Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade | Forum Krstarice\nŠangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\n16.08.2012. u 22:46 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nPočast - Najstariji srpski univerzitet pozicionirao se oko 450. mesta na listi i ubedljivo je najbolji u regionu, jer je iza sebe ostavio univerzitete u Ljubljani i Zagrebu. Ovakav uspeh dugo smo čekali\n16.08.2012. u 23:29 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\n16.08.2012. u 23:31 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nVelikog li uspeha mosh misliti.\n17.08.2012. u 02:51 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nПа то од кад сам ја на факсу, њима успело...\n17.08.2012. u 04:13 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nJedini koliko-toliko dobri fakulteti na BG Univerzitetu su neki tehnicki, ovi ostali veze sa vezom nemaju, osim mozda par izuzetaka na nekim katedrama. Kakva li je to smehotresna lista? BG Univerzitet cak nije ni normalan univerzitet vec skupina nabacanih nezavisnih skola koje veze jedna sa drugom nemaju...Smejurija. Tako dobar Univerzitet, a Srbija tako jadna. Aha, u Zemlji Cuda. I nemoj sada ovde neko da mi lupeta kako nasi strucnjaci idu po inistranstvu- oni odu u inostranstvo i tamo nauce nesto sto su ovde mogli da sanjaju, jer im za posao i zanat koji obavljaju znanje koje dobiju ovde vredi koliko i seljaku novine u koje uvija kupus- bitne su mu, ali nisu presudna stvar za posao kojim se bavi.\nA ovaj rektor je smejurija sam po sebi.\nPoslednja izmena: 17.08.2012.\n17.08.2012. u 04:19 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nNažalost,otkad su otvoreni razni privatni fakulteti,kvalitet nastave visokoškolskih ustanova u Beogradu je bitno opao.Doduše,to nije bio prvi udarac obrazovanju nego ''autonomija univerziteta'',koja je profesorima dala prava da rade šta hoće umesto da imaju kontrolu koja će da im sugeriše šta ne valja i traži promene i sankcije.\nNa tehničkim fakultetima opstaju razni arhaični i nepotrebni predmeti.\n17.08.2012. u 04:23 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nnije to problem samo u srbiji, ljudi moji, ako sami ne ucite decu i ne stimulisete nema od skole nista\n17.08.2012. u 04:28 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nActive,reč je o fakultetima a ne osnovnim ili srednjim školama.\n17.08.2012. u 07:33 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nKakve to veze ima s politikom?\n17.08.2012. u 10:24 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nZa izvoz pameti Srbiji i treba dati olimpijsku medalju...\n17.08.2012. u 10:57 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nKad profani prestanu da štampaju nove udžbenike svake godine popeće se na 350 mesto, a tek kad više ne budu uzimali mito... i haj.\n17.08.2012. u 11:25 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nKo tu koga zayebava ???\nČlanak istog datuma govori kako se BU nije uspio naći na Šangajskoj listi.\nBeogradski univerzitet ni ove godine nije uspeo da se nađe među 500 najprestižnijih na svetu. Mesto na Šangajskoj listi obezbedilo bi nam više stranih studenata i veliku zaradu. S media portal istražuje zbog čega akademci iz inostranstva zaobilaze Srbiju.\nBeogradski univerzitet (BU) nekada je bio visoko kotiran i prestižan. Međutim, ova visokoškolska ustanova već dugi niz godina ne uspeva da "uđe"među 500 najboljih. Ali, ima ko može! Ljubljanski univerzitet od prošle godine je na listi, dok je ove uspeo čak i da popravi poziciju za dvadesetak mesta. Univerzitet u Zagrebu na ovu listu upisao se ove godine, a najstarijisrpski univerzitet i dalje nema objašnjenje zašto iz godine u godinu ne uspeva da se nađe na listi najboljih.\nŠangajskom listom i dalje dominiraju američki univerziteti. Među deset najboljih, osam je iz SAD, a dva su iz Velike Britanije. Već osmu godinu za redom prvo mesto zauzima Harvard, a prate ga Berkli, Stenford, MIT, Kembridž, Institut tehnologije Kalifornija, Prinston, Kolumbija, Univerzitet Čikago i Oksford. Najbolji univerzitet u Evropi je Kembridž (oko četvrtog mesta), a sledi ga Oksford (oko 10. mesta), Univerzitet u Londonu, švajcarski Univerzitet za tehnologiju u Cirihu...\nDo ove godine jedini univerzitet sa prostora bivše Jugoslavije kojise nalazio na ovoj listi je Ljubljanski univerzitet, koji je smešten u poslednjih 100, a od ove godine mestom na prestižnoj Šangajskoj listi može se pohvaliti i Univerzitet u Zagrebu.\n17.08.2012. u 11:35 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nČlanak istog datuma u kome se pominje ministar inostranih poslova Jeremić , Ljubiša malo si podrkao datume?\n17.08.2012. u 11:37 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nPogledaj na vrh stranice.\nVuk Jeremić je bio ministar vanjskih poslova kad je pokrenut taj projekat "Svet u Srbiji", zato je spomenut.\nFino piše da je Žarko Obradović ministar prosvjete, dakle članak je taze.\n17.08.2012. u 11:42 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\n17.08.2012. u 12:00 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nSvuda je aktulena ova lista, a tu nazalost Zagreb i Ljubljana siju Beograd.\nUniverzitet u Beogradu 547. na svetskoj listi\nAutor: Tanjug 14.08.2012. - 13:30 13:54 Komentara (0)\nU konkurenciji više od 20.000 svetskih univerziteta, Univerzitet u Beogradu (UB) zauzeo je 547. mesto na najnovijoj Vebometriks listi i lošije je rangiran od nekih ustanova u regionu poput Univerziteta u Ljubljani i zagrebačkog Univerziteta, ali je u ukupnom plasmanu popravio raniju poziciju.\nBeogradski univerzitet, ilustracija\nJavni istraživački centar Vebometriks iz Španije dva puta godišnje, u januaru i julu, formira listu najbojih svetskih univerziteta, i UB je na početku godine na ovoj listi bio na 716. mestu.\nLista se kreira na osnovu veličine univerziteta, prisutnosti u akademskom svetu, objavljenih naučnih radova, broja zaposlenih, popularnosti i posećenosti sajta visokoškolske ustanove.\nUniverzitet u Ljubljani je 106. u svetu, a Univerzitet u Zagrebu 221, objavljeno je na sajtu Vebometriksa. Posmatrano po državama, od 238 zemalja učesnica i dalje su najbolji američki univerziteti, slede kineski, japanski i nemački.\nSrbija je zauzela 46. mesto i ispod je Hrvatske koja je na 45. poziciji ali i ispred Slovenije čiji su univerziteti rangirani na 52. mestu. Od srpskih univerziteta, posle Univerziteta u Beogradu najbolje plasiran je Univerzitet u Novom Sadu na 1026. mestu, Univerzitet u Nišu je na 1286. poziciji, Univerzitet u Kragujevcu je 1613.\nPrema toj listi, Univerzitet u Prištini je rangiran dvojako, kao albanski (na 3387. mestu) i srpski (na 9221. mestu). Najbolje plasirani domaći privatni univerzitet je Singidunum na 5373. poziciji. Internacionalni univerzitet u Novom Pazaru je na 9.561. mestu.\nOd zemalja u regionu, u Hrvatskoj je nakon Univerziteta u Zagrebu najbolje pozicioniran Univerzitet u Rijeci na 1874. mestu. U Bosni i Hercegovini najbolji je univerzitet u Sarajevu na 1271. mestu, a istu poziciju, 2990. mesto, dele Univerzitet u Tuzli i banjalučki Univerzitet.\nMeđu crnogorskim visokoškolskim ustanovama, najbolji je privatni podgorički Univerzitet Mediteran (6061.) i Univerzitet Crne Gore (6957).\nU Evropi su najbolje plasirani britanski Kembridž i Oksford. Na trećem mestu je Institut tehnologije u Cirihu, a slede Univerzitet koledž u Londonu i Univerzitet Utreht.\n17.08.2012. u 12:11 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nImate informiranje poput Sjeverne Koreje.\n17.08.2012. u 12:16 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nA taman se ponadao kako nas je zajebao\n17.08.2012. u 13:02 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nBitno je da Šipak bolje zna od svjetskih stručnjaka za ocjenjivanje kvaliteta.... Pa ako smo sa tim, kako ti kažeš smjehotresnim, fakultetima na 450. mjestu, onda bismo bez njih bili još bolji. Zato nemoj da se brukaš, već se informiši.\nAlbanija ima univerzitete koji spadaju u 95% najboljih u svijetu...\n17.08.2012. u 13:06 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nPočast - Najstariji srpski univerzitet pozicionirao se oko 450. mesta na listi i ubedljivo je najbolji u regionu, jer je iza sebe ostavio univerzitete u Ljubljani i Zagrebu. Ovakav uspeh dugo smo čekali http://www.***************/drustvo/-sangajska-lista-ravna-medalji-sa-olimpijade---17-08\nBaš lepo... Meni je zanimljivije kako izgleda početak te liste:\nMassachusetts Institute of Technology (MIT)\nCalifornia Institute of Technology\nUniversity of Chicago\nUniversity of California, Los Angeles\nUniversity of California, San Diego\nUniversity of California, San Francisco\nUniversity of Wisconsin - Madison\nThe University of Tokyo\nU prvih 20 ima jedan japanski i 2 britanska univerziteta. Sve ostalo SAD. Ameri razbijaju ovde već godinama.\n17.08.2012. u 13:11 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\n17.08.2012. u 13:13 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nA ne, u pravu je crtatačkica.... Mi, Hrvati i Slovenci smo rangirani na poziciji od 401-500 mesta, s tim da su univerziteti poređani po abecednom redu, pa je BU ispao prvi. A nama su to servirali kao "daleko bolje kotiranje", somovi novinarski.\n17.08.2012. u 13:16 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nA ne, u pravu je crtatačkica....\nNije, osim ako ti ne prepraviš postove da tako izgleda.\nOvo je rekao ljubiša, zajebao se, ispao glup, i to je to.\nA vrlo lako je mogao provjeriti svoju glupost još dok mu je bila u mozgu ili gdje već.\nNije on ulazio u to da je samo prvih 100 univerziteta posebno rangirano, ostali grupno.\n17.08.2012. u 13:20 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nДобро.ОК је да смо бар међу тих 500 с обзиром како државу није брига а професори од посла праве приватни бизнис.\n17.08.2012. u 13:21 - Šangajska lista ravna medalji sa Olimpijade\nIzbrisao sam uvredu iz tvog posta, ništa drugo nisam dirao. Ako je tako napisao onda je omanuo, čitao je vest od prošlog rangiranja kad BU nije bio ni na listi.\nInače, kad smo kor rangiranja, ove godine se BU prvi put našao na listi, dok recimo univerzitet u Ljubljani ovo uspeva već 6 puta uzastopno.


AKVAMEN I SPAJDERMEN ZAJEDNO NA COMIC NIGHT DOGAĐAJU: Pokloni za sve ljubitelje Marvela i DC univerzuma u bioskopu Cineplexx Niš - Niške vesti\nAutor: Portal Niške vesti | M.R. u Mozaik, Zabava 7. decembra 2018.\nDžejson Momoa kao Akvamen u fantastičnoj akcijom nabijenoj avanturi studija Warner Bros, zajedno sa animiranim filmom koji nas uvodi u novi Spajdermen svet, biće prikazani u okviru Comic night događaja u četvrtak 13. decembra u bioskopu Cineplexx Niš. Karte su u prodaji na blagajni bioskopa\nBioskop Bioskop Cineplexx Cineplexx Nis Srbija\t2018-12-07


Faze razvoja bobica kod vinove loze - Forum PSSS - PSSS\nFaze razvoja bobica kod vinove loze\n12 jun 2017 09:41\t#28396 od Cvetanović Dalibor\nFaze razvoja bobica kod vinove loze was created by Cvetanović Dalibor\nU toku razvoja od zametanja do pune zrelosti bobice prolaze kroz nekoliko faza:\n1.\tFaza rasta\n2.\tFaza dozrevana ili faza šarka\n3.\tFaza zrelosti\nFaza rasta bobica\nOvo je faza intenzivnog rasta bobice, traje u proseku od 45 do 60 dana u zavisnosti od sorte.\nFaza dozrevana ili faza šarka\nSa završetkom porasta bobica polako počinje da gubi dotok hraniva iz lista i javljaju se promene naročito u njenoj boji. Belo grožđe dobiva žute pigmenre a crveno i crno modre. Ova faza traje od 8-15 dana ako uzmemo u obzir da se ove promene ne dešavaju istovremeno na svim bobicama. Ulaskom u fazu šarka na bobici se jasno definiše kožica koja se sve više ispunjava grožđanim sokom.\nOva faza je gde se bobica bliži svojoj punoj zrelosti a traje od 35 do 55 dana. Kako je porast bobice završen, a semenke su postigle svoju fiziološku zrelost potrebe za energijom su u velikoj meri smanjene zato bobice u ovoj fazi troše relativno malu količinu šećera koja pristiže iz lista a više ga akumulira.\nDa bi moglo da se pristupi berbi grozđe mora imati određen procenat šećera u širi u zavisnosti od sorte. Ovaj procenat se kreće od 19 do 23 %. Procenat šećera se određuje Refraktometrom.\nPSSS Leskovac dipl. inž.polj. Dalibor Cvetanović\nVreme kreiranja strane: 0.322 sekundi


O nama – Smeštaj Pančevo – Konak\nSmeštaj Konak je svoja vrata otvorio još davne 2009.godine i svojim konstantnim zalaganjem vrlo uspešno posluje do danas.\nNudimo Vam usluge noćenja kao i dnevnog odmora po pristupačnim cenama u samom centru Pančeva. Pravi smo izbor svakoga ko želi ugodan i komforan smeštaj, bilo da ste u poseti Pančevu iz poslovnih, turističkih ili drugih razloga.\nSmeštaj Konak raspolaže sa 8 udobnih i klimatizovanih soba, čiji je ukupni kapacitet 21 ležaj, raspoređeni u jednokrevetnim, dvokrevetnim, trokrevetnim i četvorokrevetnim sobama.\nPored navedenog, nudimo i uslugu smeštaja u trosobnom apartmanu maksimalnog kapaciteta do 6 osoba.\nNaš objekat se nalazi u samom centru Pančeva, u neposrednoj blizini važnih gradskih institucija i ustanova kao što su Glavna autobuska stanica, Opšta bolnica Pančevo, SUP – Pančevo, kao i u blizini mnogih restorana, kafića, tržnog centra, marketa ali i najvećeg i predivnog gradskog parka „Narodna bašta“, a na samo 17,8 km udaljenosti od centra Beograda.\nPrijatan boravak u čistim, urednim i lepo uređenim sobama želi vam ljubazno osoblje objekta za prenoćište i dnevni odmor “KONAK”.\nSve sobe su u potrpunosti opremljene.\nNa raspolaganju su Vam sobe sa francuskim ležajem ili sa odvojenim krevetima.\nSvaka soba je zasebna jedinica sa sopstvenim kupatilom u kojem možete pronaći osnovni toaletni pribor.\nFlat-TV sa kablovskim programom, besplatan WI-FI, minibar.\nZa vruće dane na raspolaganju Vam je klima uredjaj koji se NE dopaćuje a tokom hladnijeg perioda naše sobe se zagrevaju putem centralnog grejanja.\nTakodje u ponudi imamo i kompletno opremljen trosobni, cetvorokrevetni apartman , koji je u potpunosti ne zavisan od Konak apartmana i nalazi se u samom centru Pančeva.\nZa dostupnost i cenu apartmana molimo Vas popaljite upit emailom ili nas pozovite na Telefon 013 333 102 Mobilni 060 6 333 102 (viber, sms, call)\nInsufficient knowledge is one of the major factors that cause students to struggle with writing essays. The students who are able to excel in math may be behind in literature or gender studies. A free essay could help students learn new facts and knowledge about topics they’re not aware of. For instance, a mathematics student that is not strong in gender studies might struggle to write my college admissions essay understand the concepts of gender roles. A free essay may help students understand complex concepts including masculinity.


