Napad na autobus u Volnovahi - Wikipedia\nNapad na autobus u Volnovahi\n(Preusmjereno sa Napad na autobus u Volnovaki)\nNapad na autobus u Volnovahi ili Teroristički čin kod Volnovahe (ukr. Теракт під Волновахою 13 січня 2015.} se odigrao 13. januara 2015. tokom rata u istočnoj Ukrajini te je bio napad na kontrolnu točku kraj autoputa u blizini sela Buhas, Donecka Oblast, Ukrajina. Poginulo je 12 putnika u autobusu, a 18 je ranjeno. Napad je bio najveći gubitak života od potpisivanja primirja u Minsku u septembru 2014. godine. Ukrajinske vlasti su napad prozvale "terorističkim činom", kao i proruski pobunjenici.\nTeroristički čin kod Volnovahe\nvideo snimka bombardiranja\n47°36′45″N 37°31′45″W / 47.61250°N 37.52917°W / 47.61250; -37.52917Koordinate: 47°36′45″N 37°31′45″W / 47.61250°N 37.52917°W / 47.61250; -37.52917\nukrajinske vojne i paravojne formacije, odnosno civili\nvojska Nove Rusije (prema navodima ukrajinskih vlasti i HRW)\nIsprva su separatisti preuzeli odgovornost, za koji su smatrali da je bio uspješno uništenje ukrajinske cestovne prepreke i vladinu kontrolnu točku. Nakon informacija o smrti civila, počeli su osporavati da imaju "tehničke mogućnosti" gađati to područje raketama. OSCE misija je istražila mjesto zločina i zaključila da su pet kratera uzrokovale "rakete ispaljene iz smjera sjever-sjeveristok".\nHuman Rights Watch (HRW) je također posjetio lokaciju i zaključio da se koristilo oružje raketa Grad. Organizacija je zaključila da sve navodi na to da je napad lansiran sa teritorija proruskih pobunjenika. Kontrolna točka u Volnovaki je glavna točka vlade između Donecka i Mariupolja, dva velika grada regije. Civilni auti se zaustavljaju radi kontrole. Snimke kamere pokazuju da nije bilo nikakve vojne aktivnosti u tom području za vrijeme napada. HRW je zaključila da napad raketama Grad na kontrolnu točku usred dana, kada se tamo zadržava velik broj civila, predstavlja nesrazmjeran napad i kršenje običaja ratovanja.\nUkrajinske vlasti su 15. januara proglasile dan žalosti, a predsjednik Petro Porošenko je događaj u Volnovahi usporedio sa napadom na parišku redakciju Charlieja Hebdoa, te pozvao "svijet da se ujedini u borbi protiv terorizma"  Na Facebooku je postavio sliku uništenog autobusa sa natpisom "Je suis Volnovakha", a sa komadima lima iz uništenog autobusa je nekoliko dana kasnije pozirao na skupu Svjetskog ekonomskog foruma u Davosu.\nArtiljerijski napad na autobus u Donjecku\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 "Ukraine: Rising Civilian Death Toll". Human Rights Watch. 3. 2. 2015. http://www.hrw.org/news/2015/02/03/ukraine-rising-civilian-death-toll.\n↑ "Прокуратура расследует обстрел автобуса под Волновахой по статье "теракт"" (ruski). Unian. http://www.unian.net/society/1031447-prokuratura-rassleduet-obstrel-avtobusa-pod-volnovahoy-po-state-terakt.html.\n↑ "В ДНР возбудили уголовное дело по факту обстрела автобуса под Волновахой" (ruski). Interfax. http://www.interfax.ru/world/417888. Pristupljeno 24. 1. 2015.\n↑ "Did Separatists Boast of Attack on Checkpoint That Killed 10 Civilians Before Trying To Blame Ukraine?". The Interpreter Magazine. 13. 1. 2015. http://www.interpretermag.com/ukraine-live-day-330-donetsk-airport-control-tower-collapses/#6196. Pristupljeno 13. 1. 2015.\n↑ "Latest from OSCE Special Monitoring Mission (SMM) to Ukraine based on information received as of 18:00 (Kyiv time)". OSCE. 15. 1. 2015. http://www.osce.org/ukraine-smm/135211. Pristupljeno 18. 1. 2015.\n↑ "Address of the President of Ukraine". Press office of President. 13. 1. 2015. http://www.president.gov.ua/en/news/32052.html.\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Napad_na_autobus_u_Volnovahi&oldid=40759417"\nPoslednja izmjena na dan 19 juli 2017, u 23:37 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 23:37, 19 juli 2017.


