163. broj Zavičaj narodne novine by Dragiša Radulovic - issuu\nU BEČU ODRŽANA 21. EVROPSKA SMOTRA FOLKLORA\n’’PIRAMIDA’’ LEBDELA OD PESAMA I IGARA Kako se naš svet rasuo širom planete kao niska bisera, ovu smotru možemo nazvati svetskom! Ona je to u svakom pogledu i bila, i dugo će se pamtiti. Prevazišla i najuspešnije do sada, a za njom su dve decenije pravog bogatstva u radu, nadahnuću, mladosti i umeća. Tradicija se gaji pažljivo kao najnežniji cvet, nije je dovoljno voleti, treba živeti za nju i čuvati je a ova reka raspevanih i razigranih omladinaca do zvezda je stigla. U glavno gradu Austrije ovog puta, 14. i 15. maja ovaj velelepni festival okupio je 55 folklorna ansambla iz cele Evrope, što je najveći broj učesnika do sada.\nI skoro tri hiljade ljudi dočekali su trostruki evropski prvaci, KUD ’’Stevan Mokranjac’’ iz Beča zajedno sa Savezom Srba u Austriji. Predsednik Saveta Evropske smotre srpskog folklora dijaspore i Srba u regionu, Mićo Ćetković pozdravio je domaćine i svim učesnicima poželeo puno uspeha, zvanično otvorivši Smotru. Intoniranjem himne “Bože pravde”, nakon obraćanja ministra savetnika u Ambasadi Srbije u Beču Gorana Bradića, predsednika Saveza Srba u Austriji Zorana Aleksića, poslanika u bečkoj skupštini Nemanje Damnjanovića i odbornika u 10. bečkoj opštini Markusa Franca.\nEtnomuzikolog prof dr Mirjana Zakić, predsednica žirija, etnolog Damir Šipovac, etnomuzikolog prof dr Selena Rakočević, etnomuzikolog Gordana Roganović i koreograf Ljubomir Vujičin činili su ovogodišnji žiri koji je s punom pažnjom posmatrao nastupe, koji su briljirali poput najboljih baletskih ansambala svetske scene. Ocenjivati jedne za drugim, bilo je teško, svi uigrani, krasni, u punom sjaju i znanju otimalli su dah iz grudi a veterani su sa suzama u očima pratili ove nikada do sad zabeležene nastupe, iskorake u profesionalizam. Ipak, kako neko mora osvojiti krunu, krunisan je KUD ’’Vuk Stefanović Karadžić’’ oz Roršaha u Švajcarskoj, osvojivši 99.57 bodova i\nzlatnu plaketu zanosnim, dosad neviđenim izvođenjem koreografije ’’Pođe dude na vodu- Kosovsko Pomoravlje’’. Kao da je juče bilo, pre deset godina, ’’Vukovi’’ su takođe odneli prvo mesto na ovoj prestižnoj manifestaciji. Uz pobednički nastup, došle su i specijalna nagrada za najuigraniji ansambl i najoriginalniji kostim. Mladost je bogata i niko joj na put ne stade, prvih deset mesta i zlatne plakete osvojili su i domaćini KUD “Stevan Mokranjac“, SKK “Nova Generacija” iz Šorna, FMD “Izvor” iz Sent Galena, KUD “Mladost” iz Temišvara, KUD “Izvor” (Novi Izenburg), SKD “Sloga” iz Manhajma, SKUD “Branko Radičević”, KUD “Borac” iz Solingena i SNSK “Sloga” iz Štutgarta. Na drugom mestu, našao se ovogodišnji domaćin, prošlogodišnji pobednik, KUD ’’Stevan Mokranjac’’ iz Beča sa osvojenih 99.40bodova. Najbolji ne napuštaju osvojene vrhove lako. Ostala društva su, u zavisnosti od osvojenih poena, osvojila srebrne i bronzane plakete, kao i specijalne nagrade i priznanja.\nNovina je Specijalna nagrada žirija za očuvanje i unapređenje srpske tradicije koju je osvojio već čuveni Milorad Runjo koreograf KUD „ Stevan Mokranjac“, koji je prepoznat kao čuvar narodnog blaga. Vriska, polet, inspiracija lepotom naše baštine u pesmi i igri, krunisale su\ndve decenije festivala. Zoran Aleksić, predsednik Saveza Srba u Austriji za Zavičaj je izjavio: ’’Posle tri šampionske titule koju je ispred naše organizacije osvojio KUD „Stevan Mokranjac“, nismo mogli da zamislimo bolji način da im se odužimo, nego da ih, zajedno za Zajednicom, podržimo da\nbudu organizatori ove najmasovnije manifestacije u dijaspori, na kojoj su toliko puta pobedili. Mi im od srca, zajedno sa evropskim kolegama, čestitamo na izvrsnoj organizaciji i postignutom uspehu. S obzirom na to da je prelazni pehar „Čiča“ otputovao u Švajcarsku sa pobednikom, siguran sam da će članovi Saveza, iduće godine, da ga vrate ponovo kući, u Austriju.“ Trostruki prvaci KUDa „Stevan Mokranjac“, simbolično su je vratili direktoru Kompanije Nidda Verlag, izdavaču “Vesti”,\nAleksandru Vidakoviću, i ona je u nedelju uručena pobednicima “Vuk Stefanović Karadžić” iz Roršaha. KUD “Stevan Mokranjac” je energično i srčano dočekao brojne učesnike i bio vrhunski domaćin. Članovi kluba su na čelu sa Organi-\nzacionim odborom mesecima pripremali doček i prihvat velikog broja učesnika, ali i sami organizaciju Smotre. Više od stotinu aktivista kluba, bili su domaćini gostiju i učesnika iz inostranstva. Još uvek traju utisci, doživljaji koji život čine stvarnijim, i još dugo će se kako na društvenim mrežama, tako i u druženjima i privatnim prepiskama bogatiti dani. Veče uoči početka, sijalo je kao mlad Mesec, i pretvorilo u bal mladosti i lepote na grandioznoj žurci više hiljada mladih ljudi iz čitave Evrope, ali i iz sveta jer je zavičaj tamo gde je srce, nekada svima na istom mestu. Sutrašnji takmičarski deo je od samog starta bio podržan raskošnom gastronomskom ponudom od domaćih specijaliteta, do vola na ražnju preko svadbarskog kupusa. Ko nije igrao, nije stigao da potroši uživanje. Bili su tu i izložbeni štandovi suvenira, osveženja i narodnih\nfija i savršenu organizaciju a publika koja je ostajala bez daha dva dana za redom, ima još lepše utiske, jer je samo uživala. Saša Božinović potpredsednik KUD “Stevan Mokranjac” istakao je da je zadovoljan organizacijom Smotre, i da je sve teklo po planu. Prema njegovim rečima u Beč su\nrukotvorina. Kao u bajci, baš sve... Poznato je da je Beč grad najbolje organizovanih KUD- ova, i da je čitava Austrija oličje najživlje i najlepše udružene dijaspore koja osvetla obraz svemu čega se lati. Ipak, ove godine je nažalost uz KUD ’’ Stevan Mokranjac’’ još samo KUD ’’Jedinstvo’’ iz Beča učestvovalo. Moto manifestacije ’’Ne moramo pobediti, dolazimo da se družimo’’ jeste oličenje smisla sabornosti i vaspitanja novih generacija u duhu čovekoljublja i sloge, znanja o sebi i poštovanja temelja naše kulturne baštine. Ovakvi mladi ljudi i veterani koji\ndoputovala odlična društva sa sjajnim koreografijama. Ako se nešto može zameriti a to je nedovoljno mesta za publiku jer je zainteresovanih za ove večeri vrhunskog baleta u narodnom stvaralaštvu, sve više. Jovica Stanojević koordinator organizacionog odbora zahvalio se organizacionom timu, svim volonterima, pomagačima i članovima društva kao i sponzorima na učešću u organizovanju i realizaciji.\nzdušno svaki atom snage ulažu u sve aktivnosti, stubovi su sveta koji nikada neće potonuti. Među najistaknutijim veteranima je i legendarni Ljuba Nekšojević koji je sa suzama u očima aplaudirao završne večeri, kada se ta reka mladosti ulila u večnost postignutim. Pokrovitelji Smotre bili su Uprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije i Kulturna komisija Favoriten (Grad Beč). Poslanik u bečkoj skupštini Nemanja Damnjanović (FPÖ) uručio je organizatorima ček u iznosu od 2000 evra u ime podrške festivalu. Specijalne nagrade: Najbolji aranžman KUD “Branko Radičević” Lugano Najbolji pevački ansambl “Mladost” Temišvar Najbolja rekonstrukcija nošnje KUD “Stevan Mokranjac” Beč Najoriginalnija narodna nošnja KUD “Vuk Stefanović Karadžić” Roršah Najbolje stilski izvedena koreografija FMD “Izvor” Sankt Galen Najuigraniji ansambl KUD “Vuk Stefanović Karadžić” Roršah Najbolja muška pevačka grupa KUD “Izvor” Sankt Galen Nagrada za izuzetan doprinos razvoju srpskog koreografskog stvaralaštva koreografu Miloradu Runju Nagrada za najbolju novopostavljenu koreografiju KUD “Izvor” Novi Izenburg Učesnici i organizatori ističu u prvi plan lepotu nošnji, koreograSavet evropske smotre doneo je odluku, na sastanku u Beču, da postane zvanična organizacija. Na sednici, povodom održavanja 21.Evropske smotre, posle tri godine razmatranja, na osnovu predloga delegata iz Austrije iznetog u Nišu, Uprava Saveta koju čine Mićo Ćetković, Nenad Milenković, Drago Vojvodić, Boban Đurić i Srđan Tatić, odlučila je da Savet postane zvanična organizacija sa sedištem u matici ili nekih zemalja u regionu. Na sastanku u Portorožu će biti usvojeni određene promene propozicija i Statuta. Savet će ubuduće sklapati ugovor sa organizatorom Smotre, koji će sadržati sve uslove za održavanje ove manifestacije, koji se moraju ispoštovati, a sledeće godine biće usvojene i promene propozicija i Statuta. Smotru će od 3. do 4. juna iduče godine, u Portorožu, organizovati Savez srpskih društava Slovenije.\nSVEČANO OBELEŽEN DAN OPŠTINE NEGOTIN\nDODELJENA PRIZNANJA ZASLUŽNIM POJEDINCIMA I KOLEKTIVIMA\nPovodom 12. maja Dana opštine Negotin u sali Doma kulture „Stevan Mokranjac“ održana je svečana sednica Skupštine opštine Negotin. Sednici su prisustvovali brojni gosti među kojima su bili Episkop Timočki gospodin Ilarion, predsednici opština i skupština opština, privrednih kolektiva, obrazovnih ustanova i brojni građani opštine Negotin. Svečanu sednicu otvorio je himnom Republike Srbije, hor Muzičke škole „Stevan Mokranjac“ kojim je dirigovala Ružica Rajković, a prisutnima se potom obratio Ljubisav Božilović. predsednik Skupštine opštine Negotin. Pozdravljajući goste i sve prisutne u sali on se između ostalog osvrnuo na rad Skupštine opštine Negotin u poslednjih godinu dana. U svom obraćanju Božilović je istakao da je Skupština opštine Negotin, u poslednjih godinu dana zasedala 11 puta, kao i da su sve značajne odluke za funkcionisanje i razvoj lokalne samouprave donete na vreme, a nastavljena je i odlična saradnja sa Vladom Republike Srbije i resornim ministarstvima, koja podržavaju i pomažu aktuelno opštinsko rukovodstvo. Predsednik Skupštine opštine Negotin podsetio je prisutne goste na najznačajnije odluke koje su donete u cilju unapređenje uslova života svih građana naše opštine Prisutnima se obratio i predsednik opštine Negotin Jovan Milovanović, koji je govorio o aktivnostima lokalne samouprave i potencijalima opštine Negotin. „Opštinu na prvom mestu čine njeni žitelji. Zalaganja svakog pojedinca i uspesi unapređuju i raduju ne samo porodice već celu sredinu. Svoj uspeh sa nama podelili su mnogi, neki od njih biće nagrađeni majskim priznanjima. Ono što ću posebno istaći je radost koju nam je svojim igrama u mladoj reprezentaciji priredio negotinac Predrag Rajković, zlatni golman. Peđu smo dočekali na Trgu kako to i dolikuje jednom šampionu koji će, nadam se, poslužiti kao primer kako se velikim zalaganjem, uz podršku porodice i veru u uspeh, mogu postići veliki rezultati. Svoj uspeh je podelio sa nama i zahvaljujem mu na tome. Naš grad i opština imaju čime da se podiče. Znamenitim sugrađanima, uspešnim pojedincima, vinu koje je upravo dobilo oznaku geografskog porekla „Negotinska Krajina“, sportistima, stonoteniserima, gimnastičarkama, košarkašima, uspešnim đacima, poljoprivrednicima,\npreduzetnicima. Naš zadatak je da stvorimo uslove kako bi se ostvarivali još bolji rezultati u svim oblastima. Težak je to zadatak ali ćemo zajedno, verujući u napredak to najbolje uraditi” – rekao je između ostalog Milovanović i zahvalio svima koji su svojim zalaganjem, činjenjem i radom doprineli razvoju grada i opštine Negotin. Priznanja su dobitnicima, nakon obrazloženja Gorana Čeklanovića, predsednika Komisije za izbor i imenovanja, nagrade i priznanja, uručili Jovan Milovanović predsednik opštine i Ljubisav Božilović predsednik Skupštine opštine Negotin. Dobitnici Majskih povelja za 2015. godinu su Mladen Stanković, učenik četvrtog razreda Negotinske gimnazije, za postignute rezultate u oblasti filmske umetnosti, Anamarija Danilović, učenica četvrtog razred srednje muzičke škole „Stevan Mokranjac“ Negotin, na odseku trube, za postignute rezultate na takmičenjima u zemlji i inostranstvu u oblasti muzičke kulture, Nikola Đurđić, učenik prvog razreda Negotinske Gimnazije i David Matejević, student druge godine Medicinskog fakulteta u Beogradu, za postignute rezultate na takmičenjima u zemlji i inostranstvu u oblasti obrazovanja i Aleksa Damnjanović, učenik četvrtog razreda Negotinske gimnazije, u oblasti kulture. Majske nagrade dodeljene su Mlađanu Nedeljkoviću, radniku Stanice granične policije Dušanovac, u oblasti sporta, Dušanu Mandić, treneru košarkaškog kluba „Hajduk Veljko“ u oblasti sporta, posthumno profesoru Miletu Paunoviću u oblasti kulture, DOO „NIKOLIĆ PREVOZ“ Samarinovac i SZPMR „MATALj“ Negotin u oblasti privrede. Ove godine uručeno je i najveće priznanje opštine Negotin, zvanje “Počasni građanin”. Od danas je to Predrag Rajković, golman mlade i seniorske fudbalske reprezentacije Srbije i osvajač Zlatne medalje i priznanja „Zlatna rukavica“ na Svetskom prvenstvu za igrače do 20 godina na Novom Zelandu. Rajković je video porukom zahvalio na ukazanoj časti i poverenju koje su mu ukazali u njegovom rodnom gradu.\n11. MEĐUNARODNI SAJAM MEDA I VINA U NEGOTINU\nUČESNICI ZADOVOLJNI NAGRADAMA I ORGANIZACIJOM Proglašenjem najboljih vina i dodelom priznanja vinarima završen 11. Međunarodni Sajam meda i vina u Negotinu, na kome su učestvovali su izlagači iz Srbije, Rumunije, Bugarske i Makedonije. U kategoriji belih vina najbolje je vino “Sovinjon Blank 2014.” vinarije „Jović“ iz Knjaževca. U kategoriji crvenih vina priznanje je pripalo vinariji Manastira Bukovo za vino “Cabernet Sauvignon 2013.”. Vinarija „Jović“ iz Knjaževca nagrađena je i u kategoriji roze vina za vino “Roze 2015.”, dok je po oceni žirija u kategoriji desertnih vina najbolje ocenjeno vino “Crni Bermet 2015.”, vinarije „Ravnica“ iz Indjije . Apsolutni pobednici ovogodišnjeg sajma su vina “Cabernet Sauvignon 2013.” Manastira Bukovo i “Sovinjon Blank 2014.” vinarije „Jović“ iz Knjaževca.\nOrganizatori 11. Međunarodnog sajma meda i vina su Turistička organizacija opštine Negotin, Društvo pčelara „Hajduk Veljko“ Negotin i Udruženje vinara i vinogradara, a pokrovitelj opština Negotin.\nNagrade je uručio Jovan Milovanović predsednik opštine Negotin. Vina je ocenjivao žiri u sastavu : prof. dr Aleksandar Petrović, predsednik komisije, diplomirani inženjer Maja Popović i dipl. inž. Đurđa Katić, koja je i obrazložila ocene žirija.\nOMLADINSKI ANSAMBL KSZS SALCBURG UČESNIK FESTIVALA\nUčesnici 3. Međunarodnog festivala folklora “U susret ljetu 2016” prodefilovali su prvo od Dvorane Park, preko glavnog gradskog trga do Belaviste, nakon čega je usledio koncert pred prepunim gledalištem u pomenutoj dvorani. KUD “Igalo” organizovalo je treći put Međunarodni festival folklora u Herceg Novom, na kome su učestvovala kulturna društva iz Austrije, Slovenije, Hrvatske, Republike Srpske i Crne Gore. Ukupno 280 učesnika sinoć je prošetalo centrom grada u narodnim nošnjama uz zvuke tradicionalnih igara regiona. Nakon toga usledio je koncert koji je otvorila Tamara Lepetić, sekretar Sekretarijata za kulturu. Istakla je da duguje veliku zahvalnost KUD „Igalo“ koje nastoji da baštini i njeguje identitet i kulturu Crne Gore, Boke i Herceg Novog. Direktorka ovog društva Zorica Gavrilović u ime domaćina pozdravila je učesnike. Organizatori 3. Međunarodnog festovala folklora “U susret ljetu 2016” osmislili su i prateći program za goste, koji je podra-\nzumevao celodnevno krstarenje Bokokotorskim zalivom i razgledanje starog grada Herceg Novog i Kotora. Lep provod, nezaboravno druženje i nova sklopljena prijateljstva su opšti utisak članova Kulturno-sportske Zajednice Srba (KSZS) iz Salcburga posle četvorodnevnog boravka.\nZadovoljni smo gostoprimstvom domaćina, smeštajem i pratećim programom u celini. Sve je bilo pozitivno, sunčano vreme, mirno more i predivni ljudi – naglasio je predsednik KSZS Salcburg Nenad Šulejić koji je iskoristio priliku i pozvao članove KUDa Igalo na uzvratnu posetu.\nU KLADOVU OBELEŽENA GODIŠNJICA POBEDE NAD FAŠIZMOM\nPOLA VEKA SVETA OBAVEZA JE SEĆATI SE I PAMTITI DEČIJEG VRTIĆA “NEVEN” ŽRTVE RATA\nObeležena je 71. godišnjica pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu. Dragan Budujkić predsednik opštine Kladovo, je zajedno sa predstavnicima SUBNOR-a i atašeom za ekonomska pitanja Ruske ambasade u Srbiji Igor Filujuk sa suprugom Dariom Filujuk položio vence na spopmenike palim borcima u Drugom svetskom ratu i istakao da bismo ovog dana trebalo da se prisetimo svih onih koji su dali živote, jer je naša sveta obaveza pamtiti i sećati se žrtava fašizma.\nU Domu kulture u Kladovu, obeleženo je 50 godina rada vrtića ``Neven``. Zajedno sa svojim vaspitačima, dečica su za svoje roditelje i ostale goste priredila zabavan program koji je bio propraćen pesmama, igrom i recitacijama. Predstavnici lokalne samouprave, direktorka osnovne škole kao i direktori srednjih škola prisustvovali su priredbi i kao i svi ostali gosti nakon priredbe otišli su razneženih srca i puni lepih utisaka. Dan predškolske ustanove ``Neven`` obeležen je tradicionalno kao i svake godine sa malim zakašnjenjem zbog poplava koje su nedavno zadesile vrtić. PU ``Neven`` je osnovana 16. aprila 1966. godine.\nHerojski podvizi u oslobodilačkoj misiji naroda naših zemalja ojačali su prijateljstvo i povezanost, prelaskom Crvene armije preko Dunava u Vajuzi, kada je akcija Crvene armije u slobađanju zemlje od agresora izgradila most prijateljstva koji traje i do danas.\nASFALTIRANA ULICA U KLADUŠNICI\nVenci su položeni na spomenike u Kladovu i Spomenik Crvenoj armiji u Vajuzi uz znak poštovanja prema svima koji su položili svoje živote za našu slobodu i postavili temelje savremene Evrope i poštovanje demokratije.\nU prigradskom naselju Kladušnica asfaltirano je 300m ulice Borisa Kidriča. Prema rečima dr Dragana Budujkića predsednika opštine Kladovo, ljudi na selu treba da imaju i kanalizaciju i vodovod i asfaltirane\nputeve kako bi se poboljšao način života na selu kao i putna infrastruktura u Kladušnici. Zaječarsko preduzeće ``Štrabag`` izvodilo je radove a radove je finansirala Hidroelektrana ``Đerdap``.\nKREATIVNO UDRUŽENJE “NEGO” NEGOTIN\nDRUŽILI SE I UČILI MLADI IZ SRBIJE I DIJASPORE Kreativno udruženje »NEGO« je, osnovano radi ostvarivanja ciljeva u oblasti kulture i obrazovanja na teritoriji Istočne Srbije i čine ga: Danijela Marković, profesor muzičke kulture , Dušanka Botunjac, dipl. slikar tekstila, Dragana Jaćimović, magistar slikarstva, i Vesna Stanković, profesor srpskog jezika i književnosti. Kreativno udruženje „NEGO“ u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova (Uprava za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu) i uz podršku Opštine Negotin, realizovalo je prolećnu radionicu „ARHETIP 2016“, pod nazivom „PLETISANKA“. Projekat je namenjen mladima do 15 godina iz dijaspore, srpskog porekla iz Istočne Srbije . Cilj projekta je učenje i negovanje ćiriličnog pisma, srpskog jezika, čuvanje etničkog i verskog identiteta, stvaranje ljubavi i pozitivnog odnosa prema kulturno-istorijskom i tradicionalnom nasleđu. Prolećna radionica za učesnike je bila besplatna i ostvarena je kroz maštovite, obrazovne i zabavne radionice . Učesnici su upoznali kulturno-istorijski i verski arhetip svoga kraja kroz obilaske Muzeja Hajduk Veljka, Mokranjčeve kuće i Crkve Rođenja Presvete Bogorodice u Negotinu. Upoznavali su istoriju ćiriličnog pisma, učili su ćirilicu i ispisivanje svog imena i prezimena, kao i svojih inicijala kroz lepo, kaligrafsko ispisivanje i uvežbavali ispisivanje EKS LIBRIS. Učili su tekst i muziku himne „Bože pravde“ kao i pesme iz ovog kraja. Od ukupno 19 učesnika ove prolećne radionice, sedmoro mladih je bilo iz dijaspore (iz Švajcarske), a 12 učesnika je bilo iz Srbije (opština Negotin), čime se postigla integracija, druženje i prijateljstvo mladih iz dijaspore i mladih iz Srbije. Ta prijateljstva i rezultati kreativnog učenja u toku realizacije ovog projekta prikazani su u Bioskopu „Krajina“ u okviru izložbe radova nastalih u toku ovih radionica. Cilj projekta „Arhetip“ je ostvaren učesnici su poneli znanja o svom kulturnom, istorijskom i verskom arhetipu, o svojim korenima. Saznali su zašto je važno da čuvaju ćirilicu kao svoje nacionalno pismo, pa bar kroz ispisivanje svoga imena, svoju himnu i etno-muziku svoga kraja. Saznali su važnost stvaranja i negovanja ljubavi prema svom tradicionalnom nasleđu i korenima. Projekat „Arhetip 2016“ je zamišljen kroz ostvarenje prolećne radionice „Pisanka“ i letnje radionice „Tradicija“ (besplatne) koja će biti organizovana od 22 -24. jula 2016. na Rogljevskim pivnicama i za temu će imati SLAVU. Pozivamo sve zainteresovane da se prijave na mejl udruženja: kreativno.udruzenje.nego@gmail.com\nOSVEĆENJE TEMELJA HRAMA SV. VASILIJA OSTROŠKOG U MILOŠEVU Na praznik Svetoga Vasilija Ostroškog čudotvorca 12. maja, kome je i posvećen hram koji se gradi u Miloševu, Njegovo Preosveštenstvo Episkop timočki Gospodin Gospodin Ilarion obavio je čin polaganje kamena temeljca, polaganje povelje i osvećenje temelja u Miloševu. Posle osvećenja, na temeljima Vladika je služio Arhijerejsku Liturgiju. Njegovom Preosveštenstvu su sasluživali: Arhimandrit Kozma iguman manastira Bukovo, starešina hrama protojerej Miladin Samardžić, protojerej-stavrofor Ranko Aleksić, protojerej - stavrofor Đorđo Jokić, protojerej – stavrofor Blagoje Tomić, protojerej Milan Radović, protojerej Zoran Jović, protonamesnik Vukašin Simonović, protonamesnik Dušan Dinić, jerej Marijan Kerčulj, jerej Marko Pajčin, kao i dva đakona, jerođakon Ilija, sabrat manastira Bukovo i đakon pri hramu Svete Trojice u Negotinu Nikola Trifunović.\nLiturgiji su prisustvovali Jovan Milovanović predsednik Opštine Negotin sa saradnicima, predstavnici Mesne zajednice sa predsednikom Spasojem Nedeljkovićem, Crkveni odbor sa predsednikom gospodinom Darkom Prstićem, verni narod Miloševa i okoline.\nNjegovo Preosveštenstvo obratio se prigodnom besedom o prazniku i o značaju hrama koji će se graditi i kome je položen kamen temeljac. Sredstva za završetak radova biće obezbeđena prilozima vernog naroda Miloševa i iz budžeta Opštine Negotin. Posle sabranja Vladika je prisustvovao svečanom ručku koji su zajednički pripremili predstavnici Mesne zajednice i Crkveni odbor sa sveštenikom.\nNA FESTIVALU U BIJELJINI MLADI FOLKLORAŠI PRIREDILI\nDVA NEZABORAVNA DANA, PREPUNA PESAMA I IGARA Međunarodni festival dečjeg i omladinskog folklora u Bijeljini počeo je defileom folklornih ansambala ulicama grada i prvim koncertnim programom u velikoj sali Centra za kulturu “Semberija”. Defile je krenuo od ulice Meše Selimovića i kretao se do Centra za kulturu „Semberija” propraćen brojnom publikom i aplauzima. Divan ambijent, puno dece i mladih ljudi, obučenih u narodne raskošne nošnje sa maramama, pletenicama, suknjama, pregačama, jelecima, opancima, kako se uz zvuke izvorne muzike vesele, druže, pevaju i igraju. Upravo je taj događaj izmamio ljude na ulice Bijeljine da bi i sami uživali u lepotama koje su priredili najveći ambasadori kulture i tradicije naše zemlje, ali i regiona.\n“U defileu su učestvovala kulturno-umetnička društva koja su gosti prve festivalske večeri, obučeni u narodne nošnje i uz pratnju nekoliko orkestara igrači su predstavili i kratke folklorne igre. Ovo je izvanredna prilika da se vidi šarenilo i graja omladine sa prostora bivše Jugoslavije”, rekla je, Aleksandra Cvijetinović, organizator Festivala. Tokom tri festivalska dana narodne igre, nošnju i običaje predstavilo se oko 40 kulturno umetničkih društava, a okupilo se i više od 1.300 učesnika i gostiju. Iz Austrije su nastupila 4 društva „Mladost“ Leobersdorf, „Bambi“ i „Karađorđe“ iz Beča i „Bratstvo“ iz Inzbruka. “Oduševljeni smo, posetili smo mnogo toga, sve je divno, imali smo dobar provod, druženje i priliku da se pokažemo u najboljem svetlu”,\nrekao je Marko Vasić iz SKUD-a “Bratstvo” iz Inzbruka. - Mi smo proveli tri prelepa dana u Semberijskim ravnicama družeći se sa folklorašima iz Srbije, Hrvatske, Makedonije, Bosne i društvima iz Austrije. Usput smo imali koncert i druženje u Dvorima kod dugogodisnjih prijatelja KUD Dvorovi. Obišli smo Manastir Svete Petke u Bijeljini kao i Etno selo Stanišić, rekla je za Zavičaj Đurđija Marić-Milošević, predsednik KUD Mladost Leobersdorf. - Svi članovi „Karađorđa“ su oduševljeni bili saznanjem da idemo u Bijeljinu. Mi i Bambi, išli smo na Festival iz Beča. Prvi put smo vodili malu decu, ali na njihovo oduševljenje, sve je bilo super. Družili smo se, upoznali nova društvo, razmenili telefone i planiramo uzajamne posete, izjavila je Sanja Jovanović iz SKUD „Karađorđe“ Beč.\nSvi posetioci su imali priliku da vide izložbu ručnih radova bijeljinskih kreativaca koja je održana na Gradskom trgu, a nakon toga je održan defile ulicama grada učesnika druge festivalske večeri. U Centru za kulturu, priređena je i revija originalne narodne nošnje, dok je nastavak druge festivalske večeri i zatvaranje Festivala održano u Etno selu „Stanišići”. Organizator Međunarodnog festivala dečijeg i omladinskog folklora je klub za decu “Garfild” i kulturno umetničko društvo „Pletenica” iz Bijeljine, koje postoji od 2008. godine i do sada broji oko 200 članova.\n“NIKOLA TESLA” LINC\nZA KRATKO VREME, RAME UZ RAME SA NAJBOLJIMA\nSVETOMUČENIK PLATON BANJALUČKI, SLAVA SRPSKOG KLUBA\nZa kratko vreme, KUD Ostrog iz Linca je po organizaciji i uspesima, stao uz rame najboljim udruženjima iz Austrije. Klub, koji je upravo kod hrama Svetog Oca Vasilija Ostroškog u gradu na Dunavu, pre dve godine dobio blagoslov da krene sa radom, prvi put je obeležio istoimenu slavu. Posebnu draž ovom veličanstvenom činu su dali najmlađi članovi kluba, koji su u srpskim nošnjama, dočekali goste na ulazu u klub, uz so i pogaču, kako i doliku srpskoj domaćinskoj tradiciji. Sveštenici Dragan Mićić i Ljubisav Adžić, osveštali su zatim klupske prostorije, slavsko žito i kolač. Slavu su svojim prisusutvom uveličali i predstavnici brojnih srpskih klubova iz Linca i Gornje Austrije:\n- Zaštitinik vašeg kluba je Sveti Otac Vasilije Ostroški Čudotovrac, što vas obavezuje da ga sledite. Vidim da radite to na najbolji način jer imate veliki broj članova, pogotovo dece što je najbolji dokaza da ste uspešni. Neka vam je srećna slava i osveštanje prostorija i da iz dana u dan budete brojniji – istakao je u besedi protojerej stavrofor Ljubisav Adžić. I nadležni sveštenik parohije u Lincu Dragan Mićić je pohvalio članove KUD Ostroga za uspehe i učešće u duhovnom životu, podvukavši da su upravo kod hrama u Lincu dobili blagoslov u aprilu 2014 godine da počnu sa radom. Vredni članovi ovog uduženja su se svojski potrudili da sve goste ugoste sa bogatom trpezom, uz prijateljsku zdravicu.\nDa u KUD Ostrog odlično rade najbolja potvrda je najnoviji uspeh. Na 21. Evropskoj smotri srpskog folklora u Beču, Izvođački ansambal udruženja iz grada na Dunavu, je osvojio drugo meseto.\nPlaton Jovanović, poznatiji kao sveštenomučnik Platon Banjalučki, krsna je slava sprskog kluba Nikola Tesla iz Linca. Dan kada se slavi zaštitnik ovog udruženja (5. maj) iz grada na Dunavu, svakako je i praznik za brojne članove i prijatelje, koji su se i ove godine okupili u sedištu kluba, kako bi po obeležili ovaj važan dan.\nMarljivo su svi u Tesli radili kako bi pripremili sve kako i dolikuje slavskim običajima. Ispred kluba je pravljen roštilj za koji su bili zaduženi Željko, Dragiša i Jovan. Bila je obvezno i ukusna čorba, dok su u kuhinji vredne članice pripremalo salate i kolače. Nije izostalo ni belo i ceno vino, koje je posebno za ovu priluku dopremljeno od familije Mikić, čiji je vlasnik Dejan inače predsednik kluba Bosiljak. Penzionisani sveštenik Ljubisav Adžić iz Valjeva, osveštao je slavsko žito i kolač. Zatim je sa predsednikom kluba Radenkom Drinićem lomio slavski kolač. Prota Ljuba je pohvalio aktivnosti članova Tesle:\n- Život pobeđuje smrt, kao što se dogodilo uskrsnuće Isusa Hrista. Slava kluba je u toku uskršnjih praznika, pa zato mi spominjemo naše pretke jer verujemo da su živi u Hristu. Tako se sećamo i svetog Platona kojeg su ubile ustaše pre 75 godina, u toku Drugog svetskog rata. Sećamo se i imena kluba, našeg velikog Nikole Tesle, koji je sa svojim otkrićima proslavio srpsko ime u celome svetu. Danas nema mesta na kugli zemaljskoj gde ne znaju ko je bio on. Pobeda dobra na zlom je ono u šta verujemo – naglasio je prota Adžić, čestitajući slavu i uskršnje praznike. Predsedik Drinić se zahvalio brojnim gostima, posebno članovima kluba koji su ne štedeći truda pripremili slavsku trpezu. On nije zaboravio da spomene i sve one koji su prethodnih godina bili na čelu udruženja, počev od Draga Radovanovića, koji je bio prvi predsednik Tesle.\nOBELEŽENA 71. GODIŠNJICA OSLOBAĐANJA ZLOGLASNOG LOGORA MATHAUZEN\nOko 6.000 ljudi iz cele Evrope, prisustvovalo je komemoraciji povoodm 71. godine oslobođenja zlogasnog nacističkom logora za zatvorenike Mauthazen, kod Linca. Ove godine ceremonija obeležavanja oslobađanja durgog loga smrti, posle Aušvica, nosila je naziv Internacionalna solidarnost (Internationale Solidarität). Procenjuje se da je najmanje 90.000 ljudi iz 40 evropskih zemalja umrlo u Mauthauzenu, ali pojedini istraživači smatraju da je taj broj mnogo veći. U ovom logoru bilo je zatočeno i oko 6.000 Jugoslovena, ubedljivo najviše Srba. Više od polovine njih tamo je ostalo zauvek. Za razliku od ranijih godina, ovog puta je prvo na Apleplacu održana centralna komemoracija. Među brojnim delegacijima i udruženjima, bili su i predstavnici Srbije, koji su položile vence na spomenik u centru zlogasnog logora. Sa govornice se prisutnima obratila Tamara Ćirić, ispred udruženja bivših zarobljenika Mauthauzen iz Beograda.\nvala stihove Jama, od Ivana Gorana Kovačića. Delegacija iz Srbije dan pre Mauthauzena je položila venac i cveće na pomoćne logore Ebenze i Guzen, kao i u Ašahu. Odata je počast i srpskim vojnicima i zarobljenicima koji su nasradali u toku Prvog svetskog rata a sahranjeni su na italijanskom vojnom gorblju u Rajfendorfu kod Mauthazena. Njima u čast gradi se spomen kapela.\nNa marginama komemoraciju u Muthauzenu predstavljena je „Knjiga sećanja“, štampana na nemačkom i engleskom. Na internet izdanju je objavljena na 14 jezika. Uz spiskove, u posebnom tomu biće objavljene biografije 300 logoraša koji su umrli u Mauthauzenu ili logorima, koji su bili u njegovom sastavu, a među kojima će biti i Srba.