Swity uspješno proveo program energetske efikasnosti i smanjio emisiju CO2 za 95 tona godišnje\nSHPP ugovorom garantira uštedu od 6%, a prvi rezultati u kompaniji pokazuju uštedu 11,5% u odnosu na referentne vrijednosti\nKompanija Swity d.o.o. Gradačac uspješno je provela program za uštedu električne energije čime je značajno uticala na zaštitu okline i smanjenje emisije CO2. Na ovaj način kompanija daje konkretan doprinos zaštiti okoline i osiguranju zdrave osnove za proizvodnju sirovina od domaćih kooperanata koje Swity prerađuje u visokokvalitetne finalne proizvode.\n“Swity proizvodi pod pečatom vrhunskog Vegafruit kvaliteta. Vegafruit je sinonim za kvalitetne proizvode od mariniranog povrća, raznih voćnih namaza i prirodnih sokova. Svi naši proizvodi se proizvode po tradicionalnim recepturama, pod strogo kontrolisanim uslovima i iz najkvalitetnijih sirovina. Svrha ovog projekta je očuvanje životne sredine sa što manjom emisijom stakleničkih plinova, a sve u cilju da za naše proizvode imamao kontinuirano kvalitetne i zdrave sirovine. Prema procjenama, na osnovu prvih rezultata ušteda, očekujemo smanjenje emisije CO2 za oko 95 tona na nivou godine, što predstavlja gotovo 4 cisterne od 25 tona manje CO2 u našoj okolini”, izjavio je Miralem Gasal direktor kompanije Swity d.o.o. Gradačac.\nS ciljem unaprijeđenja svoje energetske politike u smislu povećanje energetske efikasnosti i očuvanja okoliša, kompanija Swity d.o.o. je tokom 2020. godine aplicirala za grant sredstva “Podrška razvoju Kantona” ministarstva privrede Tuzlanskog kantona.\nNavedeni projekat obuhvatio je nabavku i ugradnju opreme za uštede električne energije ULTRA od kompanije SHPP, generalnog zastupnika južnokorejskog proizvođača Keseco. Uređaji na bazi spinelektron efekta i usmjerenja toka elektrona optimiziraju strujni krug, te na taj način smanjuju potrošnju aktivne električne energije na induktivnim pogonima, kao što su pumpe, kompresori, i motori. Pored direktne uštede, uređaji smanjuju i grijanje motora, čime produžavaju njihov životni vijek.\nSHPP ugovorom garantira uštedu od 6%, a prvi rezultati u kompaniji pokazuju uštedu 11,5% u odnosu na referentne vrijednosti.\n#Swity d.o.o. Gradačac


Arheologija u ronilačkoj opremi - Dani nauke\nU okviru festivala Otvoreni dani nauke 2016 važno mjesto ustupljeno je nauci koja proučava i istražuje stare materijalne ostatke, pričajući priče o davnim vremenima. Kao što bolju pripremu za uplovljavanje u svijet arheologije, u nastavku pročitajte intervju sa Petrom Zdravković, doktorantom iz oblasti arheologije, autorkom izložbe Podvodna arheologija: razvoj, metode istraživanja i stanje podvodne kulturne baštine u Crnoj Gori.\nPetra Zdravković, doktorant iz oblasti arheologije.\nŠta nam Vaša izložba na festivalu Otvoreni dani nauke 2016. donosi, na koji način će to biti zabavno i otvoriti neke nove horizonte publici koja vas posjeti?\nSvrha izložbe Podvodna arheologija: razvoj, metode istraživanja i stanje podvodne kulturne baštine u Crnoj Gori je upoznavanje šire javnosti sa istorijatom i razvojem ove grane arheologije u svijetu i u Crnoj Gori.\nS obzirom da se, u odnosu na kopnenu arheologiju, interesovanje i mogućnost istraživanja podvodnih arheoloških ostataka javila relativno kasno, trebalo je vremena da se ova disciplina prihvati kao sastavni dio arheologije, od jednakog značaja. Zahvaljujući aktuelizaciji podvodnih istraživanja u Crnoj Gori u poslednjoj deceniji, danas smo u mogućnosti da upoznamo javnost sa stanjem podvodnih arheoloških lokaliteta u Crnoj Gori i metodologijom njihovih istraživanja.\nNa koji način ste došli do baš ovakvog načina prezentacije podvodne arheologije Crne Gore?\nKako sam u poslednjih pet godina angažovana na projektima raznih vrsta, a vezano za istraživanja, zaštitu i prezentaciju podvodnih arheoloških lokaliteta i kulturne baštine, imala sam priliku da prikupim materijal i informacije koji su opredijelili temu ove izložbe. Takođe, tokom izrade doktorske disertacije, koja se između ostalog fokusira na podvodne nalaze iz crnogorskog ali i regionalnog podmorja, formirala sam koncept promocije ove grane arheologije za potrebe edukovanja šire javnosti.\nKo je učestvovao u kreiranju vašeg programa?\nU kreiranju izložbe kao i pratećih predavanja učestvovali su članovi Društva za izučavanje starina MNEMOSINA – Dragan Radović, Dejan Drašković i Miloš Živanović.\nKoja je idealna ciljna grupa vašeg programa?\nIdealna ciljna grupa programa su djeca, osnovnoškolskog i srednjoškolskog uzrasta. U tom dobu znatiželja je još uvijek na zavidnom nivou, pa treba iskoristiti priliku i upoznati djecu s ovim aspektom kulturne baštine u Crnoj Gori, a kroz prezentaciju procesa prikupljanja podataka o njoj.\nPodsjećamo vas da arheološki program u Muzeju Podgorice, pored izložbe uključuje i tri priče veoma zanimljivih, mladih arheologa – Petre Zdravković, Dejana Draškovića i Miloša Živanovića, i to:\n27. septembar: “Podvodna arheologija u Crnoj Gori“, Petra Zdravković\n29. septembar: Antička Budva – od rimskog do hrišćanskog grada“, Dejan Drašković\n30. septembar: “Rimska vojska”, Miloš Živanović.\nUživajte u njihovoj priči o našoj zajedničkoj prošlosti, jer arheološki pronalasci su ti, našoj memoriji često potrebni, podupirači pamćenja uz pomoć kojih prošlost može slikovito da oživi pred našim očima. Vidimo se u utorak, četvrtak i petak u 20h u Muzeju Podgorice!\nPreviousČudesni svijet biologije: Upoznajte ajkule Jadrana, vodozemce sa Prokletija, sove Ćemovskog polja!\nNextSanja Damjanović o CERN-u: Današnje mlade generacije su ključ budućnosti


HITNO! POSAO Radnice Vračar - 214 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nPosao Radnice Vračar\nPotrebne spremacice, higijenicarke, radnice za ciscenje i odrzavanje prosto...\n...visina primanja zavisi iskljucivo od radnog vremena i obima posla ( primanja se krecu u proseku od 30000 do 48000 ). Ukoliko ste radnica koja je vredna, radna, postena, koja je posvecena poslu koji radi, slusa nadredjene i pridrzava se pravilima rada, stojimo vam na raspolaganju...\nRaspisujemo konkurs za sledeće radno mesto: Pomoćni radnik/radnica u kuhinji Opis posla: Pranje posuđa i održavanje higijene Priprema namirnica za kuvare Telefon za kontakt: (***) ***-****. Očekujemo Vaše prijave.\nPotrebni radnici za rad u trecoj smeni\nOpis Potrebni radnici za rad u trecoj smeni u mini marketu. Za vise informacija pozvati (***) ***-****\nPotrebna zenska osoba ,savremena, komunikativna , da nije stidljiva , u radnji gde se prodaju igracke i oprema za odrasle.Radno vreme 10-16 h. samo 6 sati.Za vise info pozvati .\nPotrebni omladinci radnici za deklarisanje farmaceutskih proizvoda. Mesto rada: Novi Beograd-Ledine Cena sata: 250din Prijave zinteresovanih kandidata na (***) ***-****, (***) ***-**** ili slanjem CV-ja na [email on klikdoposla. com]\nRadnici za magacinske poslove (pakovanje knjiga)\n...Potrebni radnici za magacinske poslove (pakovanje knjiga) u centru grada na duži vremenski period (avgust,septembar,[link on klikdoposla.com]) Smena od 8-16 h Neto sat 210,00 din. Zainteresovani mogu popuniti prijavu na sajtu [link on klikdoposla.com] ili poslati...\nPotrebna radnica za rad u prodavnici mobilnih telefona, sa i bez iskustva, pozvati od 9 do 12h.\nPotrebni pomocni radnici za rad u Beogradu. Prednost imaju radnici iz Beograda. Pocetna dnevnica 2500dinara plus 200 dinara dnevno za obrok. Radi se od 7 do 17h. Samo ozbiljni radnici koji imaju iskustva i zele siguran posao! (***) ***-****\nradnice poslovi po gradovima\nSopot potrebna radnica\nKrnješevci potrebna radnica\npotrebni radnici Vračar\nhitno radnici Vračar\npomoć u kući Vračar\nadvokatska kancelarija Vračar


Iran demantovao tvrdnje protiv Turske | TRT Hrvatski\nAnonimni izvor iz Ministarstva vanjskih poslova Irana govorio je o navodnim izjavama Zarifa protiv Turske.\nIran je demantovao tvrdnje da je ministar vanjskih poslova ove zemlje Muhammed Cevad Zarif izjavio da ¨je nedopustivo vojno prisustvo Turske u Siriji i Iraku¨.\n¨Ovo su neutemeljene izjave i ne zaslužuju nikakav odgovor¨, rečeno je u saopćenju.\nNa društvenim mrežama saudijske tv kuće Al Arabija prenijeto je da je Zarif izjavio da odbacuje vojnu prisutnost Turske u Siriji i Iraku i da ovakvu vrstu politike smatra pogrešnom.\nTagovi: #tvrdnje , #demantovanje , #turska , #iran


