FK Crvena Zvezda (Official Thread) - Страница 14 - SERBIAN FM // Serbian Football Managers\nПорука од bubi.ue » 07 Апр 2014, 01:05\nНије ни битно, ионако не знам шта ћу са парама, баланс ми 43М, а имам 36М за трансфере у октобру 2017.\nПорука од kiba » 13 Апр 2014, 16:41\nJel ovaj greska Arauho u Spartaku nije ispravljena? Uvek mi je bio bolji od Lazica u predhodnom sejvu bolje da je Lazic tamo kao u realnosti nego on :/\nRaspad od update, koga ste dovodili ?\nПорука од Tomas » 13 Апр 2014, 19:10\nkiba пише: Jel ovaj greska Arauho u Spartaku nije ispravljena? Uvek mi je bio bolji od Lazica u predhodnom sejvu bolje da je Lazic tamo kao u realnosti nego on :/\nNije ispravljena greska, ako hoces Arauha kod tebe skini update odavde:\nПоследње учитавање од Tomas дана 13 Апр 2014, 19:11, учитано 1 пут укупно.\nПорука од Baja » 17 Апр 2014, 21:22\nJos jednom svi trofeji odbranjeni Gospodin Dzaja,pobedio druge izbore za redom,i odma' nakon toga ubacio jednu finansijsku inekciju od 80 miliona.Inace zanimljivo je i to da sam u polu finalu Lige sampiona igrao ni vise ni manje nego protiv Vojvodine,mada zna se ko je prosao dalje Kada su transferi u pitanju manje vise ista prica,bez nekih vaznih dolazaka,vec ubacivanje dece iz svoje omladinske skole u prvi tim.\nI konacno sam se resio Milanovica i Zukanovica za koje je ovo bio i jedini nacin da odu trajno iz kluba,i Mitrovic koga je Indjija otkupila zimus.Ovaj golman gotovo identican kao i onaj koji je ranije bio u timu,regen prosecnih ocena.\nOpet se na pozajmice uzelo oko 25 miliona\nInace konacan tim za ovu sezonu izgleda ovako:\nOd novih igraca koji su prikljuceni iz omladinske skole tu su ova dvojica:\nDa ce sezona biti kao i prethodne govori vec prvo kolo\nI greota bi bilo da sam prihvatio 60 miliona od Intera za ovog Despotovica,inace i najveca ponuda koju sam ikada dobio\nDo sledece sezone\nПорука од paske » 17 Апр 2014, 22:37\nKo igra za Vosu ako su dosli do polufinala? Baci neki ss\nПорука од Baja » 17 Апр 2014, 23:45\nNekoliko igraca se lepo razvilo tokom ovih par sezona da ni sam nisam mogao da poverujem,takodje gomila nekih bolesnih klinaca regena.Medjutim kratka slava,evo posle dva kola hoce da otpuste Lalatovica koji im je trener,posto je rasprodao gotovo celu ekipu,a doveo neke idiote koji svi kad se skupe zajedno ne mogu da naguraju ocenu 20.\nPolusezona prethodne godine,kao i taj mec polufinala:\nПорука од kiba » 18 Апр 2014, 11:55\ndo kad je Darko Lazic na pozajmici u Spartaku po ovim update SFM ? polu ili cela sezona ???\nПорука од Baja » 27 Апр 2014, 23:43\nKao i svake sezone,kratko sumiranje utisaka.Prakticno sam uspeo da stvorim nepobedivu ekipu koja bez vecih problem osvaja sve trofeje.Udje se s vremena na vreme u krizu sa remiziranjem,medjutim i lako se izlazi.Sama cinjenica da sve veci broj igraca zeli da ode,jer smatraju da su u klubu osvojili sve sto se moze osvojiti,mi je generalno sada najveci problem,mada s obzirom da svi zalaze u 30 godina i nije lose,posto sam se najvise usresredio u stvaranje novih igraca.\nPrelazni rok protekao manje vise mirno za dolaske,al sam imao malo vise poznatih igraca za odlazak.\nTek poslednjeg dana prelaznog roka sam doveo dvojicu klinaca i to prakticno iz dosade.Salipura ubacio prvi mec odma' i decko postigao gol,uz ocenu 7,5,i oborio nekoliko klupskih rekorda.Sada ipak saljem ga u omladince,dok se jos ne razvije u potpunosti.Sto se tice odlazaka,svima ubacena i klauzula 50% od sledece prodaje.\nKada su pozajmice u pitanju nego slabija zarada nego prosle sezone,negde oko 15 miliona.\nKonacan tim izgleda ovako:\nCak 5 momaka iz omladinske skole su dobili sansu u ovoj sezoni da pokazu sta znaju,ili ne znaju.\nZa sada sve funkcionise kako treba,igraci napreduju,mada sledeca sezona je presudna,s obzirom da planiram da prodam bar jedno 6-7 prvotimaca.Do tada pozdrav!\nПорука од paske » 09 Мај 2014, 13:34\nProslogodisnja izgubljena titula dovela me je u situaciju kao Zvezdu posle osvajanja LS. Svi dobri oce da se prodaju a i prinudjen sam da forsiram decu iz svoje skole zbog nemastine i slabog trzista. Jedva ugovore produzavam. Lazovic i Pavlovski smaraju cim se odbije neka jaka ekipa sa nekom smesnom ponudom, Acu tenka prodao al odma sam zamenu doveo Milinkovic-Savic. Vitasa prodao. Istina, ekipa je i dalje jaka ali sto pre mi treba para kako bi produzio ugovore jer vecini istice 2018 god. Sad sam osvojio titulu, jurim LS pa se nadam da ce sledece leto biti srecnije.\nПорука од Baja » 10 Мај 2014, 01:15\nJos jedna sezona zavrsena sa maximalnim ucinkom,iako je dosta vaznih igraca otislo.Sada sam krenuo u jos jednu u kojoj sam opet prodao vecinu dosadasnjih zvezdi,a u prvi tim momke iz moje omladinske skole koji su isli na pozajmice,kao i jos par momaka koje sam doveo u medjuvremenu.\nProsle zime sam konacno pustio Arauha,i Radosevica,medjutim dobro sam se snasao i bez njih.\nOvog leta,prava rasprodaja:\nJos oko desetak miliona sam opet uspeo da uzmem za slanje par talentovanih igraca na pozajmice dok ne budu spremni za prvi tim.\nZvezdina deca koja su prikljucena prvom timu:\nPored njih jos 3 igraca regena,al koja sam doveo u poslednjih par sezona,i takodje slao na pozajmice.\nZa kraj konacan tim izgleda ovako,i nazalost sve manje i manje pravih igraca je ostalo u timu,al sta da se radi,bitno je da se serija uspesnih rezultata nastavlja\nПорука од tomijelic » 13 Мај 2014, 21:42\nKakvu taktiku igrate sa zvezdom, koja formacija i tako to. Nmg nikako da se snadjem.\nUVjek sam na fm14 koristio 4-2-3-1 usku, 2 cm= bwm support i defend, a 3 amc su SS, AP support i u sredini treq. spic poacher... i dosad je uvjek funkcionisalo, i sa zvezdom isto, medjutim kad sam poceo novi sejb nikako da ubodem taktiku, pokusavao sam i 4-2-3-1 i siroku i usku, i 4-51 i i jos par formacija al nista :/\nПорука од salel » 13 Мај 2014, 21:44\nImas 14 strana u ovoj temi mislim da ako malo prelistas i procitas komentare od pocetka mozes da vidis kako ko igra i da prisvojis nesto od prikazanih taktika, igraca i filozofija koji su vec napisani/\nПорука од tomijelic » 14 Мај 2014, 13:03\nsalel, 95% postova je napisano dok su se igrale verzije starije od 14.3 :/\nПорука од paske » 14 Мај 2014, 14:46\nJa furam 4-1-4-1 sa fb suport, cd defend, anchor man, dva wingera atack, dva ap ili cm na sredini i f9 ili poacherom napred.\nПорука од Orthodox » 22 Јун 2014, 17:55\nPočeh tradicionalni sejv sa Zvezdom i divim mi se do imbecilnosti.\nRajković, Lazić, Regan, Milijaš, Ninković, Milunovic i Mrđa terorišu\nПорука од Orthodox » 23 Јун 2014, 19:57\nI moja prva titula u ovom FMu\nToiko sam dobro igrao jesenas, a onda jedva osovjih na kraju i to sto je Srem bio Partizana zadnje kolo pa sam uspeo, inace....\nLazovic odigrao jednu tekmu ovu zadnju, non stop bio povredjen. Mrdja resetao pa stao odjednom, Pecnik super, Milijas dobar, Saavicevic i MIlunovic iznenadjen sam kako odigrali. U svakom slucaju, teram dalje\nПорука од Baja » 24 Јун 2014, 20:55\nNije me bilo dugo,al evo jos jedne uspesne sezone iza mene,a s obzirom da kasnim vec sam i ovu drugu dogurao do kraja Svi moguci trofeji su uzeti,kao i prethodne godine,mladi igraci su sve bolji i bolji.Od 25 igraca za Ligu Sampiona cak 19 njih je iz omladinske skole Crvene Zvezde.Ono sto me je najvise razocaralo je odlazak Dzajica,i dolazak nekog izmisljenog lika na mesto predsednika.\nPrelazni rok prilicno miran,samo jedan igrac dosao,al se lepo zaradilo na odlascima,plus klauzule koje tek slede od naredne prodaje.\nIako su mu ocene dobre,ja licno nisam nesto preterano zadovoljan pa verujem da cu ga prodati na kraju sezone,bez obzira sto je vec usao u Favored Personnel Crvene Zvezde.\nOd momaka iz Zvezdine omladinske skole koji su se kalili prethodnih godina u prvi tim usli.\nKao i ovaj momak koji je dosao za dzabe pre 2 godine,ali do sada nikada nije zaigrao.\nPrvi tim ostao samo sa 3 igraca koji nisu regeni,od cega vec jedan odlazi na kraju sezone...\nSudeci po poziciji na tabeli,cini mi se da uzimam titulu i ove godine,mada nesto posebno ne brinem ni za ostale trofeje,al dok ne bude zvanicno kraj sezone,toliko od mene\nПорука од Baja » 29 Јун 2014, 16:13\nPocela sezona 2025\_26\nPrethodna sezona bez premca kad su domaca takmicenja u pitanju,a Liga Sampiona osvojena u istorijskom mecu protiv Marseja.Sve bi bilo dobro,da skoro sve zivce nisam pogubio u polufinalu protiv Monaka,obe utakmice neresene,igrao bez kljucnih napadaca,i na kraju prosao na penale.Elem,sve je to sada nevazno,vec pocetak u novu sezonu!\nKao i uvek nisam trosio nista,al se zaradjivalo,i opet ocekujem jos procenata od narednih prodaja\nBanovic odmah prosledjen na pozajmicu,dok cu Martinovica odmah da isprobam\nSansu da debituju u prvom timu,dobili su i sledeci momci iz omladinske skole:\nПорука од blackxs » 29 Јун 2014, 16:22\nBajo,daj ss od taktike\nПорука од Baja » 29 Јун 2014, 17:13\nInstrukcije sve od zavisnosti od protivnika,mada s obzirom na tim i konkurenciju sve manje instrukcija dajem


Republika / Vesić: Konačna cena radova na Trgu republike 6,4 miliona evra\npetak, 3. 1. 2020.| 08:35\n- Radovi na Trgu republike koštali su 744.427.624,47 dinara ili nešto manje od 6,4 miliona evra. To je za skoro 24 miliona dinara manje nego što je bio osnovni, već potpisan ugovor, sa kompanijom Štrabag i skoro za duplo manje od Ðilasovih laži o 12 miliona evra - rekao je Vesić za Studio B.\nZavršetak i pre roka? Radovi na pruzi Beograd-Novi Sad teku po planu\nOn je ocenio da se na tom primeru vidi kako "radi fabrika laži Ðilasa".\nOn je rekao da sada treba da bude sramota sve one koji su govorili da radovi koštaju 12 miliona evra, navodeći da se jasno vidi da je troškove preslaganja kocki platio izvođač.\nDirekcija ima validne bankarske garancije za garantni period i šta god bude trebalo da se popravi naredne tri godine vršiće se o trošku izvođača. Tako se radi odgovorno i u interesu grada Beograda, ocenio je Vesić.\nVesić je ocenio i da Ðilas nije slučajno izmislio cenu od 12 miliona evra za Trg republike, navodeći da je toliko kao gradonačelnik platio izvođaču radova na Mostu na Adi da most pusti u rad na početku njegove izborne kampanje 1. januara 2012. godine.\n- Da ne govorim o tome da je radio liftove na mostu koji nisu bili u građevinskoj dozvoli, platio ih skoro 500 hiljada evra, a da ti liftovi osam godina nisu radili dok ih mi nedavno nismo popravili. U građevinskoj dozvoli nije bilo ni dekorativnog osvetljenja Mosta na Adi koje je Ðilas platio 2,2 miliona evra. Samo dekorativno osvetljenje mosta i liftovi koje nije imao pravo da plati koštali su kao polovina Trga republike - naveo je Vesić.\nSrbija Beograd Novac Goran Vesić Radovi Trg Republike\nDejan3. januar 2020. u 15:45\nBG je evropska metropola!\nBane4. januar 2020. u 12:14\n@Dejan - Mogao se samo asvaltirati. I koliko puta bi manje to koštalo?\nivan3. januar 2020. u 23:14\nNas glavni grad ce biti evropska metropola...\nAleksa3. januar 2020. u 08:50\nZa relativno mali novac dobili smo prelep trg\nNedeljko4. januar 2020. u 15:05\n@Aleksa - Za ogroman novac.