\nKod spomenika Jugoslovenskim žrtvama, članovi udruženja Vidovdan pripremili sve za obeležavanja počasti našim žrtvama. Prisustvovali su rodbina preživelih logoraša, predstavnici države Srbije, naših udruženja iz Linca, predsednik Sveza Srba Austrije Zoran Aleksić i mnogi drugi. Protojerej-stvarofor Dragan Mićić iz parohije u Lincu je održao parastos a zatim su položeni venci. U ime bivših zatvorenika govorio je Milan Kovljanin, ispred Ambasade Srbije u Beču Goran Bradić, kao i državni sekretar u Ministarstvu za rad, boračka i socijalna pitanja, Dragan Popović: - Večita je borba dobra i zla. Nije fašizam pobeđen, samo je poražen 1945. godine. Svedoci smo ovih dana upravo ovde u Austrije, da mu se daje počast, dok mi obeležavamo pobedu borbe protiv tog istog fašizma. Zabrinuti smo ali verujemo da Evropa vidi šta se dešava. Verujemo da će razum prevladati – poručio je Popović. Jelana Nišavić iz kluba Vidovdan je na kraju komemoracija recito-\nPosle završetka ceremonija obeležavanja počasti našim žrtvama, krenulo se na polaganje venaca i cveća na spomenike drugih država. Takođe i na mermerno obeleženije naših zemljaka koji su ostavili kosti na ovom zlogasnom mestu pored Dunava, brojne delegacije evrospkih zemlja su im odali počast. Među njima je bila i delegacija Albanije, koja je položila venac.\nOSNOVNA MUZIČKA ŠKOLA “KONSTANTIN BABIĆ” KLADOVO\nRAD I REZULTATI ZASLUŽUJU SVE POHVALE Učenici osnovne muzičke škole “Konstantin Babić” iz Kladova ostvarili su zapažene rezultate na Međunarodnom festivalu „Muzičko proleće“, koji je tradicionalno po šesti put održan u Smederevskoj palanci. Mali virtuozi različitih uzrasta na klaviru su osvojili 5 prvih nagrada u solo kategoriji i 4 u duetima, na gitari jednu i na harmonici šest. S obzirom na konkurenciju i međunarodni karakter takmičenja svakako su i zapaženi rezultati dvoje drugoplasiranih učenika na klaviru, dok je „Đerdap“ kamerni sastav na harmonici u klasi Dušana Novčića, sa maksimalnim brojem osvojenih poena (100) u svojoj kategoriji, dobitnik i laureata.\n6. Međunarodni festival ‘’Muzičko proleće’’ u Smederevskoj Palanci, 25.maj Disciplina gitara: 1. Nemanja Kožicić, učenik III razreda, I nagrada (90 poena) ( klasa Nikole Mišića ) Disciplina klavir: 1. Marko Gluvačević, učenik I razreda – I nagrada - (98) 2. Maša Virjanović, učenica II razreda- I nagrada – (92) 3. Pavle Radukanović, učenik II razreda – I nagrada - (90) 4. Ana Marinković, učenica IV razreda - I nagrada - (93) ( klasa Danijele Birić ) 5. Boško Stanilović, učenik II razreda – II nagrada (84) 6. Teodora Maljoković, učenica III razreda - I nagrada (95) ( klasa Maline Jovanović ) 7. Ivana Grčić, učenica I razreda - II nagrada (88) ( klasa Zlatka Maličkog )\nIzuzetan rad nastavnika Danijele Birić, Maline Jovanović, Zlatka Maličkog, Nikole Mišića i Dušana Novčića sa đacima u klasama klavira, gitare i harmonike verifikovan je učešćem na raznim takmičenjima tokom školske godine. Ukupno osvojenih 26 prvih nagrada i 4 laureata dobra su motivacija za još uporniji rad i veću podršku okruženja.\nDisciplina klavirski duo: 1. Teodora Maljoković, učenica III razreda - I nagrada (94) 2. Miljana Butarević, učenica III razreda 1. Ivana Točaković, učenica II razreda - I nagrada (91) 2. Jovana Točaković, učenica III razreda ( klasa Maline Jovanović ) 1. Marko Gluvačević, učenik I razreda – I nagrada (92) 2. Afrodita Konstandinović, učenica I razreda 1. Ivana Boldorac, učenica I razreda – I nagrada (93) 2. Anđela Matović, učenica I razreda ( klasa Danijele Birić ) Disciplina harmonika: 1.Marko Šolkotović, učenik II razreda – I nagrada (92) 2.Nikola Šepecanović, učenik II razreda – I nagrada (93) 3.Jovan Tomić, učenik IV razreda – I nagrada (99) 4.Nikola Balanović, učenik V razreda - I nagrada (94) 5.Filip Matić, učenik V razreda - I nagrada (92) Disciplina kamerni sastavi: 6. Kamerni ansambl ‘’Đerdap’’ ( Jovan Tomić, Nikola Balanović, Luka Milošeski i Filip Matić) I nagrada – LAUREAT – pobednik u svojoj kategoriji (100) ( klasa Dušana Novčića )\nKUD “ĐURĐEVDAN” INSBRUK\nĐURĐEVDANSKI SUSRETI MANIFESTACIJA ZA CEO SVET\nUčesnici u tradicionalnim srpskim nošnjama sa zastavama, pogačom i rakijom, prošetali u defileu od Landhaus placa do Zlatnog krova Devojke i mladići nisu ostali nezapaženi i brojnim građanima i turistima, koji ovde dolaze sa raznih krajeva planete. U kolu su se našli uz Srbe, Kinezi, Japanci, Austrijanci i brojni drugi. Kolonu je predvodio orkestar Šidski trubači koji je tradicionalnim srpskim instrumentom trubom najavio druge Đurđevdanske susrete. U glavnom gradu pokrajine Tirol vrednim domaćinima su se odazvala brojna udruženja, ne samo iz Austrije, nego i iz matice:\n- Svaka čast za nastupe svih udruženja, posebno iz matice, koja su još jednom potvrdila da im daljina ni umor nisu prepreka da dođu do prijatelja. Zahvaljujemo se pre svega našim članovima i gradu Inzbruku na podršci u organizaciji ove lepe manifestacije. Veliko hvala dugujemo članovima kulturno-umetničkih društava, Šidskim trubačima, brojnim gostima i svima koji su doprineli da organizujemo Đurđevdanske susrete - zadovoljno je rekla Mirjana Stanković u ime KUD Đurđevdan.\nNa večernjoj priredbi Đurđevdanskih susreta u sali u luci (Hafen) grada na Inu brojnim gostima su se predstavili folkloraši. Oni su pokazali umeće na polju tradicionalnih igara iz Srbije. Sve je vrvelo od gostiju, trubača i muzike do ranog jutra. U udruženju iz Inzbruka se nadaju i veruju da će i iduće godine u isto vreme okupiti opet brojne prijatelje kako iz matice tako iz same Austrije i okolnih zemalja. Posebno su se domaćini obradovali dolasku zemljaka iz Srbije, KUD-u Polet iz Velike Laole kod Petrovca na Mlavi. KUD Polet se ovaj put predstavio sa svoje dve grupe i dve koreografije. U defileu i na folklosu su učestvovali dragi gosti iz Italije KUD Duga i KUD Šljivik. Iz Švajcarske su bili KUD “Vuk Karadžić”, kao i iz Austrije KUD Barili Braunau, KUD Gornjak Linc, KUD “Vuk Karadžić” Švaz, KUD Polet Figen, KUD “Petar Kočić” Vergl i KUD 25. maj Vatens.\nPREDSTAVLJENA KNJIGA “MAJKA” SVETLANE MATIĆ Promocija dvojezične knjige (na srpskom i nemačkom jeziku) pod nazivom “Majka” održana je u ponedeljak 16. maja 2016. godine u 17 časova, u Kući Đure Jakšića, u Beogradu. O knjizi su govorile autorka i Slavka Sunajko. Stihove iz knjige su čitale književnice Gordana Vlajić i Dragica Šreder. Muzički deo programa je, solo pevanjem uz zvuke violone, ulepšala Marina Kraguljac, mladi muzičar iz Beograda. Promociju je otvorila Slavka Sunajko predstavljajući dosadašnji rad autorke, čija je ovo sedma objavljena knjiga po redu. Knjiga “Majka” je autorsko izdanje, a suizdavač je SPKD “Prosvjeta” - Austrija. “Čovekova najdublja intima vezana je iskonski za bića koja nas dovode na svet”, istakla je Sunajko.\nObraćajući se prisutnima, Svetlana Matić je rekla: “Izuzetna mi je čast i zadovoljstvo da se premijerna promocija moje nove zbirke poezije pod nazivom “Majka” održava u rodnom Beogradu, konkretno u Kući Đure Jakšića, koji je i sam pisao o majci. Gotovo da nema poznatije ličnosti na srpskoj književnoj sceni, koja nije pisala o toj velikoj ženi. Radila sam na ovoj knjizi pune dve godine sa izuzetnim pijetetom prema instituciji majke, koja odslikava moja osećanja koja oduvek nosim u sebi. Nema pesama o majci u srpskoj književnosti koje su loše, već postoje lepe, lepše i najlepše.”\nDr Milutin Đuričković, recenzent je, ocenjujući književno stvaralaštvo autorke, između ostalog, naglasio: “ Svetlana Matić je pesnikinja sa veoma raznovrsnim i osobenim idejno-tematskim repertoarom, koji se kreće od porodičnog („Majka“) i rodoljubivog („Srbija je moja zemlja“) do igre („Dečija sreća“), škole („Druga kuća“, „Dobrodošlica prvacima“) i prirode („Proleće“, „Zima“, „Trava“). Živeći i stvarajući u Beču, ona se pokazala ne samo kao vredna i značajna stvaralačka ličnost, već i kao višestruko dragoceni promoter naše kulture i literature.\nUDRUŽENJE KNJIŽEVNIKA SRBIJE I PROSVJETNO KULTURNO DRUŠTVO PROSVJETA IZ BEČA POTPISALI PROTOKOL O SARADNJI Udruženje književnika Srbije (UKS) i Odbor Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva Prosvjeta iz Beča potpisali su protokol o saradnji. U ime dve organizacije protokol su potpisali predsednici Radomir Andrić i Srđan Mijalković. Prihvaćenim sporazumom predviđeno je da UKS i Prosvjeta sarađuju u oblasti književnosti, kulture i društvenih pitanja, te da uspostave stalni kontakt i uzajamno se informišu o književnim i kulturnim događajima u Srbiji i Austriji. Protokolom su se dve strane obavezale i da će aktivno raditi na proširenju kulturne saradnje između Austrije i Srbije,\nte da će sarađivati u projektima, izdavaštvu, stručnoj i umetničkoj literaturi, izložbama i posetama delegacija. Potpisivanju ovog dokumenta u ime UKS prisustvovao je Aleksandar Čotrić, sekretar Sekcije satiričara UKS, a u ime Prosvjete Svetlana Matić, sekretar društva u Austriji i Dejan Mastilović, sekretar beogradskog odbora Prosvjete. UKS je prošle godine proslavilo 110 svog postojanja, a SKPD Prosvjeta će početkom juna u Beču obeležiti petu godišnjicu postojanja.\nPREDSTAVLJENO KNJIŽEVNO STVARALAŠTVO GORDANE VLAJIĆ I IVANKE RADMANOVIĆ U okviru tradicionalne tribine Duhovni razgovori, odbor SPKD Prosvjeta za Austriju, je u punoj sali pri hramu Vaskrsenja Hristova u 2. bečkom okrugu, predstavio književno stvaralaštvo Gordane Vlajić i Ivanke Radmanović iz Pančeva. Gordana Vlajić je jedan od pokretača akcije Beogradski čitač koja je svoju realizaciju, uz podršku Udruženja književnika Srbije i Skupštine grada Beograda, pronašla u parku na Čuburi, livenom skulpturom devojke koja se ljulja i drži knjigu u ruci. Ona je predložila da Prosvjeta u saradnji sa nadležnim institucijama u Srbiji i Austriji, bude nosilac akcije Bečki čitač. Goste je pozdravio Srđan Mijalković, predsednik Prosvjete u Austriji, koji je istakao da odbor već pet godina kroz snagu reči radi na očuvanju srpske kulture, jezika i našeg identiteta. Svetlana Matić je govorila o stvaralaštvu Gordane Vlajić i Ivanke Radmanović. Promovišući premijerno “Zaistinsku srpsku bajku” objavljenu 2015.\ngodine, Vlajićeva je istakla da našu decu treba da naučimo dokle im sežu koreni. Napomenula je da je u ovoj knjizi, kroz bajke i životopise srpskih vladara, ispričala srpsku istoriju od Svetog Save do danas. Ivanka Radmanović je za knjigu “Rajski kavez” dobila nagradu “Milan Rakić” za najbolju knjigu poezije u 2015. - Odbor SPKD Prosvjeta za Austriju je zaštitni znak, kada je reč o postavljanju standarda za očuvanje srpskog jezika i kulture u dijaspori. Prepoznat je i u matici, a posebno u mnogobrojnom srpskom rasejanju - istakla je Gordana Vlajić. Posle promocije knjiga, razvila se diskusija na temu značaja čitanja, upotrebe lektire u osnovnim školama, kao i načinu animiranja dece i mladih srpskog porekla, da čuvaju svoju kulturnu baštinu.\nPROMOCIJA KNJIGE “ZVUKOM VIOLINE” ZLATE IKANOVIĆ U BEČU SPKD “Prosvjeta” - odbor u Austriji organizovalo je nedavno promociju knjige “Zvukom violine”, Zlate Ikanović iz Heusenstama, gradića nadomak Frankfurta. Predstavljajući autorku Svetlana Matić je, između ostalog, istakla da Zlata Ikanović osim što piše poeziju, obavlja dužnost sekretara u Udruženju pisaca “Sedmica” iz Frankfurta, sa kojim “Prosvjeta” ima odličnu saradnju na polju očuvanja srpske književne i pisane reči. Zorica Vulić, član Uo “Prosvjete” prisutne je upoznala sa poezijom autorke, čitajući njene pesme.\nZlata Ikanović je izrazila zadovoljstvo što može svoj prvenac da predstavi i u Beču, nakon predstavljanja u Frankfurtu i Beogradu i zahvalila se “Prosvjeti” na saradnji i svemu što čini da se srpski jezik i kultura očuvaju u rasejanju. Ovom prilikom je apostrofirala:”Knjigu sam posvetila mom dedi, koji je i sam, osim što je bio lekar, svirao violinu. Otuda je nastao i naziv knjige , jer se uz violinu i njene zvuke mogu izraziti i radost i tuga. Knjigu je objavila izdavačka kuća “Bosanska riječ” 2014. godine u Tuzli, a recenziju je napisao književnik Živko Avramović.”\n“MATURSKA PARADA 2016.”\nU okviru evropske manifestacije “Maturska parada 2016.”, na Gradskom trgu plesali su i maturanti negotinskih srednjih škola.\nVLASTA MLADENOVIĆ, DOBITNIK ZLATNE ZNAČKE KULTURNO-PROSVETNE ZAJEDNICE SRBIJE\nVISOKO PRIZNANJE U PRAVIM RUKAMA Manifestacija je u Negotinu organizovana sedmi put uz učešće 140 učenika završnih razreda Negotinske gimnazije, Poljoprivredne škole „Rajko Bosnić“, Tehničke škole i Muzičke škole „Stevan Mokranjac“, koje je za ples pripremao profesor Vladimir Veličković. Program je upotpunio i mladi negotinski rok sastav „Play On“, koji je zabavljao maturante nakon plesa. Pokrovitelj manifestacije i ove godine bila je Opština Negotin, koja je i za ovu priliku maturantima obezbedila majice, pištaljke i kišobrane.\nVlasta Mladenović, književnik iz Negotina, ovogodišnji je dobitnik Zlatne značke Kulturno-prosvetne zajednice Srbije za dugogodišnji doprinos razvijanju kulturnih delatnosti - za nesebičan, predan i dugotrajan rad. Zlatnu značku dodeljuje Kulturno-prosvetna zajednica Srbije i Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije - Uprava za saradnju sa dijasporom, a pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Vlade Republike Srbije.\nRADOVI U MZ ALEKSANDROVAC\nU Mesnoj zajednici Aleksandrovac u toku su radovi na krpljenju rupa i sanaciji puteva. Vrednost radova koji će obuhvatiti sve ulice u selu iznosiće 4.000.000 dinara.\nJovan Milovanović, predsednik Opštine i Aleksandra Veličković, pomoćnica predsednika za mesne zajednice obišli su danas ovu mesnu zajednicu u kojoj, pored sanacija ulica, teku radovi i na pravoslavnom hramu za čiju rekonstrukciju je prošle godine iz opštinskog budžeta utrošeno preko dva miliona dinara.\nASFALTIRAN PUT SLATINA – UROVICA\nEkipe preduzeća za puteve Zaječar, završile su asfaltiranje deonice puta Slatina – Urovica, u dužini od 2,5 kilometara. Reč o deonici puta koja je bila u jako lošem stanju, pa je u dogovoru sa lokalnom samoupravom, asfaltiranje ovog putnog pravca bilo jedan od prioriteta.\n„Ispunili smo očekivanja i zahteve građana i to u kratkom vremenskom roku. U saradnji sa republičkim organima i Preduzećem za puteve Srbija, ovaj problem je sada rešen i mogu da se zahvalim, ne samo ljudima sa kojima sam bio u kontaktu i koji su omogućili da se ovaj problem reši, već i Radivoju Petrikiću, koji je pomogao svojim delovanjem, da zajedničkim nastupom ostvarimo sanaciju ovog puta. Sanira se 2,5 kilometara puta, a vrednost radova je preko 20 miliona dinara“ – istakao je Jovan Milovanović, predsednik opštine Negotin, koji je zajedno sa Aleksandrom Veličković, pomoćnicom predsednika za saradnju sa mesnim zajednicama, obišao radove.\nOvo visoko priznanje Vlasti Mladenoviću uručeno je na svečanosti povodom 60 godina Kulturno- prosvetne zajednice Srbije u Narodnom pozorištu u Beogradu. Vlasta Mladenović je, kako stoji u obrazloženju, objavio preko dvadeset pesničkih knjiga. Između ostalih, “Disidenti koračaju ulicom Franšea Deperea” (Beograd, Književna omladina Srbije 1986), “Bez mene” (Beograd, Nolit, 1988), “Onaj koga nema” (Beograd, Nolit, 1994), “Nemam izbora” (Beograd, Prosveta, 1995), “Liričnost u dva dela” (Beograd, Prosveta, 1999), “Istokija” (Novi Sad, Svetovi, 2008), “Estradija” (Beograd, Udruženjesrpskih izdavača, 2010), “U saglasju sa Mokranjcem” (Beograd, Srpska književna zadruga, 2015). Knjige su mu prevedene u Italiji, Rumuniji, Francuskoj i Egiptu. Priredio je dve antologije poezije istočne Srbije i Antologiju srpskog pesništva (Kairo, Ravan Ko, 1996). PIše i književne prikaze. Osnivač je i Zavičajne galerije “Muzej crne krajine” i Stvaralačkih dana u Šarkamenu i jedan od pokretača Krajinskog kruga i Borskog susreta balkanskih književnika. - Zaista sam prijatno iznenađen dodelom ovog visokog priznanja, pogotovu što je uključeno i Ministarstvo spoljnih poslova - Uprava za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu i Ministarstvo kulture i informisanja Vlade Republike Srbije. Tim više što su odluku donele kompetentne i značajne ličnosti naše kulture, bez pristrasnosti i istinski. Mnoge sam nagrade dobio, ali ova me je zaista obradovala i dirnula, baš iz navedenih razloga, jer je poštena i to daje nadu u ovom vremenu, kada su mnoga nagrađivanja obesmišljena. Ne govorim to subjektivno, koliko god da sam srećan zbog toga, nego činjenično, poštujući argumente žirija. Takođe, posebno mi je drago što sam predstavnik ne samo Negotina, nego i Timočke Krajine, tako da nagrada nije samo moja, nego i svih kolega i saradnika koji su mi pomogli da afirmišemo kulturne vrednosti istočne Srbije, rekao je za Zavičaj Vlasta Mladenović, književnik, rođen je u Šarkamenu kod Negotina, 1956.godine.\nBOGAT I OSMIŠLJEN PROGRAM OKUPLJA BROJNE GRAĐANE Kraj meseca ulepšalo je gostovanje Akademika Vladete Jerotića, koji je na tribini govorio “Da li se u budućnosti može sačuvati porodica i brak” (hrišćanski brak). Družeći se već treću godinu sa publikom koja pomno prati njegova predavanja i izdavačku produkciju, moderator skupa, Žaklina Nikolić direktor Biblioteke „Centar za kulturu“ Kladovo, zahvalila se našem vrlom savremeniku, neumornom pregaocu na širenju znanja, duhovnosti i uopšte kulture, koji je posvetio svoje vreme gostovanju u malom gradu u unutrašnjosti Srbije. Na konkursu Ministarstva za kulturu i informisanje RS kladovskoj bibiloteci su odobrena sredstva u iznosu od 400.000,00 dinara za realizaciju projekta „Kazan kult Kladovo – društveni običaji i svečana događanja kao deo nematerijalnog nasleđa – edukacija i održivost“. Autor projekt, Žaklina Nikolić direktor Biblioteke „Centar za kulturu“ Kladovo, ističe da je ovo projekat iz oblasti nematerijalnog nasleđa koje resorno ministarstvo prepoznaje i finansira već pet godina. Projektom je planirano organizovanje stručnog skupa, koji bi omogućio sagledavanje različitih aspekata zaštite, očuvanja elementa nematerijalnog kulturnog nasleđa koji se odnose na ovu oblast, kao edukativni rad sa stručnjacima institucije zaštite i polaznicima iz lokalne zajednice. Projekat se realizuje od avgusta do oktobra 2016. godine.\nU “Muzeju Banata Temišvar” u Temišvaru 5. maja 2016., otvorena je tematska multimedijalna izložba “Dunavska klisura-srpska obala” javnog preduzeća “Nacionalni park Đerdap”. Postavka je izložena u istorijskom zdanju bastiona Marije Terezije iz 18. veka. Cilj ove izložbe je da se NP “Đerdap” približi rumunskim turistima i da se na najbolji način predstave sve lepote najvećeg parka sa teritorije Srbije. Osnovna tema je promocija prirodne, kulturne i turističke baštine, odnosno turističkih potencijala područja Nacionalnog parka „Đerdap” i opština Golubac, Kladovo, Majdanpek i Negotin. Na tematskim banerima, koje je za područje opštine Kladovo priredila kladovska biblioteka, predstavljene su pećine, kanjoni i klisure, bogata flora i fauna Đerdapa i ogromno kulturno-istorijsko nasleđe.\nU slavu knjige i čitanja, priređena je foto-dokumentaciona izložba “Pamtiću sve” Biblioteke grada Beograda, koja je posvećena srpskoj pesnikinji Desanki Maksimović. Na 25 velikih banera predstavljeni su najvažniji momenti iz života i stvaralaštva Desanke Maksimović. Na svečanom otvaranju izložbe govorila je autorka izložbe Olga Krasić-Marjanović, bibliotekar savetnik Biblioteke grada Beograda. Bugarski bibliotekari Regionalne biblioteke „Mihalaki Georgiev“ iz Vidina, 15. i 16. maja 2016. posetili su svoje kolege i koleginice u Kladovu, u želji da uporede sličnosti i razlike svojih ustanova i struke. O načinu organizacije i funkcionisanja, bugarskih i srpskih organizacionih jedinica i odeljenja biblioteka, govorili su i predstavili, pojedinačno rukovodioci tih segmenata. Za najmlađe korisnike biblioteke organizovan je promocija knjige „Urnebesna fizika“, autora prof. Svetislav Paunović, Branko Stevanović i Igor Kolarov. Knjiga prati nastavni plan i program za šesti razred osnovnih škola i na jedan zanimljiv način pokušava da mališane zainteresuje za ovu prirodnu nauku.\nUčenici Srednje škole „Sveti Sava“ i Tehničke škole iz Kladova, predstavili su svoju pozorišnu predstavu “Istina”. Ovo dramsko delo predstavlja jedan vid borbe protiv maloletne delikvencije, prostitucije i narkomanije. Tekst je napisala Katarina Bibulović a režiju prof. Marija Korolija-Lazarević. Jedna od najposećenijih manifestacija u oblasti kulture, koja se na popularan način bavi muzejima i kulturnom baštinom „Noć muzeja“, ove godine nosi naziv „Moj muzej – moj grad“ i u saradnji između Arheološkog muzeja Đerdapa i Biblioteke, organizovala je zanimljive edukativne sadržaje koje su u skladu sa postavkama u muzeju izvodili učenici sa područja opštine Kladovo a u biblioteci su bile dostupne izložbene postavke i izdavačka produkcija ustanove.\nVELIKA NAGRADNA IGRA ,, VOZI SE I OSVOJI” BOOM TAXI NEGOTIN U NAREDNOM IZVLAČENJU 26. 06. 2016. GLAVNA NAGRADA - SKUTER\nVelika nagradna igra ,, Vozi se i osvoji” BOOM TAXI Negotin Izvlačenje nagrada 29. 5. 2016. u emisiji ,, NEDELJOM U 8” na TV ISTOK 5 vožnje u vrednosti od 1000 dinara Dobitnici: Marina Balanesković; Isidora Bkić; Vasić Vlastimir; Jadranka Matejević; Snežana Savić 3 vožnje u vrednosti od 3000 dinara Dobitnici: Stojanović Lana; Šujeranović Marko; Gornjaković Dragana 2 vožnje u vrednosti od 5000 dinara Dobitnici: Katica Miković; Mirjana Vicelarević Glavna nagrada LCD TV Dobitnik: Šarbanović Vidoje\nVoditeljka Marijana Mundrić i članovi komisije Tatjana Ljubomirović i Saša Ikonić\nRIBOLOVAČKO DRUŠTVO “ĐERDAP” NESTVED DANSKA\nKO RANO RANI, DVE RIBE GRABI\nRibolovačka sekcija Kluba „Đerdap“ iz Nestvedea u Danskoj je osnovana još 1994. godine. Članovi su uglavnom naši ljudi iz okoline Kladova i Negotina. Cilj sekcije koja danas broji 32 člana je da se razvija saradnju sa srodnim organizacijama u Danskoj i šire. - To znači da rad ove sekcije nije samo pecanje, već je i druženje svih članova. U svojoj dugogodišnjoj istoriji i radu Ribolovačka sekcija “ĐERDAP” je imala dosta uspeha, kako u organizacionom radu tako i na takmičarskom polju. Društvo svake godine organizuje redovna klupska takmičenja,i Kup takmičenja, sa ostalim ribolovačkim društvima u Danskoj. Sekcija učestvuje na takmičenjima drugih organizacija. Organizujemo izlete ribolovaca za svoje članove i druge zainteresovane ribolovce, na neku od atraktivnih voda za pecanje u Danskoj - a prvenstveno gde riba najbolje grize.\n“DJERDAP” preduzima i sve druge aktivnosti potrebne za nesmetani rad i za bolje informisanje svojih članova. Ambicije su velike, finansijska sredstva su mala, ali uz trud članova, dobru volju dobrih ljudi koji svako na svoj način malo pomaze, Drustvo ide napred uzdignute glave i nada se boljim vremenima za Sekciju, članove i sve druge ribolovce i simpatizere koji podržavaju naš rad. Svi se nadamo, da ćemo prevazići svoje mogućnosti i biti svakim danom sve bolji, a rezultati koje smo ostvarili u dosadašnjem radu to samo nagoveštavaju, ističe predsednik Kluba Đerdap“ Dragan Mikulović. - Osvojili smo dosta turnira i pobednici smo Đerdap Cup 2015. Zatim drugo i treće mesto kod Barakude 2015. i osvojen danski turnir u martu 2016. godine. Inače u vitrini imamo oko 30 pehara sa turnira. Nažalost ne sarađujemo sa društvima iz Srbije, što ne znači da smo od toga odustali. Možemo neko dakmičenje između klubova iz dijaspore i naših opština organizovati na leto, kada dođemo na odmor. Finansiramo se od članarine i dotacije iz Udruzenja „Đerdap“, a i sponzori uskaču posebno autobuski prevoznik Espergarde Turist. Najaktivniji su Dragiša Mankulović, Ljubiša Popović i Borivoje Jovanović, kaže Nebojša Gogotić predsednik Ribolovačke sekcije. Dodajmo na kraju da su među članovima i četvorica Danaca koji ne propuštaju nijednu akciju Ribolovačke sekcije.\nSTONOTENISERI UKRSTILI REKETE U klupskim prostorijama KUD Jedinstvo iz Beča, Stonoteniska sekcija organizovala je prolećno takmičenje 2016.. Učesnici Markus Horvat, Stefan Horvat, Petar Nešić, Dragan Antić, Dejan Antić, Veliša Matić, Slobodan Aranđelović, Negovan Stojanović, Miroslav Savić, Srđan Savić, Serkan Akbas, Staniša Milojević, Zlatibor Sekulić, Ljubiša Savić, Dejan Krstić, Predrag Nedeljković, Radovanče Ivić i Saša Đuričić, lavovski su se borili, kao da im je to bilo kvalifikaciono takmičenje za predstojeće Olimpijske ige u Brazilu. Mečevi su bili žestoki, svi su se srčano borili, ali na kraju su ipak pobedili najbolji.\nNagrade, odnosno pehare posle višečasovne igre, s pravom su podigli za: 1. mesto Dejan Antić 2. mesto Zlatibor Sekulić 3. mesto Saša Đuričić Oni su imali najviše pobeda, na kraju turnira. Organizatori Petar Nešić i Stefan Horvat, su sjajno odradili svoj deo posla, pa su nakon podele pehara, na bogatoj zajendičkoj večeri dobili sve pohvale i obećanja, da će na jesenjem turniru u oktobru ponovo svi učestvovati.\nHUMANITARNI KOŠARKAŠKI TURNIR U POTPUNOSTI OPRAVDAO OČEKIVANJA\nU Austriji, tačnije u Lincu, prvi put je organizovan sportsko-humanitarni projekat Trojka iz bloka, akcija organizacije Srbi za Srbe u kojoj se prikupljaju sredstva za renoviranje i izgradnju kupatila socijalno ugroženim porodicama u Srbiji i okruženju. Organizatori turnira u Lincu koji je održan pod medijskim sponzorstvom “Vesti” imaju čime da se pohvale. Odziv je bio više nego odličan jer se ukupno 14 ekipa prijavilo za turnir u basketu, dok je čak 54 košarkaša učestvovalo u šutiranju trojki. Zanimljivo je da je učestvovao\ni jedan ženski tim. Ono što je najvažnije - sakupljeno je 3.136 evra. Pobednici su bili u drugom planu, ali valja napomenuti da je tim Kraljevi mambe bio najbolji u ekipnoj konkurenciji. U žestokoj konkurenciji trojkaša, najprecizniji je bio Miki Matić, ali je osmogodišnji Miloš Blagojević dobio najviše apaluza i simpatija. Među daleko iskusnijim ljubiteljima igre pod obručima, mali Miloš je bio drugi u šutevima za tri poena. Jedan od idejnih tvoraca ovog humanitarnog događaja, Slavko Malešević, nije krio oduševljenje što je turnir u potpunosti opravdao očekivanja. - U ime organizatora, svima koji su učestvovali i podržali našu akciju, od srca smo zahvalni. Važno je bilo druženje i humanost. Mislim da smo uspeli jer nas je veliki broj ljudi podržao ili lično došao na turnir, neki i iz Srbije. Napravili smo prvi i najvažniji korak i uveren sam da će sledeće godine biti još bolje jer plan nam je da ovo postane tradicija poručio je Malešević. On je izrazio posebnu zahvalnost svim sponzorima i ljudima iz škole Hitneršule, gde je održan turnir. Projekat Trojka iz bloka - Linc podržali su beogradski reperi Boško Ćirković Škaba (Beogradski sindikat)i Ujak Džo (Nikola Stanoev) i Milan Milovanović Eldorado. Oni su gostovali u Lincu i rado su se odazvali da pomognu i ovu humanu akciju. Poznati reperi su održali koncert u klubu Vidovdan na kome je prikupljeno 500 evra.\nREPREZENTACIJA SRBIJE U DESET UTAKMICA ZABELEŽILA DESET POBEDA Kasino Austrija Svetsko prvenstvo u integracionom fudbalu (Casinos Austria Integrationsfußball WM), je turnir u malom fudbalu koji pokrenuo poznati radijski voditelj Erwin Jozef Himelbauer (Erwin Josef Himmelbauer) iz Salcburga. Više od 1800 sportista i 150 timova koji pričaju ukupno 50 različitih jezika u tom periodu uspelo je da otkloni sve eventualne jezičke, religiozne i kulturne barijere i fudbalsku igru oplemeni druženjem. Ovaj festival fudbala, ali istovremeno vrlo važan projekt u domenu integracije, na najbolji mogući način prikazuje koliko naroda iz svih delova sveta u Austriji živi i radi. Pravo učešća nemaju igrači do ranga 3 austrijske lige i 4 strane. Sistem ovog turnira, kao mogući model za ostale evropske zemlje, nedavno je bio uvršten u dnevni red u okviru zasedanja Generalne skupštine UEFA. Dosadašnji turniri odlikovali su se fer igrom i druženjem, što je i osnovni cilj ovog poznatog i prestižnog amaterskog turnira koji se tokom godine održava širom Austrije. Smisao turnira je da svaka ekipa brani boje matice, što je odgovarajuće ekipa Srbije dosada i činila na turnirima u Salcburgu, Badenu, Lincu i Inzbruku uz angažovanje udruženja u okviru pokrajinskih zajednica srpskih klubova. Posle nekoliko godina neučešća tima Srbije, Savez Srba u Austriji je preuzeo na sebe da obezbedi učešće i u Beču. U konkurenciji 30 ekipa koje su branile boje zemlje svog porekla, reprezantacija Srbije je osvojila prvo mesto uz perfektan skor od 10 utakmica i 10 pobeda, sa gol razlikom 27:6.\nOvaj turnir uživa veliku medijsku pažnju i održava se samo u Austriji već 11 godina. Srbija je poslednji uspeh ostvarila još 2007. godine i to na turniru u Salcburgu. Nakon godina stagnacije, istaknuta aktivistkinja srpskog porekla u Austriji, Djuja Tešanović-Bećirević iz Salcburga, animirala je ljude iz ostalih pokrajina da se aktivnije uključe. Poslednjih par sezona Srbija ima svoj tim u svim gradovima Austrije gde se turnir održava (Beč, Baden, Linc, Inzbruk i Salcburg). Zahvaljujući igračima futsal tima „SC Kajzerberzdorf-Srbija 08“ koji već 2 godine za redom strah i trepet u malom fudbalu (osvajač kupa i prvenstva, predstavlja Austriju u Ligi šampiona), srpska trobojka se zavijorila ispred zgrade UN u Beču, u čijem se podnožju ovaj turnir superlativa odigravao. Tim Srbije predvodili su predsednik Saveza Srba u Austriji Zoran Aleksić i Dejan Stojadinović (SC Kajzerberzdorf-Srbija 08), a ekipa je nastupila u sledećem sastavu: Aleksandar Tomić, Milan Mirković, Boban Ilić, Živorad Mišić, Lazar Anđelić, Miloš Andrejić, Ilija Golubović, Miloš Maričić, Aleksandar Borjanović i Ivan Jevremović. Rezultati: Brazil 3:0, Iran 3:2, Mongolija 8:0, Austrija 3:1, Palestina 3:0, Avganistan 2:0, Turska 3:2 , Argentina 3:1 (polufinale) Tunis 5:0 (finale). Tim Orlova iz Beča očekuje veliko finale za apsolutnog šampiona 11. septembra u Salcburgu!\n163. broj Zavičaj narodne novine


