Saopćenja za javnost | BH novinari | Page 5\nBH novinari: Osuda upada u redakciju Faktora i prijetnji upućenih novinarima ovog portala\nPosted by Milica Andrijasevic 15 Aprila, 2020 0\nSarajevo, 15.04.2020. – Upravni odbor Udruženja/udruge BH novinari i Linija za pomoć novinarima najoštrije osuđuju upad u redakciju portala Faktor.ba...\nPosted by Milica Andrijasevic 13 Aprila, 2020 0\nSarajevo, 13.04.2020. – Upravni odbor Udruženja /udruge BH novinari poziva medijske poslodavce u BiH, vlasnike medija i članove uprave da zaustave...\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i sigurnosti novinara, koja broji više od 8,200 članova i članica, snažno osuđuje...\nSarajevo, 13.04.2020. – Od sredine ovog mjeseca Udruženje/udruga BH novinari će početi sa pružanjem besplatne psihološke podrške novinarima, blogerima,...\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i sigurnosti novinara, koja broji više od 8.200 članova i članica, oštro osuđuje...\nPosted by Milica Andrijasevic 7 Aprila, 2020 0\nSarajevo, 07.04.2020. – Upravni odbor Udruženja/udruge BH novinari javno zahtijeva od Vlade Republike Srpske i Vlade Federacije BiH da osiguraju...\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i sigurnosti novinara, koja zastupa više od 8.200 članova, izražava svoju zabrinutost...\nSarajevo, 03.04.2020. – Upravni odbor Udruženja/udruge BH novinari javno zahtijeva od gospođe Sebije Izetbegović, direktorice Kliničkog centra...\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i sigurnosti novinara, koja zastupa više od 8.200 članova, oštro osuđuje hapšenje i...\nPosted by Milica Andrijasevic 31 Marta, 2020 0


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / "Kočijaš" nam šalje nove signale?\nNovi signali, u vidu radio-talasas, iz svemira ukazuju da postoji zivot u sazvežđu "Kočijaš"\nIako postoje mišljenja da bi kratki radio talasi mogli biti prirodna astrofizička pojava, pojedini naučnici smatraju da ne treba isključiti mogućnost da su njihovi tvorci tehnološki napredni vanzemaljci.\nNiz od šest novih signala, od kojih svaki traje po nekoliko milisekundi, otkrili su astronomi sa Univerziteta Mekil u Montrealu uz pomoć teleskopa "Grin bank" u Zapadnoj Virdžiniji i opservatorija Arecibo u Portoriku.\n- Otkrili smo šest dodatnih izboja radio-signala iz ovog izvora: pet uz pomoć teleskopa Grin bank na 2 gigaherca i jedan na 1,4 gigaherca iz opservatorije Arecibo, što je ukupno 17 signala iz istog izvora - objavljeno je u studiji Pola Šulca, u časopisu "Astrofizikal džurnal".\nGrin bank teleskop\nUtorak 27.12.2016. 20:58\nPoruke su sigurno psovke. Sta drugo od kocijasa...


"Učestalo se suočavamo sa atacima na medijske poslenike, odlučnije odgovoriti na opasnu klimu nasilja i netolerancije"\niz institucije ombudsmana saopšteno\nNažalost, došli smo u situaciju da više ne govorimo o kulturi dijaloga i toleranciji već o fizićkoj sigurnosti i opstanku onih koji drugačije pišu, misle ili govore", navodi se u saopštenju\n5098 pregleda\t0 komentar(a)\nZaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore (Ombudsman) Siniša Bjeković osudio je napad na glavnog urednika "Monitora" Esada Kočana uz riječi da su tu vijest primili sa zabrinutošću i razočaranjem što se kao društvo ovako učestalo suočavamo sa atacima na medijske poslenike, saopšteno je iz Institucije Ombudsmana.\nU saopštenju se dodaje da je Ombudsman istakao da se ovakvi slučajevi moraju efikasno procesuirati i do kraja istražiti jer je to jedini put da se odlučno i dugoročno izborimo sa pritiscima na slobodno novinarstvo koje je osnov svakog slobodnog društva i kao takvo nema alternativu.\n"Takođe, kao društvo moramo odlučnije odgovoriti i na opasnu klimu nasilja i netolerancije koja je zavladala u Crnoj Gori, a kojoj svjedoči i predmetni događaj ali i informacija o napadu na mladića iz Gusinja. Nažalost, došli smo u situaciju da više ne govorimo o kulturi dijaloga i toleranciji već o fizićkoj sigurnosti i opstanku onih koji drugačije pišu, misle ili govore", navodi se u saopštenju.\nIz Institucije Ombudsmana su kazali da sve inicijative koje vode stvaranju bezbjednijeg okruženja za rad novinara nadležni treba da sagledaju u što kraćem roku i ozbiljno se posvete što hitnijem rješavanju problema u ovoj oblasti.\nInstitucija zaštitnika ljudskih prava i slobodaOmbudsmanEsad Kočannapad na novinare\n26.09. 08:54 h\t2651\t65389\n26.09. 16:29 h\t88\t44766\n26.09. 07:30 h\t513\t44382\n26.09. 09:24 h\t2074\t42142\n26.09. 11:28 h\t2054\t38829


Partizan pobedio Metalac i otišao na “plus osam” – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Vesti > Partizan pobedio Metalac i otišao na “plus osam”\nPartizan pobedio Metalac i otišao na “plus osam”\nZanimljiva fudbalska predstava u Humskoj. Partizan je dominirao tokom celog meča, Metalac se branio, ali i pretio. Gosti su se nadigravali sa rivalom, a to im je polazilo za rukom u prvom poluvremenu, kada su uspeli da izjednače.\nU nastavku crno-beli su zaigrali mnogo bolje postigli dva gola i stigli do trijumfa.\nPrva prava prilika i gol. Crno-beli su poveli u sedmom minutu. Presečen je napad gostiju Jojić je sjajno poslao loptu ka Rikardu, koji je izašao sam ispred golmana. Lopta je išla ka mreži, međutim Bačkulja uspeva da je odbije, ali samo do Rikarda, koji iz drugog pokušaja pogađa gol.\nMetalac je dva minuta kasnije imao veliku priliku da izjednači, ali je pokušaj Stuparivića završio na prečci. Ipak, gosti su uspeli da izednače u 29. minutu.\nNakon velike greške Sinančevića, Stuparević se našao ispred golmana Petrovića i preciznim udarcem pogodio gol.\nPartizan je pokušao da do odmora ponovo povede, ali se gost uspešno branio.\nDrugo poluvreme donelo je agresivniju igru crno-belih. Napao je domaćin, stvarao šanse a do gola je doša sa bele-tačke u 52. minutu. Siguran sa jedanaest metara bio je Natho. Penalu je predhodila velika greška golmana Metalca, koji je loše prihvatio povratnu loptu. Rikardo mu je oduzeo, ovaj ga obario i sudiji je preostalo da pokaže na belu tačku.\nCrno-beli su želeli još, pritiskali su protivnika nekoliko stopostotnih prilika propustili su Jojić, Jović i Rikardo, ali je golman gostiju uspeo da odbrani svoju mrežu.\nPartizan je do trećeg gola stigao je u 68. minutu. Brza kontra koji je po sredini povukao Jojić, pratio ga je na levoj strani Natho. Jojić je ušao u kazneni prostor prosledio loptu do Natha koji pogaa praznu mrežu.\nJoš nekoliko prilika pre svega pred golom Metalca, ali nije bilo promene rezultata. Na kraju zaslužena pobeda crno-belih za nova tri boda.\n“Teško je, svaka utakmica je teška za pobediti. Ne znam koja je ova u poslednjih, mislim, 40 utakmica. Bilo je teško, mučio nas je Metalac. Nisu nam stvarali šanse, ali su nas mučili. Izmene su nam donele promene i zadovoljan sam”,rekao je Stanojević posle meča za TV “ArenaSport”.\nUprkos porazu, zadovoljan je bio i trener tima iz Gornjeg Milanovca Žarko Lazetić.\n“Čestitam Partizanu, napravili smo neke greške koje Partizan kažnjava su kvalitetni i dobri. Čekali su naše greške. Zadovoljan sam što smo došli ovde i igrali ovako, pritiskali smo na lopti. To može da bude optimistično za nas, jer smo u situaciji kakvoj jesmo, pošto se sve gleda kroz rezultat. Verujem da će ovo biti podstrek za nas za nastavaks sezone”,poručio je Lazetić.\nDmitrović: Demografska situacija je jeziva, mi nestajemo\nOLIMPIJA MILIANO – CRVENA ZVEZDA, UŽIVO: Loši crveno-beli postigli samo šest poena za četvrtinu\nODLOŽENA SKUPŠTINA SNS Umesto 13. biće održana 27. novembra\nNovember 8, 2021 014\nSAOBRAĆAJNA NESREĆA U BARU: Povređeni zet i tašta


Odgovornost izvođača radova za prokišnjavanje u vrtiću? (Video) | Sremska Televizija\nOdgovornost izvođača radova za prokišnjavanje u vrtiću? (Video)\nSremska Mitrovica Vesti | November 6, 2021\npreuzeta fotografija/ arhiva\nNa prvu informaciju da krov nedavno izgrađenog vrtića u Laćarku prokišnjava odmah je reagoavo Nadzor Gradske uprave koja je rukovodila izgradnjom objekta. Tačno je, kažu da je pala velika količina padavina, ali objekat je tek nedavno predat na upotrebu.\nNa pitanje kako je moguće da se desi ovakav propust, a objekat je još u garantom roku, izvođač radova, predstvnik firme “Modular” u prvi mah je pokušao da krivicu prebaci na projktanta, međutim na kraju reklo bi se, ipak priznanje propust u radu.\nOdmah su preuzete sve neophodne radnje kako bi se problem sanirao. Gradski čelnici su danas posetili ovaj vrtić kako bi se uverili da će posle svega, mališani imati adekvatne uslove za boravak u njemu. Prema rečima nadležnih, grad odgovornost traži u projektantu, jer nije predvideo mogućnost da se ovako nešto desi. Objekat je i dalje u garanciji, pa će izvođači radova, pored sanacija koje su izvršene, preduzeti i sve ostale mere koje su u njihovoj nadležnosti, da se ovakvi propusti ne bi ponovili.


May 2022 – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nD-moll pop hor i novi spot „Crna Goro lijepa“\nPodgorica, 31. maja 2022. D-moll pop hor, pod dirigentskom palicom profesora Saše Barjaktarovića, objavio je nedavno spot sa pjesmom „Crna Goro lijepa“ i osvojio sve simpatije publike i lavinu lijepih komentara. Ovu kompoziciju autora Dragana […]\nGlasovi Brda i Đude među najboljim evropskim pričama\nPriča o Ženskoj pjevačkoj grupi „Đude“ iz Kolašina „Survival – Voices of Hills“ (Opstajanje – Glasovi Brda) odlukom žirija Dana evropskog nasljeđa, Savjeta Evrope i Evropske komisije uvrštena je među jedanaest pobjednika na Konkursu za […]\nIzložba dokumenata „Arhivski odsjek Podgorica čuvar dokumenata koja pričaju o svome gradu“\nU izložbenom holu KIC-a „Budo Tomović“ 2.juna u organizaciji Državnog arhiva biće otvorena izložba dokumenata „Arhivski odsjek Podgorica čuvar dokumenata koja pričaju o svome gradu“ u 18 sati. Izložbu će otvoriti novinar i publicista Danilo […]\nMultidisciplinarni projekat “Domicijan u Kotoru”, kojim Opštinska javna ustanova “Muzeji” Kotor nastoji da savremenim metodama istraži i široj javnosti predstavi mermerni portret rimskog imperatora Domicijana, predstavljen je u Crkvi sv. Pavla u Starom gradu. Gotovo […]\nPodgorica – Koncert soprana Hristine Dragović\nSopran Hristina Dragović prirediće koncert latino muzike i operskih arija u pratnji dua Espressivo u čijem sastavu su pijanista Luka Marković i gitarista Imi Nimanbegu u srijedu, 1. juna, u velikoj sali KIC-a “Budo Tomović” […]\nPredstava “Besmrt u Kopenhagenu“ 1.juna u KIC-u\nPodgorička premijera predstave “Besmrt u Kopenhagenu” učenika Gimnazije “Stojan Cerović” iz Nikšića biće izvedena u srijedu, 1. juna, u sali Dodest, u 18h. Autor teksta i režije je maturant Vukić Antović, čije je ovo prvo […]\nGostovanja instrumentalnih sastava na KotorArtu – Od baroka do džeza\nMeđunarodni festival KotorArt je za predstojeće izdanje pripremio raznovrstan program koji uključuje nekoliko manjih i većih orkestarskih sastava, pored nastupa Simfonijskog orkestra narodne Opere i Baleta iz Tirane, koji će nastupiti na svečanom otvaranju KotorArta […]\nZetski dom – „Bog masakra“ za kraj majskog repertoara\n30.05.2022. Predstavom “Bog masakra”, prema tekstu Jasmine Reze, u režiji Siniše Evtimova, sjutra će biti zaključen majski repertoar Kraljevskog pozorišta “Zetski dom”. Uloge tumače: Marija Maša Labudović, Vule Marković, Jelena Đukić i Omar Bajramspahić. Prema […]\nTrinaesti Festival dugometražnog dokumentarnog filma – UnderhillFest\nTrinaesti Festival dugometražnog dokumentarnog filma – UnderhillFest svečano će biti otvoren 7. juna 2022. godine u 20.30 sati na Terenu KK Budućnost u Njegoševom parku u Podgorici kada će biti prikazan film “Roselinijevi” Alesandra Roselinija, […]\nPodgorica, Tivat – Predstava „Noć tribada“\nPredstava „Noć tribada“ realizuje se uz podršku zajedničkog programa Evropske unije i Savjeta Evrope „Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022“, Pravnog fakulteta i Fakulteta dramskih umjetnosti (Univerzitet Crne Gore), Centra za kulturu Tivat […]\nNa tribini koju je u dvorani Gradske opštine Stari Grad organizovala Zajednica Hrvata Beograda „Tin Ujević” govorio je crnogorski istraživač i publicista Nenad Stevović, glavni i odgovorni urednik časopisa Identitet. Stevović je dao osvrt na […]\nČlanovi Vijeća Hrvatske nacionalne manjine u pośeti Crnoj Gori\nČlanovi Vijeća Hrvatske nacionalne manjine u posjeti su Crnoj Gori u periodu od 22-29.05.2022. godine. Predsjednik Vijeća Slobodan Petković obratio se Upravi za saradnju sa dijasporom-iseljenicima za pomoć oko organizacije obilaska nekih gradova Crne Gore. […]


