koji su naučili psihologiju promene. Oni neće dati nekom da jednostavno pokuša da raščisti buldožerom preko svih otpora. Lider mora biti istrajan, ali dovoljno mudar da zna kada je bolje da čeka kratko i dozvoli da disident shvati kako da se prilagodi novom sistemu.\nSvaka organizacija je jedinstvena. Ne postoji niz formula za pravljenje promene kulture. Ako ste zastupnik – agent promene, morate da počnete tamo gde su ljudi i vi morate da ih vodite napred od te tačke, ne od neke druge tačke na kojoj želite da su već.\nMožete da naučite iz iskustva drugih koji su pošli ranije. Ovaj pokušaj je destilacija naučenih lekcija iz nekoliko različitih organizacija. Ali nijedan pokušaj ne može da obezbedi lidera sa odlukom da pravi promenu. Odluka dolazi iz unutrašnjosti i razlikovanja lidera od pukog administratora.\nPostoji, naravno, rizik u odluci o pravljenju masivne promene u kulturi. To je zašto je mnogo kompanija čekalo dok su se suočili sa krizom pre nego su se promenili. Lideri mnogih organizacija su bili na platformi koja gori (Lean u zdravstvu, 2013.) i gledali su u ambis pre nego su odlučili da pokrenu promene i uvedu Lean kulturu. Tada, i samo tada, činio se rizik vredan razmišljanja.\nObuka i obrazovanje u životnom veku organizacije\nPostavlja se pitanje koja je razlika između obuke i obrazovanja.\nObuka vas priprema da radite posao pred vama, danas. On postoji i vi treba da znate kako to da uradite, upravo sada.\nObrazovanje vas priprema da radite posao pred vama, sutra. On ne postoji još i niko ne zna kako se to radi. Morate da odlučite da istražite to, da bi se pripremili za vreme kada dođe posao.\nLean počinje sa obrazovanjem, razvija se kroz obrazovanje i nikada se ne završava sa obrazovanjem.\nPromena kulture organizacije dešava se kroz obrazovanje. Ljudi zahtevaju da uče nove veštine, i čak na većem stepenu, napuštajući stare puteve razmišljanja. Najteži deo je promena načina ponašanja ljudi, koje nije tako mnogo stvar nastave za njih o nečem novom; najveće stvar nastave za njih je da zaborave stvari koje su ili pogrešne ili duže nisu primenljive.\nKultura organizacije se definiše praksama i protokolima koje slede ljudi radeći svoj dnevni posao. Kultura takođe uključuje vrednosti, određene i sadržane, koje utiču na način reagovanja ljudi na svaki predlog. Pošto živimo u vremenima brzih promena, i one će verovatno tako da budu zauvek, poželjno je da se stvori Lean kultura koja je fleksibilna i sposobna da se brzo menja kada to zahtevaju uslovi.\nTo nije samo stvar obrazovanja pojedinih ljudi. Jednu zove »unutrašnje usmeravana«. Čini se da oni imaju svoj vlastiti kompas. Oni idu prema svojim vlastitim idejama. Oni marširaju za udaljenim dobošarem. Drugu kategoriju zove »usmeravani od drugih«. To su ljudi koji gledaju u druge za odobrenje. Oni se ponašaju kao da imaju malu radarsku antenu i njihove glave, konstantno skeniraju horizont, da vide gde ostatak sveta ide, tako da ne propuste. Za obrazovanje »kulture«, zahteva se da proces obrazovanja ide izvan zidova učionica. Proces mora da uzme u račun šta ljudi stvarno rade u svom svakodnevnom poslu i da dozvoli uticaj jedne osobe na drugu.\nKada se diskutuje kako promeniti kulturu korporacije, korisno je da se razmotre nekoliko odluka koje se dovode u vezu:\nKako steći odgovornosti za potrebnu promenu?\nKako definisati prirodu promene – šta će biti drugačije?\nKako odrediti šta mora da se nauči?\nKako napraviti učenje deo rada tako da organizacija može da nastavi bez plaćanja suviše visoke cene za aktivnosti obrazovanja?\nKako obrazovati čitavu hijerarhiju tako da prakse i procedure organizacije pojačaju šta je naučeno i ljudi pomognu jedni drugima da nauče?\nKako definisati znanje, veštine i kompetencije koje moraju da se nauče?\nKako organizovati napor promene?\nKako voditi promenu kulture?\nKako proceniti i poboljšati sam proces?\nKako garantovati da je napor obrazovanja jedan primer primene menadžmenta procesima što zahteva Lean koncept.