Prodavnica mesa u varsavi italija\nPreduzeća i, dobro rečeno, preduzetnici u kojima kompanije rade sa zapaljivim supstancama imaju zahtev da razviju procenu rizika na radu i dokument o zaštiti od eksplozije. Takav dokument mora biti sačinjen\nPosledice izbijanja prvog svetskog rata\nU poljskom svijetu, sustavi otporni na eksplozije od dana do dana i dalje su vrlo popularni među primateljima istih kao i među poslovnim korisnicima. Na našem tržištu sve je više profesionalnih\nPrevoðenje internet stranice je izuzetno radno intenzivna aktivnost, a rezultati su u vidu znaèajnih prihoda. Da biste dobili prevod, prvo nauèite jezik iz kojeg æe tekst biti preveden.\nMnoge ene prodaju sa\nVrste elektriene za tite\nKada je u pitanju priprema, èesto se uzima iz razlièitih nauènih radova. Funkcioniu i na profesionalnim vebama, kao i na izvoðenju testova u toku rada laboratorija. Naalost, mnogi od njih su\nPostoji element u kojem su finansijska jela oznaèena pravnom normom. Oni su poslednje elektronske institucije koje registruju prodaju i iznos poreza koji se plaæa od prodaje na veliko. Za njihov nedostatak\nBilo je perioda u kojima su registarske kase propisane zakonom. Postoje isti elektronski instrumenti, ljudi treba da registruju naplatu i iznose koji potièu od maloprodaje. Za njihov nedostatak, poslodavac moe biti\nRazlozi za èinjenice se redovno ispituju, kako bi se smanjio rizik njihovog povratka u perspektivu. Rezultati istraivanja jasno pokazuju da su uzroci nesreæa vrlo èesto razlièiti vidovi nadzora u pogledu sigurnosti\nIma mnogo jela od kupusa koje volimo i to ele da seku na male, male trake. Èak i priprema kiselog kupusa za zimu zahteva isecanje velikog broja listova kupusa - a\nPostoji mnogo aktivnosti u kojima je obavezni ureðaj fiskalna kasa. Problem nastupa kada moramo odabrati koju kolièinu sanjamo i kupujemo je. Naravno, sve eli za koji æe se projekti preporuèiti. Na\nAdler ad48 brusilica za meso\nVuk meso pa nita drugo nego stroj koji je do fragmentacije i mljevenje sirovog, kuvanog ili smrznutog mesa, to je uzrokovano za dalju obradu (proizvodnja mesa. Buduæi da ureðaj koristi u\nVa a kompanija je va a ansa\nDugo ne moe da naðe posao? Moda je najbolje vrijeme da zapoènete svoj biznis? Ako odluèite o poslednjem standardu, interesantan korak æe biti izgradnja frizerskog salona. Uprkos snanoj konkurenciji, i dalje\nPostoje sluèajevi kada je finansijska kasa naznaèena zakonom. Postoje aktuelna elektronska jela, koja snabdevaju evidenciju prodaje i sume poreza iz prodaje na malo. Zbog nedostatka poslodavca kaznit æete se s velikom\nPostoje periode u kojima finansijske institucije zahtevaju pravna norma. Zatim postoje elektronski ureðaji, ljudi za trgovaèku evidenciju i iznos poreza koji dolazi iz maloprodajnih ugovora. Za njihovu krivicu vlasnika brenda moe


Korona u Srbiji: U ovom gradu ima najviše novozaraženih! | Mondo Portal\n30. novembar, 21:22\nKorona u Srbiji: U ovom gradu ima najviše novozaraženih! 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n17.06.2020. / 17:08\nAutor Bojana Zimonjić Jelisavac Izvor Tanjug 17.06.2020. / 17:08\nDirektorka "Batuta" otkriva da je dve trećine novih slučajeva iz istog grada!\nU Srbiji je u poslednjih 24 sata registrovano 96 novih slučajeva virusa korona, a direktorka Instituta "Batut" Verica Jovanović istakla je da je epidemiološka situacija pod kontrolom.\nJovanović je rekla da je tokom protekla 24 sata na teritoriji Srbije testirano 6.098 osoba, što je visok obuhvat testiranja.\nVežbate i mislite da sve radite kako treba, a nikako da smršate?\nJedna osoba je preminula u poslednja 24 sata, a 17 pacijenata je na respiratorima, rekla je Jovanovićeva za RTS.\nOna je naglasila da je dve trećine novih slučajeva korona virusa sa teritorije Beograda, ali da ima zaraze i u Leskovcu, Vranju, Novom Pazaru. Takođe, navela je da je situacija u Vojvodini mirna i stabilna.\n"Aktivnim epidemiološkim nadzorom koji podrazumeva testiranje osoba sa simptomima i onih koje žele testiranje, došli smo do otkrivanja 96 pozitivnih slučajeva. Bez obzira na broj potvrđenih, imamo situaciju koja je pod apsolutnom epidemiološkom kontrolom", podvukla je Verica Jovanović.\nOna je ukazala da je, ne samo kliničko stanje obolelih drugačije nego u martu i aprilu, već i da novi korona virus ne pokazuje iste karakteristike kao u martu.\nPrema njenim rečima, mnogo je više asimptomatskih slučajeva i onih s blagom kliničkom slikom.\nJovanovićeva je ponovo apelovala na primenu zaštitnih mera kako bi se sprečilo širenje virusa, jer je sada sve na ličnoj odgovornosti, budući da se mora naučiti živeti s virusom, koji je još u okruženju.\nOna je ponovila i da svi koji imaju temperaturu između 37 i 38 stepeni, i ukoliko postoji neki od simptoma respiratornih oboljenja, otežano disanje i neki od težih znakova, treba da se testiraju.\nKorona virus u regionu |\nU Makedoniji najveći dnevni bilans umrlih, a u ostalim zemljama regiona?\nISTRAŽIVANJE: Velika većina Srba ZA VAKCINACIJU\n17.06.2020. / 19:54\nUf, dobro je, samo da nije Darija! Vise verujem Verici, nego Dariji ola sminkeraj!\n17.06.2020. / 19:36\nKako je sve pod kontrolom? Jedan preminuo, a na respiratoru sad 17. Juce, prekjuce bese 14. Od tada 2,3 preminula. Ko koga laze? Ko?\n18.06.2020. / 13:27\n@Sacuvaj Boze Pa, pa, paranoja... (:\nUpravo gledate ŠESTA LIČNA: NBA Draft – pobednici i gubitnici! 0 Šesta lična Pre 21 min Pred vama je temeljna analiza ovogodišnjeg NBA drafta, naravno sa akcentom na visoke pikove i na internacionalnu...


MojPosao.net - Pomoćni radnik u proizvodnji (m/ž) - Vrbovec - PIK VRBOVEC-MESNA INDUSTRIJA, D.D. ZA PROIZVODNJU I PROMET MESA I MESNIH PRERAĐEVINA\nPIK Vrbovec svoju vodeću poziciju na tržištu i odliku jedne od najuspješnijih hrvatskih kompanija ponajprije zahvaljuje vrijednosti i kvaliteti svojih zaposlenika. Kompanija je trenutno u potrazi za pomoćnim radnicima u proizvodnji. Pridružite se našem timu!\nJednostavniji poslovi u proizvodnji uz nadzor vođe linije\nRad na liniji za pakiranje mesa\nPriprema sirovine za pakiranje\nSkidanje robe s iskliznice\nPosao nije sezonskog karaktera


Data saglasnost za rekonstrukciju parka i gradnju dvoetažnih garaža – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nData saglasnost za rekonstrukciju parka i gradnju dvoetažnih garaža\nNakon što su u srijedu, 27.04.2011. godine, na okruglom stolu održanom u Sali za sjednice Opcine Lukavac, a uz prisustvo predstavnika opcinske zakonodavne i izvršne vlasti, nadležne službe i investitora prezentirana idejna rješenja za dva prijedloga situacija mikrolokacije, na jucerašnjoj sjednici OV Lukavac, data je saglasnost na njih.\nRiječ je o mikrolokaciji na kojoj je planirana rekonstrukcija postojeceg parka i parking prostora ispred zgrade Opcine Lukavac sa izgradnjom Centralnog spomen obilježja i dogradnja dva poslovna objekta, te mikrolokacija na kojoj se planira izgradnja dvoetažnih garaža u nizu, investitora AAM Planiranje i izgradnja Lukavac. Fikret Plavšić, pomoćnik nacelnika za urbanizam, prostorno planiranje i investicije je, vijećnicima izložio dosadašnji tok aktivnosti po pitanju izgradnje Spomen obilježja, te njihovog nastavka, istakavši i ostale planirane projekte rekonstrukcije koji se odnose na spomen kosturnicu boraca 1941.- 45. godina.\nIzet Beganovic, predsjednik Kluba SDP –a, naglasio je potrebu očuvanja zelenih površina grada, koje ne bi smjela ugroziti izgradnja novih parking prostora, te neophodnost izmiještanja svih spomen bisti poginulih boraca 1941. – 45.g. Na prostor oko JU Centar za kulturu. Kada je riječ o dvoetažnim garažama, prema mišljenju Komisije za saobraćaj i Službe za urbanizam, prostorno planiranje i investicije, koji su izradili prijedlog situacije mikrolokacije, navedenim projektom bi se efikasnije riješio problem smještaja automobila i oslobodio dio trotoara i zelene površine na kojoj se često parkiraju vozila. Prijedlog navedene situacije mikrolokacije predviđa izgradnju dvoetažnih garaža na prostoru između planirane završne izgradnje dionice Titove ulice i pruge Tuzla – Doboj i to 46 garaža u prizemlju i 46 garaža na spratu. Zbog naprijed navedenih razloga, u narednom periodu će se tražiti saglasnost Željeznica FBiH, kako bi se aktivnosti oko realizacije ovog projekta nastavile, istakao je Fikret Plavšić.\nVijecnici su u nastavku sjednice, jednoglasno usvojili i dva akta imovinsko – pravne kategorije, a u okviru Kadrovskih pitanja, za člana UO JU za odgoj i obrazovanje djece predškolskog uzrasta Lukavac, imenovana je Amra Gazibegović, diplomirani pravnik, do isteka mandata članovima UO ove javne ustanove.\nhoce to ponovo biti zasluga sda? a ne opcine Lukavac? sad ce opcinski,pripreme su izgleda evo pocele\nunistite i ovo malo zelenila gospodo majmuni\nBolje napraviti garaze i dati pare AAM-u nego investirati u gradjane,mozda otvoriti neko novo radno mjesto ili tako nesto?\nsmao rokaj po garazama,a mi cemo opet da se parkiramo po trotarima 😉\ntreba ovdje napravit garaze … sto jest jest ..\npa kad napravis ove garaze mozes da otvoris par radnih mjesta .. naplacujes parking i imas ljude zaduzene za to .. koji to pregledaju i to je to .. onaj Park koliko ja vidim samo se Narkomani skupljaju i samo piju i pun je smeca tako da iskreno da vam kazem bolje je ovo uradit sto su planirali nego ostavit ovako kako jest … ali opet … vi znate najbolje …


Topola za Šamac | Nova Topola-Windhorst\nTopola za Šamac\n25/05/2014 miro\tKomentariši\nU organizaciji Omladinske organizacije, Boračke organizacije i Mjesne zajednice Nova Topola prikupljena pomoć za postradale u Šamcu. Pomoć je u osnovnim životnim potrepštinama nužnim za postradalo stanovništvo u 2 kombija odvežena je 19.05.2014.\nU vremenu nesreća i prirodnih katastrofa kao ova koja je zadesila zemlje regiona, poplave nezapamćenih razmjera, a među postradalim i Šamac i kada treba iskazati humanost i pomoći da se barem dijelom umanje poslijedice karastrofe Topola je iskazala svoju solidarnost sa unesrećenim i organizovala prikupljanje pomoći, koja je i dostavljena unesrećenima. Organizatori prikupljanja pomoći su nastavili sa akcijom i uskoro se očekuje i druga tura pomoći da krene iz Topole.\nPrethodni članakGužve na Carinskom terminalu u GradišciSljedeći članakGRANIČNI PRELAZ U GRADIŠCI ZA TRI DANA PREŠLO 80 KAMIONA SA HUMANITARNOM POMOĆI ZA POPLAVLJENE


Iz pera Ivana St Rizingera: „Jugosloven K.“ –hronika poslednje rock n roll mladosti - KruševacGrad\nIz pera Ivana St Rizingera: „Jugosloven K.“ –hronika poslednje rock n roll mladosti\nDanas je u prodaju pušten autobiografski roman kruševačkog pesnika i rock novinara Ivana St Rizingera, pod višeznačnim nazivom „Jugosloven K. (Hronika odustajanja 1990 – 1992.)“ u izdanju Take It Or Leave Books, književnog ogranka najstarije srpske nezavisne izdavačke kuće sličnog naziva\nPisac pripada jednoj od tih zalutalih generacija. Rođen 1967. godine, iz mešovitog braka – po majci Mađar, po ocu Srbin iz Banata. Na radnu akciju prvi put otišao sa nepunih 14, da se osamostali, da za tih mesec dana slobode od majčine prebrižnosti pokupuje u Beogradu sve ploče za koje je čuo i gleda bar deset sjajnih koncerata. Vojsku služio u drevnom Pazinu. Pisao, kasnije, redovno za četiri viđenije novine, pravio petosatne emisije o domaćem rocku na radiju svake srede – i sve to sada spakovao u 220 strana, uključujućii 20 odabranih intervjua, načinjenih sa bitnim akterima jugoslovenske pop i rock scene s kraja ’80-tih.\nAutor naslovne strane i ilustracija u knjizi je poznati sarajevski crtač i muzičar BerinTuzlić. Pogovor je delo pisca, muzičara i urednika izdanja Gorana Šobića Sirana.\nU Kruševcu ukinuta vanredna situacija\nNebojša Lapčević o “Beračima polena” i nagradi “Đura Jakšić”: “Polen polje je mikrokosmos, majušna tvorevina koja nas ili nadahnjuje ili iritira”\n04.09.2021 0 169\n14.08.2021 0 197\n08.07.2021 0 213\n15.05.2021 0 153\n10.12.2020 0 103\n22. septembra 2021., 05:15


Rusija: Protivrečan stav UN o hemijskom oružju u Siriji\nTanjug | 07. 04. 2013 - 00:58h\nRusija: Izveštaj o hemijskom oružju u Siriji…\nObjavljeni izveštaj Zajedničkog mehanizma OZHO-UN o istrazi moguće upotrebe hemijskog oružja u Siriji u potpunosti ignoriše mišljenja i procene ruskih…\nRusija: Vašington pokušava da podstakne…\nVašington namerno "diže galamu" zbog običnih susreta aviona kako bi optužio Moskvu za agresiju, saopštilo je rusko Ministarstvo spoljnih poslova.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov i američki državni sekretar Reks Tilerson razgovarali su danas telefonom o deeskalaciji situacije u Siriji nakon…\nTilerson i Lavrov razgovarali telefonom o…\nDržavni sekretar SAD i ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov razgovarali su večeras telefonom o situaciji u Siriji, objavilo je na Fejsbuku rusko…\nPovezane teme: Sirija , Građanski rat , Bašar al Asad , UN , Hemijsko oružje , istraga , Rusija , Stav , Arapsko proleće\n2013-04-07 17:31 | Rejting: 100%\n2013-04-07 09:25 | Rejting: 100%\n~To-znaci Anonimni korisnik\n2013-04-07 17:32 | Rejting: 100%\n2013-04-07 09:10 | Rejting: 100%\n2013-04-07 01:50 | Rejting: 75%