Svaki peti preduzetnik u blokadi | Novosti.RS\nSvaki peti preduzetnik u blokadi\n08. 04. 2012. u 20:49\nUveliko ”vezane ruke” gotovo 105.000 preduzeća i više od 200.000 preduzetnika. Nelikvidnost je velika, a dugovanja dostigla iznos od 172 milijarde dinara\nPod hitno treba smanjiti stope kamate na dugovanja za neplacene poreze i doprinose sa 23.5% godisnje na stopu rasta cena na malo (eventualno uvecanju za 1.2 %, stopa zatezne kamate). Ovakva stopa sluzi samo Poreskoj upravi Srbije da se "vadi" kako ne moze da naplati ogromna potrazivanja od privrednika i gradjana. Takodje, stopa od 23.5% podrzava katastrofalan rad Poreske uprave, jer da je PU na vreme reagovala nikada ne bi ni bilo ovoliko duznika, niti ovoliko kamata na kartici svakog duznika.


Enterijer za Ford Galaxy | Polovni automobili - auto oglasi\nEnterijer za Ford Galaxy\nFord Galaxy Enterijer\nSedista za Ford Galaxy\nAirbag za Ford Galaxy\nObloga krova za Ford Galaxy od 2006. do 2013. god.\nObloga-tapacir krova za auto sa panoramom za Ford Galaxy Na tapaciru su sve zavesice\nVolan za Ford Galaxy od 2000. do 2006. god.\nVolan za ford Galaxy modele od 2000 do 2006g Šaljem delove brzom poštom\nKilometar sat za Ford Galaxy od 2000. do 2006. god.\nKilometar sat za Ford Galaxy benzinac modeleod 2000 do 2006g Šaljem delove brzom poštom\nTabla sa airbagom za Ford Galaxy, S-Max od 2006. do 2011. god.\nKonplet airbagova tabla sa jastukom, airbag volana kolena i zavese za Ford Galaxy/S MAX modele od 2006-2011g\nROLETNA GALAXY za Ford Galaxy od 2002. do 2007. god.\nRoletna za Ford GALAXY.odgovara za Seat alhambra, WV saran.\nVOLAN GALAXY za Ford Galaxy od 1997. do 2000. god.\nVOLAN ZA FORD GALAXY\nSigurnosni pojas za Ford C-Max, Fiesta, Focus ...\nFORD FIESTA FOCUS C -MAX KA S MAX GALAXY FUSION MONDEO TRANZIT DIZEL TDCI TDDI(1.4 1.6 1.8 2.0 2.2 2.4) BENZINAC(1.25 1.3 1.4 1.6 1.8 2.0) POLOVNI DELOVI PREDNJI DESNI POJAS,PREDNJI LEVI POJAS,ZADNJI POJASEVI, NAVEDENIH MODELA I GODISTA. -SLANJE DELOVA KURIRSKOM SLUZBOM\nInstrument tabla za Ford C-Max, Fiesta, Focus ...\nFORD FIESTA FOCUS C -MAX KA S MAX GALAXY FUSION MONDEO TRANZIT DIZEL TDCI TDDI(1.4 1.6 1.8 2.0 2.2 2.4) BENZINAC(1.25 1.3 1.4 1.6 1.8 2.0) POLOVNI DELOVI ISTRUMENT TABLA,KILOMETAR SAT,AIRBAG VOZACEV,AIRBAG SUVOZACEV, KROVNI AIRBAG,POJASEVI,KONZOLA -SLANJE DELOVA KURIRSKOM SLUZBOM\nSIMIC AUTO JAGODINA Prodaje volana za sva ford vozila Pozvati za vise informacija oko modela auta i cene 063 609 689 SIMA\nRoletna gepeka za Ford Galaxy\nVW Sharan Seat Alhambra Ford Galaxy 7M3868791\nEnterijer za Ford Galaxy od 2006. do 2015. god.\nPlastike enterijera i instrumenttable za Ford Galaxy Šaljem delove brzom poštom\nCentralna konzola za Ford Galaxy od 2000. do 2006. god.\nCentralna konzola i plastika oko rušice menjača sa pepeljarom za Ford Galaxy modele od 2000 do 2006g Šaljem delove brzom poštom\nLadice za Ford Galaxy od 2000. do 2006. god.\nLadice na istrumenttabli za Ford Galaxy modele od 2000 do 2006g šaljem delove brzom poštom\nSedišta za Ford Galaxy od 2000. do 2006. god.\nPrednja sedišta za Ford Galaxy modele od 2000 do 2006 Šaljem delove brzom poštom\nSedista za Ford Galaxy od 2000. do 2006. god.\nSedista za Galaxy do 2006., u odlicnom stanju Za vise informacija pozvati\nkilometar sat za Ford Galaxy od 1996. do 2009. god.\nTepih za Ford Galaxy\ntepih za Ford Galaxy odgovara i za seat alhambru i vw šaran originalni polovni deo\nTabla za Ford Galaxy od 2000. do 2006. god.\nTabla za Galaxy do 2006., u odlicnom stanju