Trijumf Fetela u kišovitoj Kini - B92.net\nNemac Sebastijan Fetel pobednik je treæe trke sezone šampionata Formule 1, Velike nagrade Kine, koja je vožena u u kišovitom Šangaju.\nJelena TrajkoviæIzvor: B92 nedelja, 19.04.2009. | 10:59 Svet, Kina\nFetel je do drugog trijumfa u karijeri došao u vremenu od 1:57:43.485 sata, ispred klupskog kolege iz Red Bula Marka Vebera èime su doneli ekipiprvu pobedu od debija u Formuli 1 2005. godine, dok je treæe mesto zauzeo vodeæi u generalnom plasmanu šampionata Dženson Baton, vozaè ekipe Bron GP.\nNajmlaði pobednik u istoriji Formule 1, koji je do te titule došao trijumfom na trci za Veliku nagradu Italije na legendarnoj “Monci” prošle godine, takoðe po kiši, zajedno sa Veberom Red Bul je doveo i do prvog dvostrukog trijumfa. Pored njih dvojice i Batona bodove u Kini su osvojili i drugi vozaè ekipe Bron GP Rubens Barikelo, Heiki Kovalainen u Meklarenu, aktuelni šampion Luis Hamilton, Timo Glok u Tojoti i vozaè ekipe Toro Roso Sebastijan Buemi.\nZbog obilne kiše u Šangaju i loše vidljivosti trka je startovala iza “sejfti kara” pa je prvih nekoliko krugova poredak u vrhu ostao nepromenjen u odnosu na rezultate sa kvalifikacija, dok su Glok i Robert Kubica, startovali iz boksa . U voðstvu se nalazio Fetel, ispred dvostrukog svetskog šampiona Fernanda Alonsa, Vebera, Barikela, Batona, Trulija, Nika Rozberga i Kimija Raikonena, u Vilijamsu, odnosno Ferariju.\nVeæ posle nekoliko krugova nekolicina vozaèa, meðu kojima su bili dvojac Ferija Kimi Raikonen i Felipe Masa, kao i Adrian Zutil, izletela sa staze, ali su ubrzo uspeli da se vrate. Dok je još “sejfti kar” bio na stazi u boks su otišli Rozberg i Alonso, koji su kada je trka restartovana u devetom krugu završili na zaèelju.\nFetel je veæ posle nekoliko krivina posle odlaska “sejfti kara” sa staze uspeo da napravi popriliènu prednost u odnosu na Vebera, Barikela, Batona i Trulija, i dok je na vrhu bilo mirno vodila se velika borba za peto mesto izmeðu Raikonena i Hamiltona, dok su redom sa staze izletali Buemi, Kovalainen i Nik Hajdfeld, vozaè BMW Zaubera, ali su bez problema uspeli da se vrate.\nHamilton je posle nekoliko krugova uspeo da pretekne Raikonena za šesto mesto, a potom i Trulija za peto, ali je u 12. krugu izleteo, okrenuo se i na stazu se vratio kao 11. U isto vreme Baton je bez velikih problema uspeo da pretekne klupskog kolegu u borbi za treæu poziciju, dok su Buemi i Masa obišli Raikonena, koji je do tada bio šesti. Mladi Švajcarac je potom nastavio sa odliènom vožnjom i veæ u sledeæem krugu je bio peti posle preticanja Trulija, koga je potom obišao i prošlogodišnji vicešampion, ali i Raikonen i Hamilton, koji je prethodno uspeo da pretekne klupskog kolegu Kovalainena.\nU 15. krugu vodeæi su krenuli sa prvim odlascima u boks, prvi je krenuo Veber, a veæ u sledeæem krugu ušao je i Fetel. Posle velike muke Hamilton je uspeo da pretekne Raikonena, dok je Kovalainen obišao Trulija uz kontakt, koji je potom morao da pusti Gloka i Buemija da proðu.\nTu nije bio kraj problemima za Italijana pošto je u 19. krugu na njega od pozadi naleteo Robert Kubica pa je ostao bez zadnjeg spojlera, zbog èega je posle nekoliko krugova bio primoran da odustane, dok je Poljaku stradao prednji stabilizator, a na stazu je po drugi put na trci izašao “sejfti kar” zbog parèiæa koji su ostali na stazi posle udesa.\nIzlazak “sejfti kara” bio je znak za vozaèe ekipe Bron GP da odu u boks, što su i Baton i Barikelo uèinili u 20. krugu pa je poredak na stazi tada bio: Fetel, Baton, Masa, Veber, Raikonen, Hamilton, Barikelo, Kovalainen, Burde, dok dvojica vozaèa Ferarija i branilac šampionskog trenutka do tog trenutka nisu još otišli na zamenu pneumatika i dolivanje goriva.\nPotom su se pojavili prvi znaci problema za Ferari pošto je u 21. krugu Masin bolid stao, a dva kruga kasnije “sejfti kar” je otišao u boks i trka je po drugi put restartovana. U voðstvu se nalazio Fetel, ispred Batona, Vebera, Hamiltona, Raikonena i Kovalainena, koji je pretekao Barikela.\nUsledilo je nekoliko relativno mirnih krugova, a zatim je u 28. krugu Raikonen otišao u boks i na stazu se vratio kao 17, dok su Kazuki Nakaðima i Nelson Pike junior na razlièitim delovima staze izleteli, a mladom Brazilcu je bolid bio poprilièno ošteæen, ali su obojica uspeli da se vrate.\nU 30. krugu Veber je pretekao Batona za drugo mesto, i uz par meðusobnih preticanja tokom narednih krugova poredak je ipak ostao takav, a Australijanac je samo uveæavao prednost pa je uspeo da zadrži poziciju i posle drugih odlazaka u boks i doðe do najboljeg plasmana u karijeri, drugog mesta. Prethodno je Veber dva puta bio treæi, u Monaku 2005. godine, kada je vozio za Viliams, i na stazi "Nirurgring" 2007. godine, u prvoj godini u Red Bulu.\nAktuelni šampion Luis Hamilton u Meklarenu prvi, ujedno i jedini, put je otišao u boks u 34. krugu, a narednom krugu isto je uèinio i njegov klupski kolega, a posle izletanja Britanca devet krugova pre kraja Kovalainen je zauzeo petu poziciju, ispred vozaèa Fors Indije Adriana Zutila i Hamiltona. Zanimljivo je da Finac nije završio nijedan krug na prve dve trke sezone, koje su vožene u Australiji i Maleziji.\nIako se èinilo da æe zahvaljujuæi odliènom Zutilu Fors Indija doæi do prvih bodova u Formuli 1 šest krugova pre kraja mladi Nemac je izleteo i raspršio nade svog tima, a Hamilton je preuzeo šesto mesto, koje je zadržao do cilja, ispred Gloka i Buemija.\nPosle odliènih kvalifikacija u subotu Reno je na trci ostao bez bodova, dok je vikend ekipe BMW Zauber u Kini završen kao što je i poèeo, lošim izdanjem i plasmanom Hajdfelda i Kubice na 12. i 13. mesto. Posebna prièa je Ferari koji posle tri trke nema nijedan bod, a to se italijanskoj ekipi desilo samo èetiri puta za pretodnih 59 godina, poslednji put 1981. godine.\nFetel i Veber u Kini su pokazali da Red Bul ima veliki potencijal i da se od njih tokom sezone mogu oèekivati odlièni rezultati. Baton je posle tri trke jedini vozaè koji se posle svake našao na podijumu, dok je evidentno da se Meklaren posle lošeg starta sezone lagano popravlja. Više se oèekivalo posebno od Ferarija, i iako u ekipi iz Maranela stalno pokušavaju da naðu krivca za neuspehe izgleda da im to ne ide najbolje.\nU generalnom plasmanu Baton je uveæao prednost, sada ima 21 bod, šest više od klupskog kolege Barikela i 11 više od pobednika trke u Kini Fetela. Kod konstruktora Bron GP se nalazi na vrhu sa 36 bodova, dok Red Bul ima 19,5, a Tojota bod manje.\nSledeæa na programu je trka za Veliku nagradu Bahreina, na stazi “Sakir”, veæ za nedelju dana, 26. aprila.\nRezultati trke za Veliku nagradu Kine:\n1. Sebastijan Fetel (Nemaèka) Red Bul 1:57:43.485\n7. Timo Glok (Nemaèka) Tojota + 1:14.476\n12. Nik Hajdfeld (Nemaèka) BMW Zauber + 1:35.834\n14. Ðankarlo Fizikela (Italija) Fors Indija + 1 krug\n15. Niko Rozberg (Nemaèka) Vilijams + 1 krug


"Veoma sam srećna, ponosna i počastvovana da podelim sa vama da sam ja prva trnsrodna osoba na naslovnici ovog magazina“, napisala je Lejna Blum, 27-godišnja manenka i glumica na svom instagram profilu ispod fotografije naslovnice "Sports Ilustrejtida" na kojoj pozira u kupaćem kostimu.\nPiše: V.V. 24.07.2021. 19:37\nLejna Blum Foto: Leyna Bloom / Instagram\nLejna Blum je prva transrodna osoba koja se pojavila na naslovnici ovog popularnog časopisa. Njoj ovo nije prvo pojavljivanje na naslovnoj strani jednog magazina, s obzirom na to da je 2019. krasila i naslovnicu indijskog „Voga“.\nVoditeljka Evrovizije se rodila kao MUŠKARAC: "Sa sedam godina sam počela da se oblačim kao devojčica, a sa 19 sam napokon postala ŽENA"\nIpak, po značaju i uticaju, naslovna strana čuvenog „Sports Ilustrejtida“ je najvažnija stvar u dosadačnjoj karijeri transrodne manekenke, a što je i sama istakla u svom Instagram postu.\n„Ovaj trenutak leči puno boli u svetu. Zaslužujemo ovaj trenutak, čekali smo milionima godina da se vidi da smo preživeli i da nas prikažu kao ljude“, naglasila je ispod fotografije manekenka i glumica, a kasnije dodala da, na žalost, nema mnogo devojaka sličnih njoj koje su u mogućnosti da žive svoje snove, ili da uopšte žive svoje živote, jer se ne osećaju priznatima i vrednima, i da ona želi da im svojom naslovnicom da podstrek da više cene sebe i slede snove.\nLejna Vejn pored karijere manenke i modela gradi i glumačku karijeru i glumila je u poslednjoj sezoni popularne serije „Pouz“, ali i u filmu „Asking for it“ koji je ove godine premijerno prikazan i na čuvenom Tribeka filmskom festivalu.\nOno po čemu se Lejna Blum ostati upamćena u savremenoj pop kulturi jeste i to što je postala prva transrodna glumica koja nije bele puti, a da je imala glavnu ulogu u fimu koji je prikazan na Kanskom festivalu. U pitanju je bio film „Port Autoriti“.


Windows 10 - Extreme doo\nWindows 10 je najnovija verzija operativnog sistema kompanije Microsoft koji je objavljen pod sloganom „Najbolji Windows do sada!“, a koji je u skladu sa tim doneo potpuno nove, revolucionarne funkcionalnosti kao što su Cortana, Xbox aplikacija i Microsoft Edge. Takođe, ovaj operativni sistem je prilagođen korišćenju na svim uređajima – smart telefonima, tabletima, laptopovima i računarima. Osim toga, tu su i novi Windows Store i Windows Software Development Kit koji vam pružaju potpuno drugačije iskustvo rada u Windows 10 aplikacijama.\nNa Windowsu 10 operativnom sistemu će vas sačekati identično Start dugme kao na Windows 7 verziji i to sa svim mogućnostima koje su tada bile dostupne. Osim spiska aplikacija i dokumenata, ovde možete naći i pločice sa prečicama i polje za pretragu.\nMicrosoft Edge pretraživač\nWindows 10 nudi novi pretraživač – Microsoft Edge koji je brz i jednostavan za korišćenje, a koji može da se koristi sa glasovnim asistentom – Cortanom.\nWindows 10 je najsigurniji Windows do sada – sa unapređenim bezbednosnim funkcionalnostima ovaj operativni sistem vam pomaže u borbi protiv malvera, virusa i drugih malicioznih programa.\nOmogućen je Xbox striming sa konzole na tablet ili laptop i istovremeno pokretanje više virtualnih radnih površina pomoću Task View funkcije. Continuum vam olakšava kucanje dugačkih email poruka kada ste u pokretu, a tu je i čitav niz nama poznatih aplikacija kao što su Mail, Calendar i aplikacija za upravljanje fotografijama koje su unapređene.\nOvaj način licenciranja je identičan OEM načinu licenciranja, ali se primenjuje u slučaju kada uz računar nije nabavljen Windows operativni sistem ili kada želimo da izvršimo legalizaciju postojećih računara. Bitno je da napomenemo da GGW opcija pripada grupi količinskog licenciranja proizvoda pa uz njega ne dolazi COA nalepnica.\nKroz ovaj način moguće je kupiti novu licencu Windows 10 u kutijici ili nadogradnju na Windows 10 ukoliko imate neki od prethodnih verzija Windows operativnog sistema.