Da li je EU protiv svojih radnika? (4) - Između Evropskog suda pravde i Evropskog suda za ljudska prava - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Da li je EU protiv svojih radnika? (4) – Između Evropskog suda pravde i Evropskog suda za ljudska prava\nSonia For razgovara sa prof. Melani Šmit i prof. Mišel Mineom za francuski Libération o tome da li zakonodavstvo Evropske unije štiti radnike.\nProteklih godina, čak je i sudska praksa Evropskog suda pravde (ESP) izgleda pratila naginjanje Komisije ka fleksibilnosti rada. ESP je, međutim, kroz istoriju EU bila pokretačka snaga u razvoju evropskog zakona o radu.\nOn je taj koji tumači zakon EU. Nacionalni sudovi mogu da posegnu za njim kada sumnjaju u interpretaciju evropskog prava i kada treba raspraviti nacionalni spor. ESP tada daje mišljenje.\nDugo je on tumačio socijalne direktive dajući im veći uticaj u zemljama članicama. “Ali danas izgleda da favorizuje ekonomski pristup zakonu, više nego socijalni: njegova interpretacija direktive o ugovorima rada na određeno vreme to prilično jasno pokazuje”, objašnjava Melani Šmit.\nKonačno, jedna insitucija je pozvana, proteklih godina, u evropski zakon o radu: Evropski sud za ljudska prava. On, koji pre svega treba da se bavi građanskim i političkim pravima građana, sve češće se redovno izjašnjava o socijalnim pitanjima.\nNa svom blogu, Mišel Mine ispričao je sledeću priču: Jedan grčki radnik sa HIV-om obratio se Evropskom sudu za ljudska prava. Na zahtev njegovih kolega, poslodavac ga je otpustio.\nRadnik je smatrao da je njegov otkaz diskriminatorski. Oktobra 2013. godine, Sud je presudio u njegovu korist iako nigde Evropska konvencija o ljudskim pravima, na koju se oslanja ovaj Sud, ne spominje pravo na rad.\nAli Evropski sud za ljudska prava smatra da rad čini dobar deo privatnog života, iz člana 8 Konvencije. “Na nizu pitanja ove vrste, Evropski sud za ljudska prava izgradio je prava čoveka na radnom mestu“, zaključuje Mišel Mine.\nTags:Evropska unija EUEvropski sud pravde ESPEvropski sud za ljudska pravaevropsko zakonodavstvoradno pravosocijalna zaštitazaštita radnika\nVelika Britanija: BBC o skandalu u domovima za stare


Struja iz staklenih fasada | Mozaik | DW | 25.04.2019\nPrimer da Grecelove obojane solarne ćelije funkcioniraju: zgrada Svistek konvenšn centra u Luzani\nAmeričke demokrate imaju velike planove. Sa svojim zelenim nju dilom oni žele da odgovore na promenu klime i na nove privredne izazove. Pritom je asocijacija na nju dil iz 1930-ih godina svesno odabrana. Tada je američki predsednik Frenklin D. Ruzvelt na svetsku ekonomsku krizu reagovao pokretanjem velikog nacionalnog programa podsticanja konjunkture.\nObične staklene fasade pospešuju efekt staklene bašte\nU borbi protiv gasova koji uzrokuju efekt staklene bašte njujorški gradonačelnik Bil de Blazio, inače član Demokratske partije, je prihvatio koncept zelenog nju dila. On želi da u Njujorku zabrani izgradnju novih nebodera sa staklenim fasadama. Na predstavljanju svog plana on je najavio donošenje novog zakona kojim bi se to regulisalo.\nBil de Blazio bi hteo da zabrani nove staklene fasade u Njujorku\nPo njegovim rečima, fasade koje se rade samo od stakla su "neefikasne", jer se kroz njih gubi puno energije. Na taj način one su najveći izvor gasova koji dovode do efekta staklene bašte. Ubuduće, ako neki investitor želi da gradi neboder u Njujorku, on i dalje može da koristi puno stakla, ali mora istovremeno da preduzme sve mere da smanji količinu štetnih gasova. "Ali da neko sam sebi podiže spomenik, koji onda šteti našoj planeti i ugrožava našu budućnost - to u Njujorku ubuduće neće da bude dozvoljeno."\nStruja iz malina\nPri tome staklene fasada nisu štetne same po sebi. One bi čak mogle i da proizvode struju, smatra švajcarski hemičar Mihael Grecel - ako se opreme posebnim solarnim ćelijama sa pigmentima boja.\nGrecel je poznato ime u svetu fotovoltaike - već godinama se vodi kao mogući dobitnik Nobelove nagrade za hemiju. Njegovo otkriće takozvanih organskih obojenih ćelija ga je učinilo toliko poznatim, da su te ćelije čak i nazvane po njemu. Te takozvane Grecelove ćelije oponašaju fotosintezu, dakle hemijski proces u kojem biljke pretvaraju sunčane zrake u šećer - i pritom oslobađaju energiju.\nMihael Grecel ima alternativno rešenje za Njujork\nOno šta je priroda izmislila pre 3,5 milijardi godina, moglo bi da pomogne u ublažavanju buduće energetske krize. Kako to funkcioniše on pokazuje svojim studentima uz pomoć soka od maline, malo rastvora joda i malo paste za zube. On to pomeša, mešavinu razmaže na dve staklene ploče premazane slojem cinkovog oksida - i već se vrti mali ventilator koji je na te ploče priključen.\nEnergetsko staklo služi i kao izolacija\nJoš 1992. je Grecel svoju obojenu solarnu ćeliju prijavio kao patent., a počela je i industrijska proizvodnja. Praksa pokazuje da je proizvodnja struje efikasna i stabilna. U Austriji je time obložen Sajens toranj, na površini od 1000 kvadratnih metara, a pojedine zgrade postoje i u Nemačkoj i Švajcarskoj.\nGrecelovo energetsko staklo može da postigne stepen dejstva i do 14 odsto, "ali u tom slučaju staklo gubi na prozirnosti", objašnjava on u razgovoru za DW. A to arhitekte baš i ne vole. Zato je na zgradama koje su dosada obložene tim staklom stepen dejstva oko četiri odsto.\nUmesto da samo troše struju, neboderi bi mogli i da ju proizvode\nModerne silicijumske solarne ćelije, koje se nalaze u većini fotovoltaičkih postrojenja, mogu deloično i do 20 odsto Sunčane energije da pretvore u struju. Ali obojene solarne ćelije imaju drugu prednost: one mogu Sunčevu energiju da koriste sa obe strane stakla, a to dovodi takoreći do udvostručenja efekta. Istovremeno to staklo deluje i kao toplotna izolacija jer reflektuje infracrveno svetlo. Na taj način se štedi energija cele godine: leti i zimi.\nSingapur je uzor\nStaklena fasada veličine 300 puta 50 metara, što odgovara veličini fasade jednog prosečnog njujorškog nebodera, mogla bi godišnje da proizvede 2, 25 miliona kilovatčasova električne energije, tvrdi Grecel. To odgovara prosečnoj godišnjoj potrošnji 300 Njujorčana.\nAli američka metropola ima i veći potencijal za štednju struje. Švajcarski profesor preporučuje njujorškom gradonačelniku da se ugleda na Singapur. Tokom letnjih meseci, klima-uređaji bi se mogli podesiti na 25 stepeni - kao što je to slučaj u tom azijskom gradu. U tom slučaju potrošnja struje rapidno bi pala, "a na 25 stepena i dalje može odlično da se radi u kancelarijama - pogotovo kada se skine sako", kaže Grecel.\nGradnja grada koji koristi samo sunčevu energiju, veliki je poduhvat, čak i na sunčanoj Floridi – i to ne samo iz tehničkih razloga. Da bi prosečan kupac bio ubeđen u taj koncept, potrebno je činiti kompromise. (20.11.2018)\nSpas ili katastrofa za životnu sredinu?\nZabrinutost za životnu sredinu nikad nije bila veća, a stručnjaci se okreću ka veštačkoj inteligenciji kako bi našli održiva rešenja, recimo za potrošnju struje. Međutim, ova tehnologija sa sobom nosi i rizike. (30.07.2018)\nEmirat Abu Dabi otpočeo je izgradnju Masdar sitija 2008. Ekološki grad u pustinji bi trebalo da se snabdeva energijom iz obnovljivih izvora. Nakon početne euforije, 2010. je došlo do zastoja. Kakva je trenutna situacija? (09.03.2013)\nDejvid Endrejd bio je član jedne bande i dugo vremena proveo je u zatvoru. Sada je jedan od stotina bivših zatvorenika koji su, zahvaljujući solarnoj industriji, dobili šansu da počnu ispočetka. (07.09.2017)\nPorez na Sunce\nAutor Notker Oberhojzer\nKljučne reči Green New Deal, staklene fasade, neboder, Mihael Grecel, Bil de Blazio, Njujork, mozaik, efekat staklene bašte, ekologija, arhitektura\nTrajni link https://p.dw.com/p/3HLnr\nAna nije samo frizerka, ona je i psihoterapeut. S beskućnicima kojima pomaže ume da popriča, jer zna da im je ljudski kontakt izuzetno važan. U Hrvatskoj ima više od 1.000 beskućnika, čak trećina ih je u Zagrebu.


REAKCIJE Slična situacija kao prije nekoliko godina\nNadam se da je napokon nekima u Sarajevu sada jasno šta zapravo Dodik hoće, rekao je\n- Prije nekoliko godina, zbog slične Dodikove namjere vezane za OSBiH, podnio sam krivičnu prijavu zbog počinjenog krivičnog djela kvalificiranog kao pokušaj izazivanja pobune u OSBiH. Naše pravosuđe je, koje su tada podržali stranci, odbacilo tu krivičnu prijavu, mada su svi nezvaničmo tvrdili kako postoje elementi krivičnog djela.\nOvo je slična, ako ne i identična situacija, koja ima elemente podsticanja na pobunu u OSBiH, i to zbog pozivanja da se ne poštuju važeće zakonske norme, a koje se tiču OSBiH, uključujući i zvaničnu uniformu pripadnika OSBiH. U ovom slučaju, ja sam spreman postupiti na isti način kao i prije nekoliko godina. Nažalost, očekujem istu reakciju pravosuđa kao i tada - dakle ništa!\nS druge strane, ja se nadam da je napokon nekima u Sarajevu, koji su tvrdili da to i nije tako bitno, sada jasno šta zapravo Dodik hoće i koliko je važno da ova zemlja bude, kad-tad, članica NATO saveza - smatra Komšić, saopćeno je iz njegovog kabineta.\nDodik je, govoreći danas u banjalučkoj kasarni "Kozara" na centralnoj svečanost obilježavanja Dana trećeg pješadijskog (RS) puka Oružanih snaga BiH i Dana Vojske RS, zatražio od komande tog puka da na sljedećem obilježavanju više od polovine stroja bude obučeno u uniforme bivše Vojske RS, jer je to njihov dan.\nŽeljko Komšić Milorad Dodik Krivična prijava Oružane snage