\nPromena kulture mora da se vodi, ona ne može samo da se “upravlja”. Ako jedna cela organizacija startuje u novom smeru, to će zahtevati vidljivog lidera koji vodi, a ne samo označava, put. Suviše često menadžeri kažu, “Odeljenje X treba da bude pažljivije u menadžmentu procesima. Pokušao sam da promenim menadžera, ali izgleda da ne mogu da dobijem ljude za promenu”. Da, lider koji kaže ove stvari, zna koliko mnogo je otkrio o samom sebi!\nMenadžerima u Japanu daleke 1948. godine je rečeno:\nLider mora, sam, da bude primer karakteristika koje želi da vidi kod svojih sledbenika.\nTakođe, lideri moraju da sprovode u praksu ono što propovedaju.\nNe kaže se „idite napred, ja sam iza vas na celom putu“ (to dovodi do toga da svako ide u krugove).\nOrganizacija (preduzeće, ustanova, kompanija, korporacije) koja implementira Lean koncept uvodi kontinuirano poboljšanje svojih procesa, ali i procesa isporučilaca i kupaca. To će biti “društvo koje uči” kao izdvojeno od “društva koje zna”. U “društvu koje zna” pretpostavlja se da svako zna šta da radi. Za priznati je da, u “društvu koje zna”, ako neko ne zna nešto, to je ulazak u probleme. U “društvu koje uči”, s druge strane, podrazumeva se da svako konstantno uči nešto novo – učenje je deo posla.\nU društvu koje uči ljudi razumeju razlike između gluposti i neznanja.\nNeznanje može da se leči, glupost je večita!\nPravi lider se obraća top menadžmentu ovim rečima:\n„Ja sam tako radostan da ste ovde na predavanju. Ja učim tako mnogo o menadžmentu, što nikada ranije nisam razumeo. Želim da vas naučim, takođe, tako da možemo da primenimo ove ideje zajedno.” To je liderstvo.\nStručnjaci procenjuju da je 80 odsto nastajanja Lean organizacije povezano sa kulturom. Bez podrške zaposlenih, organizacija ne može napraviti mnogo promena u organizaciji, ako ih uopšte ima. Bez prave Lean kulture kompanije stvaranje bilo kakve promene održivom može biti naporna bitka. Na primer, kompanija sa birokratskom i kulturom upravljanja kroz kontrolu, verovatno će imati najteži put da se transformiše u organizaciju sa Lean kulturom ili organizaciju zasnovanu na timskom radu (Lean transformacija Srbije, Stoiljković, 2017).\nLean transformacija u vašoj organizaciji može biti najbolji način da se stvori scenario koji vam je potreban za uspeh. Potrebno je usaditi procese i kulturu, upravljanje događajima i rad pri većoj brzini. Lean ima strukturu koja se dobro definiše – dokazano koristna stvar koju možete pratiti u osnovi korak-po-korak. Ne dozvolite da loše planiranje dovde do loših rezultata.\nKako lideri kompanije, čitanjem i razmatranjem principa iz Lean bestselera, dolaze do referenci za rešavanje problema, oni shvataju da i njihovi zaposleni treba da čitaju te Lean bestselere. Tako se uključuje cela kompanija u čitanje tih knjiga, što će pomoći da se ujedini perspektiva svih zaposlenih. To je put kako se stvara kultura za rešavanje problema. U stvari, cilj Lean lidera treba da bude da stvori kulturu najboljih praksi rešavanja problema, tako da ima smisla da dele ove bisere mudrosti nekih od naprednijih poslovnih lidera u svetu (Paul Akers, 2011).\nTako lideri mogu da uvedu u jutarnje sastanke sa zaposlenima i malo čitanja naglas iz velikih knjiga o Lean konceptu. To je prilika da se razgovara o određenim otvorenim pitanjima za diskusiju ili komentare. Dovoljno je da se pročitaju samo dve ili tri stranice dnevno, jer to pokazuje posvećenost Lean konceptu učenja zajedno. Tako se menja kultura kompanije i stvara se Lean kultura.\nJutarnji sastanci i jutarnja Gemba šetnja (ISO 9001:2015 i Lean, Stoiljković, 2017.) poboljšanja je drugi važan aspekt izgradnje Lean kulture kontinuiranog poboljšanja, a ona daje mnogo više nego što su lideri čak ikada očekivali. To je priroda Lean razmišljanja. Lean koristi treba održati davanjem.\nOvo treba radili svaki dan tokom više godina. Ne treba propuštati. To postaje deo kulture kompanije – Lean kulture. To je važnije od izgradnje programčića ili alata ili bilo šta drugo što zaposleni rade, jer ako kompanija ima zaposlene svetske klase koji rešavaju probleme, nije bitno šta kompanija gradi danas ili narednih pet godina. Takva kompanija će imati kapacitet da uradi odličan posao na sve što se stavi pred njene zaposlene.