Ulja za automobile - STALKER: Papazjanija, Hodgepodge\nE ovde će biti svega i svačega, po malo ili malo manje … slično poznatom receptu papazjanije ili sličnog bosanskog lonca. Dakle neponovljivo i (nadam se) jako dobro.\nLukoli već jednom nogom na zapadu\nDok sam pisao tekst znao sam za glasine ali sam mislio da su na dugom štapu. Tako da događaji stižu u naletu te se ispostavilo da sam tekst o Genesis-u napisao u pravo vreme. Naime, prvog jula (tačno po sred tekuće) 2013. OMV je prodao svoj deo OMV maziva ... Lukoil-u. Detalji sporazuma nisu objavljeni ali ovim je Lukoil došao do novih formulacija, novih iskustava, obučenih ljudi, drugačijeg pristupa ... ali pre svega se instalirao u srce (makar pretkomoru) EU, u „Vieni kraj Beča“. Ovim je dobio i blendaru kapaciteta 35000 tona godišnje blizu Beča te Bixxol brend. Tako sada ovaj proizvođač ima blizu 100 hiljada tona kapaciteta u EU (uz Finsku i Rumuniju). Šta će biti sa brendom, tek će se videti. Brend sam po sebi ima značajnu vrednost (mada je većim delom vezana za lanac benzinskih pumpi koje OMV polako ali sigurno rasprodaje ali po državama a ne đuture, bar za sada). Uglavnom dobija zaposlene, uz mogućnost da razmeni iskustva unutar same kompanije te kombinuje najbolje iz Bixxol i Genesis serija.\nDa je ovo neko pričao pre 10 ili čak 5 godina bio bi proglašen ludakom u prvom slučaju a makar budalom u drugom. Ali „para vrti gde burgija neće“ pa je 1-2% svetske proizvodnje (i rezervi) nafte dalo svoje (finansijske) rezultate. Ovim potezom Lukoil postaje izuzetno jak igrač na (sveukupnom) evropskom tržištu i sustiže Gazprom koji se već instalirao u Italiji.\nLukoil je bio zainteresovan i za slovenački Petrol (još uvek državni, što za sobom vuče, pogađate, pre gubitke nego “nosilju zlatnih jaja”) ali Slovenci kao da prodaju sopstvenu porodicu pa su razvukli na više godina što će za posledicu imati da će Luk pre da digne ruke (ili spusti ponudu) nego da zagrize. Nisu oni jedini ni ništa posebno, pogotovu kada zapadnije (ili makar severnije) za prodaju ima i zanimljivijih i jačih kompanija (ili barem pojedinih sektora istih, kao u slučaju OMV-a).\nOvaj proizvođač je objavio gubitak u poslovanju od 497 miliona dinara u 2012. (nije za prvu polovinu 2013. kako sam naveo u jednom komentaru). Uz neraspoređenu dobit od 502 miliona iz prethodnih godina, 2012. je završena sa 5 miliona dinara dobitka (na šta će se platiti porez).\nNije tako strašno (ukupno čak izgleda ružičasto, „pink as floyd“ što bi rekao pesnik), ali ipak ukazuje na (velike) probleme u poslovanju. No to samo po sebi i nije najgore, glavni problem je tek ovo što se događa u 2013. – FAM-a prosto nema na tržištu ili bar ne u onoj meri u kojoj bi trebalo. Ovim gube bar 20% prodaje što im najmanje treba. I to one najprofitabilnije (manja pakovanja, maloprodaja) gde su cene značajno veće nego na tenderima (gde je margina profita tanka kao flis papir, ako je uopšte ima, zvanično da, praktično se (ponekad) ide na „bitno da se para vrti“).\nOvo me je oneraspoložilo ali nadam se da još ima nade da se FAM izvuče. Naravno pokazatelji su loši a tržište surovo, te se izlazak iz restruktuiranja čeka sa zebnjom (verovatno i kod njih, mada je verovatno glavna stvar sa tim zaštita od poverilaca, dok čisto sumnjam da država obezbeđuje iole značajna obrtna sredstva, ako uopšte).\nAli zato Fuchs-u ide znatno bolje. Za (istu) 2012. objavio je bruto profit od („đavolskih“) 666 miliona € što je porast od oko 10% u odnosu na 2011. (i 605 mil. €). On se uvećavao iz kvartala u kvartal te je samo (očekivano) poslednji pokvario „krivu rasta“ sa cifrom koja je između prvog i drugog.\nNeto profitna margina je bila prilično ujednačena i (po kvartalima) se kretala u rasponu 11-12%.\nUz ove podatke impozantan je porast prodaje od skoro 10% (vrednosno) iako su tu zaslužna pre svega tržišta van Evrope (a Fuchs se „instairao“ u Kini i Indiji). I naravno 5,5% na nivou decenije (poslednjih 10 godina) je takođe respektabilan podatak.\nFuchs u objavljenom izveštaju navodi i povoljnu strukturu svoje proizvodnje. Svetski posek za 2012. kaže da je 56% maziva bilo u za potrebe automobilske industrije (u stagnaciji, Fuchs je od svoje proizvodnje 44% imao u ovom sektoru), 26% su industrijska ulja (24%), a mazive masti 8% (31% kod Fuchs-a).\nUspeo je i da se održi među prvih 10 proizvođača maziva u svetu što je ravno podvigu. Po svom izveštaju je na mestu broj 9. tik ispred Lukoil-a, i drugih giganata (po redosledu) kao što su Nippon Oil, Petronas, Petramina, Valvoline. I svakako: ubedljivo mesto br. 1 među nezavisnim proizvođačima.\nDoduše po nekim nezavisnim izveštajima Lukoil je ispred njih ali su svakako „tu negde“ (mala razlika bez obzira na rejting).\nZanimljiv detalj je i prvih 8 (ispred Fuchs-a) a lista je:\nShell, Mobil, BP, Chevron, Total, Petrochina, Sinopec i Idemitsu.\nDakle TOP 5 je još uvek nedirnut i drže ga najveće (svetske) multinacionalke.\nDoduše po drugim izveštajima (dostupnim) Total je već no. 6 (2012. i to iza Sinopeca uz gotovo identičnu proizvodnju sa Petrochina-om) a izvesno je da će biti i no. 7, već 2013. Naravno iza oba kineska proizvođača. Možda i zato „panika“ u njihovim redovima (sa sve rezanjem cena).\nOvo i ne čudi a stvar je u sledećem (delu teksta).\nKina je (konačno ali definitivno) postala najveće svetsko tržište maziva u 2012. (po nekima, mnogima, još godinu dana ranije). Ovo je ostvareno uz rast potrošnje od 3,8% (prema skromnih 2,3% prethodne godine). Zato i ne čudi da Sinopec i Petrochina, krupnim koracima grabe prema mestima 4 i 5 a već do kraja decenije (verovatno) 3 i 4.\nDoduše razlika u odnosu na USA je jako mala pa se može reći da za period 2010.-2015. ove dve zemlje (i najveće ekonomije) dele ovo prvo mesto. Daleko iza su gotovo izjednačene: Indija, Japan i Rusija. Ovim se završava TOP 5. Slede Brazil i Nemačka, pa zatim J.Koreja, Iran i Meksiko. Zatim Indonezija pa tek na mestu 12. UK, 13. Kanada a Francuska je 14.\nTurska je na mestu 17. Italija na 19.\nZanimljive su i prognoze o strukturi maziva u automobilskoj industriji u Kini. U 2010. su dominirala API SJ/CF ili SG/CD sa ukupno oko 75% tržišta. To će sa (tih) ¾ pasti tek na 1/3 za jednu deceniju. API SN, ACEA A#/B# uz odobrenja proizvođača su trenutno na oko 10% a ova će ulja prestići prethodnu kategoriju i zauzeti 35% do 2020.\nDakle, svi putevi vode u Kinu. Malo je lakše kada se podmaže.\nUz opasku (sa kojom se slažem) da ne veruje da se u NIS-u baš navrću burići pri proizvodnji maziva (makar se sve meri, ma merili smo i mi, u firmi X, i to onih '90-tih, sve na vagu pa elektronsku, i šta nije bilo baš neophodno), gde smo se složili da se možda radi (tek) o ručnom premeravanju pojedinih komponenti (što je dovoljno loše) a ne sistemu „Đoko od oko“.\nKako god, prijatelj (takođe iz hemijske struke) se veoma hvalio NIS-ovim benzinom. Doduše kao da su u poslednjih par meseci (pa i jeste tako, u našem gradu je dva meseca trajala rekonstrukcija njihove pumpe pa se nije ni moglo primetiti, doduše postoji još jedna (bilo ih je i 4 nekad) ali nije ona na koju on svraća) posebno bolji (na šta ide ova prethodna „analiza“ koja upućuje na početak godine i početak rada nove rekonstruisane rafinerije u Pančevu).\nSve u svemu, pitam ga kako si tako siguran (bez instrumenata)?\nPut do mora (Herceg-Novi) i nazad (dopunjavano na NIS-u) sa prosečnom potrošnjom 6,0l sa sve klimom i nemilosrdnim gaženjem (gde god je moglo, ali veći deo ipak po propisima). Auto KIA Rio 2003. benzinski 1.5 motor.\nI šta još? Pa izlazak uz Rgotsko brdo trećom (skoro cela deonica)?! (splet serpentina u dužini 2-3km, nagib (uspon) 10-15%).\nDobro, nije loše, ali nisu baš neoborivi dokazi; dva različita - potrošnja goriva i neobična "snaga" motora (ranije je bilo, 6,5-7, l/100km, na istoj relaciji, do mora, u dva navrata) i obavezno drugi stepen prenosa (na rgotskom brdu).\nKako god, od kukanja na kvalitet benzina dođosmo i da se istim hvalimo.\nLegenda je nešto kukao (mislim figurativno) na CBC-u, kako naš benzin ima vodu u sebi (a kao Švapski nema). E tu se malo prešao (ostaje da je gorivo u Nemačkoj kvalitetnije). Već duže vremena pratim (ali posle ovog pisanja sam malo proširio „istraživanje“) baš taj parametar na specifičan način.\nKao što je Fermi odredio snagu A-bombe uz pomoć papirića i to koliko su odleteli (sa greškom od samo 10% ali za dva minuta a zabeleženo sa instrumenata se obrađivalo nedeljama, doduše nije bilo kompjutera) tako sam i ja bez laboratorije smislio (doduše slučajno otkriven „fenomen“) kako odrediti koliko vode ima u benzinu.\nNaime, kada kanete par kapi vode u benzin on počinje da se muti uz mlečnobelu boju i voluminozan „talog“. No za „tačku mućenja“ vam treba (bar) analitička vaga (mogao sam i njome dase poslužim ali sam se odlučio za čisto priručna i kućna sredstva). Voda se može i izmeriti zapreminski. Ali zar to nije teže i nepreciznije. Jeste, naravno! Ali ako koristite nešto što se u benzinu rastvara a ima veoma malo vode u sebi ... dobijate Fermijevski precizan rezultat uz priručna sredstva. Naime uz „apsolutni“ etanol (etil alkohol) sa 99,8% (i cca. 0,2% vode) i špric od 10 din. iz apoteke, eto svega što vam treba.\nKako sa 2% istog (kasnije se ovo može i sipati u rezervoar, pošto se radilo na 1,0 lit.) benzin muti dođe se do podatka da je za mutnoću potrebno oko 40ppm vode ili grublje (i sugurnije) rečeno 100ppm.\nNaravno nešto je vode u benzinu ali obzirom na sve (da ne ulazim u detalje) to je manje od onih 40 delova na milion. Verovatno ne više od 10ppm. U svakom slučaju vode ima manje od 50ppm (95% sigurno) od 100ppm (bar 99% sigurno) a vrlo verovantno ne više od 10 ili 20. Doduše 50ppm ima i (evro) dizel, mada se tamo dopušta i 200. Dakle procena je da sadržaj vode ne prelazi 10ppm.\nSenzor da to oseti (u motoru) ... nema (ni teorijske) šanse!\nE, sad ... ovo je sve sa pumpe i direkt u flašu. Nije isključeno da u samom rezervoaru (automobila pa i pumpe) ima vode više nego u ovome što sam „odredio“ (na statiskički značajnom broju uzoraka: 10 kom.) ili da se (još verovatnije) ona kondenzuje u samom rezervoaru automobila.\nDakle, (kao što rekoh na CBC) jedno je kad voziš gradsku vožnju a drugo je kada opičiš autoputem.\nI da završim sa naslovom celog teksta.\nMešanje ulja? Prijatelj (mnogo tvrdoglav i sklon čudnim (fiks) idejama) je napravio smešu svega što mu je preostalo od ulja (za dva automobila) iz prethodnih par godina. Nameravao je da to sipa u staru Ladu Samaru ali pošto je nije registrovao (zbog atesta na plin, ovog novog „poreznog“) sipao je u KIA-u.\nDoduše pre sipanja me je pitao može li to da uradi (kao da bi ga negativan odgovor sprečio) na šta sam rekao da nije baš sjajna ideja ali neće oštetiti motor.\nKako god (pre onog puta na more) sipana je smeša (nešto ću i zaboraviti i izostaviti, pa kasnije dodati):\nMobil Super S (10W-40) (ovo nije sigurno, bilo je u toj ambalaži), Lukoil Lux 10W-40 („smrdljak“ i bez izraženog mirisa dve različite šarže), Chevron 5W-40 (vrlo malo), Lukoil Avantgard Extra 10W-40, Car Jack 10W-40 (Petrol, Slovenia), Valvoline 15W-40 i Optima Long Life 20W-60 (još ponajviše). Od svega po 2-5dl. Bilo je predviđeno da se dolije sa Lukoil 5W-40 PS uljem (da ne bude baš više od 5 proizvođača) da bi se “razblažilo” 20W-60 ali nije bilo neophodno (bila je dovoljna količina). Verovatno će služiti za dolivanje (ali je preostalo par dl od ove smeše).\nNazdravlje! (i prijatno).\nŠta se dešava u prvih 3000km? Ništa naročito. Ulje je (u pomenutom KIA vozilu) „čisto k'o suza“ (skoro), nepromenjene boje, potrošnja – „nula“ (jako mala, max. 2-3dl).\nTreba li da kažem ... ne radite ovo kod kuće (iako) čovek (ni)je profesionalac.\nMešavina će izleteti iz motora (već) nakon 5000km, eventualno (i maksimalno) 7500km.\nOvo je više ilustracija da je bolje voziti sa dosipanim bilo kojim uljem nego ispod minimuma ... možete se i odlšlepati ali ako je pad pritiska samo zbog manje ulja u motoru, možete (makar) završiti putovanje (ma koliko dugo) i uz dolivanje (što sličnijim) uljem.\nОбјавио Steva у 10:30\nАнониман 06. јул 2013. 11:49\nUdri Stevo po svima samo tako pametan si i obrazovan kazem to jer si ti tu\nda razbijes sve mitove i predrasude glava me vise boli od "MAJSTORA" i hteo bi da te nesto pitam o "kulantu" negde sam cuo da kljuca na 180 stepeni sta ti mislis o tome pozdrav i samo resetaj\nSteva 06. јул 2013. 15:42\nNisam siguran da sam Vas potpuno razumeo.\n"Kulant" ... kao proizvod (nikad čuo, ili čuo pa zaboravio). Zaista NE znam o čemu se radi.\nDajte bar pun naziv proizvoda ili neku web adresu.\nInače 100% antifriz (skoro bilo koji) ključa baš na toj temperaturi (nešto nižoj).\nObično se navodi 160 ili 170°C, što je karakteristično za 95% rastvor Etilenglikola (doduše ovde sa aditivima pa se neznatno menja).\nNaravno takav nije primenjiv i mora se razblažiti na makar 65% (68 ako ćemo tačno) kada ključa na oko 112 do 115°C zavisno od tipa.\nNo to je zapravo loše, jer je prenos toplote (a i kapacitet) takvog rastvora lošiji.\nSa standardnih 50% tačka ključanja je 108 (što se zaokružuje na 110), a ne 106 kako se obično navodi jer je to za čist EG a rashladne tečnosti imaju i aditive.\nNaravno pod pritiskom od oko 1,5bar (koliko imaju sistemi vozila) tačka ključanja je 120-125°C (za vodu deset stepeni manje).\nPretpostvljam da ste mislili na nešto drugo ali bi morali da mi date više informacija.