Homofobija pod psihoanalitičkom lupom | Okvir\nSve što nas iritira kod drugih – može voditi ka upoznavanju samih nas.\nU ovom tekstu ćemo pokušati prikazati analizu i tumačenje dinamike homofobije* (vidi: napomena autora) kroz predrasude koje se odnose na LGBT*IQA osobe, iz perspektive psihoanalitičkog objašnjenja homofobnih ličnosti. Rad je nastao kao rezultat teorijskog bavljenja psihoanalitičkom literaturom, kao i radom kroz vršnjačko savjetovanje u zajednici.\nPsihoanalitičko teorijsko stanovište spada u ona koja predrasude tumače ličnošću pojedinca. Zajednička misao različitih psihoanalitičkih objašnjenja predrasuda je tumačenje sadržaja unutrašnjeg života pojedinca/ke, strukture ličnosti nastale u ranim iskustvima sa roditeljima, a u skladu sa tim, pitanja koja bi se odnosila na ovu temu bila bi: Zašto je neka osoba homofobna? Koja lična pozadina je pokreće da diskriminiše LGBT*IQA osobe na raznim nivoima? Koje su to ličnosti koje olako podliježu homofobnim ideologijama?\nKrenućemo od prvog pitanja pokušavajući da ga što jasnije dekonstruišemo. Prema učenju psihoanalitičke škole, svi ljudi se rađaju kao biseksualna bića, tj. nose osjećanja privlačnosti prema muškom i ženskom spolu, a to su prvi kontakti sa ocem i majkom u najranijim godinama života. Ta osjećanja prenosimo i na okolinu sa kojom stupamo u kontakt tokom odrastanja. Zatim, razne faze u vršnjačkim druženjima i stvaranju grupa su dominantno homoseksualne prirode. Ortodoksna psihoanalitička misao je tumačila ova homoseksualna uzrasna druženja kao odbrane pojedinca/pojedinke od nadolazeće seksualnosti i reaktiviranja infantilnih konflikata, međutim ove faze nužno ne moraju biti odbrane već se mogu tumačiti i sveprisutnom fluidnom seksualnom prirodom svih ljudi. No, usljed društvenih zabrana homoseksualnosti, prinuđeni smo da potiskujemo ta osjećanja. Ali kako sve potisnuto uvijek teži da se vrati i nađe svoj izlaz u zadovoljenju, tako biva i sa homoseksualnim osjećanjima. Kao posledica aktiviranja odbrambenih mehanizama od ovih osjećanja mogu se pokrenuti razna osjećanja i ponašanja koja su homofobne prirode. U tom smislu homofobija bi se mogla tumačiti radom mehanizama odbrane koji funkcionišu na nesvjesnom nivou, govoreći psihoanalitičkim jezikom. Te odbrane štite osobu od anksioznosti, odnosno neprijatnih ili neprihvatljivih homoseksualnih osjećanja, pojačano u susretu sa osobama koje se doživljavaju kao različite (u ovom slučaju LGBT*IQA osobe), naročito tamo gde je različitost spolja vidljiv atribut.\nGlavni mehanizam je projekcija, u kojem se vlastita homoseksualnost pripisuje drugima. Projekcija, kako ju je jednostavnim jezikom opisala psihoanalitičarka Džoan Rivijer (2008) predstavlja: „…naš prvi i osnovni način borbe protiv bola, napada ili bespomoćnosti… Putem ovog mehanizma svi bolni ili neprijatni utisci i osećaji bivaju trenutno izbačeni iz nas; pretpostavljamo da su oni negdje drugde, a ne u nama samima. Ne priznajemo ih, odbacujemo ih kao sopstvene izraze i prebacujemo ih na nekog drugog.“ Iz ovoga možemo vidjeti do koje mjere društvo i njegov sistem osuđuju, demonizuju i dehumanizuju homoseksualnost, koja mora po svaku cijenu da se izbaci van sopstvene ličnosti i projektuje na drugog, jer kao takva prijeti sigurnosti i normalnom funkcionisanju ličnosti. Projekcija može biti provocirana nekim epitetom objekta (npr. njegov fizički izgled, posebno prema trans* i rodno varijantnim osobama) ili unutrašnjim iracionalnim podsticajima (npr. iracionalni strah od zaraze, gađenje, fantazije vezane za seksualnost). Kako su homoseksualna osjećanja društveno određena kao patološka, prijeteća, nepoželjna i defektna, da bi se izbjegao vlastiti osjećaj stida i krivice te kažnjavanje vlastite ličnosti, na nesvjesnom nivou mehanizmom projekcije se kažnjavaju i napadaju drugei koji jesu ili se percipiraju kao homoseksualne osobe.\nDa rezimiramo, prema ovom tumačenju unutrašnja dinamika homofobije nastaje usljed potisnute vlastite homoseksualnosti. No, da li su sve homofobne osobe u konačnici latentno homoseksualne? Da li je svaka diskriminacija i mržnja prema manjinskim grupama zastrašujući odraz onih koji tlače i diskriminišu? Šta je onda projektivni sadržaj npr antisemitizma? Po ovoj logici, nacisti su se branili od osjećanja vlastite jevrejske pripadnosti? Projektivni sadržaj, naravno ne mora uvijek biti identičnog sadžaja sa osobinama drugih na koje projektujemo, on može biti simbolička zamjena za neki drugi unutrašnji konflikt, tako da je u slučaju antisemitizma podsvjesno neprijateljstvo nastalo iz frustracije i potiskivanja raznih nezadovoljenih želja njemačkog naroda, koje nije moglo biti usmjereno na stvarne objekte već je došlo do transfera nesvjesnih strahova i agresije na Jevreje kao ciljnu grupu. Tako i dinamika homofobnih osoba može biti potisnuta vlastita homosekualnost, ali i neki drugi strahovi i frustracije. Kontrafobičnost je ovdje na sceni, tako da etiketirajući druge kao nakaradne, bolesne, neprirodne, manje vrijedne, tlačitelji na nesvjesnom nivou šalju poruke utjehe, prvenstveno sebi a onda i drugima – “Mi smo ok, normalni i zdravi, ali drugi – homoseksualci, nisu”, braneći se od vlastitih konflikata i frustracija vezanih za seksualnost, a za koje ne nalaze adekvatno razrješenje.\nMožda bi definicija homofobije mogla da dobije novu dimenziju, jer kod homofobne ličnosti ne postoji strah, mržnja i diskriminacija prema homoseksualcima koji postoje nezavisno od drugih kao takvi, već strah od homoseksualca u sebi, i mozda bi kontrahomofobičnost imala potpuniju definiciju. Za sve one koju su othranjeni na naučnim činjenicama i statističkoj vjerodostojnosti, a za koje ovi pogledi možda izgledaju kao još jedna psihoanalitička priča za laku noć, iznijeću jedno istraživanje Henry E. Adamsa i njegovih saradnika. Ovi autori zaključuju, u naučnom eksperimentu sprovedenom na uzorku od 35 homofobnih muškaraca i 29 nehomofobnih muškaraca, da su u poređenju sa nehomofobnim muškarcima, muškarci sa izraženim homofobnim stavovima podložniji doživljaju fiziološkog uzbuđenja (mjerenog registrovanjem erekcije polnog organa) prilikom gledanja kratkih snimaka muških homoseksualaca u seksualnom činu. Dakle, ovo su mogući unutrašnji pokretači homofobne ličnosti, njene odbrane i anskioznosti. Ukoliko ste zainteresovani za detaljno iščitavanje ovog istraživanja možete se informisati na ovom linku.\nU daljem tekstu bavićemo se analizom grupne dinamike i pitanja koja se odnose na to zašto je neka ličnost slijepo pokorna ideologijama (u slučaju homofobije, fašistička), i kojim psihološkim mehanizmima netrpeljivost, mržnja, odbacivanje prelaze granicu i prerastaju u nasilje nad LGBT*IQA osobama. Prva istraživanja o tipologiji ličnosti koja je podložna fašističkim ideologijama sproveo je Teodor Adorno i ona su se odnosila na antisemitizam, a istraživački projekat je nazvan “Studije o predrasudama”. U tom kontekstu Adorno se fokusirao na analizu ličnosti fašističke osobe. Adorno i njegovi saradnici uvode novi koncept nazivajući ga autoritarna ličnost pod kojim podrazumjevaju vrstu podvojenog ponašanja, koje se manifestuje podaništvom na jednoj, a nasilništvom na drugoj strani. Dakle, osoba autoritarnog karaktera je slijepo odana i poslušna prema onima koji su iznad (koje smatra autoritetima), a istovremeno okrutna i puna prezira prema onima koji su ispod nje na bilo kom nivou u društvenoj hijerarhiji. Dolazi se do zaključka da porodični autoritarni vaspitni stil igra bitnu ulogu u formiranju ličnosti za prihvatanje ovog oblika ponašanja (Rot, 2010). Takva djeca se uče pokornosti i poslušnosti u odnosu prema strogim autoritetima, prvenstveno ocu, bez slobode mišljenja i djelanja. Posljedica takvog vaspitanja djece su odrasle osobe koje su podložne manipulaciji od strane autoriteta (političke vođe, stranke), koje su sada simbolička zamjena za strogog oca iz djetinjstva. Sa druge strane, oni svoju potisnutu agresiju i nesvjesnu mržnju, proisteklu iz nametnutog podaničkog položaja, lako okreću prema nezaštićenim i marginalnim grupama: nacionalnim, vjerskim, rasnim, seksualnim manjinama, političkoj opoziciji, duševno oboljelim osobama i svim onim osobama koje se ne uklapaju u model koji diktira opet taj isti autoritet kome su pokorni.\nIako je ovo istraživanje rađeno 50-tih godina XX vijeka, nismo puno odmakli od ovog stila vaspitanja i patrijarhalnog sistema, te ovakvi zaključci bi se mogli primjeniti i na savremeno doba gdje svakodnevno viđamo mlade ljude zaluđene u raznim neofašističkim ideologijama koje propagiraju i odobravaju tlačenje manjinskih grupa, posebno targetizirajući LGBT*IQA osobe.\nI za kraj, spomenućemo još jedan psihološki mehanizam, prvobitno opisan od psihoanalitičarke Melani Klajn, a to je projektivna identifikacija, koji želim da stavim u kontekst grupne dinamike i agresivnog ponašanja. Naime, u pitanju je mehanizam odbrane u najranijim mjesecima života svakog čovjeka, a služi da se svi negativni dijelovi sebe i internalizovanih drugih, a koji pokreću jaku anksioznost, otcjepe iz unutrašnjeg svijeta osobe i smjeste i pripišu drugoj osobi, te uz nagon smrti, taj isti objekat se fantazijski napada. Ovaj mehanizam će kasnije u životu predstavljati prototip za svako agresivno ponašanje. U zavisnosti od zrelosti osobe, ovi mehanizmi ostaju manje ili više prisutni tokom cijelog života (Klajn, 2001). Homofobija, rasizam, agresivni nacionalizam su pojave koje je moguće objasniti projektivnom identifikacijom. Članovi grupe koje diskriminišu LGBT*IQA osobe (ali i sve druge manjinske grupe), sebe doživljavaju kao idealne, snažne, lijepe, zdrave, vrijedne – dok sve negativne osobine, karakteristike (lično ili društveno definisane kao negativne) se projektuju i smještaju na LGBT*IQA populaciju. Kako se ne projektuje uvijek negativni, loši dio sebe, već i pozitivni, idealizovani dijelovi “Ja”, u fenomenu podaništva, podanik projektuje idealizovani dio Ja (snagu, pamet, hrabrost, znanje) u vođu i što je projekcija masovnija, osjećaj depersonalizacije je veći. Vođa zauzvrat, obezbjeđuje identitet (identifikacija sa njim i grupom) i oslobađa pojedinca osjećanja lične odgovornosti jer on preuzima tu ulogu koji svaki pojedinac treba da ima u sebi. Isti taj vođa (politički ili religijski) će podržavati, podsticati, razvijati kod osoba diskriminaciju prema LGBT*IQA osobama jer su one identifikovane kao sve što je loše i bolesno i što treba da se uništi. To je osnov dinamike koja će u nekom trenutku pokrenuti homofobnu osobu na akt mržnje i dati joj dozvolu, bez osjećaja krivice i odgovornosti, da napada, uništava i ubija pripadnike LGBT*IQA zajednice. Svjedoci smo brutalnih napada i iživljavanja nad osobama iz naše zajednice a intezitet tih napada nam govori sa koliko mržnje i sadizma homofobi to rade bez ikakvog osjećanja lične odgovornosti (Kondić, 2007).\nU konačnici, homofobno ponašanje ne može se okarakterisati kao takozvana prirodna reakcija. Homofobni stavovi iza sebe nose kompleksne konstrukcije koje idu od ličnih, društvenih, pa sve do političkih utjecaja.\nNapomena autora: U tekstu je termin homofobija koristen za sve oblike diskriminacije unutar LGBT*IQA populacije (lezbofobija, transfobija, bifobija) jer se u psihološkoj literaturi termin homofobije navodi za sve oblike, s tim da se u zadnje vrijeme pravi veća razlika između homofobije i trans*fobije koje kao takve nose svoje specifičnosti.\nKlajn, M. (2001). Unutrašnji svet dečije psihe. Beograd: Zavod za udzbenike i nastavna sredstva\nKondić, K. i saradnici (2007). Psihodinamska razvojna psihologija. Novi Sad: Veris Studio.ž\nRot, N. (2010). Osnovi socijalne psihologije. Beograd: Zavod za udzbenike i nastavna sredstva\nHenry E. Adams, Lester W. Wright, Jr., and Bethany A. Lohr (1996). Is Homophobia Associated With Homosexual Arousal?. Univeristy of Georgia: Journal of Abnormal Psychology


Priključi se organizaciji Trećeg Montenegro Prajda\nDatum kreiranja: petak, 26 jun 2015 12:10\nInicijalni Odbor Montenegro Pride-a te poziva da daš svoj doprinos da treća Povorka ponosa koja se održava u Glavnom gradu Podgorici bude masovnija, snažnija, zabavnija i kreirana i po tvojoj mjeri!\nPriključi se ekipi LGBTIQ osoba koja će pripremati treći Montenegro Pride i prvu Nedljelju ponosa!\nŠta je Povorka ponosa?\nMontenegro Pride, Povorka ponosa LGBTIQ osoba, članova i članica porodica i prijatelja/ica je najvažniji godišnji protest, demonstracija i javni skup koji podiže vidljivost lezbejki, gejeva, biseksualnih, trans* i queer osoba u Crnoj Gori.\nOd ove godine, uz Montenegro Pride biće organizovana i Nedjelja ponosa koja će sadržati niz kulturnih, edukativnih i zabavnih događaja. Nedjelja ponosa biće održana u nedjelji prije Montenegro Pride-a.\nŠto je Organizacioni odbor Montenegro Pride-a?\nOrganizacioni odbor Montenegro Pride-a je otvorena i autonomna volonterska grupa LGBTIQ osoba koje su tu u svoje ime, kao pripadnici/e LGBTIQ zajednice, a koja osmišljava i stvara Povorku ponosa LGBTIQ osoba „Montenegro Pride“.\nOrganizacija „Queer Montenegro“ formalno-pravno, finansijski i logistički podržava organizaciju „Montenegro Pride-a“ i zadužena je za osiguravanje poštovanja propisa i uslova za adekvatno i bezbjedno održavanje javnog skupa LGBTIQ osoba „Montenegro Pride“.\nŠta je Nedjelja ponosa i tim Nedjelje ponosa?\nNedjelja ponosa je koncipirana kao skup različitih kulturnih, edukativnih i zabavnih događaja koji će biti organizovani tokom nedjelju dana prije održavanja Trećeg Montenegro Pride-a.\nCilj Nedljelje ponosa je okupljanje LGBTIQ osoba, podržavaoca i prijatelja/ica, inicijativa i različitih zainteresovanih organizacija kako bi zajedno kreirali/e svojevrstan LGBTIQ festival.\nTim Nedjelje ponosa je tim LGBTIQ osoba koje zajednički dogovaraju, kreiraju i organizuju Nedjelju ponosa.\nTražimo punoljetne LGBTIQ osobe koje su spremne da učestvuju u demokratskom procesu odlučivanja, koje znaju i žele raditi u timu, koje žele preuzeti zadatke u skladu sa svojim mogućnostima i koje su te zadatke spremne da odgovorno obavljaju.\nQueer Montenegro i Montenegro Pride timovi će pročitati sve pristigle prijave i javiti se u najkraćem roku nakon završetka roka za prijavu.\nAko želiš da znaš više:\nOrganizacioni odbor „Montenegro Pride-a“ će ove godine biti organizovan u timove (tim za temu Povorke, Povorka tim i tim Nedjelje ponosa) koji će na odvojenim i zajedničkim sastancima zajedno stvarati Treći Montenegro Pride 2015. i prvu Nedjelju ponosa.\nOrganizacioni odbor „Montenegro Pride-a“ se bavi:\n- temom Povorke;\n- PR kampanjom: izgledom promo materijala, proglasom, komunikacijom s medijima, vizualom i videom Povorke ponosa 2015;\n- izgledom Povorke: maršutom povorke, balonima i drugim "prajdovskim ukrasima" u Povorci;\nTim Nedjelje ponosa se bavi:\n- kreiranjem programa Nedjelje ponosa – hoćemo li i koliko imati radionica, tribina, filmova, partyija i performansa;\n- koordinacijom događaja u Nedjelji ponosa;\n- saradnjom s osobama, inicijativama i organizacijama koje su spremne učestvovati u kreiranju sadržaja;\nQueer Montenegro tim formalno-pravno, finansijski i logistički podržava organizaciju „Montenegro Pride-a“ i zadužen je za osiguravanje poštovanja propisa i uslova za adekvatno i bezbjedno održvanje javnog skupa LGBTIQ osoba „Montenegro Pride“.\nSastanci su obvezni za članove/ice Organizacionog odbora „Montenegro Pride-a“, te članove/ice tima Nedjelje ponosa.