\nLean kultura brine o razvoju ljudi koji rade u organizaciji. Razvoj ljudi započinje tako što se zaposleni uključuju u Lean timove, prolaze obuke upravo na vreme i učestvuju u realizaciji Lean i Kaizen događaja. Jasno je da u svemu tome treba da imaju pomoć iz organizacije ili konsultanta sa strane. Tako se, kao što je već objašnjeno u ovoj knjizi, stvaraju Lean lideri koji su nosioci Lean kulture i koji je šire kroz celu organizaciju, ali i izvan organizacije u kojoj rade (Lean transformacija Srbije, Stoiljković, 2017).\nU Nišu, 02.11.2018. Prof.dr Vojislav Stoiljković\nTags:Lean kultura, Lider, Obrazovanje, Obuka, Pokretanje promene, Promena kulture, Promene u svetu, Tehnološke promene, Timski rad\nProces implementacije Lean u MSP-a (3) – definisanje Čartera na projektu\nProces implementacije Lean u MSP-a (6) – rasipanja


– Da ne čini greške koje su činili njegovi prethodnici, kao Stefan Fule i Valentin Inzko koji nije bio posvećen u tom pravcu. Treba implementirati presude Suda u Strazburu – rekao je Sejdić.\n– Hrvatski narodni sabor ili onaj ko je pisao komentar na moje pismo ‘ od drveta ne vidi šumu’. ako su pročitali pismo, mogli su vidjeti da ja nisam neko ko zagovara ni bošnjačku ni hrvatski ni srpsku već građansku politiku u BiH. Romi su diskriminirani od političara pripadnika konstitutivnih naroda, nažalost – rekao je Sjedić.\n– Musliman nije definisan kao nacionalna manjina, a zauzimao je tu poziciju. To nije jedinstven slučaj. Kada govorim oo kategoriji građana koj ine pripadaju konstitutivnim narodima, popisom stanovništva iz 2013. registrovano je jedna trećina tih građana. Sam popis je urađen nakaradno i iz političkih razloga, a ne socijalno-ekonomskim procjenama. U mom kontaktu s tim ljudima koji nisu pripadnici konstitutivnih naroda, podaci govore da je između 350.000 i 400.000 građana. Upravo sam u svom pismu visokom predstavniku da u svojim komentarima izostavlja tu kategoriju građana, a mi sigurno jesmo vrlo bitan subjekat u izbornim procesima u BiH – rekao je Sejdić u Danu uživo.\n– U prvom redu parlamentarne stranke su obavezne da se dogovore. Do izbora 2022. godine ima dovoljno vremena da se dogovore, ako ima političke volje. Spreman sam svojim prijedlozima da izbalansiram neke stvari u BiH. Mislim da ćemo tim balansiranje građanskog i kolektivnog moći razgovarati o jednom novom uređenju – zaključio je.


Plenković: Banke će danas odobriti 80 miliona eura kredita\nHrvatski premijer Andrej Plenković je potvrdio da će banke danas odobriti Agrokoru 80 miliona eura kredita, što će omogućiti da svi radnici do Uskrsa dobiju plate, te da se isplate najugroženiji dobavljači.\n"Očekujem od vanrednog povjerenika da snimi stanje u Agrokoru i da krene u drugu fazu koja treba da omogući dugoročnu stabilnost koncerna i hrvatske privrede", naveo je on.\nPlenković je dodao da su Vlada i parlamentarna većina u Saboru pravovremeno djelovali u slučaju Agrokor i da na taj način sačuvano oko 200.000 radnih mjesta, javljaju hrvatski mediji.\n"Usvajanjem Zakona o postupku vanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Hrvatsku dokazali smo da u ovakvoj krizi imamo snage za rješavanje problema. Po drugom scenariju, bez zakona, možda bi danas u Agrokoru tekao uobičajeni stečajni postupak", naglasio je on.\nTrgovački sud u Zagrebu imenovao je u ponedjeljak, 10. aprila, Antu Ramljaka za vanrednog povjerenika Agrokora, te zabranio pljenidbu, pokretanje i vođenje parničnih, upravnih i postupaka osiguranja protiv koncerna.\nSabor je 6. aprila usvojio Zakon o postupku vanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Hrvatsku, takozvani "Leks Agrokor", koji će omogućiti postupak vanredne uprave u preduzećima čije obaveze premašuju 7,5 milijardi kuna (milijardu eura), te imaju više od 5.000 zaposlenih.\nAgrokor ima problem sa likvidnošću zbog nagomilanih dugova u iznosu od šest milijardi eura, od čega najveći dio dospijeva na naplatu 2020. godine. Ovaj koncern svu dobit već troši samo na otplatu kamata.