Da li zaista činimo sve što je u našoj moći? | Izbor iz štampe | DW | 24.12.2013\nDa li zaista činimo sve što je u našoj moći?\nU Nemačkoj predsednik tradicionalno upućuje Božićnu poruku. To je uvek više od čestitanja velikog hrišćanskog praznika u hrišćanskoj zemlji. Ovaj put, predsednik je ukazao na patnju izbegilca, naročito onih iz Sirije.\nBadiše cajtung: „Iz Sirije, iz Afrike i iz drugih siromašnih i kriznih regiona ovog sveta, milioni pokušavaju da pobegnu. Dobro je što je Joahim Gauk svoju Božićnu poruku iskoristio da posebno skrene pažnju na sudbinu tih izbeglica. Ko bi trebalo da bude pozvan da poveća pomoć ugroženima, ako ne zemlja poput Nemačke? I čije bi to stanovništvo trebalo manje da se plaši od toga da primi 100.000 umesto 10.000 ljudi? Istina je da se čak i tako, stradanje izbeglica širom sveta ne bi zaista smanjilo. Ali, veći napor, bio bi znak čovečnosti, ne samo u vreme Božića.“\nPredsednik Nemačke Joahim Gauk\nVestfališe nahrihten iz Minstera: „Nedavno je predsednik Gauk rekao: 'Ko je čovek, ima ljudska prava'. Danas, on dodaje: 'Uspešan život je život u povezanosti sa drugim ljudima'. Da li se tu uklapa ravnodušnost, nepoverenje prema ljudima koji su morali da pobegnu ili su proterani? U zajedništvu leži sila koja se u porodicama i lokalnim zajednicama ljudi oseća baš u vreme Božića. Ta sila bi trebalo da deluje i posle Badnje večeri.“\nFrankfurt algemajne cajtung: „Predsednik Gauk je Nemcima poželeo srećan Božić, ali, po dobroj tradiciji, pritom nije zaboravio da podseti na bedu u svetu. Nju ne možemo da ukinemo, ali, u okviru naših snaga, možemo ipak da ublažimo. To se odnosi na izbeglice koje beže od ratnih razaranja u Siriji ili od političkih progona, i godinama, ponekad decenijama žive u mizernim logorima, van svoje domovine. Gauk, političar koji je bio pastor, zna (i to i kaže): 'Ne možemo da primimo sve koji dođu u našu zemlju'. Mi obično nismo ni u poziciji da ugasimo izvore zla, da sprečimo ratove, ubistva, teror i proterivanje.“\nJoahim Gauk: Svet je domovina svih nas\nNoje Osnabriker cajtung se kritički osvrće na predsednikovu poruku: „Kao bivši pastor, retorički verzirani predsednik zna kako treba formulisati poruke. Ove godine Gauk je u svojoj Božićnoj poruci iznad svega tražio veću otvorenost i toleranciju prema izbeglicama i azilantima. To je legitimno, s obzirom na dramatičnu situaciju u mnogim žarištima u svetu. 'Da li zaista činimo sve što je u našoj moći?' – tom vrstom retorike Gauk ostaje neodređen. To nije dovoljno. On ne bi trebalo samo da postavlja pitanja već da pruža odgovore.“\nŠtugarter nahrihten: „Srećan Božić! Pozdravi i želje za Hristovo rođenje su za sve – ne marginalizuju nikoga. Jevreji, muslimani, ateisti, hindusi ili budisti: biblijska istorija ima spremnu poruku za svakog čoveka dobre volje. Zato je Božić praznik za svakoga. A zašto nije jedna od vrednosti koja se može proslavljati multikulturalno? Božić je praznik hrišćanskih vrednosti. To je bio i to ostaje. Takođe jedinstven. Nije to samo jedan od mnogih praznika.“\nKljučne reči Joahim Gauk, Božić, govor\nTrajni link https://p.dw.com/p/1AgLR


Anđeo osvete 24 epizoda – Sapunko\nArturo kaže Mari da prihvata njenu ponudu da živi sa njom, neće se venčati sa Liset. Međutim, njegov san se rasprši kad mu Mara odgovori da raskidaju vezu jer neće moći da mu podari dete koje toliko priželjkuje. Treba da oženi Liset, njegova majka ne prihvata da on bude sa devojkom druge boje kože. Ovo je više nego što Arturo može podneti.\nMarina majka naiđe na svoju ćerku koja je slomljena i plače jer će se Arturo za par sati oženiti drugom. Ona (Marina majka) strpljivo sasluša Marinu priču o tome šta se desilo i na kraju zahteva od nje da se obuče i sredi jer će otići na Arturovo venčanje. Niko neće ismevati njenu ćerku.\nS druge strane, Gasparov ortak nosi hranu jednoj osobi koja je zatvorena u podrumu njegove kuće. Njegove tajne mračnije su od tajni Kanovih.\nNešto kasnije, slavi se Lisetino venčanje sa Arturom i Marina majka ne želi da ga propusti ni po koju cenu. Na ulazu u crkvu, Ortensija pokuša da spreči njihov ulazak, ali im sveštenik da dozvolu. Mara i njena majka sednu u jedan od prednjih redova. Situacija se dodatno iskomplikuje kad se Arturo uopšte i ne pojavi. Liset pobesni, dok Ortensija bez uspeha pokušava dobiti sina na mobilni.


Kupi ulaznice za LOLA ASTANOVA na Eventim.\nLOLA ASTANOVA - Ulaznice\nZanimaju li vas novi Eventim događaji ili informacije o LOLA ASTANOVA?\nObavijest ćemo vas o najnovijim događajima LOLA ASTANOVA i informacijama o LOLA ASTANOVA.\nTrenutno nema Fan Reporta za LOLA ASTANOVA. Budi prvi koji će napisati Fan Report\nPrepoznata kao velik talent, Lola je već sa šest godina upisala elitnu glazbenu školu za darovitu djecu u Taškentu, a već je s 8 krenula na turneje po Europi.\nOsim vrhunskim muziciranjem, Lola Astanova plijeni pozornost i svojim originalnim aranžmanima i transkripcijama poznatih melodija i klasičnih skladbi. Jednako tako, zbog svojeg se osebujnog modnog stila koji uključuje izuzetno kratke haljine i vrtoglave potpetice u više navrata pojavljivala u modnim časopisima, a 2012. časopis Limelight svrstao ju je u Top 10 stilskih ikona klasične glazbe.\nLola Astanova je pijanistica, skladateljica i producentica iz Uzbekistana.\nU dobi od šest godina pohađala je specijaliziranu školu za darovitu djecu V. Uspenski u Uzbekistanu, u kojem je rođena i odrasla, studirala je na Moskovskom državnom konzervatoriju P. I. Čajkovski, a započela je turneje kao koncertni pijanist u dobi od osam godina. Godine 2003. emigrirala je u Sjedinjene Države te je tamo ostvarila status prave zvijezde i stilske ikone.


Vučić naredio punu borbenu gotovost! | Radio Bambi\nPočetna / Foto / Vučić naredio punu borbenu gotovost!\nAutor Redakcija datum Maj 28, 2019\nNa severu Kosova i Metohije jutros su se začule sirene za uzbunu. Jedinice ‘ROSU’ upale su na teritoriju sve četiri opštine sa srpskom većinom. Uhapšene su 23 osobe – srpske, albanske i bošnjačke nacionalnostii.\n-“Jutros je u opštinama na severu Kosova uhapšeno 13-oro Srba iz visokih bezbednosnih struktura, dok su najmanje dva kosovska policajca ranjena tokom operacije”, – prenosi RTK.\nSrbi na severu Kosmeta su uznemireni. Predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, naredio je stavljanje svih jedinica Vojske Srbije u stanje pune borbene gotovosti.\nSpecijalne i posebne jedinice MUP-a u punoj su pripravnosti.\n-“Kosovski specijalci su upali na sever KiM sa ukupno 73 vozila. Ako dođe do bilo kakvog ozbiljnijeg ugrožavanja poretka i života Srba na KiM Vojska Srbije će zaštiti narod”, – istakao je Vučić.\nDo Zubinog Potoka ne može da se stigne jer su blokirani prilazi tom mestu. Pripadnici ‘ROSU’ su probili nekoliko barikada koje su postavili Srbi. Policija je koristila suzavac, šok-bombe i pucala je iz vatrenog oružja. Srbi postavljaju i četvrtu barikadu a policija pokušava da se probije do centra Zubinog Potoka.\nU Leposaviću nema sirena ali je situacija napeta. Primećene su snage Kfora u okolini Leška. Još se ne zna da li ima uhapšenih u Leposaviću ali jutros su viđeni pripadnici ‘ROSU’ koji su ušli u mesto sa dvadesetak vozila.\nPremijer samoproglašenog Kosova, Ramuš Haradinaj, rekao je da je policijska akcija usmerena prema osoba povezanih sa organizovanim kriminalom. -“Reč je o sprovođenju zakona i ništa drugo. Neki od pojedinaca koji su osumnjičeni su carinski i policijski zvaničnici, ali ima i običnih građana. Pozivam Srbe na severu da sačuvaju prisebnost i poštuju zakon”, – rekao je Haradinaj.\n-“Operacija policije se odvija po nalogu Tužilaštva na celom Kosovu, ne samo na severu, i nije uperena protiv Srba, već protiv osoba optuženih za korupciju i kriminal”, – rekao je za portparol komande ‘KFOR-a’, Vinčenco Graso.\nTagoviAktuelnoizdvojenokforkosovoleposavićradio bambiRamuš Haradinajsrbijavestivučićzubin potok\n← Prethodni članak Radnik iz Bijeljine učesnik kvalifikacija za Ligu Evrope!\nSledeći članak → Mina Vrbaški raskrinkala Anu Korać! (Video)


Republika / VUČIĆ O UGLJANINU: Niti je važan, niti može bilo šta da uradi!\nVUČIĆ O UGLJANINU: Niti je važan, niti može bilo šta da uradi!\nnedelja, 22. 7. 2018.| 17:03\nLjudi u Srbiji ne treba da brinu za provokacije i neodgovorne izjave, poput onih koje je izgovarao Sulejman Ugljanin koji je u posetu Sandžaku zvao Bedžeta Pacolija, izjavio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n- Potpuno je nevažna stvar. Biće problema, kako kažu oni, u Sandžaku ili Raškoj oblasti. Neće biti nikakvih problema, to su priče za malu decu - rekao je Vučić, a upitan o oštrim rečima Ugljanina na račun Vlade Srbije, uzvraća:\n- Je l to prvi put? On je Rasima Ljajića optuživao da je ubica, pa onda kad je neko rekao, seo, pa je bilo - joj što se volimo. To je... neću da govorim ništa. Bošnjake veoma poštujemo, borimo se za njih jednako koliko i za Srbe i za sve druge građane.\nPoručio je da ljudi ne treba da se sekiraju zbog toga što izgovara Sulejman Ugljanin, te da čak misli da je i rekacija države bila preterana na "nebitan događaj".\n- Čovek je sebi pravio promociju, kao on je sad tu nešto mnogo važan. Nažalost, uspeo je u tome. Nit je važan, niti bilo šta on može da uradi, niti to na ozbiljan način može da pogodi državu Srbiju - dodao je Vučić.\nOdgovarajući na pitanja novinara, Vučić je rekao da se ministru unutrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću "dobro javilo" da Pacoli neće doći u Novi Pazar, a otkazivanje dolaska Pacolija vidi kao nešto najnormalnije i potpuno razumljivo.\n- Nije to teritorija Kosova ili terotorija koju bi oni mogli da s pravom ili bez prava govore da je na bilo koji način njihova, da oni poistovećuju odlazak Marka Ðurića ili dolazak Pacolija, sve je to nevažno, ali Stefanoviću se dobro javilo - rekao je Vučić.\nSRAMAN ODGOVOR UGLJANINA! Vlast u Srbiji nazvao NACIONALISTIČKIM REŽIMOM!\nLjajić: Poziv upućen Pacoliju je KONTRAPRODUKTIVAN!\nPROVOKATOR PACOLI TOBOŽE GNEVAN: Uputio pismo Ugljaninu\nBEOGRAD NIJE ODOBRIO POSETU PACOLIJU!\nSrbija Beograd Predsednik Aleksandar Vučić Provokacije Sulejman Ugljanin Sandžak Poziv Bedžet Pacoli Komentar\nVesna22. jul 2018. u 17:34\nUgljanin ovakvim provokacijama privlaci paznju na sebe.\nMarko22. jul 2018. u 18:09\nVreme je i da se provokatori iz sandzaka procesuiraju, ovo sto rade ne bi im bilo dozvoljeno ni u jednoj zemlji na svetu, sramota... Ako im ne odgovara da zive u Srbiji, neka idu gde god hoce ali dok zive u Srbiji moraju da postuju drzavu u kojoj zive i njen Ustav, a ne zvanicnike nekih drugih nepriznatih zemalja da nazivaju svojim predsednicima i slicno.\nMila22. jul 2018. u 18:17\nPrazne pretnje praznih ljudi. Na neki nacin moraju da isprovociraju ali im nije poslo za rukom.\nmile22. jul 2018. u 18:37\nUgljanin je teski licemer.\nsandra3122. jul 2018. u 18:41\nUgnjanin definitivno ne vodi računa o svom ponašanju i zaboravio je da poštuje državu u kojoj živi.