[es] - Šta će se desiti nakon 10.09.2008.?\n03.12.2006. Tramvajska problematika\n21.05.2008. crtez iz cad-a 2008 u cad 2006, problem....\n26.10.2007. Mozilla 2008 - problem sa izgledom strane\n27.10.2007. Katalog kalendara 2008.\n06.01.2008. Srećna nova 2008\n04.01.2008. Auto Cada 2008 Startup dijalog\n21.01.2008. Acad 2008 u Acad electrical 2008\nŠta će se desiti nakon 10.09.2008.?\n[es] :: IT pravo i politika razvoja :: Registar Nacionalnog ID :: Šta će se desiti nakon 10.09.2008.?\n[ Pregleda: 3458 | Odgovora: 6 ] > FB > Twit\nČlan broj: 157502\nŠta će se desiti nakon 10.09.2008.? 14.03.2008. u 22:19 - pre 164 meseci\nSvim .rs domenima koje su rezervisali RNIDS i država rezervacija ističe 10.09.2008. godine.\nZa "državne" pretpostavljam da će ići u slobodnu prodaju, ali šta de dešava nakon tog datuma sa domenima rezervisanim od strane RNIDS?\nPS. nisam uspeo da pronađem odgovor ni u jednoj od tema. Sorry ako je već bilo postavljeno isto pitanje.\nRe: Šta će se desiti nakon 10.09.2008.? 14.03.2008. u 22:24 - pre 164 meseci\nNajbolje je da sacekas 10.09.2008. Sve sto neko kaze u ovoj temi ce biti predpostavke i nagadjanja. Bezveze punimo forumom spamom i bezvrednim informacijama. Moj predlog je da se tema zakljuca i da se otkljuca za godinu dana.\nRe: Šta će se desiti nakon 10.09.2008.? 14.03.2008. u 22:39 - pre 164 meseci\nS obzirom da je ovo forum koji je RNIDS označio kao mesto za javnu raspravu, pretpostavljam da neko od njih zna šta će se desiti za šest meseci sa tim domenima. Tu ne bi trebalo da ima nagađanja. Ako ima odgovor u nekoj od postavljenih tema voleo bih da me uputite gde da je pronađem.\nRe: Šta će se desiti nakon 10.09.2008.? 15.03.2008. u 06:32 - pre 164 meseci\nDomeni rezervisani od strane RNIDS su "trajno" rezervisani odnosno nije predviđen datum isteka rezervacije. Promena ove liste se može vršiti odlukom UO RNIDS.\nEventualno dodavanje na listu bi se moglo vršiti samo za domene koje niko nije registrovao. Skidanje sa liste, po mom mišljenju, bi se trebalo vršiti posebnom odlukom za svaki domen i javno dodeliti određenom registrantu (kako bi se izbegle mogućnosti da se skidanje sa liste namesti da neko prvi sazna za oslobođenje domena i tiho ga registruje).\nVezano za listu rezervisanih domena za potrebe države smatram da je u procedurama za inicijalni period propušteno da se obradi slučaj isticanja rezervacije od strane države za neki domen za koji bi neko imao prednost na osnovu tranzicije (da ga država nije rezervisala). Postoji predlog UO da se usvoji dodatno pravilo koje bi u takvim slučajevima po isteku rezervacije od strane države pružilo naknadni period registrantu .yu domena da iskoristi (sada oslobođeno) pravo na registraciju tog rezervisanog .rs domena.\nRe: Šta će se desiti nakon 10.09.2008.? 15.03.2008. u 12:12 - pre 164 meseci\nDanko hvala na odgovoru!\nZamolio bih te da me uputiš kako da nađem odgovor na pitanje postavljeno u temi http://www.elitesecurity.org/t314294-Koji-je-postupak. Vezano je za domene mojih klijenata koji imaju pravo na registraciju po osnovu .yu, a rezervisani su od strane RNIDS poprilično nakon predaje zahteva za predregistraciju OR. (Predstavnici tih OR su članovi RNIDS ili u UO RNIDS)\nPretpostavljajući da će nešto slično da se desi, još u novembru prošle godine sam postavio temu http://www.elitesecurity.org/t298001-Predregistracija-rs-domena, s tim da nisam mogao da pretpostavim da će RNIDS i "država" ustvari biti ti koji će ih kao atraktivne rezervisati za sebe.\nRe: Šta će se desiti nakon 10.09.2008.? 15.03.2008. u 13:43 - pre 164 meseci\nPredregistracija je proces koji su sprovodili neki od Ovlašćenih registara samostalno. RNIDS nije organizovao predregistraciju niti je propisao pravila kako da se ona vrši. Prilikom predregistracije OR su upisivali zainteresovane kupce u svoje baze, a verifikaciju da li je domen slobodan ili u tranziciji vršili kako se snađu (jedan od popularnih načina je bio skriptovanje forme na www.nic.yu sajtu).\nZnači situaciju koju smo mi imali ovde ne možeš da direktno porediš sa "sunrise" periodom za .eu domen (ili sličnim otvaranjima novih registara) gde su obično centralni registri davali prioritet vlasnicima zaštićenih imena itd. Kod nas .rs registar jeste nov, ali se oslanja na stari .yu registar i RNIDS je definisao da prioritet u inicijalnom periodu imaju registranti .yu domena i time rešio većinu problema zaštite žigova i poslovnih imena.\nUpravni odbor RNIDS naravno jeste bio upoznat sa činjenicom da neki OR vrše predregistraciju (npr Eunet je počeo mesecima pre usvajanja cena i pre nego što je postao OR) i tu nije video ništa sporno. Koliko ja znam nije bilo ni zvaničnih primedbi upućenih RNIDS-u u vezi ovoga. Činjenica da kada se negde otvara neki registar ljudi se organizuju pa prikupljaju liste zainteresovanih po meni nikako ne može biti sporna. Koliko ja znam svi koji su radili predregistraciju su imali vrlo jasna objašnjenja o čemu se radi i zainteresovane su upućivali na sajt RNIDS za dodatne informacije.\nZnači činjenica da li je predat zahtev nekom OR za predregistraciju ni na koji način ne obavezuje RNIDS, jer RNIDS nije ni znao koji su domeni gde evidentirani niti je imao procedure po kojima bi nešto radio.\nUkoliko se domen koji tvoj klijent potražuje nalazi na listi RNIDS rezervisanih domena jedino što mogu da posavetujem je da pismeno obrati RNIDS sa obrazloženjem zašto smatra da treba da mu pripadne.\nUkoliko se domen koji tvoj klijent potražuje nalazi na listi domena rezervisanih za potrebe Republike Srbije jednina procedura koju ja vidim je da se obrati Upravi za zajedničke poslove republičkih organa i da traži saglasnost da upravo on registruje taj rezervisani domen.\nRe: Šta će se desiti nakon 10.09.2008.? 16.03.2008. u 20:51 - pre 164 meseci\nOvo što si pisao o predregistraciji mi liči na ono što se dešavalo vezano za besplatne akcije i Udruženja građana koja su obećavala besplatne akcije neupućenim građanima pre nego što je država odredila pravila. Na kraju je država rekla da su te usluge UG prevara, mada su predstavnici UG tvrdili da nije.\nAli to nije tema. Hvala još jednom na savetu da se obrate RNIDS!\nRegistrovani: 7 ( niikoolaa, djoka_l, dzonihsv, component, Shadowed, bojanum, Boomerang )


EXIT nominovan za najbolji festival na svetu | Events in Serbia\nby Events in Serbia 1. februara 2022., 08:05 170 Views\nČuveni britanski magazin New Musical Express nominovao je EXIT za najbolji festival na svetu.\nOvom nominacijom za prestižne NME nagrade, EXIT se našao među trenutno najznačajnijim svetskim imenima iz muzičke industrije, kao što su Lana Del Rey, Billie Eilish, The Weeknd, Måneskin, BTS, Lil Nas X, Taylor Swift, Liam Gallagher i mnogi drugi.\nBritanski magazin NME (New Musical Express) jedan je od najuglednijih svetskih medija, s tradicijom dugom čak 70 godina, tokom kojih je pokrivao teme iz oblasti muzike, filma i kulture.\nNME nagrade uspostavljene su godinu dana nakon osnivanja magazina, a kroz istoriju samo neka od nagrađivanijih imena su Elvis Presley, David Bowie, John Peel, Cliff Richard, Paul Weller, Arctic Monkeys, Muse, Morrissey, Oasis, The Beatles, The Jam, Blur i mnogi drugi.\nSvečana dodela ovogodišnjih BandLab NME nagrada biće održana 2. marta u dvorani O2 Academy Brixton u Londonu. Na 69. dodeli biće odabrani najbolji iz oblasti muzike, filma, TV-a i gejminga.\nČast da bude među kandidatima za NME nagrade, Exitu je stigla nakon najizazovnijeg perioda u muzičkoj industriji, u kojoj je bio prvi veliki festival na planeti koji se održao od početka pandemije. U kategoriji Najbolji festival na svetu, NME je napravio izbor od 10 manifestacija, među kojima su, pored Exita, Reading & Leeds, Fuji Rock, Wireless i drugi.\nEXIT je dva puta proglašen za najbolji evropski festival u okviru Evropskih festivalskih nagrada, kao i za najbolji evropski festival van Velike Britanije, koje dodeljuju Britanske festivalske nagrade. Brojni ugledni svetski mediji, kao što su The Guardian, New York Times, CNN, BBC, svrstavali su EXIT u najbolje manifestacije na svetu. Osnivač Exita je nedavno proglašen jednim od najuticajnijih ljudi evropske muzičke i manifestacione industrije.\nNaslovna fotografija: Exit Photo Team\nexit festivalmanifestacije u novom sadumanifestacije u Srbiji\nPrevious article Nekad i sad: Olimpijada u Srbiji\nNext article 50. FEST: „Novi hrabri svet“ od 25. februara do 6. marta 2022.\n50. FEST: „Novi hrabri svet“ od 25. februara do 6. marta 2022.


Zbog trovanja psa osuđena uslovno na tri mjeseca | MTELCG\n21.02.2019. | 18:16\nPodgoričanka Milka Mugoša iz naselja Donja Gorica osuđena je danas uslovno na tri mjeseca zatvora jer je utvrđeno da je u avgustu prošle godine otrovala komšijskog psa.\nNevladine organizacije Prijatelji životinja Podgorica i Korina Animals su nezadovoljne tom presudom presudom i tvrde da je Mugoša otrovala komšijskog psa Taru koji se nalazio u uredno ograđenom dvorištu.\nPrema njihovim tvrdnjama snimci nadzornih kamera su jasno pokazali da je Mugoša počinilac krivičnog djela, a iste te kamere su ranije snimile i njenog brata koji je maltretirao pse u istom dvorištu kad niko od vlasnika nije bio kući.\n“Posebno je zabrinjavajuće obrazloženje Suda, da i pored izvršenog krivičnog djela, osuđena nije neko ko ne voli životinje, već da ju je sklop okolnosti naveo da izvrši ovo krivično”. Postoji osnovana sumnja da Milka Mugoša ovo nije prvi put da truje pse u naselju, jer je nepunih godinu dana u istom dvorištu otrovan pas, ali i nekoliko pasa u istoj ulici. Osnovnoj državnoj tužiteljki Jeleni Protić optužena Muoša i njen brat su bez imalo ustručavanja priznali izvršenje djela koja im se stavljaju na teret. Naravno, i tada je nadležnim organima trebalo više od mjesec dana od dana izvršenja krivičnog djela da saslušaju osumnjičene, iako su već prvog dana znali njihova imena i adresu”, kažu u ovim nevladinim organizacijama.\nPresuda koja je donesena za ovo krivično djelo je tri mjeseca zatvora, uslovno godinu dana, ukoliko Milka Mugoša ne ponovi isto krivično djelo.\n“Najoštrije osuđujemo ovakav postupak pravosudnih organa. Ovo nije prvi put da pravosudni organi izreknu minimalnu kaznu za kršenje Zakona o zaštiti dobrobiti životinja i Krivičnog zakonika. Podsjećamo da je osuđeni za vješanje psa na Marezi 2017. godine osuđen na 240 sati društveno-korisnog rada. U narednom periodu ćemo preduzeti niz aktivnosti kojima ćemo pokušati da animiramo pravosudne organe da konačno počnu da adekvatno procesuiraju krivična djela mučenja i ubijanja životinja. Prvi korak će biti dostavljanje po jednog primjerka Zakona o zaštiti dobrobiti životinja tužiocima i sudijama koji su dosad učestvovali u ovim procesima, kako bi se nakon 11 godina od njegovog usvajanja upoznali sa istim i počeli sprovoditi. Nećemo dozvoliti da se ovaj slučaj završi ovom sramnom presudom, već ćemo dati sve od sebe da ovaj i svi budući počinioci dobiju zasluženu kaznu”, zaključuju u nevladinom organizacijama Prijatelji životinja Podgorica i Tim Korina Animals.\nPOLICIJA: Radimo na slučaju trovanja psa


Posjeta učenika IX razreda\nU okviru saradnje sa lokalnom zajednicom, učenici IX razreda O.Š. ''Narodni heroj Savo Ilić" iz Dobrote sa profesoricom Smiljom Sindik 7. aprila 2016. godine posjetili su našu biblioteku. Viša bibliotekarka Jasmina Bajo i bibliotekarka Jelena Vukasović upoznale su ih sa radom biblioteke i istorijatom bibliotekarstva u našem kraju.