Privredna komora Srbije će danas svečano otvoriti svoje predstavništvo u Jerusalimu\nU želji da ojača veze između privrede, trgovine i nauke Srbije i Izraela, sa fokusom na saradnju kompanija u inovacijama i primeni visokih tehnologija, Privredna komora Srbije otvara predstavništvo u Jerusalimu, saopšteno je iz PKS.\nInteresovanje za saradnju dve privrede ogleda se u gotovo svim privrednim granama, sa naglaskom na IKT sektor, start-ap, inovacije, konsalting, zdravstvo, poljoprivredu i prehrambenu industriju, sajber bezbednost, tretman otpadnih voda i turizam.\nSpoljnotrgovinska razmena Srbije i Izraela vredela je prošle godine 72,2 miliona evra, a u prvom polugodištu 2021. godine 34 miliona evra.\nČadež: Srbija može postati regionalni hab za nanotehnologije\nSrpski agrar u suficitu 1,4 milijarde evra\nPodsećanja radi, PKS je ranije objavila da je predstavništvo u Jerusalimu počelo da radi u avgustu, kao sedmo predstavništvo PKS u svetu.\nOtvaranje predstavništva PKS u Jerusalimu najavljeno je prošle godine na potpisivanju Vašingtonskog sporazuma između SAD i Srbije.\nPKS predstavništvo Izrael Jerusalim privreda


astronomija – PARALAKSA\nU augustu 1992. godine osamdesetčetvorogodišnji Klajd Tombo primio je neobičan telefonski poziv. Na liniji je bio naučnik iz Nasine laboratorije … Више\nGalilej i Jupiter\nKada je Galileo Galilej jedne vedre zimske noći 1610. godine uperio cev teleskopa koji je konstruisao ka Jupiteru, nije ni … Више\nastronomija, crvena mrlja, evropa, Fizika, galileo, ganimed, io, junona, jupiter, kalisto, LEGO, misija, mitologija, NASA, nauka, Otkriće, paral, PARALAKSA, umetnost\nBeskonačnost prostora omogućava nam bezgranično kombinovanje geometrijskih oblika, ali ipak možemo konstruisati samo 5 različitih pravilnih poliedara. Iako je prvi … Више\nastronomija, dodekaedar, elementi, Filosofija, Filozofija, heksaedar, heliocentrični, ikosaedar, jupiter, kepler, kopernik, kosmologija, mars, merkur, misticizam, nauka, oktaedar, PARALAKSA, planete, saturn, sistem, sunce, Tetet, tetraedar, vatra, vazduh, venera, voda, Zemlja\nPomeranje iz centra\nNaučna zajednica se nije osvrtala na teoriju Tomasa Rajta iznesenu još 1750. godine u knjizi Originalna teorija ili nova hipoteza … Више\nastronomija, galaksija, habl, mlečni put, nauka, PARALAKSA, teleskop, tomas rajt


Trenutno nema većine u Vijeću Velike Kladuše, Ljubijankić više nije Predsjedavajući - Radio Velika Kladuša\nNije bilo kvoruma za održavanje danas (24. novembar) najavljene osme redovne sjednice Općinskog vijeća Velike Kladuše, a koju je sazvao predsjedavajući Vijeća Dinko Ljubijankić, odnosno nova većina. Na sjednicu nije došao Ibrahim Kajtazović Bato iz SDP-a, koji je bio dio sporazumom potvrđene većine. Sjednici je prisustvovalo 14 vijećnika (5 vijećnika SDA, po dva vijećnika iz NES-a i Naše stranke, dva nezavisna vijećnika, dva vijećnika SDP-a i jedan vijećnik DNZ-a Krajiške stranke). Nakon konstatiranja da nema kvoruma za održavanje sjednice predsjedavajući Ljubijankić je izjavio da većina u Vijeću trenutno ne postoji, da će danas vratiti ključ od Kabineta Predsjedavajućeg, te da on nije više na toj funkciji (poslušajte izjavu)…\nU strankama koje su činile novu većinu iznenađeni su nedolaskom vijećnika SDP-a Kajtazovića na sjednicu Vijeća. Ističu, nije bilo nagovještaja da će doći do kršenja potpisanog sporazuma o većini. Amir Purić iz Naše stranke i Asim Veladžić iz SDA (poslušajte izjavu)…\nDelegacije Općine Velika Kladuša i UBNOR-a položile vijence povodom Dana državnosti BiH\nOŠ „25. novembar“ obilježila Dan škole i Dan državnosti BiH