Treći samit poslovne dijaspore u Švajcarskoj | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome >>> Aktuelno >>> Treći samit poslovne dijaspore u Švajcarskoj\n6. jun 2018.\tAktuelno, Dijaspora Srbije, Vesti 79 Views\nU Dietikonu je 01 – 02. juna 2018.godine održan treći skup srpske poslovne dijaspore pod nazivom “EKSPO 2018“. Skup je održan u organizaciji Udruženja srpskih privrednika Švajcarske, a u saradnji sa Privrednom komorom Srbije i pod finansijskom podrškom Ministarstva spoljnih poslova – Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu.\nfoto: Radio Mladost Švajcarska\nUčestvovalo je oko 30 izlagača i predstavnika firmi iz Srbije, Republike Srpske i Švajcarske. Među pokroviteljima sajma bili su Grad Bijeljina i Opština Lopare iz Republike Srpske. Na skupu je učestvovao Aleksandar Kemiveš, direktor Odeljenja za strateško planiranje, razvoj i analize Privredne komore Srbije. Ispred MSP R. Srbije učestvovala je Vera Vukićević, zamenik pomoćnika ministra za konzularne poslove. Ispred Ambasade R. Srbije u Bernu učestvovali su amb. dr Snežana Janković, savetnik I. Vojvodić, kao i amb. Zoran Jeremić , generalni konzul u Cirihu. Među gostima su bili Srebrenka Golić, ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju u Vladi Republike Srpske, Dragan Bogdanić, ministar zdravlja i socijalne zaštite u Vladi Republike Srpske, Mićo Mićić, gradonačelnik Grada Bijeljina, Rado Savić, načelnik Opštine Lopare, kao i Anđelko Grahovac, ambasador BiH u Švajcarskoj. Sa švajcarske strane bili su prisutni Felicita Gavenat, direktor Privredne komore Švajcarska – Centralna Evropa (SEC), i Frederiko Somaruga, direktor Turizma Švajcarske.\nSkup su otvorili ambasadorka Janković, ministarka Golić i Stevan Stojanović, predsednik Udruženja srpskih privrednika Švajcarske. Skupu se takođe obratio i vladika Andrej, episkop austrijsko-švajcarski.\nOsnovni cilj Sajma bili su okupljanje i povezivanje poslovnih ljudi iz srpske dijaspore u Švajcarskoj, predstavljanje firmi i preduzeća iz Srbije i Republike Srpske u Švajcarskoj, kao i njihovo povezivanje sa potencijalnim švajcarskim partnerima. Takođe, skup je predstavljao i priliku za sagledavanje uslova za još bolju i čvršću saradnju srpske dijaspore u Švajcarskoj sa Srbijom i Republikom Srpskom.\nKemiveš je ispred Privredne komore Srbije rekao da sajam srpske poslovne zajednice predstavlja odličan okvir za prepoznavanje interesa za još čvršću saradnju dijaspore i matice. Posebno se osvrnuo na potencijale Srbije, kao i transfer znanja oko kojeg se može okupiti veliki broj zainteresovanih faktora. Poručio je da Privredna komora Srbije ostaje na raspolaganju za svaku vrstu pomoći na planu umrežavanja srpske dijaspore i matice.\nAmbasadorka Janković je, otvarajući skup, istakla uvažavanje za veliki trud i energiju koju su organizatori uložili u cilju pripreme jednog ovakvog događaja. Govoreći o odnosima sa Švajcarskom, Janković je informisala da je Švajcarska osmi po veličini investitor u Srbiji, kao i da njene firme zapošljavaju 11 hiljada radnika. Zaključila je da postoje svi uslovi za njihovo dalje unapređenje, kao i da srpska zajednica na tom planu može da odigra važnu ulogu.\nPrvog dana Sajma, nakon svečanog otvaranja, održan je Ekonomski forum Švajcarska-Srbija i Republika Srpska, koji je otvorio ambasador Jeremić, generalni konzul u Cirihu. U okviru Foruma, predstavljena su švajcarska iskustva u poslovanju sa Srbijom.\nGavenet, direktor Privredne komore Švajcarske –Centralna Evropa, istakla je važnost našeg regiona, i naglasila da ova Komora pridaje veliki značaj saradnji sa Srbijom. U okviru svoje prezentacije, Somaruga, direktor Turizma Švajcarske, detaljno je predstavio turističke potencijale Švajcarske. Takođe, govorio je o mogućnostima saradnje Švajcarske sa Srbijom i Republikom Srpskom u oblasti turizma, sa potencijalima da se ta saradnja odvija i u trećim zemljama (npr. Iran- uzimajući u obzir direktnu avio liniju između Beograda i Teherana).\nfoto: Radio Mladost, Švajcarska\nU okviru panela o IT, ambasadorka Janković se osvrnula na značaj ove oblasti u okviru širih ekonomskih oblasti Srbije i Švajcarske. Istakla je da je Srbija, kao jedan od potencijalnih IT hub-ova u regionu već prepoznata u Švajcarskoj, ali da ima prostora da se na tom planu saradnja dve zemlje daleko više unapredi. S tim u vezi, osvrnula se na posetu Švajcarskoj Nenada Popovića, ministra bez portfelja zaduženog za inovacije i tehnološki razvoj, koja će biti realizovana 21. juna i koja predstavlja dobru priliku za definisanje konkretnih segmenata saradnje dve zemlje u oblasti inovacija i novih tehnologija.\nU okviru Sajma održan je Okrugli sto Poslovnog saveta za dijasporu. Tatjana Ćitić ispred Javnog medijskog servisa RTS održala je prezentaciju RTS Planete. Na svečanom zatvaranju posetiocima se obratio generalni konzul Jeremić koji je rekao da je ova manifestacija jako važna za povezivanje naših ljudi, pogotovu kada se radi o ljudima koji u dijaspori sve rade iz čistog entuizijazma i iz želje da zbliže zemlju domaćina sa našim sunarodnicima što su u ostalom i pokazali izuzetno posećeni forumi. Predsednik udruženja Stojan Stevanović se zahvalio upravi udruženja, svim izlagačima i učesnicima, ali i medijskoj podršci. Sedam medijskih kuća iz Srbije, Republike Srpske i Švajcarske su pratile ovogodišnji Samit poslovne dijaspore. U znak zahvalnosti učesnicima samita dodeljene su i zahvalnice.\nPrevious Održan Krajiški crkveno-narodni Svesrpski sabor\nNext Novo rukovodstvo Saveza Srba Francuske


Srbija do 2030. može da ima 100 MW kapaciteta za vodonik\nOkrugli sto o vodoničnoj strategiji Srbije (slika: Mašinski fakultet)\nU prvoj fazi vodonične tranzicije u Srbiji do 2025. godine cilj je da se instalira 10 MW elektrana na elektrolizu iz obnovljivih izvora energije, a u drugoj fazi, do 2030. godine, 100 MW i da se dobija 50.000 tona vodonika. Do 2050. godišnja proizvodnja mogla bi da dostigne oko 2,5 miliona tona za korišćenje u transportu (28%), industriji (24%), kao podrška mikrogrid i nanogrid elektroenergetskim sistemima (22%), u domaćinstvima (16%), navodi se u konceptu za vodoničnu strategiju Srbije.\nKoncept za nacionalnu vodoničnu strategiju predstavlja pionirski poduhvat s obzirom da nema ozbiljnije države koja ne razmatra kako će uhvatiti korak sa razvojem tehnologija za vodonik, ali u Srbiji o tome ne govore ni državni, ni privatni, ni naučni sektor. Pripremili ga je radna grupa koju čine predstavnici Mašinskog fakulteta, Instituta Mihajlo Pupin i poslovnog udruženja Elektromašinogradnja, koje čini 13 srpskih firmi, kao i nekoliko eksperata. Cilj strategije je da ukaže na potrebu integralnog promišljanja sadašnjeg i budućeg razvoju srpske energetike u pravcu primene vodonika.\nVodonik može da bude sirovina, gorivo, prenosilac i skladište energije\nIako je tehnologija proizvodnje i korišćenje vodonika poznata više desetina godina, tek poslednjih godina privatni sektor, ali i države širom sveta (EU je u julu 2020. usvojila Strategiju za vodonik za klimatski neutralnu Evropu) u njemu vide rešenje za što uspešniju i bržu energetsku tranziciju. Zeleni vodonik, koji se dobija elektrolizom vode uz pomoć električne energije dobijene iz obnovljivih izvora (vetroparkova i solarnih elektrana), može da zameni fosilna goriva u industriji i transportu, sektore za čiju dekarbonizaciju dosad nisu pronađene dovoljno dobre alternative. Ali, njegova primena bi mogla da bude mnogo šira jer vodonik može da bude sirovina, gorivo, prenosilac i skladište energije.\nKoncept za vodoničnu strategiju predstavljen je na Mašinskom fakultetu na okruglom stolu Vodonična strategija Srbije kojem su prisustvovali predstavnici Elektrotehničkog i Tehnološko-metalurškog fakulteta u Beogradu, Akademije inženjerskih nauka Srbije, Privredne komorore Srbije, Elektroprivrede Srbije i Udruženja naftnih kompanija Srbije.\nPlan članova radne grupe je da u sledećem koraku u pripremu strategije uključe predstavnike ministarstva, kao i investitore, kako bi se ispoštovala matrica koju primenjuju sve države sveta za pripremu jednog ovakvog dokumenta, a to je zajednički rad države, industrije i investitora.\nVodonična tehnologija će do 2030. dostići tržišnu zrelost\nU konceptu strategije se navodi da ovaj dokument ima za cilj da ukaže na potrebu da Srbija uhvati priključak sa razvojem vodonične tranzicije u Evropi u periodu do 2023. tako što će opredeliti za to potrebne resurse, ali i mobilisati ljudske i organizacione potencijale koje ima.\nU prvoj fazi vodonične tranzicije, do 2025, kako se navodi, cilj je da se instalira 10 MW elektrolizera za proizvodnju vodonika korišćenjem energije iz obnovljivih izvora. U tom periodu trebalo bi razvoj domaće regulative, standarda i propisa zaokružiti i uskladiti sa međunarodnom praksom.\nDo 2030. bi mogla da se dostigne proizvodnja vodonika od 50.000 tona\nU drugoj fazi, do 2030, cilj je da se instalira 100 MW i proizvede od 50.000 tona zelenog vodonika.\n“Očekujući da će vodonična tehnologija nakon 2030. dostići tržišnu zrelost, saglediva je opcija da Srbija bude aktivno uključena u tokove vodoničnih gasovodnih sistema, ali i da ima sopstvenu distributivnu mrežu. U ovom periodu, takođe je saglediva izgradnja vodonične infrastrukture, uključujući 20 stanica za snabdevanje vodonikom na magistralnim putevima, u avio saobraćaju i snabdevanje rečnih plovila”, navodi se u konceptu.\nDo 2050. godišnja proizvodnja vodonika u Srbiji trebalo bi da dostigne oko 2,5 miliona tona, od čega iz obnovljivih izvora 25%, biomase 35%, uglja 40% (na bazi proizvodnje vodonika pomoću genetski modifikovanih organizama) i 10% na bazi novih tehnologija dobijanja vodonika iz otpada.\nIdeja je da široku upotrebu vodonika dočekamo spremni\nMiljan Vuksanović, potpredsednik kompanije WES CO Power and Engineering i jedan od stručnjaka koji je radio na konceptu, kaže za Balkan Green Energy News, da je izrada vodonične strategije svojevrsna neminovnost, kao što je neminovnost da vodonik postane ključni energent budućnosti. On ističe da je za vodoničnu tranziciju potrebno mobilisati gotovo sve nacionalne resurse, uz učešće industrije, investitora i obrazovnog sistema.\nStrategija će imati pedesetak projekata kako bi se primena mogla kontrolisati i primeniti\nUpravo je to ključna novina u ovom inicijalnom konceptu strategije, koji bi trebalo da posluži kao osnova da se završna strategija uradi u sadejstvu sa državnom upravom, investitorima i drugim institucionalnim entitetima.\nDruga značajna novina ovoga pristupa je model strategije koja se sastoji od 50-tak ključnih projekata uobličenih u 30-tak aktivnosti, koje se, svaka pojedinačno, mogu kontrolisati i pratiti. Tako da zapravo strategija i njena realizacija postaju ono što se u upravljanju projektima naziva “master projekat”, čime se postiže kontrolabilnost i realnost u primeni.\nKoncept podrazumeva učešće dijaspore\nKoncept obuhvata i učešće dijaspore jer je poznato da znatan broj naših naučnika već radi na razvoju vodoničnih tehnologija.\n“U osnovi, verujemo da će strategija omogućiti Srbiji da se uključi u savremene tokove vodonične tranzicije, i pored činjenice da je u ovoj oblasti u velikom zakašnjenju, koje može imati izuzetno ozbiljne posledice”, istakao je on.\nMilenko Nikolić, direktor firme Institut Mihajlo Pupin – Automatika (IMP-Automatika), i predsednik Izvršnog odbora udruženja Elektromašinogradnje, kaže za Balkan Green Energy News da je sve krenulo od Miljana Vuksanovića, koji je Udruženju predložio da Srbija uradi nešto da uhvati korak u sektoru vodonika.\nBez obrazovanja kadrova nema smisla bilo šta raditi\nOn kaže da bi država morala da zauzme stav o tome, i da se nađu sredstva da se investira u nekoliko oblasti. U obrazovanje, pre svega, jer bez obrazovanja kadrova nema smisla bilo šta raditi, a onda animirati institute i ljude koje se već time bave preko projekata kako bi Srbiji učinili spremnijom za dolazak vodonika.\n“Ako to ne uradimo, u suštini ako ne uspe ovo što sada mi pokušavamo, bićemo samo zemlja koja će kupovati tehnologiju za vodonik, na šta i računaju ove razvijene zemlje. Suština okupljanja oko koncepta strategije je da spremno dočekamo šire korišćenje vodonika”, naglašava on.\nMora se više uložiti u obrazovanje inženjera\nRadivoje Mitrović, dekan Mašinskog fakulteta, kaže da je udruženje Elektromašinogradnja pokrenulo inicijativu da u saradnji sa fakultetima, Privrednom komorom Srbije, Akademijom inženjerskih nauka Srbije, stateški energetski dokumenti uključe vodonik kao rešenje.\n“Mašinski fakultet kao naučnoobrazovna ustanova koja se bavi svim vrstama goriva, pa i vodonikom, jeste zainteresovan da se ta oblast više izučava, i što je posebno važno da se u narednom periodu mnogo više sredstava uloži ne samo u istraživanje, nego u prvoj fazi u obrazovanje inženjera, za generaciju proizvoda koji će biti utemeljeni na vodoniku kao gorivu”, naglašava Mitrović.\nTagovi: dekarbonizacija, energetska strategija, vodonik\nPočetna » Vesti » OIE » Srbija do 2030. može da ima 100 MW kapaciteta za vodonik\nGeo Power Zagocha na leto počinje gradnju druge geotermalne elektrane u Hrvatskoj\n08 April 2021 - U opštini Čađavica u Virovitičko-podravskoj županiji započeće gradnja elektrane snage 20 MW u koju će biti investiran 71 million evra.\nTurska, Kipar, Severna Makedonija imali 2020. odličan rast kapaciteta zelene energije\n08 April 2021 - Prošle godine je rast kapaciteta elektrana na obnovljive izvore u svetu iznosio 261 megavat, 45,1 odsto više nego 2019. godine, a predvode ga solar i vetar\nSlovenija 2020. skoro duplirala broj fotonaponskih sistema za samosnabdevanje\n07 April 2021 - U Sloveniji se broj domaćinstava, stambenih zgrada, malih firmi i energetskih zajednica s uređajima za samosnabdevanje strujom popeo na 8.641\nRama: Gotovo je s pokušajima gradnje hidroelektrana na reci Vjosi\n05 April 2021 - Premijer Edi Rama je pred izbore u Albaniji izjavio da neće biti dozvoljena gradnja nijedne hidrocentrale na reci Vjosi i da je to područje zaštićeno