\nАнониман 06. јул 2013. 18:11\nMa Stevo nema pojma o cemu se radi gledao neki dan na tv-u oni likovi sto popravljaju neke krseve pa neki auto ima problema sa pregrevanjem pa su sipali taj kulant kaze tip da u njemu nema vode pa zato kljuca na 180 i kosta 90 funti kanta od 5 litara\nSteva 06. јул 2013. 22:06\nSada ste mi već pomogli. Pretpostavih da je "Wheel Dealers" (gledam ponekad, nije loše) pa sam našao o čemu se radi.\nEvans Waterless Engine Coolants.\nHmmm ... nisam oduševljen.\nNa sajtu se hvale za sve pare (a vala i zabiberili su) kao da je ne znam šta.\nSve su prednosti naveli ali nijednu manu.\nA mana ima ... koliko i prednosti.\nNe bih sad sve da nabrajam (za ceo je tekst) ali je nekoliko stvari izvesno:\n1) Da li je (na prvom mestu) ovim izvršen bypass (zaobiđen) sigurnosti (koji ne može da omane) mehanizam. Naime da li je dobro da vam RT bude na 150°C? Verovatno NE. Ovim će stradati zaptivke i uopšte svi nemetalni materijali (čak i na ne tako dugi rok).\nKada motor prokuva to nije dobro ali šteta je ograničena, a ovde može biti mnogo veća.\n2) Nisu direktno priznali (mada skoro jesu) da će temperatura RT biti viša nego sa klasičnim antifrizom. Ovo takođe ne liči na dobitak.\n3) verovatno bi se sistem hlađenja morao prilagoditi jer voda (40, 50, 60 ili 70%) ima sigurno veći kapacitet od bilo čega što može da se koristi u ove svrhe (i uopšte je malo, svega par, supstanci sa većim top.kap.).\n4) Prelaz toplote je sigurno lošiji ... bolji sigurno nije, makar i mala razlika bila.\n5) Visokznost je verovatno veća pa sve prethodno - još gore.\n6) Nema aditiva. Bar ne svih. Lepo. A zašto onda toliko visoka cena?! Uostalom ovo nije otkrivena Amerika, jer ionako veći deo aditiva ide zbog vode (i etilenglikola).\n7) Ne znam osnovu (ćute kao mutavi) ... mora biti nezapaljivo, netoksično (bar se hvale), rastvorljivo u vodi ... može biti i čist propilenglikol (mada je ovo malo verovatno) ... mnogo umereno zapaljivih organskih supstanci može da ispuni zadatak ... ali umereno u odnosu na nezapaljivo ... kako ovo zvuči.\nUostalom možda je dobro za dve stvari:\nTrkački automobili i Old timer-i.\nU običan auto (nikad) ne bih sipao.\nEm je skupo em ... nije po standardu.\nCenim Ed-a i (kako već beše) ... i ono kad su sipali sintetiku u stari porše ... ali ovo je bilo po sistemu "brigo moja pređi na drugoga".\nMislim da se ovim ne rešava uzrok pregrevanja nego umanjuje siptom, kao kada zbog infekcije koristite brufen.\nA i (brate mili) 16 funti (20€) litar!?\nSteva 06. јул 2013. 22:19\nInače ... na marketingu (propagandi) bi im pozavideo i AMSOIL !!\nNe stavljajte u motor (čak iako možete doći do istog), to je moj savet a ko već kako hoće.\nNa kraju krajeva ... kad malo promislite (ja nisam pa cela salva komentara, kritika) čemu sve to (a u ostalom i ne radi)?\nTermostat radi kao i do sad, malo ranije otvara jer se RT brže zagreva ... dobro, ništa posebno ni dobro ni loše, možda za sad i dobro ... ventilator se uključuje na 95, 100 stepeni ... RT se vraća na radnih 90 ... pa opet ...\nako vam ne radi ventilator - neće vas spasiti.\nako ventilator ne može da skine temp. u velikom ste problemu ali možete to rešiti na bolje načine (dodatni ili veći ventilator pa do softificiranijih rešenja).\nI na kraju krajeva: koliko mogu da izdrže creva u vašem automobilu? (da manemo zaptivke i ostalo)\nDa li je bolje da vam RT (pro)curi pa da motor zariba ili da samo prokuva?\nLegenda 06. јул 2013. 16:44\nProfo,cenim i postujem tvoje misljenje...prirucne metode(spricic i ppm-cic)postujem takodje...\nsve je to lepo...ali praksa i teorija se razlikuju...\nAko bi mogao licno da se uveris,pa makar da sipas shell u zastavu,jos bolje u Kiju,ne bi bilo nedoumice...verovao bi mi od slova do slova...cak i da ima vode u rezervoaru,neuporedivo je bolje gorivo od naseg...\nTvoj prijatelj je u kiju sipao lepu kombinaciju,i vodio je racuna da ne bude mnogo mineralke...posle 2000km je trebalo da pocrni,to sto je zuto znaci da ne ispira motor kako valja ili da je doslo do nekog kontradejstva medju aditivima...nesto u mix-u je verovatno puklo,pa su manji otpori u motoru(zato manje trosi) i bolje ide(trecom)...verovatno ga i malo provlaci(ne moze da se vidi odmah,ali ce u naredne 2000km da svuce mnogo)...nek to prosipa iz motora,probao je i cao...veliki pozz\nUnknown 06. јул 2013. 20:57\nMa nema problema, redovno sipam Shell kad god imam prilike ... i naravno da je "raketno gorivo" naspram standardnih goriva. U to nema sumnje.\nHteo sam samo da naglasim da gorivo sada standardno Euro EN 228 (ako ga majstori ne "dorade" između rafinerije i rezervoara, mada je to daleko teže nego nekad).\nIli što bi rekli "konačno liči na pravo gorivo".\nInače Shell-ov V-Power Racing (ne zvuči li sjajno a takvo i jeste) sa 99+ oktana sada je "dorađeno" (da li samo marketniški ... možda malo i stvarno) i sada se zove još "luđe" - NITRO!! (V-Power Nitro+) ... Mad Max-ovski (i sa asocijacijom na nitro glicerin što je samo "pesnička sloboda").\nKoktel u KIA-i nije baš proziran (na prvi pogled jeste) ali je blizu toga. Videće(mo) na 5000km ali nazire se prva nijansa braon boje (smeđe).\nNe verujem da su se bog zna koliko pokarabasili aditivi (sva su ulja API SL, zanemarljivo SM, osim Long Life-a koje je API SJ).\nTo i nije bilo predviđeno da stoji duže od par meseci u motoru maksimalno na 7500km ide iz njega (verovatno i ranije).\nI NIKAKO nije preporučljivo osim što donekle ukazuje na veliku mogućnost mešanja ulja (i sličnih, ponekad i identičnih, izvora paketa aditiva, velikih proizvođača).\nHvala i na primedbi (ispraviću, zaista nije jasno iz teksta) ali ne ide "bolje" zbog miksa, nego se ona treća uz brdo odnosila na NIS benzin (ali još je rano za "veselje" ako se ne ponovi, onda je možda i do oscilacija u isporukama, što (tek) nikako ne valja).\nPostao si pravi ... professor assistant ... lepo si objasnio šta može da se desi kada se pretera sa mešanjem (ulja, pića, posla i zadovoljstva ...).\nSteva 06. јул 2013. 21:02\nSad i ja ispadoh "unknown" (nepoznat).\nNisam se ulogovao, samo stis'o "odgovori" pa na dokazivanju da nisam robot zaboravih da se predstavim.\nA sad, "trk" da ispravim onu nejasnoću iz teksta (biće u "masnom" kurzivu - bold italic).\nLegenda 06. јул 2013. 23:15\nStevo,dobar ti ovaj unknown...neki strucnjak izgleda meni...fala na profesor assistant,mada mislim da je malo ironicno...\nNisi uzeo u obzir da ako se przi auto i ako podmazuje kako valja mora i da ga potrosi(ulje)...\nMilion faktora utice na potrosnju:od stanja guma,preko pritiska u istim,spoljasnje temperature,opterecenosti vozila,ispravnosti trapa,kocnica(da mu slucajno nije blokirala kandza(kociona kljesta))prosle godine...mnogo je velika razlika izmedju 2 i 3- ce pod istim uslovima uz brdo...a i velika je razlika 0.5 -1l samo u odnosu na pogonsko gorivo...naspi shell,ma kako da se zove pa vidi sta je zemba...pozz\nSteva 07. јул 2013. 11:24\nNije bilo ironično (za asistenta) ali nije bilo ni uopšteno (samo za ovaj slučaj, za sada, mada si još par puta iznenadio "snagom" (znanjem)).\nVeć navedoh da NIJE NEKI DOKAZ.\nUslovi vožnje, pre svega, jer svi znamo da na putu za more i istoj relaciji iz godine u godinu varira potrošnja ±0,5l/100km.\nTakođe je vetar veoma važan faktor (to sam osetio sa +0,7 pri sličnoj dugoj relaciji gde je veći deo autoput i ustaljenih 110km/h).\nTako da je više spada u abrove (i/ili urbane mitove) nego u nešto zasnovano.\nMeni je bilo zanimljivo (nisam doduše naveo) jer je čovek bio NISomrzac (lakšeg tipa) a sada se (skoro pa) preobratio.\nLegenda 07. јул 2013. 16:40\nA sta ako vetar duva u ledja...moze li to da smanji potrosnju:-)...fala jos jednom za asistent...\nkad otvaras privatni fakultet,masinski,hemijski,sa posebnim smerom za motorna ulja...\nOce li biti nesto o Optimi Modrici,interesuje me posebno da li je od Castrola,pozajmljena tehnologija jos dok su bili u saradnji...\nDosadan sam,ali ako mozes napisi nesto o hidrokrekingu(od samog pocetka kako se to sve odvija ili na CBC-u,da nabacis neke fotke)...\nAko imas nekoga u Nis-u da se organizuje poseta fabrici(ovde da se prijave ljudi)...interesuje me kako se to sve odvija,a i da razbijemo predrasude o nalivanju iz bureta...mislim da bi to mnogi voleli uzivo da vide...veliki pozz i da si ziv i zdrav\nT 07. јул 2013. 21:24\nZravo,Stevo posledni tekst o papazjanija i nije me iznenadio.Za ovakve stvari o mixu se desavalo i po (ovlastenim) servisima,koliko zanam.Ono sto ostane po kanticama,to se lepo i pedantno sakuplja i ceka kupca.Samo da ne vidi gazda kada se menja ulje.\nTako da i moja mixtura od pre nekin dan kada sam trazio savet za\nCastrol rs 10w 60 i Castrol SLX Professional 5w-40 , tu je negde.\nZa sada vozim samo na 10w60.Ulje je nesto iznad minimuma ,5w40 dolicu negde pre zime kada zaladi za da to razredim.\nSteva 08. јул 2013. 09:11\nKao i pravo jelo, recept je jednostavan (stavi šta imaš) ali da bi se dobio poseban kvalitet treba brižljivo birati sastojke.\nSećate se da Vam nisam preporučivao mešavinu.\nPonavljam: jedno je da li nešto može a sasvim drugo da li je to i dobro.\nSvakako da pomenuta (ili slična) papazjanija nije posebno preporučljiva za sipanje u motor.\n5W-40 i 10W-60 (pogotovu iste kompanije, probao i lično) mogu da se mešaju ali ne treba raditi to kao prvi izbor.\nDolijte ulje već u septembru (čim zaminu vrućine) ili čim padne na minimum (makar i u avgustu). Nije to razblaženje (razređenje) toliko koliko je loše kada ste na minimumu ili ispod njega (mada za kraći vremenski period nije strašno). Možete i 2 puta po pola litara do zime pa će te taman imati odličnu mešavinu za zimu.\nSrdjan Matic 09. јул 2013. 19:23\nGde ste drugari. Nije me bilo odavno, ali sam uglavom tu kao citalac. Naime sto se tice NIS-ovog goriva bas bih hteo da prokomentarisem nesto meni interesantno. Prosle godine, odnosno u vreme kad se na NIS-ovim pumpama mogao sipati bezolovni i europremium, tad sam osecao jasnu razliku izmedju ta dva goriva. Naime, svima je poznat italijanski motor 1.2 8v, koji se ugradjuje decenijama u Fiat Punto. Kada malo obratite paznju, taj motor ne radi lepo u vecini slucajeva, javljaju se detonacije u cilindru ili sto bi narod rekao: "Cuju se ventili". Sipanjem europremijuma ja te detonacije na sluzbenom autu nisam mogao da cujem i motor je dosta lepse radio. Buduci da ga vozim svaki dan, mogao sam da pogodim koje je gorivo sipano. Sa bezolovnim to tako lepo zastekce ponekad da ne moze da se ne cuje. E sad, u medjuvremenu nema klasicni bezolovni, samo europremijum. Od tada meni motor i dalje klikce. Kao kad nekad sipam bezolovni. Ja stvarno ne znam sta oni rade i sta su uradili ali meni se bolje ponasao na proslogodisnji europremijum nego na ovaj sadasnji. Sto se tice potrosnje, to ne mogu nista da komentarisem, sluzbeni auto delim sa kolegom, firma sipa gorivo i nikad i ne vodimo racuna...\nSteva 09. јул 2013. 21:58\nNiste jedini koji se žale na ujednačenost kvaliteta. Doduše to "zveketanje" je nešto što primarno ima veze sa RON (odnosno MON) goriva.\nOnaj stari bezolovni neretko je imao 93 ili 94 a evropremium 95-96.\nE sad, Puntov motor nije baš pravo merilo (teorijski) jer može da radi i sa 91 i ne traži visokooktanski benzin, niti se po pominje u uputsvtu.\nMeđutim ako se manemo Fiat-ove (zvanične, što se goriva tiče panevropske) politike, između redova se čita (baš) suprotno.\nSa kompresionim odnosom od 9,8:1 (a tek Evo od 65ks, sa 11:1 da ne pričamo) je pravi primer gde mu oktan-dva ne bi škodilo.\nDa bi se ovo dokazalo treba sipati (bar jedan) rezervoar benzina od 98 oktana (ili dosuti bar pola 100-ke) pa bi već "dokazali" (više znali).\nNo, benzin sipate na karticu ... pa propade plan. Ali neko sa privatnim autom može lako da potvrdi.\nNe verujem da EvPr ima manje od 95 ali izgleda da nema ni više (od 95,5).\nKompjuter bi trebao da podesi smešu ali ...\nŠta reći, zadovoljan sam EP-om ali "zvekeće" pri forsiranju uspona (kad koristim benzin) a sa 98 i 100 k'o na (bolji) plin, samo popušta snaga (ako je peta ili četvrta a baš jako brdo) ali ni naznake "zveketanja" (lošeg sagorevanja).\nZašto je raniji bio "bolji" makar po ovom kriterijumu? Po par analiza koje sam video bilo je 95,1 do 95,5 znači ni 96 da bi nešto rekli po ovom pitanju.\nAjd' da čujemo još iskustava pre nego zaključimo štogod.\nSrdjan Matic 09. јул 2013. 22:20\nMa da, konkretno sam pricao za oktanski broj. Ne znam, mozda na ovom puntu treba nastelovati ventile? Da li on ima hidraulicne podizace ili mogu da se steluju. Ako se steluju, mozda je do samog primerka. Nisu stelovani nikad za 80k km strogo gradske voznje.\nSteva 10. јул 2013. 08:41\nE moj Srle,\nPa zar ja koji nemam ovo vozilo da podsećam:\n"Proverite i podesite zazore podizača ventila (benzinski motor)" - na svakih 30.000km\nČak i kod Grande Punta:\n"Proverite i podesite zazor ventila (1.2 8v – 1.4 8v verzije)" - na svakih 60.000km\nCitati iz uputstva vozila.\nDakle nije se Evropremium "pokvario" u poslednji godinu dana nego su ventili više raštelovani nego ranije.\nSrdjan Matic 10. јул 2013. 12:47\nMa ne odrzavam ga ja. Postoji sluzba u firmi koja je zaduzena za to. Ja sam vozac sa jos jednim kolegom. I to se sve svodi na redovne servise i kad bas nesto mora da se odradi. Bas cu baciti pogled na knjizicu da vidim sta pise i probati da urgiram da odradimo stelovanje ventila.