Kamiondžija iz BiH švercovao municiju, noževe, parfeme i odjeću\nFoto: carina.rs | Kamiondžije iz BiH švercovao municiju, noževe, parfeme i odjeću\nN.N. 27.02.2020 14:18\nBEOGRAD – Na graničnom prelazu Vrška Čuka u Srbiji carinici su u jednom kamionu, kojim je upravljao državljanin BiH (40), otkrili, pored prijavljene i neprijavljenu robu čija je vrednost procenjena na preko 25.000 evra.\n"Zaplenjena je velika količina gasne municije, kao i teleskopske palice, optički nišani, noževi na rasklapanje, parfemi, satovi, preparati za potenciju, garedoba i obuća", navodi se u saopštenju Uprave Carina.\nNapominju da je prekršaj je otkriven kada se za kontrolu na ulazu u zemlju prijavio bosanskohercegovački kamion u tranzitu ka BiH.\n"Mada je vozač kamiona, 40-godišnji državljanin BiH, tvrdio da nema ništa da prijavi osim prijavljene robe koju prevozi, carinici su se ipak odlučili za detaljan pregled. Zbog nemogućnosti da to bude urađeno na samom prelazu, kamion je u pratnji policije dopraćen do ispostave Terminal aerodroma Niš, gde je roba istovarena i detaljno pregledana", navode.\nIspostavilo se da se među prijavljenom robom nalazi čak 30.000 metaka za gasne pištolje kalibra 9 mm, 290 noževa na rasklapanje, 45 optičkih nišana, 18 teleskopskih palica, 100 suzavaca u spreju, kao i 60 teglica turskog meda za potenciju 'macun'.\nPored toga, pronađeno je i oko 250 ručnih satova, najverovatnije kopija robnih marki, kao i oko 100 različitih parfema za koje se takođe sumnja da povređuju pravo intelektualne svojine poznatih brendova.\n"Među krijumčarenom robom našlo se i preko 2.000 različitih odevnih predmeta – jakni, farmerki, trenerki, košulja, majica, obuće i kaiševa, sa oznakama poznatih robnih marki", ističu u Upravi carina.\nSlučaj su u dalju nadležnost preuzeli policija i tužilaštvo, a do okončanja krivičnog postupka pokrenutog protiv vozača, sporna roba će biti zadržana.\nSrbija Carina kamion BiH\nIz Kine u Srbiju stigao avion sa 14 miliona maski i stručnjacima\nHrvatska odložila nabavku borbenih aviona\nRaste broj zaraženih u Sloveniji, ukupno 897\nLavrov zvao Dačića, stiže pomoć Srbiji\nHrvatima u dijaspori preporučeno da ne dolaze za Uskrs\nDirektor Opšte bolnice u Ćupriji pozitivan na virus korona\nU Beograd stižu još dva aviona, opremu kupila Srbija, prevoz plaća EU