Bar kod - QR kod etikete - izrada etiketa sa bar kod i QR kodovima -\nHome Bar kod – QR kod – etikete\nBar kod – QR kod – etikete\nUkoliko nemate neke postojeće deklaracije, nemate ni nalepnice sa kodovima, jedna od dobrih ideja da rešite više stvari u jednom koraku jeste da odštampate etikete za robu koje će imati funkciju glavne dekorativne etikete, odigrati ulogu deklaracije i nalepnice sa bar kodom ili QR kodom tj. rešenje 3 u 1.\nEvo i nekoliko primera…\nBAR KOD – QR KOD ETIKETE – IZRADA ETIKETA SA BAR KOD I QR KODOVIMA\nDeklaracije možemo raditi u koloru i crno bele. Ukoliko se štampa radi na običnom papiru ili kunsdruk kartonima, u tom slučaju dimenzije nisu fiksne već ih možemo proizvoljno definisati.\nKod izrade kodova, deklaracija ili etiketa svejedno, postoje dve nezavisne stavke a to su dizajn i štampa pa samim tim dve nezavisne cene usluge.\nEtikete se u zavisnosti od veličine ređaju i štampaju na A4 ricovanim listovima (8, 10, 18… nalepnica). Ukoliko se radi o manjim serijama, štampa se može prilično brzo odraditi, maltene u istom danu nakon što rešimo pitanje dizajna. Dakle, ceo posao možemo uraditi za dan-dva a ukoliko je hitno – i u istom danu. Također niste uslovljeni da štampate ogromne tiraže etiketa. Ono što je prednost digitalne štampe je da možete uraditi količinu po želji (maltene i samo jedan list).\nS obzirom da je još sredinom 2019. godine počeo je da se primenjuje Zakon o trgovini čiji se jedan od članova odnosi na obavezu da roba bude označena mašinski čitljivom oznakom, bar kodom ili QR kodom i da je vreme za pripremu isteklo 31. januara 2020. sada je pravo vreme da razmislite o toj temi, odradite dizajn i štampu i spremite se za predstojeći period.\nFormati ricovanih nalepnica za štampu grafičkih etiketa sa bar kodom ili QR kodom (papir A4)\nETK BK8* = 8 bar kod etiketa nalepnica na listu (veličina nalepnice 97mm x 67.7mm)\nETK QR8* = 8 QR kod etiketa nalepnica na listu (veličina nalepnice 97mm x 67.7mm)\nETK BK10* = 10 bar kod etiketa nalepnica na listu (veličina nalepnice 105mm x 57mm)\nETK QR10* = 10 QR kod etiketa nalepnica na listu (veličina nalepnice 105mm x 57mm)\nETK BK18* = 18 bar kod etiketa nalepnica na listu (veličina nalepnice 63.5mm x 46.6mm)\nETK QR18* = 18 qr kod etiketa nalepnica na listu (veličina nalepnice 63.5mm x 46.6mm)\nETK BK24* = 24 bar kod etiketa na listu (veličina nalepnice 64.6mm x 33.8mm)\nETK QR24* = 24 QR kod etiketa na listu (veličina nalepnice 64.6mm x 33.8mm)


Vodič za kreiranje i konfigurisanje SharePoint biblioteke - SharePoint\nBiblioteka je mesto na lokaciji gde članovi tima mogu da rade zajedno za kreiranje, ažuriranje i upravljajte njima. Najbolji način za podešavanje biblioteke zavisi od toga kako će se koristiti u biblioteku i koliko ljudi će ga koristite.\nSamo nekoliko koraka da biste podesili osnovni biblioteci pomoći pri upravljanju neke dokumenata tima. Ako vaša organizacija ima definisano proces za razvoj njene dokumente ili više osoba radi na istom dokumentu, uzmite u obzir istraživanje napredne funkcije upravljanja dokumenta, kao što su tipovi sadržaja i tokova posla.\nOvaj Vodič je dizajniran za osobe koje su kreiranje i konfigurisanje biblioteke za Microsoft Office SharePoint Server 2007 lokaciju, ali koji nisu IT stručnjacima. Ako ste IT stručnjak, TechNet može da odgovara vašim potrebama.\nKoncepata i planiranje\nAko vaša organizacija radi na veliki broj dokumenata, će biti potrebno da razvije strategiju za organizovanje i upravljanje dokumentima pre nego što ljudi početi da dodajete sadržaj. Na primer, kolona i prikaza možete da koristite da biste ograničili broj dokumenata koji su prikazani u isto vreme.\nBiblioteka takođe može da bude ključne deo dokumenta proces upravljanja, pomoću alatki za pružanje doslednost, upravljanje velikim količinama sadržaja i kontrolisati tok posla sadržaja razvoja.\nVaša organizacija možda ima nekoliko biblioteke na SharePoint lokaciji, kao što su neke biblioteke dokumenata tima, biblioteka za Veb stranice, biblioteke slajdova za prezentacije i biblioteku slika za fotografije i druge slike.\nPročitajte više o pogodnostima, tip i funkcije biblioteka.\nSaznajte strategije za organizovanje datoteka u bibliotekama pre nego što kreirate u bibliotekama.\nPlan za obuku biblioteci dokumenta SharePoint\nPrikaz mapa pet različitih kurseva na biblioteke dokumenata.\nPlaniranje organizovanja i upravljanje datotekama\nSharePoint biblioteke imaju nekoliko funkcija da biste pomogli timu upravljanje i organizujte svoje dokumente. Planiranje mogu pomoći da postavite strukturu koja najviše odgovara vašoj organizaciji.\nNačin organizovanja datoteka u biblioteci zavisi od potreba vaše grupe i od načina kako želite da uskladištite i pretražujete vaše informacije. Prikazi i fascikle pomaže vašem timu da ostane organizovan.\nOdjavljivanje je alatku koja omogućava članovima tima da radite na datotekama i izbegli neusaglašenost datoteke. Vaš tim možda ćete želeti da koristite verzije, u kojem je kreirana istorije verzija datoteka. Kreiranje verzija potrebno više prostora servera, ali omogućava timu za vraćanje prethodne verzije datoteka ako naprave grešku.\nNa primer, vaše organizacije možete koristiti odjave dokumenta i kreiranje verzija pomoći pri upravljanju kako ljudi rad na datotekama. Da biste radili isključivo na datoteci, neko proverava tako da niko ne može da slučajno da zamenite postojeće promene. Kreiranje verzija, u tim možete da pratite istoriju verzija i možete da vratite prethodnu verziju ako neko pravi grešku.\nKako kreiranje verzija funkcioniše na listi ili u biblioteci\nSaznajte više o kreiranju verzija, što vam omogućava da pratite Istorija verzija i prikaz ili vrati prethodne verzije dokumenta.\nPročitajte o različitim načinima za organizovanje datoteka u biblioteci. Dobro planiranje strukture u biblioteci pre nego što kreirate i konfigurišete ga je.\nVodič za pruža korisnicima pristup lokacijama i sadržaju lokacija\nPogledajte članak pregled upravljanje pristup lokacijama i sadržaju lokacija, uključujući da li želite da nasledi dozvole u podlokacije ili primenite jedinstvene dozvole.\nDa li želite da koristite dokument sa više opcija za upravljanje procenjuju\nKada organizacije nije bilo koju vrstu sistema za upravljanje formalno dokument na mestu, sadržaj se često kreira i čuva u nekontrolisanom i децентрализованог način na povremeni deljenim datotekama i pojedinačne čvrsti disk jedinicama. Na ovaj način za zaposlene za pronalaženje, deljenje i efikasno da sarađujete na sadržaja. Ovo vam takođe omogućava teško za organizacije da biste koristili vredna poslovnih informacija i podataka u sadržaju.\nOffice SharePoint Server 2007 podržava potrebe za upravljanje u vašoj organizaciji dokument tako što ćete uneti opšte skupa dokumenata za upravljanje mogućnosti koje vam omogućavaju da uradite sledeće:\nSkladištenje, organizovanje i pronalaženje dokumenata.\nUverite se da doslednost dokumenata.\nPomoći zaštita dokumenta od neovlašćenog pristupa ili da koristite.\nUverite se da doslednih poslovnih procesa (tokova posla) za kako se rukuje dokumente.\nSaznajte različite načine možete da koristite za upravljanje dokumentima za upravljanje sadržajem i procesima u vašoj organizaciji.\nPročitajte više o tokovima posla i kako one pomažu osobama da primene poslovnih procesa, kao što su Upravljanje zadacima i saradnju, na dokumentima i stavkama liste.\nSaznajte kako sadržaj tipove Omogući organizacijama za upravljanje metapodacima, predlošci i ponašanja stavki i dokumenata dosledno. Tipovi sadržaja na nivou lokacije definišu se i koristi na listama i bibliotekama.\nSharePoint biblioteke su dizajnirani da rukujete velikog kapaciteta datoteka, do 5 miliona ukupno ako koristite fascikle za organizaciju, ali postoje strategije koje bi trebalo da koristite da biste povećali performanse.\nTipične kupca slučaja u kojoj se koristi standardne SharePoint Server 2007 zasnovanim na pregledaču korisničkog interfejsa, preporuke je jednoj listi trebalo bi da ne bi više od 2000 stavki po listu kontejner. Kontejner u ovom slučaju znači osnovne liste, kao i sve fascikle na listi. Fascikle zato kontejneru drugih stavki liste skladište se u njemu nalaze.\nNa primer, AdventureWorks preduzeće koristi fascikle za različite tipove dokumenata, kao što su uputstva ili cena liste, u okviru biblioteke. Prikazi i indeksiranja takođe mogu se koristiti da biste poboljšali performanse i iskustvo pregledanja korisnika. Sledeći članci će vam pomoći da isplanirate strategiju za velikim listama i bibliotekama.\nPlaniranje sadržaja za skladištenje preduzeća\nNabavite uputstva za konfigurisanje i upravljanju bibliotekama sa velikim brojem datoteka.\nPročitajte više o pogodnostima, tip i funkcije centra za dokument.\nSaznajte kapacitet preporuke, uključujući kako da optimizujete liste performanse kroz ograničenjima broja stavki koje se pojavljuju i tako što ćete odabrati najprikladniji metod za preuzimanje sadržaj.\nKreiranje i konfigurisanje biblioteke\nDa biste kreirali biblioteku, morate da budete član grupe vlasnika ime lokacije ili da imate određene dozvole za dizajniranje lokacije ili kreiranje liste i biblioteke. Neke postavke možete da primenite dok kreirate biblioteka, a možete da primenite dodatne postavke kasnije iz menija " postavke " u biblioteci.\nSaznajte kako da kreirate biblioteku da biste kreirali, prikupljanje, ažurirate i upravljate datotekama sa drugim članovima tima.\nSaznajte kako da kreirate biblioteku posebno za obrasce, kao što su izveštaji o troškovima.\nKoristite podrazumevani tokovi posla ili prilagođavanje i podesite sopstvenu za upravljanje dokumentima i poslovnim procesima.\nOmogućavanje biblioteke da pratite verzije u istoriju verzija ili vrati prethodne verzije.\nKreiranje ili menjanje prikaza\nKreiranje prikaza da biste omogućili da druge osobe vide stavke koje su najvažnije ili ih važno.\nZahtevanje odjavljivanja datoteka u biblioteci\nSaznajte kako možete da zahtevate da odjavite datoteke pre nego što radite na njima, ako želite da biste podesili ovaj zahtev za sve korisnike. Zahtevanje odjavljivanja sprečava više osoba da prave izmene u isto vreme, koje možete da kreirate neusaglašenosti preko promene i dovesti do zabunu.\nSaznajte kako da konfigurišete tip sadržaja i da ga dodate u biblioteku.\nSaznajte kako da biste dodali predložak u biblioteci, ako ne koristite tipove sadržaja.\nPružanje pristupa u biblioteke\nMožete da prilagodite listu ili biblioteku na lokaciji da biste proširili ili ograničili koje korisnici mogu pristupiti na listu ili biblioteku, a korisnici mogu da sadržaj liste ili biblioteke.\nMožete da prekinete nasleđivanje dozvola od nadređene SharePoint lokaciji i da kreirate jedinstvene dozvole za listu ili biblioteku. Na primer, možda ćete želeti da imaju jedinstvene dozvole za listu koja sadrži podatke o zaposlenima ili proizvod planiranje dokument koji je konačan. Možete da proširite ili da ograničite pristup određenim fasciklama i stavkama liste, kao što su plate ili osoblja informacije.\nPrilagođavanje pristupa korisnika na listu ili biblioteku\nSaznajte više o prilagođavanju korisničkog pristupa u biblioteke na korak po korak toka ili Saznajte detaljne pojedinačne procedure za dodatno prilagođavanje.\nPrilagođavanje korisničkog pristupa sa fasciklama, stavke liste i biblioteke datoteka\nPročitajte kako da biste proširili ili da ograničite pristup određene datoteke ili fascikle, ako vaša organizacija treba da prilagodite pristup specifičnog sadržaja.