Lagard kritikovala NESLOŽNE lidere EU\nŠefica Evropske centralne banke Kristin Lagard pozvala je nejedinstvene lidere Evropske unije da odlučnije rade na ublažavanju udara pandemije koronavirusa na ekonomije, pošto se evropski blok podelio oko toga koliko daleko treba ići s merama, rekla su za Rojters tri izvora upoznata s dešavanjem.\nJužne članice EU su ogorčene zato što 27 nacionalnih lidera bloka nije uspelo, tokom šestočasovne telefonske sednice, da se dogovori o većoj podršci njihovim ekonomijama, koje pandemija COVID-19 razara.\nLagard je na telefonskoj sednici navela da su “potrebne dalje akcije”, naglasivši potrebu za hitnom akcijom i poručivši liderima da je EU prespora u reagovanju na krizu, rekli su britanskoj agenciji ljudi informisani o debati koja je vođena.\nOna je takođe, kako su dodali, upozorila na predviđanja duboke recesije i cenu koja će biti plaćena zbog nejedinstva.\nOvo je bio drugi takav poziv Lagardove evropskim kreatorima politika ove sedmice, nakon što je u ponedeljak uputila sličnu poruku ministrima finansija evrozone.\nNa sednici, Nemačka i Holandija su se žestoko usprotivile zalaganjima Italije, Španije, Portugalije, Francuske i drugih zemalja da se emituje zajednička obveznica, što podseća na razmirice u bloku tokom dužničke krize evrozone 2008, koje su nagrizle jedinstvo EU, navodi Rojters.\n“Ako se međusobno ne uvažavamo i ako ne shvatamo da suočeni sa zajedničkim izazovom moramo biti sposobni da na njega zajedno odgovorimo, onda niko nije shvatio šta je zapravo suština jedinstvene Evrope”, rekao je portugalski premijer Antonio Kosta nakon završetka telefonske sednice, prenosi britanska agencija.\n22/02/2021 | 10:43


Story Tema: Na vrhu opstaju samo najjači\nMnoge pevačke zvezde započele su karijere učestvujući na muzičkim takmičenjima koja su im donela popularnost, a kasnije i novac, ali cena slave za neke je bila previsoka da bi odoleli porocima života i izdržali pritisak javnosti, dok su drugi jednostavno pali\nFoto: Profimedia, Guliver, Pixsell, Vladimir Šporčić, Shutterstock, TV Prva, TV Pink, Story press\nSigurno ste bar nekada bili u prilici da čujete najmlađe kako na pitanje: Šta želiš da budeš kad porasteš, kao iz topa odgovaraju - pevač. Zavodljivost ove profesije koju nam crna kutija servira već decenijama kroz nastupe mladih ljudi u raznim šou-programima i muzičkim takmičenjima, nametnuli su je kao nešto što vodi do brzog i sigurnog uspeha u životu i izlaska iz sveta anonimnosti. Međutim, istina je potpuno drugačija. Jer, izazovi na ovom putu do zvezda koji je neretko trnovit, teško su breme čak i za one koji su iskreni zaljubljenici u muziku od malih nogu, pošto talenat često nije presudan za trijumf, naročito u XXI veku. U ovom svetu vlada pravilo baš kao i u životinjskom carstvu: Opstaju samo najjači.\nNEKA ŠOU POČNE!\nModerno društvo diktira trendove u svim oblastima, pa tako i nove standarde u muzici. Tako su legendarni muzički festivali sa velikim kredibilitetom poput Beogradskog proleća i Mesama na kojima su se takmičili mladi i pre svega talentovani ljudi, ustupili mesto rijaliti muzičkim takmičenjima na televiziji kojih je u poslednjih deset godina sve više.\nKvalitet glasa više nije toliko presudan, već celokupan utisak koji neko ostavlja na gledaoce koji glasaju za svoje favorite, u čemu naročito prednjače spoljašnji izgled, ali i životna priča takmičara koja će pridobiti publiku. Među onima koji pokušavaju da stvore nove muzičke zvezde ističu se projekti koji su zastupljeni u čitavom svetu, kao što su Idol, Ja imam talenat, The X Factor, Voice, dok su pandani ovih takmičenja kod nas Zvezde Granda, Ja imam talenat i Prvi glas Srbije.\nIako mnogi osporavaju kvalitet ovih takmičenja, činjenica je da su ona donela neke nove muzičke zvezde u svetskim okvirima. Mada se od ranog detinjstva bavila muzikom zbog koje je napustila srednju školu, Leoni Luis nije polazilo za rukom da dobije ozbiljan ugovor i skrene pažnju na sebe, sve dok je njen dečko nije nagovorio da se prijavi za britanski The X Factor, a trijumfovala je u trećoj sezoni 16. decembra 2006. godine. Ubrzo je objavljeno njeno izvođenje pesme Keli Klarkson A Moment Like This, a EP je prodat u pola miliona primeraka. Njen Echo postao je najprodavaniji debi album u Velikoj Britaniji i Irskoj ikada i ona je bila prva britanska solo umetnica koja se našla na vrhu Bilbordove liste sa prvim izdanjem. Do sada je izdala tri uspešna albuma, a od anonimne britanske pevačice postala je globalna zvezda.\nI R&B zvezda Aleksandra Burk imala je sličan put. Ona se za učešće u The X Factoru prvi put prijavila 2005. sa svega sedamnaest godina, ali je njen mentor Luis Volš nije izabrao u finaliste jer je smatrao da je suviše mlada. Ipak, ona je bila rešena da postane pop zvezda. Tri godine išla je na časove pevanja i ponovo se prijavila 2008. kada je i trijumfovala uz velike pohvale svetskih zvezda kao što je Maraja Keri. Njena interpretacija čuvene numere Leonarda Koena Hallelujah u finalu takmičenja našla se na prvom mestu liste singlova za Božić, a prodata je u preko milion primeraka, čime je postala prvi ženski izvođač koji je u Velikoj Britaniji uspeo da dostigne toliki tiraž za samo dve nedelje. Objavila je dva albuma, a u osmoj sezoni X Factora bila je i deo žirija šou-programa koji ju je proslavio. Među onima koji su stekli slavu u ovom popularnom takmičenju su i One Direction, Little Mix, a Džejmsu Arturu koji je trijumfovao prošle godine, predviđaju veći uspeh i od Leone Luis.\nAmerička pevačica i kantautorka Keli Klarkson je nakon završetka srednje škole radila razne poslove da bi sakupila novac za snimanje svog demo albuma, ali diskografske kuće nisu bile zainteresovane za njene pesme. Ipak, prijavljivanje za prvu sezonu američkog Idola promenilo je zauvek njen život. Snimila je pet albuma, pojavila se u dva filma, osvojila je pregršt muzičkih priznanja među kojima i tri MTV nagrade i dva Gremija, a njeni najveći hitovi su A Moment Like This, Since U Been Gone, Because of You, My Life Would Suck Without You, Stronger…\nIako nije trijumfovala u ovom takmičenju, Dženifer Hadson je osvojila srca publike 2004. godine kada je stigla do finala Idola i ostvarila svoje snove. Simpatična debeljuca moćnog glasa glumila je u filmu Dreamgirls i za tu rolu osvojila je Oskara, ali objavila je i album koji je dostigao zlatni tiraž. O njenoj popularnosti možda najbolje govori i to što se je izabrana za ulogu asistentkinje Keri Bredšo u filmu Seks i grad.\nKada je u aprilu 2009. prvi put izvela pesmu I Dreamed a Dream iz mjuzikla Jadnici, škotska usedelica Suzan Bojl koja je pevala u crkvi i na karaokama, preko je noći postala planetarna senzacija. Njena boja glasa nespojiva sa izgledom zapuštene domaćice, šokirala je, ali i oduševili žiri i publiku, baš kao i spontani intervjui u kojima je otkrila da su je zvali Miss Pigi i kako nije imala mnogo susreta sa muškarcima. Iako su zvanični pobednici te godine bili denseri Diversity, Suzan je definitivno postala neprikosnovena zvezda serijala Britain’s Got Talent. Od tada je nastupala širom sveta i prodala 18 miliona ploča, a prošle godine dobila je i počasni doktorat univerziteta u Edinburgu. Izdala je četiri albuma, a njeno bogatstvo procenjuje se na 22 miliona funti.\nPobednica druge sezone 3K dura iz 2002. godine, Jelena Tomašević, uspela je da ostvari svoj san i započne ozbiljnu solo karijeru koja je krenula uzlaznom putanjom nakon što je započela saradnju sa kantautorom Željkom Joksimovićem, a s njegovom kompozicijom Jutro osvojila je prvo mesto na festivalu Beovizija 2005. godine. Zbog problematične odluke crnogorskog žirija nije otišla na Evroviziju, ali je zato tri godine kasnije ipak predstavljala Srbiju na ovom takmičenju u Beogradu sa pesmom Oro. Tada je zauzela šesto mesto, a iste godine objavila je i prvi album Panta rei. Kroz popularno takmičenje 3K dur prošle su i Ana Milenković, Ana Štajdohar, Marija Šerifović i Ana Nikolić koje su kasnije napravile zavidan uspeh.\nNakon što se sa samo dvanaest godina predstavila širem auditorijumu u šou-programu Ja imam talenat, riđokosa devojčica Katarina Bogićević oduševila je publiku i stigla do finala takmičenja 2011. godine. Ona posle toga nije iščezla u moru novih lica koje neretko završe kao zvezde-padalice jer je dobila glavnu ulogu u seriji Folk i ulogom Zvezdane nametnula se kao prava senzacija.\n- Pred kamerama sam od ranog detinjstva. Meni ništa ne pada teško jer su muzika i gluma moj život i u tome zaista uživam, a za drugare i dobru zabavu uvek nađem vremena – rekla je početkom prošle godine za Story istakavši da za deset godina vidi sebe u Americi kako peva, snima filmove, mjuzikle i serije.\nIako je naredne sezone bila jedan od najvećih favorita, vlasnica moćnog glasa i autentične pojave Bojana Stamenov nije pobedila u šou-programu Ja imam talenat 2012. godine, pošto su trijumfovali Bojana i Nikola Peković, ali je zato postala jedno od najprepoznatljivijih lica koje često nastupa po prestoničkim klubovima. Mnogi kažu da srpsku Aretu Frenklin tek čeka velika karijera, a četvrta sezona ovog popularnog rijalitija doneće sigurno nove talente.\nDOBAR GLAS SE DALEKO ČUJE, A LOŠ JOŠ DALJE\nIako je stekao veliki broj fanova, student Operacije trijumf Nikola Sarić Sajko bio je veoma razočaran posle ovog takmičenja jer zbog problema sa produkcijskom kućom Emotion dugo nije mogao da objavi solo album.\n- Kojoj god izdavačkoj kući da sam se obratio, iz Emotiona su stizala preteća pisma. Tvrdili su da imam ugovor s njima, ali to nije tačno. Izdao sam besplatan album Pesmom kroz zid - izjavio je Sajko za Alo krajem 2011. Osim po vezi sa deset godina starijom koreografkinjom Milicom Cerović koju je upoznao u ovom takmičenju, ostao je zapamćen i po učešću u drugoj sezoni Farme i skandalu iz leta 2010. kada je u medijima objavljena fotografija njegovog polnog organa koju je dostavila devojka kojoj je on navodno slao erotske MMS-ove. Za razliku od njega, pevačica Ana Bebić uspela je da ostane aktuelna do danas, pre svega zbog saradnje sa kompozitorom i svojim dečkom Filipom Miletićem koji je zajedno sa kolegom Milošem Roganovićem napravio veliki hit Italiana, a koji je ona otpevala zajedno sa hrvatskom zvezdom Severinom Vučković.\nSimpatični Splićanin Igor Cukrov predstavljao je Hrvatsku na Evrosongu u Moskvi 2009, dok je finalista takmičenja Vukašin Brajić bio predstavnik Bosne i Hercegovine na istom takmičenju u Oslu 2010. gde je zauzeo sedamnaesto mesto, ali do danas nije uspeo da objavi solo album. Zajedno sa OT bendom planira da snimi numeru kojom će konkurisati na Beosongu 2013. godine.\nKAD NEISPUNJENI SNOVI ZABOLE\nKragujevčanka Milica Majstorović ostavila je mnoge bez daha svojom energijom i izgledom, ali život mlade flautistkinje krenuo je nizbrdo vrlo brzo posle učešća u Operaciji trijumf, kada je prošla prva faza popularnosti. Početkom 2010. završila je na Urgentnom centru u rodnom gradu zbog trovanja tabletama i alkoholom, a tekstovi o njenom pokušaju samoubistva preplavili su sve medije širom bivše Jugoslavije.\n- Kada sam izašla iz Operacije trijumf, čitav svet mi se promenio i počela sam da živim pod staklenim zvonom. Svi smo tamo ušli s jednim ciljem misleći da će nam oni sve omogućiti. Međutim, ubrzo smo shvatili kako sami moramo da se borimo za sebe i da nam niko sa strane neće pomoći u karijeri, iako su tokom trajanja šou-programa postojale te lažne ponude za album. Tonči Huljić mi je te večeri kada sam ispala iz šou-programa, pred milionskim auditorijumom obećao album, a slična obećanja dobila sam i od Gorana Stamenkovića u januaru ove godine. Od toga se, međutim, ništa nije ostvarilo, više nije bilo nastupa i prosto nisam postojala na muzičkoj mapi. Upala sam u depresiju i to je trajalo i trajalo, a tih dana, pre te umalo kobne februarske noći, sve mi se sakupilo i postala sam agresivna. Počela sam i da ispoljavam svoj bes. Bila sam nezadovoljna svim i svačim, a vrhunac je nastupio kada sam saznala da mi Emotion neće uraditi album. Celokupna situacija u kojoj sam se našla umalo je dovela do tragedije – ispričala je tada Milica ekskluzivno zaStory. Ona je i kasnije privlačila pažnju brojnim spekulacijama da je u vezi s Andrijom Miloševićem, Skaj Viklerom i mnogima drugima, ali i učešćem u rijalitiju Parovi sa svojim dečkom Nenadom Jevremovićem koje je obilovalo njihovim svađama i pomirenjima. Milica još pokušava da napravi karijeru, a s Aleksandrom Belovim snimila je duet Pazi me ti, s kojim je nastupila na Makfestu prošle godine.\nZVEZDE GRANDA – KO JE POBEDNIK A KO GUBITNIK\nMuzičko takmičenje Zvezde Granda počelo je sa emitovanjem 2004. godine kada su milioni gledalaca euforično iz nedelje u nedelju pratili dešavanja na TV Pink. Prvi put se mnogo vodilo računa ne samo o glasovnim mogućnostima, nego i o izgledu i stajlingu takmičara koji su neretko bili na meti žirija. Iako je u prvoj sezoni trijumfovao Branislav Mojićević, ispostavilo se da su najveću popularnost i karijeru napravile Tanja Savić i Slavica Ćukteraš, potom Darko Filipović, Nemanja Nikolić i Stevan Anđelković koji je sa šesnaest godina bio najmlađi učesnik.\nOn je 2007. dobio ulogu Perhana u operi Emira Kusturice Dom za vešanje, baš kao i njegova koleginica Milica Todorović koja je sa četrnaest godina trijumfovala u drugoj sezoni Zvezda Granda iz 2005. godine. Mada je posle takmičenja objavila nekoliko solo pesama, prvi album pojavio se tek 2009. godine i njena muzička karijera je u usponu.\nTreća sezona bila je jedna od najuzbudljivijih, a pobedu je pomalo neočekivano odneo Dušan Svilar koji je negovao pop zvuk. Iako je izgubila u finalu, Radmila Manojlović napravila je najveći uspeh jer je od tada izdala nekoliko hit albuma, a njen doskorašnji dečko Milan Stanković koji je takođe bio jedan od finalista, učestvovao je na Evrosongu 2010. godine. Plavokosi miljenik ženske publike ipak je posle tog prestižnog takmičenja prošao pakao zbog nesporazuma sa matičnom izdavačkom kućom Grand produkcija, koji je mesecima punio stranice štampe, a u tom periodu nije mogao ni da nastupa. Na kraju je njihov ugovor raskinut, a Milan je nastavio svoju karijeru sa singlom Perje. Katarina Živković plasirala se tada među deset najboljih, a zahvaljujući učešću u rijalitiju Farma, postala je jedna od najpoznatijih i najuspešnijih takmičarki Zvezda Granda.\nU sezoni 2008/2009. godine prvo mesto osvojio je Darko Lazić, koji je slavu podelio sa kolegama Milanom Topalovićem Topalkom, budućim finalistom Farme, i Slobodanom Vasićem. Ipak, u moru novih zvezda koje se fabrikuju svake godine u ovom takmičenju, mnogima nije pošlo za rukom da pronađu svoje mesto na estradnom nebu. Iako je pobedio 2011. godine, Stefan Petrušić nije napravio ozbiljniji uspeh, baš kao ni prošlogodišnji pobednik Darko Martinović.\nSREĆA NE PRATI UVEK POBEDNIKA\nJedno od najomiljenijih muzičkih takmičenja, koje je bilo prvo takve vrste na domaćoj televiziji i uz koje su mnoge generacije odrasle, bio je 3K dur koji je emitovan na Trećem kanalu. Iako je svojim čarobnim glasom oduševio publiku i žiri, pobednik prve sezone Ivica Lauš ostao je bez karijere jer nije dobio ništa od onoga što mu je obećano.\n- Kao nagradu trebalo je da mi snime komplet album i da imam novogodišnji šou u kome bi ugostio pevače i, između ostalog, bend Neverne bebe. Posle 12 godina odlučio sam da tužim RTS jer nisam dobio ništa od obećane nagrade. Godinama su me izbegavali, čak mi nisu dali da potpišem nikakav ugovor - rekao je Ivica u decembru za San.\nSrpska verzija američkog muzičkog takmičenja Idol startovala je 2004. na tadašnjoj BK televiziji, a prva pobednica bila je osamnaestogodišnja Novosađanka Cveta Majtanović kojoj su predviđali blistavu karijeru. Njen prvi singl Nisam ista u produkciji BK sounda naišao je na odlične reakcije, a usledio je i album Pogledaj u sutra. Međutim, kada je ova kompanija doživela sunovrat, Cveta je gotovo nestala sa scene. Pojavljivala se u ulozi žirija u muzičkim projektima na TV Happy i u međuvremenu je diplomirala psihologiju.\nIako je prema glasovima publike postao prvi pobednik Operacije trijumf iz 2008, Adnan Babajić nije ostvario zapažen uspeh, a tri godine nakon pobede snimio je album i to u etno-folk maniru.\n- Nisam u potpunosti zadovoljan svojom karijerom u smislu onog što sam očekivao kad se takmičenje završilo. Ali, opet, svaki šou donosi dobru reklamu. Ko je znao za mene pre tri godine? Svima bih preporučio da se prijave na slična takmičenja, ali naravno, ne treba da očekuju kako će već sutradan postati zvezde. Ja sam to shvatio i svestan sam da tek sada treba da radim na sebi – rekao je Babajić.\nIako je u finalu bio bolji od Igora Terzije i Nevene Đorđević, pobednik prve sezone takmičenja Prvi glas Srbije Davor Jovanović nije snimio debi album, već samo dve numere, a pop note ostale su u drugom planu jer nastupa po splavovima i noćnim klubovima gde peva folk muziku. Život i računi ponekad su važniji od uverenja i obećanja…\nDruga sezona ovog takmičenja iznedrila je ponovo sjajne pevače, a u finalu će se prvi put boriti tri devojke, Mirna Radulović, Sara Jovanović i Nevena Božović, koje sa svih strana dobijaju samo reči hvale. Pobednicu očekuje nagrada u vrednosti od 100.000 evra u koju, prema najavama TV Prva, spada kompletna produkcijska i marketinška mašinerija – angažovanje tima autora, izbor tekstova, kompozicija, snimanje, kao i celokupna promocija albuma. Ostaje nam da vidimo hoće li stvarno biti tako i da li će njima sreća biti više naklonjena.\nTAGOVI: Prvi glas SrbijemuzikatakmičenjeLeona LuisDženifer HadsonSuzan BojlDušan SvilarUsponi i padovi u karijeriIdolJa imam talenat!Jelena TomaševićKatarina BogićevićBojana StamenovNikola Sarić SajkoAna BebićVukašin BrajićCveta MajtanovićAdnan BabajićDavor JovanovićMirna RadulovićSara JovanovićNevena BožovićMilica MajstorovićTanja SavićSlavica ĆukterašDarko FilipovićNemanja NikolićStevan AnđelkovićMilica TodorovićKatarina ŽivkovićMilan TopalovićMilan StankovićRadmila ManojlovićSlobodan VasićStefan Petrušić