Koliko je kafa zdrava? | Dino Kafa\n7 May No Comments admin Zanimljivosti\nNijedan napitak nije toliko sporan kao kafa. Dok neki stručnjaci kažu da ona prije šteti nego što koristi, drugi govore o ljekovitim, pa čak i preventivnim dejstvima kafe.\nKo ne poznaje miris jutarnje kafe? Svejedno da li je riječ o espresu, kapućinu ili late makijatu: mnogim ljudima kafa je potrebna da bi uspješno započeli dan. Kafa ne samo da je dobrog ukusa, već ima i okrepljujuće dejstvo na tijelo i duh. „Putem kofeina u kafi stimuliše se nervni sistem i aktivira srčana aktivnost“, objašnjava za Dojče vele Kuno Gitler, farmakolog i toksikolog na Univerzitetskoj klinici u Kelnu. „To pojačava cirkulaciju u mozgu i prisustvo kiseonika – čovek se osjeća snažnije i može bolje da razmišlja.“\nStručnjak ima još jednu dobru vijest za ljubitelje toplog napitka braon boje: kafa treba da ublaži glavobolje poput migrene, uslovljene poremećajem cirkulacije u mozgu. Kod takve migrene krvni sudovi se proširuju, pritisak opada, a svaki otkucaj srca uzrokuje povećani pritisak na zidove krvnih sudova – nastaje pulsirajući bol. „Kofein doprinosi ponovnom sužavanju krvnih sudova u mozgu i bržem protoku krvi“, kaže Gitler, ali i naglašava da šolja kafe može da ublaži bol samo kod blažih migrena. Ali i tu postoji negativan efekat – upravo to stalno sužavanje krvnih sudova prilikom prestanka uzimanja kafe može da stvori glavobolju. Ako iznenada nedostaje kofein, krvni sudovi se ponovo šire, što može da izazove glavobolje.\nZašto izbjegavati kafu?\nBiljka kafa stvara kofein da bi se zaštitila od insekata. Dakle, kofein služi kao otrov protiv insekata, a ne za okrepljivanje ljubitelja kafe. Mnogi istraživači i ljekari zato smatraju da je kafa jednostavno nezdrava. S obzirom na to da kofein podstiče proizvodnju adrenalina iz nadbubrežnih žlijezda, tijelo bi pri redovnom konzumiranju kafe praktično stalno bilo u stresu. Baš kao i u opasnoj situaciji, tako se i ovdje povećava mišićna tenzija i šećer u krvi, kako bi se oslobodila dodatna energija. Puls i frekvencija disanja rastu. To talasanje vrednosti i preterana proizvodnja hormona stresa mogu da dovedu do kardio-vaskularnih smetnji.\nZvuči više kao stres nego kao prijatna jutarnja kafa. Ipak Gitler nagoveštava da kafa može pre negativno da utiče kod ljudi sa genetskim predispozicijama: „Enzim CYP1A2 razgrađuje kofein. Ima ljudi kod kojih je aktivnost tog enzima smanjena, tako da se kofein znatno sporije razgrađuje i duže djeluje. Kod takvih ljubitelja kafe kofein može naravno da izazove srčane smetnje. “Na drugoj strani ima ljudi kod kojih je enzim preaktivan i posebno brzo razgrađuje kofein. „Doza stvara otrov“, kaže farmakolog. A ta doza je pri količini od 0,6 litara kafe dnevno sasvim bez negativnih dejstava po konzumente.\nMnogo je studija o uticaju kafe na ljudski organizam. Također je sve više studija koje opisuju pozitivne efekte omiljenog toplog napitka – posebno na duže staze. Tako kafa treba da smanji rizik od dijabetesa tip-2, da ponudi određenu zaštitu od Parkinsonove bolesti i preventivno djeluje protiv Alchajmera. Pored kofeina, tu važnu ulogu imaju i antioksidansi. Oni deaktiviraju u organizmu slobodne radikale, koji nastaju kao posljedica zračenja, zagađenja okoline ili izduvnih gasova, i mogu da oštete ćelije. „Naravno da imamo naš sopstveni mehanizam za antioksidaciju. Ali kafa može da pojača taj zaštitni mehanizam“, kaže Gitler.\n“RAZGOVORUŠA”: Fildžan viška “RAZGOVORUŠA”: Kafa – više od navike 10 Zanimljivih činjenica o kafi “RAZGOVORUŠA”: Ženo, gdje je kafa? “RAZGOVORUŠA”: Kafa – napitak za dušu Dino Kafa na sarajevskom Coffee Festu! Nekoliko zanimljivih činjenica o kafi