Održana 19. Nacionalna izložba pasa svih rasa | Levačke Novine\nOdržana 19. Nacionalna izložba pasa svih rasa\nNajlepši psi na BEST IN SHOW\nU prirodnom ambijentu ispred srednje Poljoprivredno-veterinarske škole u Rekovcu, održana je 19. po redu Nacionalna izložba pasa svih rasa. Ovom prilikom Kinološko udruženje Rekovac proslavilo je i 50 godina uspešnog rada. Izložba je bila svojevrsni memorijal posvećen Miki Vuloviću i Miki Uroševiću.\nNa ovogodišnjoj manifestaciji učestvovalo je preko dvesta izlagača iz zemlje i inostranstva, raspoređeno u šest ringova.\nKane korso, holandski ovčar, border koli, Džek Rasel terijeri, kanaraski pas, te aljaski malamut, samo su deo širokog spektra rasa pasa koji su prodefilovali na ovogodišnjoj izložbi u Rekovcu. Od pasa koji jedu pljeskavicu i piju jogurt, do onih koji su razmaženi pa stalno vole da češljaju, ali i onih koji samo što ne iskoče iz kaveza jer su nervozni zbog „best in show“.\nManifestaciju je otvorio predsednik opštine Rekovac dr Aleksandar Đorđević i tom prilikom je rekao je da će lokalna samouprava uvek pomagati događaje ovakvog tipa i da u godini jubileja nakon sabora u Kaleniću, drugi događaj je 50 godina Kinološkog udruženja Rekovac.\nU prijatnoj atmosferi, bez kiše i uz povetarac, na nekih tridesetak stepeni, žeđ se gasila hladnim lagerom.\nMasovnost ove izložbe potvrđuje i poseta izlagača iz Mađarske i daleke Finske. Tino Jaloonen je prevalio preko 2.500 kilometara i sa svojim belim švajcarskim ovčarom bio atrakcija na izložbi.\nDelegat KSRS je bio dr Mahmud Al Dagistani. Direktor izložbe bio je Dragan Milojević, vođa izložbe Saša Milosavljević a sekretar izložbe Milan Ilić.\nPrijatelji izložbe bili su SO Rekovac kao generalni sponzor, God Trofi Jagodina, Poljoprivredno-veterinarska škola Rekovac, LU „Levač“ Rekovac, LU „Kalenić“ Belušić, Pekara „Tri brata“ i Premil – hrana za pse.\nNapomena: Kompletnu foto-galeriju pogledajte na fejsbuk profilu Levačkih novina


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Predsjednički izbori 2018. :: Na Đukanoviću da prevaziđe podjele\nBEŠIĆ SMATRA 16. 04. 2018. 08:10 >> 08:51 61\nNa Đukanoviću da prevaziđe podjele\nCrna Gora je bila i ostala duboko podijeljeno društvo, kazao je politički analitičar Miloš Bešić i poručio da je sada, nakon održanih izbora najveći izazov kako prevazići te podjele. Dodao je i da je Crnoj Gori potrebna zrela i odgovorna opozicija.\n“Da li će Crna Gora ostati podijeljeno društvo najviše zavisi od Đukanovića i vlasti. Dobar dio odgovornosti za podjele snosi opozicija, ali je uvijek veći dio odgovornosti u rukama vlasti”, kazao je Bešić za Javni servis.\nOn je naveo da pozdravlja Đukanovićevu izjavu da opoziciji nudi "pruženu ruku".\n“Da li pružena ruka znači ja vam pružam ruku da pređete na moju stranu, ili znači ja vam nudim partnerstvo, da prevaziđemo različitosti, to nisu iste pružene ruke. Ja čekam da vidimo šta je od ovo dvoje", kazao je Bešić.\nBešić je naveo da autoritet i kapaciteti Mila Đukanovića prevazilaze funkciju predsjednika iz velikog broja razloga.\n“Njegov autoritet je više od predsjednika države i ja sam uvjeren da će Đukanović imati mnogo značajniju ulogu od prethodnoh predsjednika”, naveo je Bešić.\nPitanje je, kaže Bešić, da li će duboke promjene u društvu biti dugoročno riješene.\n“Ne želim da budem pesimista i želio bih da pružena ruka bude iskrena i autentična”, zaključio je Bešić.\nDjeca najviše prose u Beranama i PG\nSve više građana iskusilo korupciju\n11. 07. 2017. 1\nBečić se mora kandidovati\n28. 05. 2017. 31\nNajveća diskriminacija u zapošljavanju\n26. 05. 2017. 1


Strah i druga obećanja - Portal Novosti\nStrah i druga obećanja\nNerealna obećanja, isprazne poruke, nasilna retorika i strah obilježili su kampanju uoči nedjeljnih izbora u Bosni i Hercegovini. Kandidat SDA za bošnjačkog člana Predsjedništva Šefik Džaferović obećao je otvaranje milijun novih radnih mjesta, a Milorad Dodik zaprijetio da će svi koji ne glasaju za njegov SNSD dobiti otkaz na poslu\nAktualno Predsjedništvo: Mladen Ivanić, Bakir Izetbegović i Dragan Čović (foto Eric Vandeville/ABACA/PIXSELL)\nObećanje aktualnog bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića o otvaranju novih 100.000 radnih mjesta izazvalo je svojevremeno salve satiričnih i podsmješljivih komentara i do dana današnjeg služi kao primjer bahatog i neodgovornog političkog marketinga u Bosni i Hercegovini, skoro kao i ranije obećanje njegovog pokojnog oca Alije o zlatnim kašikama. Nakon isteka još jednog izbornog ciklusa u BiH, došlo je vrijeme novih obećanja, pa je Šefik Džaferović, pretendent na Izetbegovićevu poziciju u državnom Predsjedništvu, nastavio u istom tonu, obećavši ni manje ni više nego otvaranje jednog milijuna novih radnih mjesta. Nerealna obećanja, lažne nade i većinom irelevantne teme, obilježile su još jednu predizbornu kampanju, uoči općih izbora koji će biti održani u nedjelju, 7. listopada.\nUkupno 7488 kandidata, raspoređenih na 804 liste, prijavilo se za ovogodišnju izbornu utrku na državnoj, entitetskim i kantonalnim razinama vlasti. Središnje izborno povjerenstvo bilježi učešće 128 političkih subjekata, od toga 58 političkih stranaka, 36 koalicija i 34 nezavisna kandidata, a birat će ih ukupno 3.352.933 birača sa pravom glasa. Statistika kaže da se broj kandidata uvećao za 30 procenata u odnosu na izbore 2014., a državu će sve to koštati dobrano preko četiri milijuna eura. Evo još malo detalja: za državno Predsjedništvo biraju se tri mandata; za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH ukupno 42 (iz Federacije 28 i iz Republike Srpske 14); za Zastupnički dom Federalnog parlamenta bira se ukupno 98 mandata, a za Narodnu skupštinu Republike Srpske 83; birat će se predsjednik i dva potpredsjednika Republike Srpske te poslanici u 10 kantonalnih skupština.\nPolarizacija birača u Republici Srpskoj nikada nije bila izraženija, baš kao i razlika između dvojice takmaca. Dok Ivanića krasi hladnokrvna pragmatičnost, Dodik je poznat po bahatim i sirovim javnim nastupima i otvorenoj separatističkoj politici\nIako je pozicija u tročlanom Predsjedništvu suštinski najmanje značajna za obične građane, jer je tijelo limitirane nadležnosti opterećeno imperativom obaveznog konsenzusa u donošenju odluka, oko nje se na svakim općim izborima najviše lome koplja. Začudo, upravo je utrka za Predsjedništvo u ovom ciklusu bila najdosadnija jer je mjesecima prije početka kampanje bilo jasno tko će biti kandidati. Na ovom mjestu ćemo nabrojati samo neke od njih.\nZa mjesto bošnjačkog člana Predsjedništva, koje je u prethodna dva mandata držao predsjednik SDA Bakir Izetbegović, natječe se tradicionalno najveći broj kandidata. Iz iste stranke, Izetbegovića želi naslijediti već spomenuti Šefik Džaferović, veteran zakonodavne vlasti i odani stranački aparatčik. Njegova kandidatura istaknuta je nakon spekulacija o mogućnosti da na to mjesto krene Izetbegovićeva supruga Sebija, pa je i u stranci i u izbornoj bazi ta kandidatura tretirana kao drugi izbor.\nSocijaldemokratska partija (SDP) kandidirala je Denisa Bećirovića, koji je u izbornu utrku unio ono što je nosio sa sobom i ranije kao parlamentarni zastupnik – jak bošnjački patriotski naboj, naročito izražen u proteklih desetak godina, koji je udaljio SDP od tema inače svojstvenih ljevici. Nije isključeno da će Bećirović svojom patriotskom retorikom privući dio razočaranih glasača SDA, iako mu preliminarne sonde javnog mnijenja ne daju prevelike šanse za pobjedu.\nSavez za bolju budućnost BiH (SBBBiH) podržava svoga kandidata, utemeljitelja, predsjednika, vlasnika stranke i pripadajuće medijske imperije Fahrudina Radončića, kome će ovo biti treći pokušaj da uđe u Predsjedništvo. Opisati politički kapital SBBBiH-a u jednoj rečenici nije lako jer je ta stranka prešla put od rigidne desnice do tehnomenadžerskog centrizma, gradeći svoj imidž na kritici SDA, a istodobno učestvujući u vlasti s tom strankom. Radončićeve kritike na račun SDA bi bile daleko utemeljenije da on sam nije izgradio svoje milijunsko poslovno carstvo upravo uz pomoć SDA i stvarajući putem Dnevnog avaza i njegovih satelita medijski ambijent kakav je uvijek odgovarao vlasti.\nOsvježenje u kampanji donio je Mirsad Hadžikadić, nezavisni kandidat iz reda bošnjačkog naroda, svojim kreativnim i zapaženim javnim nastupima, poput istupa na Federalnoj televiziji, kada je demonstrativno napustio TV-debatu, optuživši FTV da favorizira vladajuće stranke. Senad Šepić je kandidat nezavisnog bloka, stranke koja je potekla iz SDA kada je Šepić isključen nakon više od dvadeset godina članstva.\nUtrka za hrvatskog člana Predsjedništva obilježena je sukobom na relaciji dva najagilnija pretendenta – Željka Komšića, predsjednika Demokratske fronte (DF), i Dragana Čovića, vječitog predsjednika HDZ-a BiH. Komšić je već u dva navrata bio član Predsjedništva, kao i Čović, i u ove izbore je unio sve što ima – konfrontacionu politiku prema susjedima, verbalno jaku državnu patriotsku platformu i nadu da će ponovo pobijediti zahvaljujući bošnjačkim glasovima, s obzirom da u kantonima sa hrvatskom većinom tradicionalno bilježi katastrofalne rezultate. Dragan Čović, Komšićev glavni oponent, nosilac je mnogobrojnih optužbi za korupciju i kriminal, od kojih nikada niti jedna nije završila pravomoćnom presudom. On je inicijator osnivanja Hrvatskog narodnog sabora, tijela koje je svojevremeno i formirano sa ciljem homogenizacije Hrvata u BiH i sprečavanja eventualne ponovne pobjede Željka Komšića. Osim Čovića, kandidati za Predsjedništvo iz većinski hrvatskih stranaka su i Jerko Ivanković Lijanović iz Narodne stranke Radom za boljitak te Diana Zelenika iz HDZ-a 1990.\nNovost na političkoj sceni u BiH je svakako pojava mladog ekonomista sa američkom diplomom Boriše Falatara, koji će nastupiti kao kandidat Naše stranke (NS). Iako mu ankete ne daju velike šanse, njegova kandidatura je sama po sebi značajan iskorak, kao treći put nasuprot zapjenjenog sukoba na relaciji Komšić-Čović. Falatar je u kampanju nedvojbeno unio dašak svježeg zraka staloženom i racionalnom retorikom, iako se i sam tijekom kampanje često dohvatao tema koje izlaze iz okvira nadležnosti državnog Predsjedništva.\nU utrci za člana državnog Predsjedništva iz Republike Srpske vodi se bespoštedna bitka između dva glavna kandidata – aktualnog člana Predsjedništva i predsjednika Partije demokratskog progresa (PDP) Mladena Ivanića i aktualnog predsjednika Republike Srpske i Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorada Dodika.\nPolarizacija birača u Republici Srpskoj nikada nije bila izraženija, baš kao i razlika između dvojice takmaca. Dok Ivanića krasi hladnokrvna pragmatičnost, Dodik je poznat po bahatim i sirovim javnim nastupima i otvorenoj separatističkoj politici u smjeru osamostaljenja RS-a. Predizborne skupove SNSD-a obilježili su Dodikovi nervozni ispadi, poput otvorenih prijetnji da će svi koji ne glasaju za SNSD dobiti otkaz na poslu. Doslovno: ‘Nemoj slučajno ko je zaposlen u Gacku da glasa za Govedaricu i SDS. Izbacit ćemo ga sa posla. A vas molim, koga vi vidite da glasa, a da radi, samo mi javite, ja ću ga izbaciti.’\nIvanić odlično kotira na međunarodnom planu, dok je Dodik, a odnedavno još i neki viđeniji članovi SNSD-a, poput Nikole Špirića, na američkoj ‘crnoj listi’, sa listom prijatelja koja ne odmiče dalje od predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i Rusije Vladimira Putina. Slična rovovska borba se vodi za mjesto predsjednika Republike Srpske, u kojoj su glavni oponenti aktualna premijerka tog bosanskohercegovačkog entiteta i članica Dodikovog SNSD-a Željka Cvijanović te predsjednik Srpske demokratske stranke (SDS) Vukota Govedarica.\nIako kandidatu Naše stranke Boriši Falataru ankete ne daju velike šanse, njegova kandidatura je sama po sebi značajan iskorak, kao treći put nasuprot zapjenjenog sukoba na relaciji Komšić-Čović\nUpadljiva dominacija Milorada Dodika u medijskom prostoru najvećim je dijelom rezultat njegove potpune kontrole nad nizom medija u RS-u, a posebice nad entitetskim javnim servisom RTRS, pokazala je analiza medija koja je prošloga tjedna predstavljena u Sarajevu. Profesorica na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu i voditeljica istraživanja Lejla Turčilo kazala je kako je primjetno i znatno veće prisustvo u medijima stranaka i kandidata koji već učestvuju u vlasti, nasuprot gotovo potpunoj nevidljivosti novih stranaka i pokreta. Vladajuće stranke su nametnule dominantan narativ tijekom kampanje, pa su tako SDA, HDZ i SNSD zauzeli više od trećine medijskog prostora – oko 35 procenata.\nSama predizborna kampanja je obilježena strahom, nasilnom retorikom i ispraznim porukama. Kako je to objasnio banjalučki profesor Miodrag Živanović, radi se o ‘ispražnjenosti političkog prostora, nedostatku ideja i nedostatku ljudi’.\n- Prosječno stanje ljudskog duha u Bosni i Hercegovini je apsolutna rezignacija. Oni su zapravo jedna pasivna, sterilna, bezoblična masa, koja ništa posebno ne može uraditi. Vlasti su ih tokom četvrt stoljeća dovele do takvog stanja - kaže Živanović.\nZato je, smatra on, retorika ista kao devedesetih, ‘do zareza’.\n- Iz predizbornih kampanja neophodno je eliminisati govor mržnje, klevete i uvrede, a pogotovo fizičko ugrožavanje ljudi. Najmanje polovini kandidata treba zabraniti izlazak na izbore i to bi trebala učiniti Centralna izborna komisija, međutim, ona nema te instrumente u rukama. Najmanje polovina kandidovanih ljudi iz različitih stranaka su presuđeni ili nepresuđeni kriminalci, lopovi, hohštapleri, to je grupa koja podriva u temelju naš ukupan život, ne samo što čine zločin protiv pojedinca, već podrivaju rad institucija koje bi trebale raditi u korist građana - kaže profesor Živanović.\nSarajevski Centar za izborne studije, koji godinama prati medijski monitoring izborne kampanje u BiH, u svojem je posljednjem izvještaju zabilježio kako je polovina izbornih poruka naprosto – irelevantna. CIS prikuplja podatke na osnovu sedam tematskih oblasti koje su identificirane kao najaktuelnije i to ekonomija, socijalna politika i borba protiv siromaštva, zdravstvo, obrazovanje i mladi, korupcija, sigurnost i EU integracije i NATO. Voditeljica ovoga projekta Medina Mujić za Novosti pojašnjava kako preliminarni rezultati medijskog monitoringa predizborne kampanje ukazuju da je po metodološkim kriterijima tek 14 posto medijskih izjava političkih subjekata konkretno.\n- Preostali dio medijskih izjava je nekonkretno, njih 36 posto, dok je 50 posto medijskih izjava nerelevantno za građane i građanke BiH. Trend nerelevantnih izjava također je nastavljen i u drugom dijelu kampanje. Drugim riječima, teme za koje su građani i građanke istakli da su im najbitnije nisu dominirale u nastavku kampanje - kaže Mujić.\nPosebno zabrinjava i to što CIS bilježi govor mržnje i neprimjereno oglašavanje.\n- Kao primjer neprimjerenog oglašavanja može se navesti reklama u jednim dnevnim novinama koalicije HKDU-HRAST u kojoj se navodi ‘Opstanak ili’, a s druge strane je slika sjevernokorejskog diktatora Kim Jong-una, gdje stranke impliciraju da se bore za opstanak i da prijeti diktatura ukoliko se ne izabere ta opcija. Jedan član HDZ-a je u Zenici ukazao na opasnost velikog broja Hrvata na bošnjačkim listama. SDS optužuje premijerku Željku Cvijanović da je unuka ustaškog satnika te da joj je ujak bio član HVO-a koji je ubijao Srbe u Posavini. Milorad Dodik je prijetio da će otkaz dobiti ljudi u jednom malom hercegovačkog gradu ukoliko budu glasali za SDS, te je kazao da ne želi da ih vidi tamo. Sve navedeno aludira da retorika političkih stranaka nije politički korektna i da se ne zasniva na etičkim načelima diskursa - zaključuje Mujić.