Džip sa pogledom na DPS – Monitor\nDžip sa pogledom na DPS\nU vrijeme socijalizma nezadovoljnici su zamjerali političarima i direktorima da pogledom kroz prozore mercedesa ne mogu steći pravu sliku o onome što se dešava oko njih. U srijedu, tokom parlamentarne polemike o spornom predlogu Zakona o socijalnoj i dječijoj zaštiti, nadležni ministar Predrag Bošković tvrdio je da je to bolja verzija od aktuelne i da ne ugoržava trudnice ni one koji žele da osnuju porodicu.\nSudeći prema reagovanjima opozicije i peticiji tridesetak nevladinih organizacija, a valjda se i oni razumiju u taj zakon, ministar rada i socijalnog staranja i na taj zakon i na događanja u državi gleda kroz prozor mercedesa, pardon – džipa koji mu je za 50.000 eura kupio pljevaljski Rudnik uglja, dok je Bošković bio predsjednik Odbora direktora te kompanije. Rudnik je tada bio u gubitku 35 miliona eura.\nPoslanica Ana Ponoš iz Pozitivne Crne Gore kazala je, inspirisana novim zakonskim rješenjima, da Crna Gora nije država socijalne pravde nego nepravde i rezignirano zaključila: ,,Bruka je i sramota živjeti u ovakvoj državi u 21. vijeku”.\nMinistar je uzrujano replicirao: ,,To što je vas i vaše kolege sramota da živite u ovakvoj Crnoj Gori – ja ću reći da je za mene čast i ponos živjeti u ovakvoj Crnoj Gori, pa taman da je najgora na svijetu”.\nIma Bošković debele razloge da likuje što živi u ovakvoj Crnoj Gori. Ni u jednoj drugoj državi ne bi mogao ovako da brani neodbranjivo i mijenja visoke funkcije kao čarape, silazeći sa njih sve bogatiji.\nNa sebe je skrenuo pažnju sredinom 2001. kao predsjednik Savjeta mladih DPS-a i poslanik u skupštini najavom tužbe protiv lista Dan zbog teksta Predrag Bošković srpski dobrovoljac na hrvatskom ratištu. U tekstu je navedeno da je Bošković, kao član Srpske narodne obnove, navodno, bio dobrovoljac u paravojnim formacijama zvanim Beli orlovi. Bošković je u reagovanju tvrdio da je u tekstu sve neistina osim njegovog imena i prezimena.\nBoškovićevi poznanici osporili su tvrdnje o njegovom dobrovoljnom ratovanju, ali su se prisjetili da je privrženost projektu ,,svi Srbi u jednoj državi” u to vrijeme demonstrirao noseći po Ekonomskom fakultetu u Podgorici veliki srebrni prsten sa ugravirana četiri ocila.\nNešto kasnije lansiran je u Beograd za zamjenika ministra inostranih poslova. Jedno vrijeme izgarao je paralelno obavljajući tu i dužnost ministra privrede u Vladi Crne Gore, nakon povratka u Podgoricu. Njegovi nalogodavci u Beogradu Svetozar Marović i Vuk Drašković nisu odmah mogli da mu pronađu adekvatnu zamjenu.\nTih godina je znao da se junači. Poslanik Socijalističke narodne partije Dragan Koprivica zvao ga je da ukrste bokserske rukavice, jer mu je ministar Bošković navodno prijetio.\nU aprilu 2003. kao novoizabrani ministar privrede požalio se da mu poslanička plata nije dovoljna za život, pa se snalazi radeći projekte preko Ekonomskog fakulteta. Tu je i suprugina plata, a i roditelji priskoče u pomoć. Taljiga se nekako.\nNovinarima se požalio: ,,Sada vozim audi A4. To je najbolje što sam mogao da kupim prema svojim mogućnostima”. Modeli dotičnog automobila koštali su tada od 21 do 26 hiljada eura. Sedamdeset poslaničkih plata, otprilike. Sitnica.\nU međuvremenu standard je solidno popravio. Lani, dok je bio čelnik Rudnika, član Glavnog odbora DPS-a, sportski menadžer, čelni čovjek Rukometnog saveza Crne Gore i predsjednik ŽRK Budućnost, u Baru je izgubio novčanik, u kojem je bilo 7.500 eura i zlatna bankovna kartica.\nPočetkom ove godine Bošković je u pljevaljskom rudniku zarađivao mjesečno najmanje od 2.300 do 2.600 eura. Bez minulog rada, toplog obroka i regresa. Od avgusta 2008. do marta 2009. opet je izgarao na dva posla – kao poslanik i predsjednik Odbora direktora Radnika uglja.\nKao ministar rada i socijalnog staranja prijavio je ušteđevinu od 75.000 eura. Izgleda da je Boškoviću Rudnik uglja bio – rudnik zlata.\nA Rudnik uglja je tonuo u poslovne minuse. Od početka do kraja septembra prošle godine zabilježio je gubitak od gotovo tri miliona. Poslovnu 2011. završio je profitom sedam puta manjim nego prethodnu godinu.\nBošković je na to mjesto izabran kao predstavnik državnog kapitala, u kompaniji u kojoj je treći po veličini vlasnik Aco Đukanović.\nOstalo je zapisano da je kao član Tenderske komisije za poluprivatizaciju EPCG dobio 17.000 eura za, kako su ga nazvali, ,,posao decenije”.\nKada su ga nedavno pitali da li očekuje socijalne nemire zbog sve težeg položaja radnika, Bošković je spremno odgovorio da ne očekuje. ,,Građani naše države odlično razumiju situaciju u kojoj se nalazimo i ova vlada sve radi kako bi podigla standard građana”. Sudeći po ovome, još dalje će da dogura.\nKao ministar ekonomije nekoliko puta uspio je da ljute štrajkače vrati kućama uvjeravajući ih da će im Vlada ispuniti zahtjeve.\nProšle godine Ekrema Džanović, penzionisana radnica Rudnika uglja, štrajkovala je glađu, a podršku joj dalo petnaestak kolega koji su u penziju otišli bez stana. Penzioneri su kazali da je Bošković obećao da će im isplatiti novac za rješavanje stambenih pitanja, ali je novac iz stambenog fonda dat rukometašicama Budućnosti. Rudnik sa 200.000 eura godišnje finansira Pobjedu. ,,Znam te podatke, jer sam knjižila te račune”, kazala je Džanović. „ Kakve mi veze imamo sa rukometašicama i Pobjedom, propalom novinom?” Bošković je, inače, u intervjuu Pobjedi otkrio da se od malena interesovao za sport.\nU posljednje vrijeme gdje god stigne brani poteze svog DPS-a i hvali se napretkom Crne Gore. Kaže da eventualno povećanje PDV-a sa 17 na 19 odsto ne znači i nužno pogoršanje položaja radnika.\nPočetkom maja, na ministarskom sastanku Platforma Zapadnog Balkana za obrazovanje i obuku u Torinu i Forumu političkih lidera u organizaciji Evropske fondacije za obuku, hvalio se: ,,Vizija Crne Gore u pogledu razvoja ljudskih resursa predstavlja Crnu Goru kao društvo znanja, gdje mogućnost zapošljavanja građana predstavlja važan kriterij za rast i razvoj”.\nNedavno, u razgovoru sa ekspertima Međunarodne organizacije rada, zamalo nije eksplodirao od važnosti: ,,Veoma afirmativno je to što je Crna Gora sa više međunarodnih adresa prepoznata kao država koja je lider u regionu, kada je u pitanju socijalni dijalog”.\nKo je pratio raspravu u parlamentu o predloženim novinama o socijalnoj i dječijoj zaštiti neće se složiti sa Boškovićevim viđenjem socijalnog dijaloga. Pod uslovom da dijalog ministra i poslanika nije gledao kroz prozor džipa. Kao Predrag Bošković. DPS-ov multipraktik.\nPOVEZANE VIJESTI:Broj 1178\nVUJICA LAZOVIĆ: Sve je do ljudi\nTri puta prva rezerva\nMAJA JOVANOVIĆ, NOVA VD VDT: Reforme nema bez Katnićeve smjene\nOčekuje se da već naredne sedmice Maja Jovanović pred Tužilački savjet iznese informaciju o uslovima za penzionisanje glavnog specijalnog tužioca i njegov odlazak sa te funkcije\nProšlo je skoro godinu i po otkad je konstituisana nova vladajuća većina. Novi Tužilački savjet (TS) je tek prethodne sedmice napravio prvi korak ka mogućoj reformi državnog tužilaštva. Stiče se utisak da je taj organ tek počeo da radi, iako zakonodavnoj vlasti, koja je formirala novi savjet, prijeti osnivanje neke nove većine.\nNakon što je istekao mandat Draženu Buriću, Tužilački savjet nije mu dao povjerenje da još šest mjeseci vrši dužnost vrhovnog državnog tužioca i predsjedava tim tijelom. Za njega su glasali predstavnici tužilačke organizacije u Savjetu, ali to nije bilo dovoljno. Na predlog advokata Siniše Gazivode, člana TS iz reda uglednih pravnika, gotovo jednoglasno izglasana je viša tužiteljka Maja Jovanović za vršiteljku dužnosti Vrhovnog državnog tužilaštva (VDT). Što se tiče Dražena Burića, ostaje da se Skupština odredi o njegovoj kandidaturi za VDT, koja se nalazi u proceduri.\nGazivoda tvrdi da je tužiteljku Jovanović izabrao sa spiska od 54 tužioca, koje im je Sekretarijat TS-a dostavio na uvid, a koji su imali zakonske uslove da obavljaju tu funkciju. Preporučile su je, kako kaže, njene profesionalne, ljudske i etičke reference. „Koliko je meni poznato tužiteljka Jovanović se u sudnici uvijek držala slova zakona i etičkih principa i to me je opredijelilo da je predložim“, pojasnio je Gazivoda.\nMaja Jovanović je od 2005. do 2013. godine radila u podgoričkom Osnovnom državnom tužilaštvu, nakon čega je unaprijeđena u tužiteljku Višeg državnog tužilaštva u Podgorici. Tamo je radila na predmetima mafijaških ubistava, razbojništava, šverca droge…\nKao osnovni tužilac, vodila je predmet u kome su 2009. godine osuđeni službenici Vrhovnog suda Dijana Vulović, Saša Vujošević i Žarko Ostojić zbog pronevjere više od 200.000 eura iz sredstava te institucije. Prošle godine, učestvovala je u procesu u okviru koga je sedam osoba obuhvaćeno naredbom o sprovođenju istrage zbog razbojništva u Nikšiću u kom je stradao Ljubiša Mrdak.\nU septembru prošle godine bila u fokusu javnosti kada je saslušala bivšeg direktora Uprave policije i aktuelnog savjetnika za bezbjednost predsjednika Crne Gore Veselina Veljovića. Slučaj je preuzela od Osnovnog državnog tužilaštva, koje nije bilo sigurno u svoju nadležnost. Veljović je saslušan u vezi sa sumnjom da je počinio krivično djelo kada je u autorskom tekstu pozvao građane da se masovno okupe, a policajce da odbiju pojedina naređenja prilikom ustoličenja Joanikija za mitropolita crnogorsko-primorskog. Ona ga je tada ispitala po hitnom postupku.\nVodila je i istražne postupke u vezi sa pucnjavom na Cetinju kada je 2019. godine ubijen Bogdan Milić, a ranjeno više osoba, Takođe, i za ubistvo Aleksandra Brajovića u Podgorici, za napad na šefa sprovodničke službe UIKS-a Miloja Pekovića, ali i za ubistvo Mitra Pejovića 2019. godine u Podogorici. Maja Jovanović je vodila i slučaj u vezi vođe „Škaljarskog klana“ Jovana Vukotića, koji se u februaru 2020. godine našao u pritvoru zbog sumnje da je učestvovao u pokušaju ubistva sugrađana Vojina Stupara i Miloša Radonjića.\nMaja Jovanović nije odgovorila na pitanja Monitora o svojim prvim potezima na čelu VDT-a. Ranije je kazala da je kao karijerni tužilac uvjerena da će opravdati očekivanja. „Ovim izborom ukazana mi je velika čast i to je sve što u ovom trenutku mogu da kažem“, istakla je Jovanović.\nOčekivanja od nje su velika. Kako od političara koji su izglasali novi Tužilački savjet, tako i od strane građana. Najveće očekivanje je da rad tužilaštva iznjedri kvalitetnog kandidata za vrhovnog državnog tužioca koji bi mogao dobiti potrebnu većinu u Skupštini.\nPrema nezvaničnim informacijama iz tužilačke organizacije, očekuje se da se pred Tužilačkim savjetom već sljedeće sedmice nađe predlog za penzionisanje Glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića i njegova smjena po tom osnovu. Osim Katnića, članovi Savjeta treba da dobiju i spisak sa imenima još nekoliko tužilaca, koji imaju uslove za ostvarivanje prava na starosnu penziju i odlazak sa funkcije. Katnić je prošle godine više puta ponovio da nema uslove za odlazak u starosnu penziju, već da može da radi dok ne napuni 66 godina.\n„Korjenite promjene“ u tužilačkoj organizaciji najavio je i potpredsjednik tehničke Vlade Dritan Abazović. Ističe da nova VD VDT poseban naglasak treba da stavi na snažnu borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nSekretar u Ministarstvu pravde, ljudskih i manjinskih prava Andrej Milović, koji je sa te pozicije imenovan u Tužilački savjet, od Jovanovićeve očekuje da pristupa u skladu sa Ustavom i zakonima, i da kroz saradnju sa novoizabranim Tužilačkim savjetom donosi najbolje odluke u javnom interesu. Tvrdi da je i ranije čuo za državnu tužiteljku, ali je lično nije poznavao. Njena biografija je, kaže, bila presudna da joj da glas za izbor na tu funkciju.\n„Legalista sam i vjerujem da samo depolitizovane institucije mogu dati puni doprinos vladavini prava i evropskom putu Crne Gore. Oohrabruje me činjenica da je na čelu VDT-a izabrana osoba iz reda državnih tužilaca, na čiju dosadašnju karijeru nije bilo primjedbi. Ovim izborom joj je pružena prilika da sa više instance takav kredibilitet i potvrdi“, kazao je Milović za Monitor.\nVeć sljedeće sedmice mogli bismo vidjeti da li je izbor Maje Jovanović prvi korak ka reformi tužilaštva. Ili – kako smo to gledali u novoj vladajućoj većini – promjena kadrova, ali ne i sistema.\nHRA: Jovanović da postavi disciplinske tužioce\nIzvršna direktorica Akcije za ljudska prava (HRA) Tea Gorjanc-Prelević kazala je Vijestima da Maja Jovanović „ima obavezu da u skladu sa članom 105 Zakona o državnom tužilaštvu, obavijesti TS o svim tužiocima i tužiteljkama, koji ispunjavaju uslove za prestanak tužilačke funkcije”.