Predsednik Narodne skupštine Slovenije Igor Zorčič rekao je da će Slovenija nastojati da ubrza proces proširenja tokom svog predsedavanja EU, tokom učešća na samitu Evropskog parlamenta i parlamentarnih govornika sa zapadnog Balkana u Briselu, održanom u ponedeljak, na kom je istaknuta uloga parlamenata proces proširenja.\nZa Sloveniju je sastanak bio zanimljiv uglavnom sa aspekta predsedavanja Savetom EU, budući da je zapadni Balkan jedan od prioriteta predsedavanja, rekao je Zorčič novinarima u Briselu nakon sastanka.\nOn veruje da su signali sa sastanka ukazali na veliki izazov za slovenačko predsedništvo.\nRasprava je pokazala da je „ideja procesa proširenja i dalje veoma živa i uživa podršku u širem parlamentarnom segmentu“.\nMeđutim, takođe je primetio neke bilateralne podele, uključujući sukob između Severne Makedonije i Bugarske, pri čemu je Sofija blokirala pregovore o pristupanju sa Skopljem oko makedonskog jezika i identiteta.\nZorčič je nagovestio da će Slovenija tokom predsedavanja pokušati da ubrza proces integracije regiona u EU. Zemlja razmišlja da bude domaćin sastanka parlamentarnih predsednika sa Zapadnog Balkana.\n„Zemlje zapadnog Balkana su u našem bliskom susedstvu, istorijski smo povezani i imamo dobro razvijenu ekonomsku saradnju, što nas čini motivisanijima da se EU proširi na zemlje u regionu“, rekao je Zorčič na sastanku, a citirala ga je stalna misija Slovenije u Briselu.\nUpozorio je na negativne aspekte usporavanja procesa proširenja. „Dalje odlaganje procesa integracije štetilo bi zemljama zapadnog Balkana, koje su posvećene idejama EU, kao i evropskim naporima da se osigura trajni mir, stabilnost i saradnja u regionu i uspostave evropski standardi i vrednosti“, rekao je predsednik Parlamenta.\nNa poziv predsednika Evropskog parlamenta Davida Sasolija, samitu su pored Zorčiča prisustvovali i predsednici parlamenata iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Kosova, Severne Makedonije i Srbije i potpredsednik portugalskog parlamenta.\nU zajedničkoj izjavi, oni su potvrdili centralnu ulogu parlamenata u pokretanju procesa proširenja. „U zajedničkoj izjavi pozvali smo Savet EU da ispuni svoja obećanja i hitno preduzme odlučne mere za ubrzavanje procesa proširenja“, rekao je Sassoli.


Broj sjednice: 45\nDatum održavanja: 07. 07. 2015.\nsa 45. sednice Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine, održane 07. jula 2015. godine u Velikoj sali Skupštine AP Vojvodine.\nSednica je počela u 10 časova i 21 minuta.\nSednici Skupštine nisu prisustvovali sledeći poslanici: Predrag Amižić, dr Biro Ištvan, dr Željko Vidović, Milan Vlaisavljević, Darko Vukoje, Dragan Vulin, Milenko Jovanov, Uroš Kandić, Robert Kolar, Bogdan Laban, Tihomir Nežić, dr Lazar Račić i Tamaš Tot.\nPredsedavajući je stavio Zapisnik sa 44. sednice na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 65 glasova „za“ usvojila Zapisnik sa 44. sednice Skupštine.\nPokrajinska vlada predložila je na osnovu člana 87. st. 2. i 4. Poslovnika o radu, da se predloženi dnevni red sednice Skupštine dopuni novim tačkama dnevnog reda:\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O REBALANSU BUDžETA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU KORIŠĆENjA SREDSTAVA IZ BUDžETSKOG FONDA ZA RAZVOJ LOVSTVA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU KORIŠĆENjA SREDSTAVA IZ BUDžETSKOG FONDA ZA ŠUME AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O PROGRAMU ZAŠTITE, UREĐENjA I KORIŠĆENjA POLjOPRIVREDNOG ZEMLjIŠTA NA TERITORIJI AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE U 2015. GODINI;\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU KORIŠĆENjA SREDSTAVA IZ BUDžETSKOG FONDA ZA VODE AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU UNAPREĐENjA SAVETODAVNIH POSLOVA U POLjOPRIVREDI U AUTONOMNOJ POKRAJINI VOJVODINI ZA 2015. GODINU.