Fatalna gospođa Bovari | Novosti.RS\nFatalna gospođa Bovari\n06. 06. 2012. u 18:59\nProtiv Flobera pokrenut postupak zbog povrede javnog morala i religije. Iz tamnice izašao izboran i sed četrdesetogodišnji Vajld\nU TAMNICI, u dugim časovima očaja i samoće, Oskar Vajld se sećao svog detinjstva, mladosti, srećnih dana. U svojim uspomenama je napisao: "Pripadam plemenitoj irskoj porodici. Moj otac ser Vilijems je bio lekar, antikvar i književnik. I moja majka je pisala stihove. Moje detinjstvo je bilo ružičasta poema potpune sreće. U mladosti me je veoma privlačila nauka. I posvetio bih joj se da u osamnaestoj godini na Oksfordskom univerzitetu ne dobih sve nagrade za poeziju".\nDok je robijao, Vajld je zamislio svoju "Baladu o tamnici u Redingu", koju je objavio po izlasku iz zatvora. Jedini prijatelj koji mu je pisao, slao knjige i obaveštavao ga o književnim novostima bio je Robert Ros. Njega je pisac odredio za izvršitelja svoje književne oporuke.\nDve godine provedene iza tamničkih zidina ostavile su dubok trag na Vajldu. Njegova vedrina, samouverenost, sjaj pojave i reči, nestali su zauvek. Iz Redinga je izašao četrdesetogodišnji osedeli i izborani starac u kome niko nije mogao da prepozna čuvenog pisca. Dani njegovog briljantnog uspeha kod engleske publike i u londonskim aristokratskim salonima otišli su unepovrat. Niko ga nije želeo i niko se nije interesovao za njegov književni rad i delo. Brod koji tone svi su napustili. Kao da su se obistinile njegove reči: "Svi ćemo ispaštati, strašno ispaštati".\nOmražen, ismejan i napušten, Oskar Vajld je promenio ime u Sebastijan Melmot. Prvo je otišao u grad svoje mladosti, u Pariz. Ali ni ovde ga nisu srdačno primili. Robijaški žig i priče o njegovom homoseksualnom prijateljstvu pratili su ga svuda.\nKrajem novembra 1908. godine u hotelu "Alzas" ugasio se život nesrećnog pisca. Umro je na početku novog stoleća, još mlad, u 44. godini. Do poslednjeg boravišta ga je ispratilo nekoliko retkih poznanika iz pariskih bistroa.\nGodina 1857. je značajna ne samo za francusku literaturu. Te godine su objavljena dva izuzetna književna dela: Floberova "Gospođa Bovari" i "Cveće zla" Šarla Bodlera. Književni kritičari i poznavaoci književnosti kažu da su to dva velika književna događaja. Ali umesto pohvala glavni protagonisti Flober i Bodler dobili su sudske pozive. Njihova dela je tužilaštvo Drugog carstva proglasilo nemoralnim i autori su morali na sud.\nPrvi je optužen Flober za svoje prvo delo koje je po mišljenju carskog tužioca Ernesta Pinara povreda javnog morala i religije. Fatalna "Gospođa Bovari", čije su uzbudljive doživljaje pratili čitaoci "Pariske revije", od početka oktobra do sredine decembra 1856. godine, ponovo je zalepršala svojim krinolinama pred pariskim sudom za prestupe. Zasedanje ovog suda, čiji je predsedavajući bio sudija Dibari, trajalo je od 31. januara do 7. februara 1857. godine.\nAdvokat optuženog pisca bio je prijatelj njegove porodice Mari Antoan Žil Senar, bivši predsednik Narodne skupštine i ministar unutrašnjih poslova. Njemu je pisac posvetio prvo izdanje svog romana, zahvaljujući mu se za uspešnu odbranu.\nSUMORNI ZIDOVI REDINGA NA svetlim pariskim bulevarima, u zadimljenim bistroima, u pozorištima, na licima prolaznika tražio je Oskar Vajld srećne dane svoje mladosti. Sve je bilo uzaludno, sa svih strana pritiskali su ga jezivi zidovi Redinga. Kuda? Lutao je mesecima Italijom i vratio se ponovo u Pariz. Bio je fizički iscrpljen i oronuo, psihički nesposoban, bez sredstava za život i nade u bolje dane. Ipak je uspeo da potpiše nekoliko ugovora za nove komedije, ali nije bio sposoban da ih ispuni. Kao da je i poslednji trag njegovog dara ostao iza sumornih zidova Redinga.\nFloberov roman objavljen u "Pariskoj reviji", mada znatno skraćen, ipak je došao pod udar Drugog carstva Napoleona III. Ovo skraćivanje rukopisa pisac je prokomentarisao izjavom objavljenom u istom časopisu: "Razlozi koje ja ne mogu da ocenjujem primorali su 'Parisku reviju' da izostavi jedno mesto u broju od prvog decembra. Budući da je njena bojažljivost ponovo došla do izražaja povodom ovog broja, ona je smatrala za zgodno da ukloni još nekoliko mesta. Prema tome, ja izjavljujem da otklanjam odgovornost za redove koji slede, pa se čitalac umoljava da u njemu gleda samo odlomke, a ne celinu".\nAli pariski sud je bio neumoljiv i prema ovim odlomcima koje je "Pariska revija" iz predostrožnosti htela da učini čednijim. A pisac ne samo da nije uspeo da "otkloni" odgovornost već je ona svaljena i na urednika revije Piša i štampara Pijea. Njih trojica su bledi i umorni slušali optužbe tužioca Ernesta Pinara:\n"Imate pred sobom, gospodo, trojicu okrivljenih. U ovakvom predmetu nema prestupa bez javne upotrebe i svi oni koji su doprineli da se delo objavi moraju biti pogođeni podjednako. Ali glavni optuženi je gospodin Flober, koji, kada ga je redakcija opomenula, protestuje što je jedan odlomak u delu izostavljen.\nPosle njega dolazi g. Loran Piša. Od njega ćete tražiti da položi račune o odlomcima koje je morao da izostavi, i naposletku, dolazi štampar koji je isturena straža protiv skandala. G. Pije je, uostalom, častan čovek protiv koga ja nemam ništa da kažem. Tražim od vas samo da primenite na njega zakon. Štampari moraju čitati: kada nisu čitali, onda štampaju na svoju odgovornost i štetu.\nŠtampari nisu mašine. Oni imaju izvesnu povlasticu, polažu zakletvu, oni su u naročitom položaju, odgovorni su. Još jednom, oni su kao isturena straža: ako propuste prestup, to je kao da su propustili neprijatelja. Ublažite kaznu g. Pijeu koliko god hoćete, budite milostivi čak i prema uredniku 'Revije', ali što se tiče g. Flobera, glavnog okrivljenog, za njega treba zadržati svu strogost".\nOpet greška u vezi Oskara Vajlda: on je umro 1900, a ne 1908 godine.\nJoš jednom moram napisati da sam oduševljena idejom za feljton, ali ipak treba obratiti pažnju na greške koje pravite (u ovom slučaju godina smrti Oskara Vajlda).