Saudijska feministkinja pred sudom za terorizam - JUGPRESS\nUprkos nadama porodice da će istaknuta saudijska aktivistkinja – koja je u pritvoru provela posljednje dvije i po godine i skrenula pažnju Zapada na politiku progona neistomišljenika – biti puštena na slobodu, sud u Rijadu je odlučio da njen slučaj prebaci na specijalni sud za terorizam i nacionalnu sigurnost, koji je prema tvrdnjama grupa za ljudska prava poznat po kršenju standarda poštenog suđenja, pišu svjetski mediji.\nNeočekivana odluka suda\nJedna od najistaknutijih zatvorenica u Saudijskoj Arabija, aktivistkinja za ženska prava Lužein el Hatlul (Loujain al-Hathloul), pojavila se u srijedu, 25. novembra, pred saudijskim sucem saznavši da se njen slučaj prebacuje na specijalni sud za terorizam i pitanja nacionalne sigurnosni, piše Njujork tajms (The New York Times) ističući da su organizacije za zaštitu ljudskih prava suđenje nazvale lažnim.\nEl Hatlul je pritvorena u proljeće 2018. zbog sumnji da je počinila zločine koji uključuju radnje s ciljem promjene političkog sistema kraljevine zbog kampanje za ženska prava i komunikacije sa stranim novinarima, diplomatama i organizacijama za ljudska prava. Uprkos žestokom lobiranju grupa za zaštitu prava uoči samita G20, kojeg je prošlog vikenda organizovala Saudijska Arabija, te nagađanjima da bi kraljevina kao znak dobre volje mogla osloboditi el Hatlul, to se nije dogodilo.\nU srijedu je, dodaje njujorški list, saudijski sudac rekao da krivični sud koji je vodio njen slučaj od marta 2019. više nije nadležan te da se predmet prebacuje na Specijalni krivični sud, ostavljajući porodicu i organizacije koje prate slučaj u nedoumici šta ta promjena zapravo znači. “Sud je rekao da nema nadležnosti, ali oni se tim slučajem bave godinu i osam mjeseci. To nema nikakvog smisla”, rekla je njena sestra Lina el Hatlul, u telefonskom razgovoru za Njujork tajms.\nPrije pritvora el Hatlul se isticala kao otvorena kritičarka vladinih restrikcija prema ženama i nekoliko je puta privođena zbog prkošenja zabrani vožnje. U martu 2018. je uhapšena na autoputu u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, prisilno vraćena u Saudijsku Arabiju i nakratko zadržana. Iako je već u junu te godine u Saudijskoj Arabiji ukinuta zabrana vožnje ženama, el Hatlul je bila među desetak aktivista – žena i muškaraca – koji su bili u pritvoru, očito kako bi se njihove zasluge za vladinu odluku javno umanjile, ocjenjuje list.\nKada je suđenje Hatlul započelo u martu 2019., službena optužba protiv nje uključivala je pokušaj podnošenja zahtjeva za posao u Ujedinjenim nacijama i komunikaciju sa stranim novinarima, diplomatama i organizacijama za ljudska prava. Nakon nekoliko ročišta, suđenje je zaustavljeno, da bi se nastavilo početkom ove godine, prije nego što je saudijska vlada uvela mjere zabrane zbog širenja korona virusa.”Bez obzira šta se dogodilo, cijela ova stvar je šarada”, rekao je Adam Kugl (Coogle) iz Hjuman rajts voča (Human Rights Watch) ističući kako Lužein treba biti puštena na slobodu.\nDrhtavi glas u sudnici\nPremještanje slučaja Lužein el Hatlul na sud za terorizam u Rijadu izaziva bojazan da bi, uprkos međunarodnom pritisku, saudijska aktivistkinja za ženska prava mogla ostati duže u zatvoru, ukazuje Volstrit džurnal (The Wall Street Journal) naglasivši kako je, prema izjavama članova njene porodice, Hatlul u sudnici djelovala slabo, tijelo joj se treslo a glas drhtao.\nHatlul je postala simbol kritike kraljevine a posteri s njenim likom lijepljeni su na javnim prostorima u Vašingtonu i evropskim prijestolnicama. List napominje da je 31-godišnja aktivistkinja, koja je ove godine nominovana za Nobelovu nagradu za mir, početkom novembra prekinula dvosedmični štrajk glađu protestujući zbog uslova u u zatvoru. Deset američkih senatora zatražilo je početkom ove sedmice njeno oslobađanje “zbog osnovanosti njihovog slučaja, ali danas … iz zdravstvenih i humanitarnih razloga”.\nMnogi sumnjaju da promjena nadležnosti suda u slučaju el Hatlul predstavlja još jedan potez prijestolonasljednika Mohameda bin Salmana, koji je optužio nju i druge koji su uhapšeni otprilike u isto vrijeme da špijuniraju za regionalne rivale Iran i Katar. Istovremeno, ukazuje Volstrit džurnal, slučaj predstavlja rani test obećanja novoizabranog predsjednika Džoa Bajdena (Joea Biden) da će preispitati američki odnos sa Saudijskom Arabijom i zaštititi pravo aktivista širom svijeta da slobodno govore.\nSaudijska advokatica Taha al Hadži, koja je ranije zastupala optuženike pred Specijalinim krivičnim sudom nazvala je odluku o promjeni nadležnosti u slučaju Hatlul “čudnom i zakonski neobjašnjivom”. Aktivisti Nesima al-Saada, Samar Badavi i Nouf Abdulaziz također su se pojavili na sudu u srijedu, ali, napominje list, nije bilo odmah poznato kako su se odvijali njihovi slučajevi. Zapadnim novinarima ulazak u sudnicu nije bio odobren.\nSloboda ili ne\nSaudijski izvori kažu da postoji podjela mišljenja oko toga kako riješiti problem oko slučaja zatvorene aktivistkinje koji baca tamni oblak na kraljevinu šta god ona učinila, ukazuje BBC dodajući da jedni tvrde kako je zbog sve većih kritika najbolje pustiti Hatlul na slobodu, dok drugi misle da bi se u tom slučaju od vlasti moglo tražiti da prave još veće ustupke.\nSaudijski zvaničnici insistiraju da zadržavanje Hatlul u pritvoru nema nikakve veze s njenim kritikama usmjerenim protiv kraljevine, već da su optužbe povezane s njenim kontaktima sa stranim diplomatima, medijima i aktivističkim grupama. Prijestolonasljednik bin Salman rekao je u intervjuu za Blumberg (Bloomberg) 2018. da postoje videozapisi koji dokazuju da je Hatlul špijunka, podsjeća britanski javni servis.\nS druge strane, njena porodica tvrdi da joj je ponuđena sloboda u zamjenu za pismo ili televizijski nastup u kojem se reći da u pritvoru nije bila mučena. Ranije je, napominje BBC, porodica tvrdila da je Hatlul tri mjeseca nakon hapšenja bila izložena elektro šokovima, bičevanju i seksualnom uznemiravanju, što saudijska vlada negira.\nI dok vlasti možda vagaju da li Lužein el-Hatlul donosi više naslova u zatvoru ili van njega, naglašava BBC, kraljevina koja ne želi da se prilagođava tuđim nalozima, možda sada ima na umu da će zahtjevi vjerovatno postati sve glasniji kada novoizabrani predsjednik Džo Bajden bude u Bijeloj kući.\nNepoznate crvene linije\nNedavne društvene reforme u Saudijskoj Arabiji više su usmjerene na privlačenje međunarodne pažnje, nego na poboljšanje života građana te zemlje, ocjenjuje kolumnistkinja Forin polisija (Foreign Policy) Ančal Vohra (Anchal Vohra).\nKraljevina je sprovela određene reforme i u zemlji postoji više mogućnosti za zabavu, komunikacija među polovima je olakšana, dok je ženama dozvoljeno da voze – što je Saudijcima i Zapadu predstavljeno kao velike reforma. Cilj saudijske vlade je, navodi Vohra, da pridobije mlade Saudijce – dvije trećine stanovništva je mlađe od 35 godina – i obeshrabri ih da osporavaju monarhiju, a dodatni cilj je primamiti strane investicije da pomognu u diverzifikaciji privrede. S druge strane, hapšenja, pa čak i pogubljenja kritičara naglo su porasla u posljednjih nekoliko godina, stvarajući atmosferu straha kod mnogih Saudijaca.\nSaudijska Arabija je oduvijek bila kritikovana zbog stanja ljudskih prava, ali dva događaja posljednje decenije su, kako navodi Vohra, dovela do oštrog skretanja u autoritarnost: Arapsko proljeće i uspon Mohameda bin Salmana na mjesto prijestolonasljednika. Do početka Arapskog proljeća saudijski akademici i aktivisti donekle su tolerisani kada su govorili o institucionalnim reformama, ali to je brzo zaustavljeno s izlaskom demonstranata na ulice arapskih gradova.\nLina el Hatlul, sestra jedne od najistaknutijih aktivistkinja u zemlji, Lužein el Hatlul, rekla je za Forin polisi da su ubrzo poslije postavljanja bin Salmana za prijestolonaslednika stare crvene linije izbrisane, a da su nove nepoznate, navodi se u tekstu i dodaje da su stotine aktivista iza rešetaka te da porodici Hatlul nije jasno zašto je Lužein u zatvoru kada je cilj za koji se borila ispunjen.\nNeke su promjene stvarne, a saudijsko se društvo očito bori da stvori novi identitet, mješavinu modernog i tradicionalnog načina života. Međutim, Zapad se ne bi trebao plašiti korištenja svoje značajne poluge kao katalizatora za dobro u ovom teškom i često brutalnom procesu, zaključuje kolumnistkinja Forin polisija.