\n„Ona treba da pokrene postupak formiranja komisija, čiji je zadatak utvrđivanje disciplinske i etičke odgovornosti tužilaca. Prvo treba da sazove Konferenciju državnih tužilaca na kojoj će biti izabran predsjednik Komisije za praćenje primjene Etičkog kodeksa iz reda članova TS-a, koji nijesu državni tužioci, da bi mogle da se razmatraju pritužbe. Trebalo bi da predloži Tužilačkom savjetu kandidate za članove Disciplinskog vijeća”, navela je Gorjanc-Prelević.\nOna je naglasila da je obaveza TS-a da u narednih 15 dana izabere disciplinskog tužioca i njegovog zamjenika i to na osnovu dva podnijeta predloga – sa sjednice Vrhovnog državnog tužilaštva i ministra pravde, odnosno, trenutnog koordinatora tog Ministarstva.\nKatnić advokatima povrijedio ljudska prava\nOsnovni sud u Podgorici, po njihovoj tužbi donio je pravosnažnu presudu da je Specijalno državno tužilaštvo povrijedilo osnovna ljudska prava advokatima Goranu Rodiću, Siniši Gazivodi (članu TS) i Mariji Radulović, navodi se u njihovom zajedničkom saopštenju. Navode da su mediji detaljno izvještavali o saopštenju i pratećem dokumentu pod nazivom „Specijalno državno tužilaštvo predstavlja oblike specijalnog rata”, kojim je Katnić povrijedio njihova prava.\nSpecijalno tužilaštvo je tada u javnost izašlo sa ocjenom da se protiv njega i Glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića vodi „specijalni rat”, kako bi se tužilaštvo „spriječilo da kroz istražni postupak pribavi dovoljno kredibilne dokaze“. Na osnovu komunikacije Rodića, skinute sa njegovog zaplijenjenog telefona, tužilaštvo je izvuklo zaključak da su advokati u međusobnoj, kao i u koordinaciji sa dijelom medija, uložili napore da diskredituju ključnu ličnost u procesu za državni udar, svjedoka saradnika Sašu Sinđelića, ali i lik i djelo tužioca Katnića.\n„U sudskom postupku pravosnažno je utvrđeno da je SDT takvim nezakonitim postupanjem advokatima Goranu Rodiću, Siniši Gazivodi i Mariji Radulović povrijedilo osnovna ljudska prava i to: pravo na psihički (duševni) integritet, pravo na čast, pravo na ugled, pravo na zaštitu privatnog života, pravo na dostojanstvo i pravo na prepisku i lične zapise, kao prava ličnosti. Znači, pravosnažno je utvrđeno da su nam povrijeđena osnovna ljudska prava zaštićena Ustavom, Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i zakonom“, navodi se u saopštenju advokata.\nKatnić je reagovao na presudu i izrazio sumnju zašto se objavljuje u ovom trenutku. Tvrdi da je zbog nezapamćene medijske i svake druge satanizacije Specijalnog državnog tužilaštva, u skladu sa zakonom javnost obaviještena o činjenicama.\n„Međutim, u ovom trenutku ističe se odluka u građanskom, odnosno parničnom postupku, kojom je sud našao da je na taj način došlo do povrede ljudskih prava ovih lica i ja ovom prilikom pitam sud, ova lica i javnost da li su meni prekršena i povrijeđena ljudska prava kada protiv istine, etike, morala i svih ostalih civilizacijskih tekovina predstavnik jednog moćnog preduzeća i pomenuta advokatska kancelarija me prikazuju kao korumpiranu osobu“, pitao je glavni specijalni tužilac.\nDRAGINJA VUKSANOVIĆ STANKOVIĆ, NOVA LIDERKA SDP-a: Ko je gazda u kući\n„Zar neko može pomisliti da se mogu na bilo koji način miješati u posao supruga i obrnuto…“, insistira nova predsjednica SDP. Problem je ipak kompleksniji\n„Ja odgovaram građanima, a ne suprugu“. Kada je početkom aprila poslanica Socijaldemokratske partije Draginja Vuksanović Stanković stavila potpis na Sporazum za budućnost, koji su tokom građanskog protesta “Odupri se – 97.000” potpisali poslanici opozicije i predstavnici pokreta “Odupri se”, tu njenu izjavu citirali su brojni mediji u regionu kao, u najmanju ruku, neobičnu vijest. Razlog: Sporazumom se tražila i ostavka njenog supruga vrhovnog državnog tužioca Ivice Stankovića.\nVuksanović Stanković taj potez objasnila je kao rezultat političke principijelnosti: „Mene su na izborima birali građani, a ne vrhovni državni tužilac… Nadam se da sam ovim potpisom doprinijela rađanju nove političke svijesti u Crnoj Gori, jer samo na krilima takve Crne Gore možemo donijeti promjene neophodne za bolji život i budućnost naših građana i naše djece”.\nPotpisnici Sporazuma tražili su ostavke, pored ostalih, Milu Đukanoviću i Dušku Markoviću.Sporazum je ostao mrtvo slovo na papiru, protesti su utihnuli, a od prozvanih niko nije podnio ostavku. Njen suprug Ivica Stanković i dalje je jedan od nosećih stubova Đukanovićevog režima.\nPo drugi put, Draginja Vuksanović Stanković skrenula je pažnju na sebe nedavno, kada je izabrana za predsjednicu Socijaldemokratske partije. Pored ostalog i zbog logičnog pitanja kako će se nositi s teretom izbora između ličnog, porodičnog i javnog interesa. Ustvari, kako će kao supruga vrhovnog državnog tužioca moći da realizuje ambiciozni program koji je najavila i kao kandidat za predsjednicu SDP-a i nakon izbora za predsjednicu te stranke. Partija koja loše prolazi na izborima, tek treba da vrati opozicioni krediblitet. To ne može ako ne uđe u permanentan i radikalan sukob sa režimskim institucijama kakvo je tužilaštvo njenog supruga. I ako se ne bude mijenjala iznutra.\nPROČITAJTE VIŠE U ŠTAMPANOM IZDANJU MONITORA OD 5. JULA\nSlučaj Ivana Brajovića, predsjednika skupštIne crne gore: Nesalomivi vršilac dužnosti\nI u najzabačenijim selima osjetili su potres koji je izazvala političko-korupcionaška afera Koverta&Atlas. I koja traje više od mjesec. Nije ga osjetio predsjednik crnogorskog parlamenta Ivan Brajović iako službuje u njegovom epicentru. To je priznao prije nekoliko dana u intervjuu Glasu Amerike: „Crnu Goru ne drma nikakva afera!“ I za svaki slučaj, po staroj navici, ogradio se da ne želi da se bavi poslovima drugih državnih organa. On savršeno zna da u Crnoj Gori bolje prolaze oni koji ćute nego koji nešto zucnu protiv vođe.\nPredsjednik Atlas grupe Duško Knežević, koji je i lansirao aferu, pozicionirao je Brajovića u fokus javnosti. Prema našim izvorima, propisno je uzdrmao predsjednika parlamenta.\n„Odbjegli bankar“ našao je modus da predsjedniku crnogorskog parlamenta postavi nekoliko, izgleda, nezgodnih pitanja. Da to dođe do javnosti nisu mogli da spriječe ni terazijski, novosadski, sarajevski i domaći branitelji lika i djela Mila Đukanovića i ostalih aktera afere.\nReagujući na Brajovićeve dijagnoze o aferama Atlas&Koverta” Knežević je priupitao Brajovića:\nPrvo, da objasni kako je zatvorio svoje obaveze prema Atlas banci, nastale po osnovu višegodišnjih dugovanja na kreditnim karticama koje nije vraćao? Drugo, kako je godinama držao depozite Javnog preduzeća Aerodromi Crne Gore u Atlas banci i koji je aranžman povodom toga imao? Treće, zašto je ušao u sukob sa svojim partijskim drugom, direktorom Aerodroma Danilom Orlandićem oko depozita u Atlas banci? Četvrto, da Brajović objasni kako je njegova zemlja u Bjelopavlićima završila u rukama jednog od „naših uhapšenih vozača, koji je ni kriv ni dužan držan u pritvoru, dok su pokušavali da ga lažno optuže da je učestvovao u pranju novca za Demokratski front“.\nKnežević je istovremeno obznanio navodno saznanje da je predsjednika Skupštine Brajovića ucijenio predsjednik države Milo Đukanović, „jer su mu specijalni tužilac i policijski tim uzeli dosije kartica i računa iz Atlas banke, kao i podatke o prodaji zemlje“, koja mu je, kako reče Brajović, porodično nasljeđe. U prevodu – Knežević je Brajovića unaprijedio u vršioca dužnosti koje mu odredi Đukanović.\nKnežević je nastavio da i dalje propituje Brajovića, reagujući na njegove tvrdnje da od 2013. godine prema Atlas banci nema nikakvih dugovanja. ,,Da li će g. Brajović upoznati javnost sa visinom duga, dati izvode sa svog računa, saopštiti koliko je kasnio sa plaćanjem i detaljno objasniti način na koji je izmiren dug?”\nKnežević je zatražio od Brajovića da objasni kako je zatvorio obaveze kod Atlas banke po osnovu ,,višegodišnjih dugovanja na karticama koje nije vraćao”. Pozvao ga je i da upozna građane Crne Gore sa donacijama njegovoj partiji.\nVijesti su u međuvremenu otkrile da je predsjednik Skupštine i lider Socijaldemokrata skrivao ,,višegodišnja dugovanja” Atlas banci, za koja je kazao da su izmirena nakon što ga je prozvao njen vlasnik Duško Knežević.\nU imovinskim kartonima Brajovića, objavljenim na sajtu Agencije za sprječavanje korupcije, nije evidentirano da je do 2013. imao kredit kod Atlas banke, niti minuse na kreditnoj kartici. U Brajovićevim imovinskim kartonima navode se dugovanja po godinama, a nigdje nema onih prema Atlas banci, objavile su Vijesti.\nDemokratski front pozvao je predsjednika Skupštine da urgentno odgovori na pitanja koja mu je izdiktirao Duško Knežević. U Frontu smatraju da te optužbe Kneževića predstavljaju još jedan od krunskih dokaza da je ,,ovaj NATO tajkun izgleda korumpirao svaku instituciju sistema koje se ovih nedjelja pred našim očima urušavaju kao kula od karata”.\n,,Zato je veoma važno da Ivan Brajović odgovori da li mu je višegodišnja dugovanja na kreditnim karticama pokrivao Duško Knežević i od čijih to sredstava? Kakav je i s kim aranžman imao Ivan Brajović da bi depozite JP Aerodromi Crne Gore držao u Atlas banci ? Za koliki je iznos profesor Knežević kupio zemlju u Bjelopavlićima na molbu Ivana Brajovića i kako je ta zemlja prepisana Kneževićevom vozaču koji je odbio da lažno svjedoči protiv DF-a? Ukoliko Ivan Brajović ne odgovori konkretno na postavljena pitanja biće veoma jasno da je nedostojan vršenja funkcije predsjednika Skupštine, i da pod pritiskom specijalnog državnog tužioca i Mila Đukanovića pokušava zaustaviti nezaustavljive demokratske procese”, upozorili su iz DF-a.\nPod pritiskom opozicije, Brajović je ipak zakazao vanrednu sjednicu parlamenta za 21. februar na kojoj će se raspravljati o predlogu zaključaka opozicije povodom afere Koverta&Atlas. Zahtjev za njeno održavanje potpisalo je 28 opozicionih poslanika.\nJavnost s velikim interesovanjem očekuje raspravu na tom zasjedanju, zbog kojeg Brajović vjerovatno ima noćne more.\nSada se mnogi pitaju kako će opozicionim poslanicima predsjednik parlamenta objasniti sve ono za što ga proziva Knežević. Posebno zbog toga što se Brajović nikad nije ustručavao od toga da sam sebe uzdiže u moralne visine. Kada ga je dopalo da u novembru 2016. godine postane predsjednik Skupštine Crne Gore skromno je sebe opisao ovako: ,,U julu 1989. u ovoj istoj sali izabran sam za potpredsjednika parlamenta. Siguran sam da u tih 27 godina nijesam napravio potez kojeg bih se zastidio”.\nMožda se nekih detalja iz svoje političke biografije nije nikad postidio, ali bi ove kojima mu Knežević ukrašava biografiju morao, ako ništa drugo, negdje u samoći skenirati moralnim istinomjerom.\nBrajović je i ranije bio umiješan u nekoliko afera. Kao ministra policije zbog afere Limenka, krivičnu prijavu protiv njega i bivšeg direktora Uprave policije Veselina Veljovića podnijela je Demokratska Crna Gora zbog krivičnog djela nesavjestan rad u službi. Preciznije, optužujući ih da su omogućili Acu Đukanoviću, bratu Mila Đukanovića, da dobije deset i po miliona eura na štetu poreskih obveznika. Mnogi trvrde da je to bio udžbenički primjer dogovorene korupcije. Rezultat – Brajović i Veljović su oslobođeni zbog zastare.\nPredsjednik SD je zapaženo mjesto imao i u aferi Ramada. Njegov iskaz na sudu, „da mu ne pada na pamet da skupove njegove partije plaćaju državni organi”, ocijenjen je kao neistinit, pošto je nesumnjivo utvrđeno i pravosnažno potvrđeno, na osnovu materijalnih dokaza i nalaza sudskih vještaka, upravo suprotno – da su novcem iz njegovog Ministarstva saobraćaja plaćani osnivački skupovi njegove partije.\nBrajović je, prije trideset godina, bio jedan od vatrenih promotera tzv. antibirokratske revolucije, koji su na ulici osvojili visoke državne i partijske pozicije i kada je u Crnoj Gori uspostavljena vlast odana Slobodanu Miloševiću. Među njima je bio i Milo Đukanović, jedan od glavnih aktera afere Koverta&Atlas. Da je Knežević poštedio Đukanovića, možda bi i Brajović mogao mirno da spava.\nSada, pošto se sve zakuvalo do ključanja, biće zanimljivo vidjeti kako će se Brajović ponijeti prema predsjedniku Crne Gore. Koga je u zvijezde okivao uoči posljednjih predsjedničkih izbora.Tada je ponosno likovao da je jednoglasna podrška Socijaldemokrata Đukanoviću „rezultat zajedničkog istrajavanja svih progresivnih snaga u našoj državi na vrijednostima nezavisne, građanske, multietničke, evropske i evroatlanske Crne Gore”.\nBrajović je tokom tzv. antiborokratske revolucijena titogradskim ulicama uzvikivao „Ostavke, ostavke, ostavke…“ Odzvanja li mu to sad u ušima i da li će se njemu, Đukanoviću i njihovoj ostaloj družini iz tog i ovog vremena sve to vratiti kao bumerang zbog afere Koverta&Atlas?\nSvi su izgledi da je u toku druga antibirokratska revolucija.