KORISTI ŠANSU Maksimović prvi put starter u Primeri, odličan u pobedi Valensije\nNemanja Maksimović se polako namenje u Valensiji koja je kao gost pobedila Deportivo sa 2:1 u 19. kolu Primere. Bio je ovo prvi put da je naš talentovani vezista zaigrao od početka na meču španskog prvenstva. Maksimović je prethodno bio starter u Kupu kralja i sve se više nameće ...\nFudbaleri Valensije pobedili su danas Deportivo La Korunju u gostima sa 2:1, u 19. kolu LaLige. Valensija je vodila golovima Gonsala Gedeša u 37. i Rodriga u 64. minutu, a rezultat je u 88. smanjio Florin Andone.\n"Slepi miševi" umalo ispustili prednost od dva gola u finišu utakmice na "Rijazoru". Četiri dana nakon što je u kup utakmici protiv Las Palmasa dao prvi gol u dresu Valensije, Nemanja Maksimović je prvi put bio "starter" i u meču španskog prvenstva.\nSlepi miševi pobedili Deportivo sa 2:1 Valensija ne odustaje. Slepi miševi su pobedili Deportivo u gostima sa 2:1 u meču 19. kolu Primere i nastavili poteru za drugoplasiranim madridskim Atletikom. Večeras je pobedu Valensiji doneo raspoloženi tandem Rodrigo - Guedes , mada je i ...\n"Slepi miševi" se vratili na pobednički kolosek. Fudbaleri Valensije pobedili su na Rijazoru ekipu Deportivo La Korunju rezultatom 2:0 (1:0) u 19. kolu Lige Primere. Valensija je ovom pobedom zadržala treće mesto i distancu iza Barse i Atletika, ali je i povećala prednost u ...


Psovanje nije pristojno, ali je korisno\n► Psovanje nije pristojno, ali je korisno\nNeki ljudi psuju kao kočijaši, neki to nikada ne čine. Psovanje možda nije pristojno, ali godi zdravlju i to je već stara vest. Psovanje nas može bolje povezati s kolegama na poslu, a oslobađa nas stresa i pomaže nam da podnesemo bol.\nPsovanje doprinosi lučenju adrenalina koji je u njihovom poslu, ali i različitim drugim životnim situacijama, vrlo bitan za funkcionisanje. Ukoliko ne smeju da psuju, biće podložniji greškama.\nPsiholozi objašnjavaju da kada izgovorimo reč koja je društveno neprihvatljiva, mi iskazujemo neku vrstu mini pobune, te doprinosimo povezivanju sa osobom s kojom komuniciramo i gradimo empatiju.\nTakođe je dokazano da su osobe koje psuju iskrenije od onih koje paze na reči koje im izlaze iz usta, piše Život i stil.


Na ovom jezeru u Srbiji su se utopile dve osobe za 7 dana: Struje su opasne, a ovo su greške kupača - Telegraf.rs\n05/08/20 | 17:22 ≫ 17:27\nNajčešći uzroci utapanja su nedovoljno poznavanje tehnika plivanja i održavanja na vodi\nBrestovačko jezero, Foto: Jugmedia\nNa Brestovačkom jezeru samo u poslednjih nedelju dana udavila su se dva kupača - juče Aleksandar (19) iz Žitorađe, a pre par dana četrdesetosmogodišnji muškarac iz Leskovca. Spasioci koji rade ovog leta na srpskim kupalištima, rekama i jezerima upozoravaju da su najčešći uzroci utapanja nedovoljno poznavanje tehnika plivanja i održavanja na vodi, ali i nepoznavanje potencijalnih opasnosti na kupalištu (virovi, vrtlozi, brzaci).\nKako navode, opasnost predstavljaju i loše zdravstveno stanje kupača, zamor i grčevi, piše portal Jugmedia.\n- Konzumiranje alkohola i velikih količina hrane pre ulaska u vodu takođe predstavljaju opasnost. Poslednjih godina dešavalo se da se utope i oni koji su koristili narkotike - navodi spasilac iz Vlasotinca, sa dugogodišnjim iskustvom, Dalibor Jović.\n- Ruke, noge, vrat, ramena grudi... Pa tek tada ulazak u vodu - savetuje on.\nLepo, ali opasno jezero, Foto: Jugmedia\n- Tamo nema virova, ali kod brane, koja je napravljena za potrebe vodosnabdevanja Bojnika i Lebana, primetne su jake struje. Takođe, potencijalna opasnost na jezeru je i za sve one kupače koji skaču sa takozvane izvidnice - objašnjava.


Video zabeležen u Dablinu u Irskoj, prethodnih dana širi se društvenim mrežama i malo je reći da je oduševio korisnike. Naime, mladić po imenu Frenki odrađivao je svoju smenu u "Pajns baru", kada je jedan od gostiju krenuo kući, svojim električnim skuterom za invalide, prenosi "Unilad".\nBaš u trenutku kada je čovek napustio lokal, dogodila se provala oblaka i pljusak koji se sručio brzo je natopio ulice grada. Ne želeći da nesrećni čovek pokisne, Frenki je došao na neobičnu ideju. Izvukao je jedan od suncobrana iz bašte, raširio ga i otpratio gosta na skuteru do kuće.\nVideo snimak koji je objavljen na Fejsbuk stranici bara, izazvao je oduševljenje korisnika i ne prestaje da se širi mrežama.\nKonobarica dobila preko 16 000 dolara bakšiša


Blic Online | Koncert Zvonka Bogdana 24. novembra u "Sava centru"\nTradicionalni susret sa publikom\nKoncert Zvonka Bogdana 24. novembra u "Sava centru" Tanjug\t| 12. 10. 2011. - 14:59h | Foto: Fonet\t| Komentara: 5\nZvonko Bogdan s jeseni uvek obraduje publiku koncertom\nNajčitanije SADA: Povezane vesti: Ostale i važne vesti: Povezane teme: Zvonko Bogdan, Koncert, Sava centar, Pevač\tOstavite Vaš komentar\nOstali komentari (5) Poslednji komentari\tMilos\nSreda, 12. 10. 2011. 23:19h\nKada ce imati koncert u Novom Sada? Ivan\nSreda, 12. 10. 2011. 21:12h\nSreda, 12. 10. 2011. 20:48h\nSreda, 12. 10. 2011. 19:10h\nSreda, 12. 10. 2011. 19:03h


Kopija reljefa sa Trajanovog stuba u Rimu\nPeriod: Rimska imperija: Trajan\nBliže datovanje: 113. godinа (Trajanov stub)\nMaterijal: Gips (kopija u Muzeju)\nDimenzije: 173 х 134 cm\nBibliografija: J. (Rankov) Kondić (obrada kat. kolekcija u pripremi za štampu); za rezultate istraživanja Pontesa-Trajanovog Mosta, vid. Đerdapske sveske /Cahiers des Portes de Fer/CPF/, I/1980, II/1984 i IV/1987;Up. i S. Gušić, Traian's bridge a contribution towards its reconstruction, CPF The Roman Limes on the Middle and the Lower Danube, 1996; za Trajanov Stub, vid. C. Cichorius, Die Reliefs der Trajanssäule (1986-1900)\nKopija reljefa sa Trajanovog stuba sa predstavom imperatora i njegove svite, u sceni žrtvovanja, ispredveličanstvenog Trajanovog mosta podignutog preko Dunava/Danuvius, između dve rimske, dunavske provincije, Gornje Mezije / Moesia Superior (Srbija, desna obala) i Dakije / Dacia (Rumunija, leva obala), u periodu od 103-105 godine. Glavni inžinjer ovoga mosta, čiji su ostaci i danas vidljivi kod Kladova / Kostola, u Srbiji i Turnu Severin / Romania, bio je slavni Apolodor, imperatorov arhitekta, poreklom iz Rimske Sirije koji je zaslužan i za projekat Trajanovog foruma i Trajanovog Stuba, u Rimu (Italija).\nRimski, Тrајаnоv fоrum; Rimskа tvrđаvа Pоntеs / Pontes-Тrајаnоv mоst (Kоstоl): sistеmаtskа аrhеоlоškа iskоpаvаnjа i istrаživаnjа (Prојеkаt Đеrdаp II, М. Gаrаšаnin - М. Vаsić - S. Gušić-G. М. Vuјоvić)


ABBA Arhiva - PRess Serbia | PR PRess team\nAbba najavila nove pesme posle 35 godina\nŠvedska pop grupa Abba saopštila je da je snimila nove pesme prvi put otkada se raspala 1982 godine U saopštenju na Instagramu navodi se da je odluka da grupa...\n“ABBA” ponovo na okupu nakon 35 godina!\nJedan od najpopularnijih bendova svih vremena, legendarna grupa “ABBA”, vraća se na scenu nakon 35 godina od poslednjeg albuma. Vest koja je...\nOna je zaista “Dancing Queen”\nNa jednoj zabavi u Bakingemskoj palati muziku je puštao radijski di-džej Kris Evans. On je otkrio da je e kraljica Elizabeta II (91) bila oduševljena kad je...


Protiv smo poskupljenja struje - Stavileci: Vlada ne bi trebala opterećivati džep građana Kosova | Info-ks.net\n18.01.2022 u 16:36\nČlan rukovodstva Demokratske partije Kosova Blerand Stavileci je na konferenciji za novinare izrazio zabrinutost ove stranke u vezi s prijedlozima za poskupljenje struje, koji će teško pogoditi džep građana Kosova, koji su već opterećeni suočeni s pandemijom.\nStavileci je rekao da nešto više od decenije država, Vlada ugrađuje nejednakost i diskriminaciju i svjesno okreće zemlju ka subvencioniranju tarifa i restrikcijama, istaknuo je da je potpuno nepravedno i duboko diskriminirajuće da 30% potrošača snosi trošak potrošnje 70% ostalih potrošača.\nOčekuje se da će ovo biti najveće povećanje cijene električne energije u historiji zemlje, a PDK se oštro protivi ovom potezu.\n„Demokratska stranka Kosova izražava najdublju zabrinutost zbog situacije koja je nastala u našoj zemlji, posebno nakon prijedloga za poskupljenje električne energije, što će građane naše zemlje teško pogoditi po kvaliteti redovnih potrošača, domaćinstava i preduzeća. Naša brojna upozorenja Vladi da poduzme odgovarajuće korake ka rješavanju problema na vrijeme, kako bi bilo sigurno snabdjevanje električnom energijom, a ne poskupljenje, danas su postala stvarnost i predložene mjere se nimalo ne poklapaju s ekonomskim stanjem kosovskih porodica", rekao je.\nKazao je da je prijedlog povećanja tarifa za električnu energiju nakon teškog ekonomskog razdoblja kao posljedica pandemije, koja je i dalje takva, čak i jača, jedan od najžešćih udaraca građanima naše zemlje danas, koji će se, nažalost i nepravedno, suočiti s posljedicama najvećeg povećanja cijene struje u historiji Kosova.\n„Ovo povećanje dodatno će pogoršati društvenu dobrobit građana i društvenu nejednakost, posebice u vrijeme kada su sve cijene primarnih proizvoda široke potrošnje već porasle, a ovo povećanje će se nastaviti s još većim lančanim učincima. Povratkom na tarifni plan nastoji se pomaknuti vrhunac potrošnje i potaknuti štednja, ali u isto vrijeme ovo povećanje prati direktna diskriminacija potrošača kojima je jedini izvor toplote električna energija, a s druge strane Ne vidimo nikakvu mjeru istinske potpore Vlade, bilo u osiguravanju alternativnih izvora ili u energetskoj učinkovitosti", rekao je.\n“Drugim riječima, ako su maksimalno dopušteni prihodi od 314 miliona eura prešli na 446 miliona eura, dodatni trošak sistema je 132 miliona eura. Uz pretpostavku da Vlada subvencionira sa 75 miliona eura, dodatni trošak za pogođene kupce iznosi 57 miliona eura ili u prosjeku 285 eura iznad trenutne vrijednosti godišnjeg računa. Ukupno realno povećanje je 42%, ali zbog blok tarifa povećanje potrošača od 800 i 1000 kW/h iznosi 57% i 87%", rekao je dalje.\nDakle, ponavljamo da je potpuno nepravedno i duboko diskriminirajuće da 30% potrošača snosi trošak povećanja cijelog sistema ili 70% ostalih potrošača. Zapravo, imamo posla s više od 50% ako izračunamo stvarna domaćinstva u kojima živimo i radimo svaki dan i koja troše više od 600 kW/h mjesečno.\nŠto je još gore, ovo povećanje može biti adresirano na potrebe za troškom sistema u razdoblju prije nas, ali nema odgovora kako će se rješavati trenutni dugovi između stranaka sektora koji prelaze brojku od 100 miliona eura. Štoviše, danas je naša prijenosna mreža KOSTT, kao glavni stub sigurnosti distribucije, na rubu finansijskog kolapsa.\nNajveći apsurd u svoj toj zbrci i neizvjesnosti koju stvara Vlada, jest da se ovo povećanje ne događa kao rezultat novih ulaganja u funkciji sigurnosti distribucije, već kao rezultat pomicanja naše sigurnosti snabdjevanja na regionalnom tržištu uvoza.\nDakle, nakon nešto više od decenije državnosti, Vlada nas svjesno okreće subvencionisanju tarifa i restrikcijama. Vlada instalira nejednakost i diskriminaciju.\nPrema najavljenim planovima, Vlada je obećala subvencioniranje sektora za iduće razdoblje s oko 75 miliona eura, no nemamo informacija o izvoru tih sredstava, jer nemamo takvu poziciju predviđenu budžetom za 2022. godine, iako je razdoblje u kojem je izrađen i odobren budžet bilo razdoblje energetske krize koja je započela i najavli su je svi regioni.\nTakođer nemamo nikakvu transparentnost o tome kako i koji će biti mehanizam raspodjele ove subvencije i mehanizam praćenja.\nIstodobno, ne vidimo nikakve mjere za pomoć nereguliranim potrošačima (Trepča, Sharrcem i Ferronikel), koji su u ozbiljnoj situaciji u kojima je hiljadama porodica radnika ugrožena njihova budućnost.\nI, što je najgore, za godinu dana upravljanja, nemamo početak niti jednog kapitalnog projekta koji bi se bavio potrebom za novim proizvodnim kapacitetima u srednjem roku uprkos spremnosti donatorskih agencija i međunarodnih finansijskih institucija da podrže Kosovo u ovom aspektu, a nikako ne možemo da razgovarama o dugoročnoj viziji sektora.\nOvako nevidljiv, neodgovoran pristup velikim izazovima sektora, nepravedan i diskriminirajući prema građanima, porodicama i preduzećima, nesposoban za pronalaženje rješenja, dodatno otežava ekonomsku, socijalnu i zdravstvenu situaciju u našoj zemlji.\nStoga ponovno pozivamo Vladu da bude odgovorna, da pokaže vještine i kompetencije, a ne nepravdu i diskriminaciju, da građanima osigura dovoljno energije bez poskupljenja.\nBlerand StavileciPDKVlada Kosovaposkupljenje struje