IMS proslavio 60. rođendan - Gradjevinarstvo.rs\n20.12.2013. | Gradnja.rs\n"Institut za ispitivanje materijala IMS" 18. decembra 2013. svečanim prijemom je obeležio 60. rođendan. Proslavi jubileja prisustvovale su istaknute ličnosti iz naučnog i obrazovnog sektora, predstavnici vlade i ministarstava kao i mnogobrojni prijatelji i saradnici "Instituta".\nU toku svoje duge i bogate istorije, "Institut" je učestvovao u najvećim građevinskim projektima, kako u zemlji, tako i u inostranstvu (tehnologija građenja IMS primenjuje se u desetak zemalja širom sveta) i za to vreme je stekao reputaciju nezavisne istraživačke i konsultantske organizacije.\n- Tehnologiju i naše znanje implementirali su mnogobrojni saradnici širom sveta: od Kube do Filipina. Imamo znanja i logistiku koja može da pokrije sve aktivnosti vezane za građevinsku delatnost od laboratorijskih ispitivanja preko istraživanja svih vrsta materijala do visokostručnih ekspertiza – istakao je na proslavi generalni direktor IMS-a, dr Vencislav Grabulov i dodao da je tokom 6 decenija postojanja kroz Institut prošlo mnogo velikih i slavnih imena, kao što je inženjer, garditelj i inovator Branko Žeželj. Dr Grabulov je objasnio da IMS ima privilegiju jer može da slavi dva rođendana: 1953. je formiran "Institut" u današnjem obliku, ali "Institut" nastavlja tradiciju "Zavoda za ispitivanje materijala" koji je formiran 1929. godine.\nNa svečanoj proslavi dodeljene su plakete institucijama sa kojima "Institut" ima dugogodišnju saradnju: Ministrastvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Ministarstvo građevinarstva, Ministarstvo saobraćaja, "Institut za vodoprivredu Jaroslav Černi", "Hidroelektrane Đerdap", "Koridori Srbije", "Cementna industrija Srbije" i "West gradnja".\nNagrade su dodeljene i istaknutim pojedincima "Instituta" za poseban rad i ostvarene rezultate kao i jubilarne nagrade za 10,20,30 godina rada. Predsednik "Inženjerske komore" Srbije Milovan Glavonjić takođe je dodelio plaketu "Institutu".


October 2021 – Kulturni Centar Kotor\nDebitantski dugometražni igrani film POSLIJE ZIME reditelja Ivana Bakrača igra u kotorskom Kinu “Boka” od danas do 30. oktobra 2021.g sa početkom u 20h. Film se prikazuje u 2D formatu, a cijena ulaznice je 3,00 eura. Rezervacije ulaznica su moguće SMS na broj\nFondacija Konrad Adenauer organizovala je konferenciju “Moć kulture: Kultura sjećanja – politike i prakse” koja je održana 22-24. oktobra u Herceg Novom. Konferenciji su, na poziv organizatora, prisustvovale: Marija Starčević, rukovoditeljka Gradske biblioteke i čitaonice Kotor i Jasmina Bajo, bibliotekarska\nInstaliranje nove opreme u kinu “Boka” te mogućnost gledanja filmova u 2D i 3D tehnologiji počelo je da vraća publiku u kotorski bioskop. Najnoviji filmski hitovi probudili su interesovanje svih generacija, a dok traje pandemija bioskop se još uvek percipira kao\nPo prvi put u Crnoj Gori, na velikoj sceni JU Kulturni centar “Nikola Đurković” Kotor nastupiće Nikola Trišić Triša i Nikola Milenković Čami, poznatiji kao Kruševac Geto, u četvrtak 21. oktobra 2021.g. od 20h. Popularni comedy dvojac koje na društvenim mrežama\nSvjetski poznati brazilski muzičar Adriano Trindade nastupio je minulog vikenda u Kotoru u Muzičkoj sali Kulturnog centra. Adriano je nastupio u originalnom stilu brazilskog džeza i samba-roka, koji su ispunjeni inspiracijom, sofisticiranošću i brazilskim šarmom. Kotorska publika je sa oduševljenjem pozdravila i\nU organizaciji Kulturnog centra "Nikola Đurković" juče su u Kotoru učenici osnovnih i srednjih škola predstavili autorske priče objavljene u zbirkama Regionalnog festivala fantastične književnosti REFESTICON iz Bijelog Polja. Urednica programa Kotorskog Kulturnog centra Aleksandra Tomović predstavila je 15 autora\nPromocija zbirke priča "Atropa Belladonna", autora Dragića Rabrenovića, održana je u Press sali kotorskog Kulturnog centra. U ime domaćina prisutne je pozdravila Aleksandra Tomović, urednica programa za djecu i mlade koja je kazala da je ovo prva zbirka crnogorskog pisca kratkih\nŠkola vokalnih vještina - pop, džez, rok muzike i mjuzikla koju će voditi Natalija Knjažinskaja – pjevačica i kompozitorka, nastavnica na Ruskoj muzičkoj akademiji „Gnjesin“ počeće sa radom u kotorskom Kulturnom centru. Polaznici će učiti osnove pjevačkog disanja, razvoj pjevačkog opsega


Poslao: 03 Nov 2011 13:24\nCerebrus te zeznuo za jednu temu... xD\nPoslao: 03 Nov 2011 22:59\nPoslao: 03 Nov 2011 23:04\nPoslao: 04 Nov 2011 00:19\nI metalci spavaju sa vremena na vreme... ~zev~\nPoslao: 04 Nov 2011 19:30\nJaoj bre ljudi, šta vas uvatila novembarska depresija samo mi plačete tu... xD\nPoslao: 04 Nov 2011 20:26\nMelody ::Jaoj bre ljudi, šta vas uvatila novembarska depresija samo mi plačete tu... xD\nDesperija, ko je ta devojka? Nije iz mog sela, da jeste, znao bih je.\nPoslao: 04 Nov 2011 21:26\nPoslao: 05 Nov 2011 00:15\nPoslao: 05 Nov 2011 19:58\nOvaj topic je pregledan 194458 puta


Javni poziv za učešće lokalnih samouprava u izradi Akcionih planova Partnerstva za otvorenu upravu 2019 – 2020. godine - Open Government Partnership\nRepublika Srbija je članica međunarodne inicijative Partnerstvo za otvorenu upravu (POU). Partnerstvo za otvorenu upravu je 2016. godine odlučilo da proširi svoje aktivnosti i na lokalni nivo vlasti. Jedan od glavnih razloga za širenje Partnerstva na lokalni nivo jeste činjenica da se najveći deo vladinih odluka sprovodi na lokalnom nivou, osim toga javna uprava i administracija je najbliža građanima na lokalnom nivou vlasti. Osim toga, lokalni nivo vlasti ima potencijal da brže odgovara na potrebe građana, fleksibilniji i manje birokratski opterećen nego države i vlade na nacionalnom nivou. Inicijative koje imaju za cilj povećanje otvorenosti i transparentnosti svih nivoa vlasti, na lokalnom nivou potencijalno generišu veći uticaj, poseduju veću vidljivost i jednostavniji su za monitoring i praćenje.\nVlada Republike Srbije je usvojila treći nacionalni Akcioni plan Partnerstva za otvorenu upravu. Proces je bio vođen od strane Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a po prvi put akcioni plan je izrađen u potpunoj koordinaciji sa civilnim društvom. Ovakav pristup direktno je podržan od strane Partnerstva za otvorenu upravu i Svetske banke, kao donatora projekta: Zajednička izrada Akcionog plana Partnerstva za otvorenu upravu. Projekat realizuje konzorcijum organizacija civilnog društva predvođen Građanskim inicijativama, a čine ga još i: Transparentnost Srbija, Edukacioni centar, Asocijacija onlajn medija, Narodni parlament i Medija reform centar. U okviru ovog projekta, jedna od planiranih aktivnosti, odnosi se na podršku proširenju POU na lokalni nivo.\nLokalna samouprava koja želi da se prijavi za izradu lokalnog akcionog plana Partnerstva za otvorenu upravu treba da pošalje popunjenu prijavu Građanskim inicijativama zaključno do 18. januara 2019.g. na adresu: [email protected]. Dodatne informacije i kontakt: Ivan Grujić 060-3624017.\nU Beogradu 27. decembra 2018.g.\nOdabrano 5 JLS koje će izrađivati Lokalne akcione planove POU za 2019-2020 »


Pingvin pliva 8.000 kilometara da bi video spasioca\nM. D. 15. aprila 2017. 01:00\nJedan pingvin svake godine prepliva 8.000 kilometara da bi posetio ribara koji ga je spasio. Ovu neverovatnu priču, u koju mnogi nisu mogli da poveruju, ovekovečile su nedavno kamere Bi-Bi-Sija. Za samo nekoliko dana video-klip o svojevrsnom prijateljstvu između čoveka i pingvina zabeležio je više od 35 miliona pregleda samo na „Fejsbuku”.\nKako su se uverili novinari britanskog javnog servisa, pingvin svake godine pliva 5.000 milja (više od osam hiljada kilometara) samo da bi posetio ribara Žoaoa Pereiru de Souzu u Rio de Žaneiru. Taj čovek ga je pre pet godina našao na stenama prekrivenog uljem u kritičnom stanju. Odneo ga je u svoj skroman dom, očistio, okupao, a zatim negovao i hranio nekoliko dana. Pošto je pingvinu bilo bolje, ribar je odlučio da je vreme da ga vrati u njegovo prirodno okruženje, u blizini vode. Očekivao je da će pingvin otići i pridružiti se svojoj koloniji, ali to se nije dogodilo. Pingvin je ostao sa svojim spasiocem još osam meseci pre nego što ga je napustio.\nMeđutim, kroz nekoliko meseci pingvin se vratio da poseti svog omiljenog prijatelja. To je nastavio da čini svake od pet proteklih godina.


Sjenički sudžuk sa oznakom geografskog porekla | www.SJENICA.com\nSjenički sudžuk, jedan je od tri proizvoda iz Sjenice, koji bi trebalo da dobije oznaku proizvoda sa zaštićenim geografskim poreklom. Tim povodom, u okviru Projekta podrške pravima intelektualne svojine, koji finansira Vlada Švajcarske, u prostorijama Regionalnog centra za razvoj poljoprivrede i sela u Sjenici, održan je sastanak sa proizvođačima Sjeničkog sudžuka. Na sastanku je bilo reči o osnovnim elementima elaborata za zaštitu goegrafskog porekla sjeničkog sudžaka. Pored proizvođača, sastanku su prisusavovali predstavnici Ministarstva poljoprivrede, ali i Zavoda za zaštitu intelektualne svojine, koji će taj elaborat, uz zahtev za zaštitu geografskog porekla pomenutog prozivoda, uskoro razmatrati.\nDirektorka Zavoda za zaštitu intelektualne svojine, Branka Totić je rekla da elaboratom mora jasno da se ograniči geografsko područje sa koga su proizvodi koji će smeti da nose oznaku sjenički sudžuk, da treba da budu ustanovljeni standardi proizvodnje i način kontrole. ‘’Bitno je, za sve oznake geografskog porekla, da se radi o kontrolisanim proizvodima, za koje će ovlašćena institucija da garantuje da nose sav kvalitet, sve karakteristike proizvoda koje su označene u elaboratu. To znači da se radi o zdravom proizvodu, proizvedenom na tradicionalan način’’, rekla je Tomić i istakla da očekuje da osim sudžuka iz sjeničkog kraja budu zaštićeni i sjenički sir i sjeničko jagnje. Sjenički proizvođači sudžuka veruju da će zaštitom gegorafskog porekla tog proizvoda unaprediti proizvodnju i plasman sjeničkog sudžuka.\nČitaj još: Za redovno vodosnabdevanje potrebne rezervne pumpe\n– Znači nam puno, zato što do sada nismo mogli da realizujemo kompletnu količinu proizvoda van našeg pordučja’’, kaže Zaim Muhović, vlasnik preduzeća Unirevzal, koji se 25 godina bavi proizvodnjom sjeničkog sudžuka. ‘’Računamo da ćemo povećati kvalitet i potrošnju, a to znači, ne samo nama proizvođačima, već svima, počev od otkupa stoke preko realazicije’’. Muhović takođe ističe da će takva oznaka uticati na prihode i veću zaposlenost kao i na podsticaj proizvodnje zdrave hene ‘’na ovoj našoj Pešterskoj visoravni, koja je prirodni rezervat zdrave hrane’’, kazao je Muhović.\nTagged geografskog kvalitet muhovic oznakom pester porekla sjenica sjenice Sjenici sjenicki sudžuk zaim\nmaj 18, 2022, 08:18


Delovi i oprema za Nokia 125\nPočetnaOprema za mobilne telefoneNokiaNokia 125\nImati Nokia telefon je znak stava. Nokia telefon pruža sigurnost i stalni osećaj povezanosti sa svetom. Nokia spaja ljude! Za sve vlasnike Nokia 125 mobilnog telefona pripremili smo veliku ponudu opreme, rezervnih delova, servisnih delova i univerzalnih pomagala. Potražite proizvode koji će produžiti funkcionalnost i izdržljivost vašeg telefona. Imamo baterije za Nokia 125 mobilni, koje izdajemo sa garancijom o kvalitetu. Kod nas možete pronaći široku paletu artikala: od flet kablova, LCD ekrana, punjača za kuću i auto punjača do univerzalnih držača, futrola, maski i prenosnih baterija. Ako je vaš životni tempo brz onda morate biti snalažljivi. Zato ćete ovde pronaći odlične torbice za pojas i silikonske futrole u kojima će vaša Nokia biti obezbeđena još dugo.\nIzaberiNokia 125 Zaštitne folije i stakla


Žene s većim zadnjicama su zdravije i pametnije – Klik Jajce\nIstraživanje koje je proveo Univerzitet “Oxford” potvrdilo je da žene s izraženijim i većim zadnjicama imaju snažniju otpornost na hronične bolesti, ali i da su u prosjeku pametnije od onih s manjom zadnjicom.\nIstraživanje je provedeno na 16 hiljada žena, a naučnici su došli do zaključaka da žene s velikim zadnjicama imaju niži holesterol i viši nivo omega 3 masnih kiselina koje pomažu u boljem funkcioniranju mozgu te očuvanju njegovog zdravlja.\nŠto je dobra vijest za djevojke sa većim zadnjicama.\nPokretač istraživanja, doktor Konstatinos Manolopulus istaknuo je da se sve svodi na raspoređenost masti u tijelu. Osobe kojima je veći nivo masti u zadnjici, a manji na trbuhu, rukama i području oko srca su uglavnom zdravije i otpornije na različite bolesti.\nPrethodni članakSjedenje briše pamćenje\nSljedeći članakVitamin D – zaštita poslije operacije