spot – Kruševac PRESS\nKRUŠEVLJANIN U DABLINU: Novi singl Đorđa Ivanovića\nJ. Marković\t 06.10.2020. 0\nKruševljanin Đorđe Ivanović alias George Ivanovich objavio je svoj novi single i spot iz Dablina, pod nazivom ‘’Don’t look at me like we’re alone’’. Đorđe je na ovom singlu sarađivao sa Fergal Dejvisom, koji je radio na produkciji umetnika…\nPrvi video spot za LUDWIG LUDWIG\nRedakcija\t 30.09.2016. 0\nKruševački dvočlani bend LUDWIG LUDWIG čine Saša Ognjanović (gitara i programiranje) i Ljubiša Jovanović. U ovom sastavu, proizašlom iz projekta Katabazija, sviraju od jula ove godine, a ovih dana su objavili prvi video spot za numeru "Idu…


Homeopatija i alergije | MedicalCG Online\nAlergija predstavlja pretjeranu reakciju organizma na inače bezopasne supstance. Imuni sistem je složeni sistem odbrane koji identifikuje strana tijela i mobiliše bijela krvna zrnca da se bori protiv njih. Kod nekih ljudi imuni sistem pogrešno prepoznaje netoksične supstance iz naše okoline kao napadače.\nZa mnoge od nas dugo očekivano proljeće donosi radost sunčanih dana, kada sve izgleda ljepše i bezbrižnije. Međutim, za one koji pate od sezonskih alergija, projjeće donosi patnju alergijskih kijavica\nAlergija predstavlja pretjeranu reakciju organizma na inače bezopasne supstance. Imuni sistem je složeni sistem odbrane koji identifikuje strana tijela i mobiliše bijela krvna zrnca da se bori protiv njih. Kod nekih ljudi imuni sistem pogrešno prepoznaje netoksične supstance iz naše okoline kao napadače. Tokom tog procesa bijela krvna zrnca prave pretjeranu reakciju koja izaziva veće probleme u organizmu nego li i sam napadač. Na taj način alergijska reakcija postaje bolest za sebe. Tako nastaju astma, ekcemi i polenska kijavica. Najčešći alergeni jesu polen, drveće i trava. Za većinu ljudi oni predstavljaju sastavni dio okoline i prirode, ali kod određenog broja ljudi polen će izazvati neprijatnu pojavu kijanja, pečenja i suzenja očiju.\nLast Modified: Avgust 17, 2013 @ 2:04 pm