Izvor: Press, 21.Nov.2018, 09:59\nBlogerka je sve vreme pokušavala da ostane ravnodušna na svog bivšeg dečka, ali je on nije ni primećivao, što je kod Lune izazvalo suze i histeriju. U jednom trenutku Đoganijevu je čak tešio i Lepi Mića. >> Pročitaj celu vest na sajtu Press <<\nNa samom kraju žurke, Sloba je prišao Luni i pružio joj ruku, a ona je samo kratko rekla: "Ćao."\n"Je l' ono bio pozdrav, je l' sam to zaslužila, kakvo je ono ponašanje, ja sam želela da budem sa njim ceo život, on je bio moja sreća, moja ljubav! Ljubavice moja, je l' to način, namerno je došao ovde da ja poludim. On je odradio svoj posao, dobio je marketing, ja se ovde raspadam. On je ljubav moj života, on Sloba. Njega boli ku.ac za mene, on ima drugu devojku, on je moj život. Posle svega i sad bih mu dala sve, srce bi mu dala. Život bi mu dala ako mu bude trebao", pričala je Luna i dodala:\n"Moja najveća bol je Sloba Radanović. Nisam uspela da se saberem, nisam. Pukla sam. Jeste li svi zadovoljni? Ništa mi nije pevao, dali sam zaslužila jednu pesmu, samo jednu pesmu. Zar samo jednu pesmu, ljubavice moja, za mene. Neka pričaju šta hoće ja te volim, gade, ti si moj. Toliko sam želela da te zagrlim, ljubavi moja. Moj jedini muškarcu. Video si mi suze, sad se sladi tamo", jedva je izgovarala Luna dok su je Savo i Adam držali.


Zaporiška Oblast se prostire na ukupnoj površini od 27.180 km2 što je svrstava na deveto mjesto po veličini među ukrajinskim oblastima. Sa 1,785,243 stanovnika (prema popisu iz 2013. godine) je također na devetom mjestu po brojnosti u Ukrajini. Zaporiška Oblast se na zapadu i jugozapadu graniči sa Hersonskom Oblašću, na sjeveru i sjeverozapadu Dnjipropetrovskom Oblašću i sa Donjeckom Oblašću na istoku. Nalazi se između rijeke Dnjepar i Azovskog mora.\nZaporiška Oblast je administrativno podijeljena na 5 rejona (okruga).\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Zaporiška_oblast&oldid=3273239"


Rabljeni Globe poluprikolice oglasi za prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Poluprikolice > Poluprikolice sa otvorenim sandukom > Globe\nRabljeni Globe poluprikolice sa otvorenim sandukom na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Globe poluprikolice sa otvorenim sandukom strojeva koji su za prodaju. Globe poluprikolice sa otvorenim sandukom oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Globe poluprikolice sa otvorenim sandukom na Znamka dijelu.\nOvde je kompletna lista polovnih Globe poluprikolice sa otvorenim sandukom za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Globe poluprikolice sa otvorenim sandukom koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Globe poluprikolice sa otvorenim sandukom koje Vas interesuju.


SAD i još 25 zemalja optužile su Severnu Koreju da krši sankcije Ujedinjenih nacija i uvozi mnogo više od propisanih 500.000 barela rafinisanih naftnih proizvoda.\nU žalbi koje su podnele SAD i druge države traži se od komiteta unutar Saveta bezbednosti UN koji prati sankcije da se proglasi da je zvanični Pjongjang probio propisane granice za uvoz, prenosi AP.\nTvrdi se da je Severna Koreja višak naftnih derivata preuzela putem nelegalnih transfera putem brodova.\nPjongjang krijumčari naftu iznad dozvoljene kvote\nVRAĆAJU SVE SANKCIJE IRANU Mere SAD na snazi od ponedeljka, a neće obuhvatiti samo OSAM ZEMLJA koje budu sarađivale sa Teheranom


"Ja nisam kasirka, a moje dete je pametno!" Dara se oglasila nakon što su je napali jer je njen sin (10) ...\nPevačica je uputila žestoku poruku svima koji su komentarisali potez njenog sina na društvenim mrežama objavila je na društvenim mrežama provokativnu sliku u tanga-bodiju na kojoj je njena guza došla do izražaja, a ono što je mnogima zapalo za oko je Koste na ovu sliku .\nNEĆETE JE PREPOZNATI! Ova pevačica danas je SE*S BOMBA, a sa 13 godina imala je prvi nastup! EVO KAKO JE TADA ...\nNije ni nalik kako danas izgleda! Mnoge domaće pevačke zvezde svoju karijeru počele su veoma rano, te nije čudno što imaju malo godina, a toliko toga su postigle. Jedna od njih je i pevačica Radojka Adžić , poznatija kao Dara Bubamara , koja je svoj prvi nastup imala sa samo 13 ...\nPSIHIJATAR UPOZORAVA DARU BUBAMARU! Ne pokazuj sinu svoje golo telo, imaće OZBILJNE POSLEDICE\nJA NE RADIM NA KASI, BAVIM SE ŠOU-BIZNISOM: Dari Bubamari sin (10) komentarisao VRELU FOTKU, a sada je osula po ...\nDara Bubamara na Instagram je objavila fotografiju na kojoj je u prvom planu njena zadnjica, a njen sin Kosta ostavio je, kako mnogi misle, neprikladan komentar. "Mama, najjača si", poručio je Kosta, a fanovi su odmah napali pevačicu koja je objavila bezobraznu sliku, kao i ...\nMali Kosta pohvalio sliku svoje majke, što je naišlo na osudu pojedinih korisnika Instagrama je na svom Instagram nalogu objavila provokativnu fotografiju na kojoj pozira u bodiju, a do izražaja dolazi njena guza. Na ovaj način pevačica je najavila svoju novu pesmu.\nMnoge domaće pevačke zvezde svoju karijeru počele su veoma rano, te nije čudno što imaju malo godina, a toliko toga su postigle. Jedna od njih je i pevačica Radojka Adžić, poznatija kao Dara Bubamara, koja je svoj prvi nastup imala sa samo 13 godina! Dara je tada nastupila na ...\nDARA BUBAMARA POKAZALA ČIME RASPOLAŽE, A SIN KOSTA ZAPREPASTIO JE KOMENTAROM! Desetogodišnji dečak napravio haos na ...\nDara Bubamara objavila je izazovnu fotografiju koja nema kome nije pomutila razum, međutim, još veći šok izazvao je komentar njenog desetogodišnjeg sina Konstantina. "Mama, najjača si", glasi komentar, posle kojeg su ga svi pozdravljali na Instagramu, a između ostalog i poznata ...\nFolk pevačica Dara Bubamara objavila je na svom profilu izazovnu fotografiju, najavljujući novi singl, te izazvala burne reakcije. Dari Bubamari je u prvom planu obnažena zadnjica, a ono što je mnoge zaprepastilo jeste komentar njenog desetogodišnjeg sina Koste.\nZAPREPASTIĆE VAS KOMENTAR DARINOG DESETOGODIŠNJEG SINA: Evo kako je reagovao na maminu GOLU ZADNJICU (FOTO)\nFolkerka u jednoj emisiji otkrila da je Kosta oduševljen i maminim grudima Folk pevačica Dara Bubamara objavila je na Instagramu vrelu promo fotografiju najavljujući novi singl pod nazivom "Ljubomora" i izazvala burne reakcije.\nNISAM JA KASIRKA, A MOJE DETE JE PAMETNO! Dara odgovorilia svima koji je prozivaju što joj sin komentariše obnažene ...\nPevačica je uputila žestoku poruku svima koji su komentarisali potez njenog sina na društvenim mrežama Dara Bubamara objavila je na društvenim mrežama provokativnu sliku u tanga-bodiju na kojoj je njena guza došla do izražaja, a ono što je mnogima zapalo za oko je komentar ...\nDara Bubamara je na svom Instagram nalogu objavila provokativnu fotografiju na kojoj pozira u bodiju, a do izražaja dolazi njena guza. Na ovaj način pevačica je najavila svoju novu pesmu. Međutim, ono što mnogima zapalo za oko jeste da je ovu provokativnu fotografiju ...\nDara Bubamara pokazala čime raspolaže, a onda se oglasio sin Kosta (10) i iznenadio sve komentarom (FOTO)\nDara Bubamara objavila je izazovnu fotografiju koja nema kome nije pomutila razum, međutim, još veći šok izazvao je komentar njenog desetogodišnjeg sina Konstantina. „Mama, najjača si“, glasi komentar, posle kojeg su ga svi pozdravljali na Instagramu, a između ostalog i poznata ...\nNAKON HAOSA ZBOG P*RNO SNIMKA: Zaprepastiće vas reči Darinog DESETOGODIŠNJEG SINA upućenih na mamin račun!\nFolk pevačica Dara Bubamara objavila je na Instagramu vrelu promo fotografiju najavljujući novi singl pod nazivom "Ljubomora" i izazvala burne reakcije. Folkerki je u prvom planu obnažena zadnjica, a ono što je mnoge zaprepastilo jeste komentar njenog desetogodišnjeg sina Koste: ...\nDara Bubamara na Instagram je objavila fotografiju na kojoj je u prvom planu njena zadnjica, a njen sin Kosta ostavio je, kako mnogi misle, neprikladan komentar. - Mama, najjača si - poručio je Kosta, a fanovi su odmah napali pevačicu koja je objavila bezobraznu sliku, kao i ...\nJA NE RADIM NA KASI, BAVIM SE ŠOU BIZNISOM... TO JE NORMALNO! Daru napali jer joj je desetogodišnji sin komentarisao ...\nOvako pevačica reaguje na negativne komentare korisnika društvenih mreža! Dara Bubamara ponovo se našla u žiži skandala! Naime, pevčica je objavila provokativnu sliku u tanga-bodiju na kojoj je njena guza došla do izražaja, a ono što je mnogima zapalo za oko, pored Darinih ...\nSVI SU BILI U ČUDU KADA JOJ JE SIN (10) KOMENTARISAO SLIKU: Sada se oglasila Dara i otkrila šta je POZADINA SVEGA!\nPevačica je na celu situaciju imala surov komentar Dara Bubamara na Instagram je objavila fotografiju na kojoj je u prvom planu njena zadnjica, a njen sin Kosta ostavio je, kako mnogi misle, neprikladan komentar.


Zakoni o doprinosima i porezu na dohodak uskoro na vanrednoj sjednici Predstavničkog doma PFBiH – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nZakoni o doprinosima i porezu na dohodak uskoro na vanrednoj sjednici Predstavničkog doma PFBiH\nPrilikom utvrđivanja dnevnog reda današnje sjednice Predstavničkog doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine, odlučeno je da predloženi zakoni o doprinosima te o porezu na dohodak, skupa s budućim zakonom o minimalnoj plati u FBiH, budu na dnevnom redu vanredne sjednice koja će biti održana uskoro, prema najavi predsjedavajućeg Mirsada Zaimovića.\nZa razliku od prva dva navedena akta, zakon o minimalnoj plati nije bio u najavi današnjeg dnevnog reda, ali su pojedini zastupnici osporili njihovo razmatranje bez trećeg, o minimalnoj plati, što je na koncu i uvaženo.\nPrva tema ove sjednice je najvažniji finansijski akt Federacije – budžet za 2002. godinu.\nBudžet je predložila Federalna vlada u ukupnom iznosu od blizu 5,6 milijaradi KM. Ne može stupiti na snagu dok ga ne odobre oba doma Parlamenta FBiH, pa je za petak sazvana i sjednica Doma naroda s ovom tačkom dnevnog reda u najavi.\nU Federaciji BiH, do 31. marta ove godine je na snazi Odluka o privremenom finansiranju.\nDonesena je u januaru kao nadomješćujuće rješenje jer Federacija dotad, kao ni dosad, nije dobila budžet kao konačan operativni akt potvrđen od Parlamenta.\nPreciznije, u januaru je budžet prihvaćen od oba doma, ali tada tek u fazi nacrta, pa je danas, u formi prijedloga, na dnevnom redu Predstavničkog doma, kao i prijedlog pratećeg zakona o izvršavanju budžeta.\nU današnji dnevni red je, mimo prvobitne najave, uvrštena i rezolucija o javnom interesu funkcioniranja Javnog RTV servisa BHRT, čiji su predlagači zastupnici Sanela Prašović Gadžo i Irfan Čengić.\nOva 31. redovna sjednica u aktuelnom mandatu prva je koja se od početka pandemije, u punom kadrovskom kapacitetu održava u sali u sjedištu Federalnog parlamenta u Sarajevu.\nDosad su sjednice Doma održavane na način da su zastupnici bili odvojeni u više sala s online komunikacijom ili, pak, da su svi učesnici bili u jednom prostoru Hotela “Hills” na ilidži, dovoljno velikom za neophodnu fizičku distancu među njima.\nPrevious article Sutra i u srijedu bez struje dijelovi Tuzle, Srebrenika, Lukavca, Živinica i Kalesije\nNext article Ubrzati aktivnosti u cilju što skorijeg početka radova na izgradnji autoceste Tuzla – Orašje