ZBOG ZLOUPOTREBE POLOŽAJA: Načelnik općine Bugojno Hasan Ajkunić nepravosnažno osuđen na 10 mjeseci zatvora! - GlobalCir\nVIDEO: Jedna od najljepših malih biblioteka svijeta nalazi se unutar 110 godina starog stabla! - hace 1 minuto ago


Mandić: Građani, uozbiljite se, možemo doći do italijanskog scenarija | MONDOBA\nMandic Gradjani uozbiljite se mozemo doci do italijanskog scenarija\n10. August, 12:38\nMandić: Građani, uozbiljite se, možemo doći do italijanskog scenarija 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n31.07.2020. / 15:52 15:54\nAutor SRNA 31.07.2020. / 15:52 15:54


Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju | Forum Krstarice\nPrilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\n22.02.2008 u 22.18 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\n(pogledajte snimak !)\n"Upravo ti navijači, opijeni liberalnim obećanjima, ispraćali su na onaj svijet marionetu Zapada, Zorana Đinđića - čovjeka koji je uništio legendarnu srpsku vojsku i sigurnosne službe, čovjeka koji je Haagu predao heroje srpskog otpora u zamjenu za apstraktnu ekonomsku pomoć i koji je za to dobio zasluženi metak."\nSjomin je opisujući pristaše Zorana Đinđića rekao da je "ta Srbija glasala za Tadića koji na dan nacionalne žalosti nije našao ništa pametnije za raditi nego da otputuje u Rumunjsku." U svom prilogu je rekao da je "na kraju krajeva moguće smisliti tisuću opravdanja zašto se ništa ne poduzima, ali je ustvari sve vrlo jednostavno: ili se suprotstavljaš ili se pokoravaš, šutiš i smiruješ“.\nMnogi su prilog shvatili ne samo kao opravdanje nasilja koje je izazvalo ogromna razaranja i ljudske žrtve, nego i opravdanje ubojstva Zorana Đinđića, odnosno poziv Srbima da ubiju i svog predsjednika Tadića.\nRuske agencije navode da srpsko veleposlanstvo u Moskvi već od ruske državne televizije zatražilo službeni stenogram Sjominovog teksta kako bi na temelju njega uložila prosvjed.\nU Srbiji je Liberalno-demokratska partija (LDP) izdala priopćenje kojim se stavovi u komentaru dovode u vezu s bliskošću ruske vlade i premijera Vojislava Koštunice, a od predsjednika Tadića i ministra vanjskih poslova Vuka Jeremića traži da od Moskve zahtijevaju službenu ispriku.\nKomentar je izazvao negodovanje i u samoj Rusiji, gdje je Sergej Grizunov, urednik "Novog ruskog slova" i bivši dopisnik agencije RIA iz Beograda, rekao kako poziv za ubojstvo Tadića može dovesti do "preispitivanja rusko-srpskih odnosa", a da je ruska državna televizija dala "neprocjenjivu uslugu kosovskim teroristima koji sada imaju odriješene ruke"\n22.02.2008 u 22.19 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\n"Dobio zasluženi metak..." Ovakvu definiciju nisam čuo na Srpskoj.... ????\n22.02.2008 u 22.36 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\npa na srpskoj neces ni da cujes oni mnogo postuju lik i delo pokojnog dr Djindjica sledi u nastavku delo :\n"Zorana Đinđića - čovjeka koji je uništio legendarnu srpsku vojsku i sigurnosne službe, čovjeka koji je Haagu predao heroje srpskog otpora u zamjenu za apstraktnu ekonomsku pomoć"\na za lik neznam\na covek koji je nastavio delo pok. premijera treniutno figurira kao predsednik drzave Srbije posto je ranije vec bio ministar vojni\n22.02.2008 u 22.38 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\na oni su onda zasluzeno grcali u bedi, grejuci se samo spiritus vodkom umesto klope. onako, bedno, jelte\n22.02.2008 u 22.39 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nA je li nesto pogresio ili slagao?\n22.02.2008 u 22.40 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nSrbija u zasluzenom tunelu..\n22.02.2008 u 22.41 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nRus ili je lud ili pijan ili zna nesto sto mi ne znamo.:rolleyes:\n22.02.2008 u 22.42 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nZnate šta, hapsila bih vas. Definitivno bih vas hapsila, zbog širenja ovakvih vesti, zbog mržnje koju sejete prema svemu što ne liči na Vojislava Šešelja i Aleksandra Vučića, zbog bolesnog osećanja šovinizma koji posedujete, zbog milion stvari koje su sve samo ne pozitivne.\nOvako počinje ludilo. Ovako kreće ta bolesna mržnja prema svemu što ne liči na vas - radikale u najgorem mogućem smislu te reči.\nZaista mi izazivaju mučninu ovakvi tekstovi. Imate li vi bilo kakve ideje osim ovih u kojima se preti ubistvima političkim neistomišljenicima. Imate li uopšte ideju kako je dobro ne ubiti Srbina?\n22.02.2008 u 22.43 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nSamo idiot bi to shvatio kao poziv za ubistvo tadića\n@ Aleksandre, svaka ti "čast" kakvu propagandu širiš\nZnate šta, hapsila bih vas. Definitivno bih vas hapsila, zbog širenja ovakvih vesti,\nДакле, без захебације. Ово је рекао у ТВ програму уживо новинар руске ТВ.\nНисам ја. Чак шта више зачуђен сам.\nA ja bih vama svima zapadnim dupelizcima koji su nas BOMBARDOVALI I UZELI KOSOVO isto ...................................\n22.02.2008 u 22.44 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nПраво да кажем ово је пренета вест и зачуђен сам коментаром.\nЖали се русима и хрватима...\n22.02.2008 u 22.45 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nМене плаши оно друго...:-(\nСа друге стране, мало ли су пучева правили Руси..\n22.02.2008 u 22.46 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nSve je rekao tačno i za vojsku i za marionete i za metak\nDruga stvar što neki imaju problema sa kultom ličnosti\nSale, ako si , a vidim da jesi, ovo skinuo sa hrvatskog sajta, apsolutno verujem da je to i napisano...i to ruski novinar...kad bi se zezali....Hrvati su ...pa hrvati, da ne psujem. Dakle njihovim podmetačinama i mržnji prema nama nema ravne.:mad:\n22.02.2008 u 22.47 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nreche lik sa takvim avatarom\nJedino je malo Milosevica preuvelicao,al mu necemo zameriti zbog ostaliih komentara.\n22.02.2008 u 22.48 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nK'o što već rekoh...'rvatska posla...\nСандрина.... кликни на линк, када се отвори имаш снимак Руса који отворено каже оно што је написано, са титловима на енглоском.\nДАКЛЕ: ПОГЛЕДАЈТЕ ЛИНК И ИМА СНИМАК РУСКОГ НОВИНАРА!\n22.02.2008 u 22.49 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nnajbolje da ne znaju\nI šta je tu smešno? Je li smešno što je ubijen Zoran Đinđić? Je li smešno što je sinoć onaj momak poginuo u američkoj ambasadi, je li smešno uvek kad pogine neki Srbin, ili se smeješ kad ginu i drugi?\n22.02.2008 u 22.50 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nMa to su 'rvati fotošopovali...ništa ja njima ne verujem pa i ako pričaju ruski...\n22.02.2008 u 22.52 - Prilog ruske državne televizije skandalizirao službenu Srbiju\nJeste reko sve sem poziva na ubistvo Tadica,usta mu se pozlatila.\nНовинар је рекао за Ђинђића "испоручио Милошевића развалио легендарну Српску војску и добио заслужени метак"


26. januar – Svjetski dan obrazovanja o zaštiti životne sredine – NVO Natura – Kolašin\n26. januar – Svjetski dan obrazovanja o zaštiti životne sredine\nPiše: Bojana Živković\nPrva Konferencija UN o životnoj sredini održana u Stokholmu 1972. godine bila je zamajac koji je pokrenuo društvo na globalnom nivou da deluje u pravcu menjanja svesti o stanju u životnoj sredini, o načinu korišćenja resursa, zagađivanju i njegovim posledicama i potrebi da se spreči dalje degradiranje životne sredine. Na ovoj konferenciji je usvojena deklaracija kojom se naglašava potreba za obrazovanjem o zaštiti životne sredine. Tri godine kasnije, od 13. do 22. oktobra, Beograd je u okviru programa Ujedinjenih nacija ugostio predstavnike sedamdesetak država na Međunarodnom seminaru o obrazovanju o zaštiti životne sredine. Kao rezultat ovog seminara objavljena je „Beogradska povelja“, dokument koji postavlja ciljeve i osnovne smernice programa obrazovanja o životnoj sredini na globalnom nivou.\nOvaj događaj je izazvao velika očekivanja u svetu, međutim tek osamdesetih godina, kada se Amerika uključila osetio se pomak. Usledile su brojne inicijative, direktive i međunarodni ugovori kojima se pitanje zaštite životne sredine stavlja u obavezujuće okvire. Osim toga, kontinuirano raste svest i zabrinutost za stanje u životnoj sredini. Ljudi su osetili potrebu da budu informisani, svesni i obrazovani po ovom pitanju. Počele su se sprovoditi razne akcije širom sveta koje doprinose smanjenju zagađenja, uštedi energije i čuvanju resursa.\nNa inicijativu Ujedinjenih nacija, nakon beogradskog Seminara, uspostavljen je 26. januar kao Svetski dan obrazovanja o zaštiti životne sredine. Cilj obeležavanja ovog datuma je ukazivanje na ekološke probleme na svim nivoima i poziv građanima i vladama da zajedno rade na podizanju svesti o potrebi očuvanja i zaštite životne sredine.\nŠta podrazumeva obrazovanje o zaštiti životne sredine? Ono podrazumeva poznavanje prirodnih i društvenih nauka potrebnih za razumevanje i rešavanje ekoloških izazova, ali i formiranje novog sistema vrednosti čoveka u odnosu na prirodu i okruženje, zasnovanog na redefinisanim moralnim principima.\nGlavni cilj ekološkog obrazovanja je naučiti ljude da u interesu svog opstanka moraju poštovati zakone i zahteve prirode, a ona će im bogato uzvratiti. Ne budemo li počeli da poštujemo te zahteve i ne samo poštujemo, nego stavljamo ispred profita, bićemo na velikom gubitku. Važno je biti svestan ekološke štete koju je pretrpela naša planeta, ali još je važnije shvatiti da je promena moguća. Neophodno je naučiti svakog čoveka da i male akcije imaju pozitivan uticaj na životnu sredinu, i da taj uticaj najčešće nije mali koliko oni misle.\nObrazovanje o zaštiti životne sredine propagira svest, znanje, vrednosti, stavove i veštine u svakom pojedincu. Uči ga da poštuje okolinu kroz saradnju u rešavanju ekoloških problema na lokalnom, nacionalnom i međunarodnom nivou, da razmišlja o predstavljanju i rešavanju ekoloških problema sa kojima se susreće u svom okruženju, ali i da bude svestan problema koji se javljaju u udaljenim mestima i da razume da su to i njegovi problemi zbog povezanosti svih sistema na Zemlji.\nEkološko obrazovanje se oslanja na kritičko mišljenje, konstruktivno i kreativno rešavanje problema i efikasno donošenje odluka i uči nas da problemima pristupimo sa više različitih strana da bi sagledali širu sliku.\nPotrebno je uskladiti sve interakcije između čoveka i životne sredine sa principima održivog razvoja što će omogućiti da danas imamo kvalitetan život u prirodnom okruženju, ali i da se takvo okruženje sačuva za buduće generacije. Iako mi ne znamo kakve će biti potrebe budućih generacija, jer će već deca koja se danas rađaju odrastati u svetu veoma drugačijem od onog u kome mi danas živimo, znamo da će nedostatak resursa i zagađenje značajno uticati na njihove mogućnosti.\nU Povelji se naglašava da je čovek tvorac svog okruženja u šta ulaže svoje intelektualne, moralne, društvene i duhovne snage. U dugoj evoluciji ljudske rase na ovoj planeti, zahvaljujući ubrzanom razvoju nauke stvorene su razne prednosti kojima je čovek unapredio svoje postojanje, ali u slučajevima pogrešnog ili nemarnog postupanja napravljena je ogromna šteta kako samom čoveku tako i njegovom okruženju. Već sada vidimo da su se umnožili dokazi o štetama koje je čovek napravio prirodi u mnogim delovima planete: postoji opasan nivo zagađenja vazduha, vode, zemljišta što je uticalo i na živa bića i narušilo ekološku ravnotežu, dovelo do iscrpljivanja resursa i ozbiljnih štetnih uticaja na fizičko, mentalno i socijalno stanje čoveka.\nPovelja dalje kaže da su ljudi pogon društvenog napretka, stvaraju društveno bogatstvo, razvijaju nauku i tehnologiju i stalno transformišu životnu sredinu. Dostigli smo trenutak u istoriji kada moramo oblikovati naše akcije širom sveta, tako da one nemaju negativni uticaj na okolinu. Neznanje i ravnodušnost može izazvati ogromnu i nepopravljivu štetu životnoj sredini od koje zavise naši životi i dobrobit. Nasuprot tome, sa malo većim znanjem i mudrijim akcijama možemo postići za sebe i svoje potomstvo bolji život u zdravom i lepom okruženju.\nJedan od načina da učite o zaštiti životne sredine je upravo praćenje EkoBloga, gde se, kao što možete videti, grupa entuzijasta trudi da vam približi najrazličitije teme iz ove oblasti.\n26/01/2020 /by Mikan Medenica\nTags: 26 januar, featured\nhttp://nvonatura.me/wp-content/uploads/2020/01/Picture2-13.png 560 600 Mikan Medenica http://nvonatura.me/wp-content/uploads/2018/03/logo-natura-OK2.png Mikan Medenica2020-01-26 17:09:232020-01-26 17:09:2326. januar – Svjetski dan obrazovanja o zaštiti životne sredine


Usvojen izvještaj o istraživanju stanja bezbjednosti u Banjaluci | BL Portal\nUsvojen izvještaj o istraživanju stanja bezbjednosti u Banjaluci\n27. Juna 2019. 15:26\nForum za bezbjednost građana Grada Banje Luke usvojio je danas izvještaj o istraživanju stanja bezbjednosti na području grada, prema kojem je velika većina građana zadovoljna stanjem bezbjednosti u gradu.\nPredsjednik Foruma za bezbjednost građana Radislav Jovičić je precizirao da ovaj izvještaj predstavlja prvu stepenicu ka izradi strategije bezbjednosti grada Banjaluka.\nU izvještaju se nalazi i anketa u kojoj su građani odgovarali na 17 pitanja iz isto toliko oblasti. Analiza bezbjednosti je rađena po različitim osnovama, a prema krajnjim rezultatima, građani Banje Luke su, u velikoj mjeri, zadovoljni stanjem bezbjednosti – rekao je Jovičić.\nOn je dodao da postoji manji procenat građana koji nije zadovoljan stanjem bezbjednosti i najavio da će se forum ozbiljno time baviti.\nRazmatraćemo sve primjedbe koje su građani dali i uputićemo nadležnim institucijama dopis u kojem ćemo tražiti način kako riješiti te probleme, te da se procenat nezadovoljnih svede na najmanju moguću mjeru. Takođe, evidentno je da se sve veći broj građana ukuljučuje u rješavanje problema i nas članove foruma veoma raduje ta činjenica – zaključio je Jovičić.\nUznemirujuća fotografija obišla svijet: Otac i kćerka migranti u zagrljaju smrti\nSandra Jošić: Ubice Damira Ostojića kazniti najstrožom kaznom