VOJNI EKSPERTI: Ruski nenuklearni "Iskander" po mogućnostima može se uporediti s nuklearnim oružjem | WebTribune\nHome SPEKTAR VOJNI EKSPERTI: Ruski nenuklearni “Iskander” po mogućnostima može se uporediti s nuklearnim oružjem\nPosted date: децембар 08, 2019 In: SPEKTAR\nNeki vojni eksperti smatra da nenuklearni “Iskander” po mogućnostima može da se uporedi sa nuklearnim naoružanjem, piše Sputnjik.\nRaketne jedinice kopnenih snaga Rusije završavaju proces obnavljanja naoružanja sistemima “Iskander M”. Ove komplekse je dobila još jedna raketna brigada Zapadnog vojnog okruga. Neki vojni eksperti smatraju da se nenuklearni “Iskander” po mogućnostima može uporediti s nuklearnim oružjem.\nIzgradnjom raketnog sistema “Iskander M” rešeno je nekoliko prilično revolucionih zadataka, piše vojni ekspert Dmitrij Kornjev.\nPrevaziđene rakete “Tačka”\nKrajem 1970-ih godina ruska vojska u sklopu SSSR-a bila je opremljena sa dva glavna raketna sistema: već potpuno zastarelim operativno-taktičkim kompleksom 9K72 “Elbrus”, poznatijim kao balistička raketa “Skad”, i u tom trenutku relativno savremenim raketnim taktičkim kompleksom “Tačka”.\nKarakteristika kompleksa “Tačka” je bila znatno veća autonomija — lansirane rampe nisu zahtevale veliki broj mašina i agregata, koji su bili deo borbene opreme starih raketnih sistema tipa 97K2. Lansirana rampa kompleksa “Tačka”, po dobijanju koordinata cilja, samostalno je nišanila raketu.\nPostoji jedan minus: “Tačka” je imala kratak domet (do 70 kilometara u prvim verzijama) i relativno slabu bojevu glavu. Kompleks “Tačka” bi mogao da nadoknadi malu snagu bojeve glave upotrebom nuklearne bojeve glave, ali ovo bi u potpunosti onemogućilo upotrebu raketa u sukobima manjih razmera.\nU početku je planirano organizovanje akcija sa izviđačkim avionom M-55, koji je trebalo da uoči cilj u dubokom zaleđu protivnika i da dâ ciljne oznake novim raketnim kompleksima “Iskander”, koji su, sa svoje strane, morali odmah da pogode otkrivene ciljeve. Takve mogućnosti je imao kompleks još na početku projektovanja, krajem 1980-ih i početkom 1990-ih.\nKrajem 1990-ih obnovljeni kompleks “Iskander M” je dobio mogućnost da pored balističkih, primenjuje i krstareće rakete. Štaviše, ovo bi se moglo obaviti jednom lansiranom rampom, što značajno proširuje sferu primene novog višenamenskog sistema.\nZašto? Na primer da uništi veoma važan cilj, koji se nalazi u pogođenom području raketnog sistema. Jedan tako visoko precizni udar može da odluči ishod čitave operacije ili čak rata. I naravno, takve impresivne nenuklearne sposobnosti “Iskandera M” su više nego aktualne u situaciji kada strateškim nuklearnim snagama preti, recimo, upravo raspoređeni sistem protivraketne odbrane ili nosač aviona koji bi se neočekivano pojavio blizu obala Rusije. Na taj način, nenuklearni sistem postaje sredstvo strateškog odvraćanja.


Impol Seval uspešno odoleva recesionim pritiscima na globalnom tržištu | Kamatica\nPočetna > berza > Impol Seval uspešno odoleva recesionim pritiscima na globalnom tržištu\nImpol Seval uspešno odoleva recesionim pritiscima na globalnom tržištu\nTekst objavljen: 28.10.2019 14:30\nGeneralni direktor Impol Sevala (IMPL), Ninko Tešić, izjavio je povodom 44 godine od početka proizvodnje i 17 godina od uspešno sprovedene privatizacije u ovoj kompaniji da je svaka poslovna godina Impol Sevala bolja od prethodne\n"Ove godine se uspešno borimo sa recesijom na evropskom tržištu koja je pogodila Nemačku u koju izvozimo veći deo naših proizvoda. Ostvarena dobit od početka godine je oko 94 odsto od planirane. Dobit Impola prošle godine je bila preko 7,5 miliona evra, a najveći deo je stavljen u funkciju nastavka realizacije novog investicionog ciklusa. Do kraja godine izvoz će dostići oko 110 miliona evra", rekao je Tešić.\nOn je istakao da je u toku ove godine završeno šest investicija, a najvažnija je modernizacija i revitalizacija toplog valjačkog stana.\n"Ovo je najvažniji projekat za fabriku, kako po uticaju na proizvodnju, tako po kompleksnosti operacija i finansijskoj vrednosti. Prvu fazu modernizacije smo završili, a u 2020. ceo posao će biti urađen. Vrednost ukupne investicije iznosiće preko 21 milion evra", rekao je Tešić.\nmomentum Beogradska berza profit recesija impol seval ninko tešić borba protiv recesije


Obavljena rasprava o svim tačkama\n10.05.2012. / 20:08\nSARAJEVO, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine obavio je raspravu o svim tačkama dnevnog reda današnje sjednice, među kojima je i Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2012. godinu, nakon čega će se poslanici oko 20.00 časova izjasniti o njima.\nPoslanici su prethodno obavili raspravu o Godišnjem izvještaju o rezultatima aktivnostima Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH.\nNiz primjedbi na rad ombudsmana u BiH iznijela je poslanik SDS-a Aleksandra Pandurević, a Dušanka Majkić iz SNSD-a naglasila je da ombudsmani do kraja trebaju ispitati pritužbe na diskriminaciju srpskih osuđenika koji izdržavaju zatvorsku kaznu u KPZ Zenica.\nMajkić je rekla da direktor KPZ-a treba da ispoštuje preporuke ombudsmana u vezi sa tim slučajem, a parlament BiH treba naložiti da se u tome istraje.\nLazar Prodanović iz SNSD smatra da je u BiH poštovanje preporuka ombudsmana katastrofalno i da se postavlja pitanje kako takvo ponašanje sankcionisati.\nBez značajne pažnje skupštinsku raspravu prošli su Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2011. godinu, Godišnji izvještaj i finansijski izvještaji Centralne banke BiH za 2011. godinu, te Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2011. godinu.\nPoslanici su kratko diskutovali i o Informaciji o uspostavljanju funkcija i struktura Decentralizovanog sistema upravljanja /DIS/ Instrumentom predpristupne pomoći /IPA/ koju je pripremio Savjet ministara BiH.\nOcijenjeno je da se sa uspostavom DIS-a prilično kasni što je nedopustivo za evropski put BiH.\nZa veću raspravu o Godišnjem izvještaju o radu Tužilaštva BiH, takođe nije bilo zainteresovanih. Lazar Prodanović iz SNSD-a upozorio je da postoji sumnja da se iz Tužilaštva nekim medijima proslijeđuju povjerljive informacije što dovodi u pitanje kredibilitet suđenja.\nInformacija o stanju i problemima u funkcionisanju Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije sa predlozima za poboljšanje stanja u ovoj oblasti, koja se razmatra na inicijativu Nermina Purića odgođena je za narednu sjednicu, kao i Analiza sprovođenja Državne strategije za rad u predmetima ratnih zločina Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, koju je kao tačku dnevnog reda inicirala Aleksandra Pandurević. Srna\nTagovi: dusanka majkicIPAposlanicipredstavnicki domprijedlog budzeta


ZAKON O OZAKONJENJU OBJEKATA: OBJAVLJENI BROJEVI żIRO-RAčUNA ZA UPLATU TAKSI ZA OZAKONJENJE\nGrađani Srbije od 18. decembra 2015. godine mogu da uplaćuju taksu za ozakonjenje svojih kuća, stanova ili poslovnog prostora kako je propisano Zakonom o ozakonjenju objekata ("Sl. glasnik RS", br. 96/2015 - dalje: Zakon), saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nOko 770.000 vlasnika koji su ranijе prеdali zahtеvе za lеgalizaciju, trеba samo da platе taksu, ako su u prеthodnom pеriodu dostavili potrеbnu dokumеntaciju. Građani koji nisu prеdali nijеdan dokumеnt, uz taksu trеba da podnеsu i izvеštaj o zatеčеnom stanju objеkta. Svi građani trеba da sačеkaju pismеno obavеštеnjе od nadlеžnog organa za ozakonjеnjе i da postupе po dobijеnom zahtеvu.\n"Sprovođеnjе Zakona omogućićе da oko 1,5 miliona objеkata konačno budе ozakonjеno, brzo, jеftino i bеz suvišnog administriranja. Ovaj procеs vodi država, u javnom intеrеsu, ali jе za еfikasno sprovođеnjе nеophodno da sе svе lokalnе samoupravе u potpunosti uključе i počnu postupkе ozakonjеnja", kažе državna sеkrеtarka u Ministarstvu, Alеksandra Damnjanović.\nOna napominjе da jе sprovođеnjе zakona u intеrеsu lokalnih samouprava jеr ćе konačno biti urеđеno pitanjе vlasništva nad imovinom na tеritoriji svakog grada ili opštinе. "Porеd toga, 70 odsto novca od taksi ćе ostati lokalnim samoupravama i taj novac ćе moći da uložе u unaprеđеnjе komunalnе infrastrukturе", dodajе Damnjanović.\nIzvor: Vebsjat Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, 18.12.2015.


Psihološki test: Pogodite ko na slici nije porodica? – Minut Znanja\nPsihološki test: Pogodite ko na slici nije porodica?\nPažljivo pogledajte sliku. Za koju porodicu mislite da nije prava? Ne razmišljajte previše.\nSada provjerite da li ste tačno odgovorili i naučite nešto o sebi.\nAko je vaš odgovor porodica br. 1, vjerovatno niste porodično orijentisana osoba – barem ne u tradicionalnom smislu. S prijateljima se ponašate kao sa svojom pravom porodicom i pomaganje njima mnogo vas usrećuje. Uvijek se trudite da unesete nešto dobro u svačiji život. Možda ste odrasli bez jake očeve figure, zbog čega se uvijek potrudite biti tu uz ljude koji vas trebaju – baš kao što je to činila i vaša mama.\nOva porodica možda nije najsretnija, ali i dalje su prava porodica. Majka se očito brine za svoje dijete, držeći ga za ruku i štiteći ga od ne pretjerano brižnog oca. Ne želite da drugi odrastaju poput vas, zbog čega ste upravo odabrali ovu porodicu.\nAko je vaš odgovor porodica br. 2, snažno ste orijentirani na porodicu – za vas nema ništa važnije od porodice. Vjerujete u izgradnju stabilnih i trajnih odnosa zasnovanih na povjerenju i predanosti. Prvo postavljate potrebe svoje porodice, ponekad čak i ignorišući svoje ako to znači da možete usrećiti svoje najmilije.\nVjerovatno ste primijetili da ljudi sa slike zapravo ne izgledaju kao porodica. Odrasli ne obraćaju pažnju na dijete, a ni dijete se ne pokušava držati za ruke – oni mogu biti i grupa stranaca koji hodaju zajedno. Budući da ste prava porodična osoba, mogli ste odmah uočiti lažnu porodicu.\nAko je vaš odgovor porodica br. 3, vjerovatno potičete iz disfunkcionalne porodice. Zbog svog traumatičnog djetinjstva, teško imate povjerenja u ljude. Uznemireni ste, a interakcija s drugima često vam predstavlja izazov. Stalno zabrinuti za budućnost.\nLjudi sa slike izgledaju poput sretne porodice. Oni su prava porodica. Roditelji se gotovo zagrle u šetnji, a otac drži dijete za ruku. Odrastanje u nefunkcionalnoj porodici oblikovalo je vaše stavove na određeni način i čini vas sumnjičavim prema zdravim vezama. Ne vjerujete da nešto takvo zaista postoji, zbog čega ste ovu porodicu odabrali za lažnu.