Američki stručnjak za borbu protiv terorizma otkrio: CIA i Saudijci krili istinu o MASAKRU SRBA | Najnovije vesti - Srbija danas\n05.11.2018. • 21:20 Srbija Danas/RTRS\nAmerički stručnjak za borbu protiv terorizma otkrio: CIA i Saudijci krili istinu o MASAKRU SRBA\nAmerički stručnjak za borbu protiv radikalnog islama i terorizma Robert Spenser izjavio je da je Saudijska Arabija uticala na SAD kako bi "nestao" dokument o masakru nad Srbima u okolini Srebrenice 1993. godine\nSpenser je, povodom nedavnog otkrića o ulozi američkih obaveštajaca u skrivanju izveštaja o zločinima nad Srbima u Podrinju, istakao da vlasti Saudijske Arabije imaju ogroman uticaj na državni aparat u Vašingtonu, pa je tako i došlo do toga da CIA devedesetih godina prošlog veka sakrije istinu o događanjima u BiH.\nOn je rekao da je nekadašnji američki predsednik Bil Klinton "doneo katastrofalnu odluku da sarađuje s muslimanima tokom građanskog rata na Balkanu".\nOvom odlukom on je omogućio uspostavljanje džihadističkog uporišta, a sve pod plaštom demokratije i prava na samoopredjeljenje. Nije teško zaključiti da je predsednik Klinton pri donošenju ove odluke bio pod uticajem Saudijske Arabije - naveo je Spenser.\nOn je ocenio da je moguće da SAD promene politiku prema BiH, ali "samo u slučaju zaokreta u odnosima Amerike i Saudijske Arabije".\nHAOS U HRVATSKOJ zbog Palmine posete Zagrebu: Gradonačelnik na udaru, javili se i branitelji!\nOdgovarajući na pitanje, da li BiH može da opstane kao demokratska i multinacionalna država, uprkos rastućem uticaju nekih bliskoistočnih država, on je istakao da je šerijat nespojiv s demokratijom i da će na kraju BiH morati da se opredeli za jedno ili drugo.\nNa pitanje da li Bošnjaci ispovedaju tolerantniji islam od naroda na Bliskom istoku, Spenser je rekao da je to sve isto, pogotovo zbog činjenice da je BiH na meti vehabija koje već 20 godina preplavljuju tu zemlju.\nTagovi: BiH, Saudijska Arabija, Srebrenica, CIA, Bil Klinton\nHrvatska policija podigla krivičnu prijavu protiv Srbina: Terete ga za RATNI ZLOČIN u Vukovaru\nSad im smetaju i pesmice za decu!? Antisrpska histerija u Crnoj Gori nema kraja\nUHVATILA IH PANIKA: Hrvati i Crnogorci ŠIRE LAŽI o moćnoj srpskoj vojsci\nHAOS U BiH: Desetine HILJADA migranata JURIŠA ka Hrvatskoj, mnogi NAORUŽANI, NAPADNUT GRANIČAR\n"Vama u Srbiji granica je na Drini, poštujte to, DA NE BI BILO PROBLEMA": Željko Komšić UPUTIO PRETNJE Srbiji!


Sporo hodanje skraćuje život - Story\n24/03/2018 | 19:35\nLjudi koji lagano hodaju dva puta češće umiru od bolesti srca, navodi se u rezultatima obimnog istraživanja britanskih lekara. Oni su tokom šest godina pratili 230.000 žena i 190.000 muškaraca uzrasta od 39 do 74 godine. Učesnici eksperimenta redovno su prolazili testove fizičke pripreme i opšteg stanja organizma. Naravno, uzeti su u obzir i ostali faktori kao što su: konzumiranje alkohola, pušenje, hronične bolesti, poslovni status, etnička pripadnost. Ali osnovna stvar bio je tempo hodanja.\nTokom godina eksperimenta u kontrolnoj grupi je umrlo 8.598 osoba, od kojih je 1.188 muškaraca i 466 žena umrlo od srčanog udara. Pritom je među njima bilo dvostruko više osoba koje su obično hodale polako. Osim toga, rizik od smrti povećala je mala težina učesnika eksperimenta.\nObrnuti rezultati istraživanja potvrdili su prethodni zaključak: brzi hod pomaže da se izbegne razvoj srčanih bolesti. Istovremeno, brzina hoda nije povezana sa rizikom od karcinoma. A dug radni dan, više od 55 sati nedjeljno, izaziva aritmiju i povećava rizik od prevremene smrti za 40 posto u poređenju sa onima koji rade 35-40 sati.