Kralj Nikola i teritorijalno širenje Crne Gore 1914-1920.g. – Dragoljub Živojinović – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNaukaIstorijaCrna Gora u XX v.I Svjetski ratKralj Nikola i teritorijalno širenje Crne Gore 1914-1920.g. – Dragoljub Živojinović\nU toku svoga dugog političkog djelovanja kralj Nikola Prvi Petrović – Njegoš (1860-1921) obavljao je mnoge poslove i pregovore, davao i odbacivao prijedloge ili ponuđena rješenja, prihvatao kompromise. To je bilo prirodno za čovjeka koji je vršenje vladarskih dužnosti shvatao na autokratski način, koji nije imao tijelo koje mu je moglo nametnuti svoju volju i gledišta, niti saradnike kojima bi mogao da povjeri delikatne poslove.\nPrvi korak kralj Nikola je učinio prema Rusiji. Početkom decembra 1914. godine ruski poslanik na Cetinju, Aleksandar Gris, javljao je da se među kraljevim bliskim saradnicima govori da Crna Gora mora ostati nezavisna država, koja će na kraju rata biti teritorijalno proširena. Spominjalo se pripajanje Boke Kotorske i obale, do Dubrovnika. Gris je smatrao da su takve težnje ”fantastične”, tj. neprihvatljive, i da izazivaju nerspoloženje kod naroda.\nPored toga, srpski oficiri koji su se nalazili u Glavnom stanu crnogorske vojske obavijestili su Vrhovnu komandu da je kralj Nikola pripremio proklamaciju narodu Bosne i Hercegovine i Dalmacije, u kojoj ga pozivali da se bori, rame uz rame sa Crnogorcima i Italijanima. To je navelo pukovnika Petra Pešića da zaključi da se kralj Nikola tajno dogovarao s Italijanima, na račun Srbije. Zbog toga je tražio od vojvode Radomira Putnika, načelnika Vrhovne komande, da ga obavijesit u kom pravcu treba uputiti crnogorske trupe u predstojećim operacijama: da li prema Sarajevu, Mostaru, ili Dubrovniku. Pešić je zahtijevao da se kralju Nikoli stavi do znanja da mora sarađivati u skladu sa dogovorenim planom dviju vrhovnh komandi i dovesti ga u situaciju da ”otkrije svoje tajne pregovore”.\nNi u drugim pravcima italijanska Vlada nije odobravala kraljeve namjere. Već u martu 1915. godine, italijanski ministar inostranih poslova, Sidni Sonino (Sidney Sonnino), obavijestio je ambasadora u Londonu, markiza Guljelma Imperijalija, da Srbiji treba prepustiti Dubrovnik i Medovu, kao i Kotor i Bar, ”ako se ona jednoga dana, što je vjerovatno, ujedini sa Crnom Gorom”. Nekoliko dana poslije, Sonino je dopunio svoj telegram, dodavši da će Srbija dobiti Bosnu, dok će zaleđe, misleći, vjerovatno, na Hercegovinu, pripasti Crnoj Gori i Srbiji, uvjeren da će se dvije države brzo ujediniti.\nU toku narednih mjeseci širili su se glasovi da je crnogorski korak bio učinjen u dogovoru s Austro – Ugarskom. Iako je kralj Nikola bio spreman da pristane na arbitražu velikih sila, vjerovao je da je to bio način da se pitanje teritorijalnih pretenzija Crne Gore zadrži na dnevnom redu razgovora o budućnosti.\nPošto su ga Rusi odbili, kralj Nikola se obratio Italijanima. Krajem avgusta 1916. godine posjetio je italijanskog ambasadora u Parizu Tomaza Titonija. U toku dugog razgovora saopštio je ambasadoru da namjerava da pođe u posjetu italijanskom kraljevskom paru u dvorcu Rakoniđi. Uvjeravao je Titonija da nije vodio pregovore sa srpskom Vladom, iako se o tome mnogo govorilo i napomenuo da će velikim silama prepustiti da donesu odluku o teritorijalnim tekovinama Crne Gore i Srbije, a pošto dokument o tome bude potpisan odlučno će raditi na njegovom ispunjenju. ”Predao mi je memorandum u kome je iznio svoje aspiracije” – pisao je Titoni u Rim, dodavši da će ga uputiti kurirom. Memorandum nije pronađen, tako da njegov sadržaj nije poznat, iako se može pretpostaviti da je bio sličan, a možda i identičan sa tekstom koji je predao Islavinu. Na kraju, dugo je uvjeravao Titonija da Italija im razloge da radi na obnovi Crne Gore i tražio da o svemu obavijesti Sonina. Kralj Nikola je spomenuo da je “oslobodio neke srezove i zarobio oružje”.\n”Demokrata u duši, Crnogorac voli očinski autoritet stare i slavne dinastije koja još i danas upravlja njegovom sudbinom”, pisao je kralj Nikola. Potom se osvrnuo na ratove u vrijeme Napoleona I, osvajanja njegovih vojski u Boki Kotorskoj, što je dovelo do odvajanja ”vrijednog poljoprivrednika i pomorca koji se ne miri da bude odvojen od Crnogorca”. Podsjetio je da u balkanskim ratovima Crne Gore nije dobila ono što joj je pripadalo – Skadar, iako je u borbama oko njega izgubila oko šest hiljada ljudi. Odgovornost za to pripisao je Austro-Ugarskoj. Potom se osvrnuo na pomoć koju je Crna Gora pružila evropskim državama tokom rata, u kome je aktivno učestvovalo stanovništvo; podsjetio je da saveznici nijesu pružili vojsci i narodu očekivanu pomoć, što je dovelo do velikih žrtava i razaranja, patnji i umiranja.\nSve je to bio uvod u ono što je kralj Nikola namjeravao da traži. Postavio je pitanje da li tolike žrtve ne zaslužuju blagonaklonost i podršku saveznika, prije svega teritorijalne kompenzacije i reparacije. Da bi zaliječila rane, podigla se privredno i obezbijedila budućnost, isticao je kralj Nikola, Crna Gora treba da izvrši ispravke svojih granica. Prema Albaniji tražio je Skadar sa okolinom i Medovu, dragocjene zbog svoje trgovine i snabdijevanja; na sjeveru, tražio je dio Bosne do Romanije, napojen krvlju Crnogoraca u ovom ratu; Hercegovinu sa Mostarom, kraj koji je od davnina vezan za Crnu Goru zajedničkom borbom protiv Turaka; neretva treba da bude sjeverozapadna granica Crne Gore, unutar koje bi se našao Dubrovnik, sjajni kulturni centar; čitava obala od ušća Neretve do ušća Drima treba da pripadne Crnoj Gori, uključujući Boku Kotorsku; na istoku, prema Srbiji, Crna Gora nije imala nikakvih teritorijalnih pretenzija, pošto tamo živi “narod iste krvi i jezika, povezan sa nama bratskom ljubavlju…” Na kraju, kralj Nikola je upozorio da Crnogorci računaju “na mudrost i širokogrudost saveznika prema najmanjem savezniku” i izrazio uvjerenje “da će takvim držanjem obezbijediti mir na Balkanu”.\nU Forin-ofisu su tako shvatili kraljev program. Harold Nikolson, savjetnik Političkog odjeljenja, smatrao je da je memorandum potpuno uobličio teritorijalne pretenzije Crne Gore, ali nije smatrao da o njima treba raspravljati i donijeti odluku. Predložio je da se kralju Nikoli odgovori da će njegovi zahtjevi biti razmotreni. Džordž Klerk, funkcioner Političkog odjeljenja, primijetio je da kraljevi zahtjevi, ukoliko bi se prihvatili, znače udvostručenje Crne Gore. ”Oni su, naravno, potpuno neprihvatljivi, najvećim dijelom zbog postojanja raznih ugovora i obaveza”. Upozorio je da je memorandum ”tipičan za svog kraljevskog autora” i da mu treba samo zahvaliti. Sve drugo, čak i da će se o njegovim zahtjevima voditi računa, trebalo je izbjeći. Njegov prijedlog je prihvaćen, pa je Grahamu naloženo\nTo je zapravo značilo da nijedna od njih nije mogla da očekuje teritorijalna proširenja. Kako je Crna Gora trebalo da dobije teritorije mahom na račun Austro-Ugarske, predlozi savezničkih vođa značili su njihovo neslaganje sa kraljevim zahtjevima. Štoviše, iako to nije javno izrečeno, britanski Ratni kabinet je donio odluku da je najbolje rješenje crnogorskog pitanja – pripajanje Crne Gore Srbiji.\nKralj Nikola se tih dana nalazio u svojoj rezidenciji Pau, na jugu Francuske. Tu ga je posjetio predsjednik vlade Evgenije Popović, kojom prilikom su razgovarali o programima savezničkih vođa. Prema riječima italijanskog poslanika Avecane, kralj je bio ”veoma zadovoljan nedavnim govorima engleskog premijera i predsjednika Vilsona, koji su među glavne ratne ciljeve uključili obnovu Crne Gore”. Kralj Nikola je bio zabrinut zbog stava Francuske, čiji državnici nisu tim povodom u svojim javnim izjavama spominjali Crnu Goru i njenu budućnost. Kralj je taj propust smatrao namjernim, u stvari dokazom da Francuska i dalje radi na ugušenju Crne Gore i na njenom pripajanju Srbiji. Mjesec dana poslije, u februaru 1918. godine, kralj Nikola se sastao u Parizu s italijanskim državnicima Vitorijom Orlandom, predsjednikom vlade, i Soninom. Od njih je dobio uvjeravanja da će italijanska vlada raditi svim sredstvima na obnovi Crne Gore nakon završetka rata. Ostalo je da obezbijedi podršku Francuske. Radi toga je posjetio Žorža Klemansoa, predsjednika vlade, kome se žalio na postupak prema njemu, njegovoj vladi i članovima porodice; prigovorio je što se o njemu govori kao izdajniku, što mu je ukinuta subvencija, što sa njim postupaju kao sa neprijateljem i onemogućuju stvaranje Crnogorskog puka, predlažu pripajanje Crne Gore Srbiji.\nKralj Nikola je shvatio vrijednost takvih uvjeravanja, kao i potpuno ćutanje u pogledu teritorijalnih zahtjeva. To mu je izgledalo zloslutno. Svoje misli i raspoloženje objasnio je Avecani sredinom aprila 1918. godine. Italijanski poslanik ga je zatekao ”zabrinutog i rezervisanog”, što je pripisao neizvjesnoj situaciji i oklijevanju saveznika da se izjasne u pogledu budućnosti Crne Gore. Tom prilikom izjavio je Avecani da je odlučio da posjeti kraljicu Jelenu i sa njom razgovara o budućim akcijama. Poslanik se uzdržao da kralju da savjet, uvjeren da su bili u pitanju ozbiljni razlozi.\nZa posjetu je znala i srpska diplomatija. Poslanik u Londonu Jovan M. Jovanović pisao je regentu Aleksandru da se kralj Nikola nalazio u Rimu. Uvjeravao je regenta da će Italija stati na stranu Crne Gore protiv ujedinjenja i da će pomoći kralju Nikoli da stvori crnogorski puk koji će preći Albaniju, kako bi bio što bliže Crnoj Gori. Jovanović nije predviđao srećnu budućnost starom kralju, za koga je tvrdio da je došao u sukob sa svojim narodom. Poslanik je smatrao da je sudbina Crne Gore riješena još mnogo ranije. ”Od 1904. godine izgubio je stari, vješti kralj krmu nad svojim brodom što ga je ‘vješto’ od 1860. godine upravljao” – pisao je on. ”Otada njegov brod ide bez krme, bez katarke. Još se nije sasvim razbio, ali tu je kraj…” Izraženo u metaforama, Jovanovićevo proročanstvo se pokazalo opravdanim.\nDva dana poslije, 8. maja, britanski ambasador Renel Rod posjetio je kralja Nikolu u njegovoj rezidenciji. Njihov razgovor bio je mnogo otvoreniji nego onaj sa Pejdžom. Kralj se žalio na nesrećnu sudbinu, neizvjesnu budućnost, stav Srbije; uvjeravao je Roda da Crnogorci nijesu željeli ujedinjenje sa Srbijom, da je Francuska pod njenim uticajem i da zbog toga vjeruje jedino u Veliku Britaniju. Uručio mu je memorandum, za koji je rekao da ga je pripremio za mirovnu konferenciju, tražio da ostane tajan i da ga pošalje u Forin – ofis. Nekoliko dana poslije, 12. maja, kralj je memorandum uručio italijanskom poslaniku pri crnogorskom dvoru, markizu Paolu Montaljariju.\nOpisujući sadržaj memoranduma, ambasador Rod je upozorio da je kralj Nikola ”majstor za tu vrstu dokumenata” i prepričao zahtjeve iznijete u njemu.\nReakcija američke i italijanske diplomatije nije poznata. U Forin – ofisu je kraljev memorandum primljen sa rezignacijom, a ne s otvorenim odbijanjem. Nikolson je primijetio da je kralj Nikola spomenuo sukob oko Skadra da bi ga iskoristio u svoju odbranu. U pogledu Dubrovnika primijetio je da on mora da pripadne Srbiji, čak ako Crna Gora i bude obnovljena. Rezignacija je izbijala iz njegove opaske da će ”pitanje Crne Gore biti jedno od najtežih za mirovnu konferenciju, jer se malo šta može učiniti bez plebiscita, koji će biti teško, a možda i nemoguće provesti”.\nAlan Liper, teritorijalni ekspert, izrazio je nadu da će nedavno održana konferencija potlačenih naroda i italijansko – jugoslovenski sporazum (Torre – Trumbić) umanjiti uticaj kralja Nikole u Rimu. Time je potvrdio široko rasprostranjeno uvjerenje da je Italija bila jedini zaštitnik Crne Gore i njenog vladara, a time i glavni činilac u rješenju pitanja.\nKao iskusan državnik, kralj Nikola je brzo shvatio da se sudbina Crne Gore, a time i dinastije, nalazila u njegovim rukama. Bio je jedini koji je sa dovoljno autoriteta mogao da govori u njihovo ime. Istovremeno, tu je ležala i velika opasnost. Saveznički diplomati i državnici su ga smatrali lukavim, prevrtljivim, neiskrenim autokratom, pa mu nijesu mnogo ni vjerovali. Izgubio je povjerenje svojim postupcima i politikom, zbog kojih je bio sumnjičen za saradnju s Austro – Ugarskom i izdaju saveznika. To se provlačilo do kraja rata, stigma koju je stalno nosio.


Zlatar Fest 2019 Nova Varoš | Zlatarska Sirijada | Zlatne ruke Zlatara\nTuristička organizacija Zlatar vas poziva na manifestaciju Zlatar Fest 2019, koja će se ove godine održati od 25. do 28. jula 2019. godine u Novoj Varoši.\nOva tradicionalna poljoprivredno-turistička manifestacija obuhvata mini manifestacije, kao što su Zlatarska Sirijada, takmičenje u pravljenju heljdopite, izložba Zlatne ruke Zlatara, Sabor pevanja izvika, Smotra folklora i narodnog stvaralaštva Zapadne Srbije.\nKaravan RTS-a "60 najlepših narodnih pesama"\nKoncert: Dragana Mirković\nBend "Arhivska zabava"\nNa pravom mestu, na dobroj visini!


Kraljevo: Raspodela novca sportskim klubovima - KRUG\nKraljevo: Raspodela novca sportskim klubovima\nNajviše sredstava dobiće prvoligaši KK Sloga, OK Ribnica i ŽKK Kraljevo, a zatim FK Sloga i Fudbalski savez Kraljeva\nGradsko veće grada Kraljeva je danas usvojilo godišnje programe u oblasti sporta i utvrdilo iznose za njihovu realizaciju. Od 95 miliona dinara koliko je ove godine u kraljevačkom budžetu predviđeno za finansiranje sportskih klubova na području Kraljeva, najviše novca će dobiti klubovi koji se u svojim sportovima takmiče u prvoj ligi: KK Sloga 17 miliona dinara, OK Ribnica 12 miliona i Ženski košarkaški klub Kraljevo 10,9 miliona. Gledajući po sportovima, najviše novca 29,9 miliona dobiće košarka za ukupno pet klubova, od kojih su tri u nižem rangu takmičenja od prvoligaškog.\nIako je odbojka jedan od kraljevačkih najtrofejnijih sportova, iako imamo Ribnicu kao klub u vrhu Super lige Srbije, koji je i nedavni pobednik Kupa Srbije, iako u prvoj ligi imamo OK Gimnazijalac, i zatim još tri kluba u nižim rangovima takmičenja – odbojka nije na drugom mestu po visini sredstava.\nTo je, naravno, fudbal… „najvažnija sporedna stvar na svetu“.\nIzdvojeno je ukupno 20,6 miliona dinara, od toga 8,1 milion za FK Sloga, 7,9 miliona za Fudbalski savez, a ostali novac namenjen fudbalu podeljen je na još pet klubova.\nOdbojka je na trećem mestu po visini sredstava, ukupno 14,5 miliona dinara. Za rukometne klubove je izdvojeno 8,4 miliona, a za borilačke 4 miliona. Zanimljivo je da je na spisku najviše borilačkih klubova, čak jedanaest, a značajnija sredstva dobiće Bokserski klub Metalac 1,3 miliona.\nBazični sportovi su dobili manje iznose: atletika 2,2 miliona za dva kluba, a plivanje i vaterpolo 2 miliona za takođe dva kluba. Na sličnom iznosu je i auto moto sport sa tri kluba.\nU nastavku pogledajte tabelu sa iznosima koje će doiti klubovi i pojedini sportski savezi:\nTags: BK Metalac, FK Sloga, KK Sloga, Kraljevo, Kraljevo vesti, OK Ribnica, portal Krug, Sport, sportski klubovi, ŽKK Kraljevo\nKorona presek: Kraljevo i Srbija, 18. mart\n„Svetlo je upaljeno“: Vesni Bondžić priznanje za izuzetan doprinos u borbi protiv raka dojke\n1 komentar za naslov “Kraljevo: Raspodela novca sportskim klubovima”\nBruka za slogu koja igra takvu ligu i ima 25 igraca da im se dodeli 8.1m strasnoo


Portland Farmers Market » Welcome Back, June\nJune-uary? Nah, that was so 2012. This weekend June beckons with whispered promises of warmer days and we say thank you and yes please to grilling weather, to ice cream sandwich weather, to shop the market for a picnic at the park/river/beach weather.\nPingback : Eco-Friendly Gifts For Eco-Friendly Dads - EkoMiko - Green Gadgets And Recycled Art