\nPredsedavajući je stavio na glasanje predlog da se dnevni red sednice Skupštine dopuni sa tačkom dnevnog reda:\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O REBALANSU BUDžETA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU ,\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 65 glasova „za“ predlog usvojila.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 67 glasova „za“ predlog usvojila.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 66 glasova „za“ predlog usvojila.\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O ZAVRŠNOM RAČUNU BUDžETA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2014. GODINU SA IZVEŠTAJEM O IZVRŠENjU POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O BUDžETU AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2014. GODINU;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU KORIŠĆENjA SREDSTAVA IZ BUDžETSKOG FONDA ZA RAZVOJ LOVSTVA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O PROGRAMU ZAŠTITE, UREĐENjA I KORIŠĆENjA POLjOPRIVREDNOG ZEMLjIŠTA NA TERITORIJI AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE U 2015. GODINI;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU UNAPREĐENjA SAVETODAVNIH POSLOVA U POLjOPRIVREDI U AUTONOMNOJ POKRAJINI VOJVODINI ZA 2015. GODINU;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O OSNIVANjU JAVNE USTANOVE „VOJVOĐANSKA AKADEMIJA NAUKA, UMETNOSTI I KULTURE“;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O PROGRAMU RAZVOJA ŠUMARSTVA AP VOJVODINE ZA PERIOD OD DESET GODINA SA AKCIONIM PLANOM ZA NjEGOVO SPROVOĐENjE;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O OSNIVANjU USTANOVE STUDENTSKOG STANDARDA STUDENTSKI DOM „EVROPA“- EURÓPA KOLLÉGIUM U NOVOM SADU;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENI POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O OSNOVANjU INSTITUTA-BIOSENS-ISTRAŽIVAČKO-RAZVOJNOG INSTITUTA ZA INFORMACIONE TEHNOLOGIJE BIOSISTEMA;\nPREDLOG MEĐUREGIONALNOG SPORAZUMA –ZAJEDNIČKA IZJAVA O NAMERAMA O MEĐUREGIONALNOM ZDRUŽIVANjU TERITORIJALNIH SAMOUPRAVA NA PODRUČJU SLIVA TISE SA PREDLOGOM ZAKLjUČAKA;\nPREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU PREDSTAVNIKA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE U SKUPŠTINI „DNEVNIK“ AKCIONARSKOG DRUŠTVA ZA NOVINSKO - IZDAVAČKU DELATNOST NOVI SAD – U RESTRUKTUIRANjU;\nPREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU DIREKTORKE POKRAJINSKOG ZAVODA ZA RAVNOPRAVNOST POLOVA;\nPREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU DIREKTORKE POKRAJINSKOG ZAVODA ZA RAVNOPRAVNOST POLOVA;\nPREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU ČLANA SAVETA MEDICINSKOG FAKULTETA U NOVOM SADU;\nPREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ČLANA SAVETA MEDICINSKOG FAKULTETA U NOVOM SADU;\nPREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU ČLANA SAVETA TEHNIČKOG FAKULTETA „MIHAJLO PUPIN“ U ZRENjANINU;\nPREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ČLANA SAVETA TEHNIČKOG FAKULTETA „MIHAJLO PUPIN“ U ZRENjANINU;\nPREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU ČLANA UPRAVNOG ODBORA PEDAGOŠKOG ZAVODA VOJVODINE;\nPREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ČLANA UPRAVNOG ODBORA PEDAGOŠKOG ZAVODA VOJVODINE.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 67 glasova „za“ utvrdila dnevni red 45. sednice Skupštine AP Vojvodine.\nU skladu sa članom 88. stav 4. Poslovnika o radu Skupštine, predsedavajući je predložio spajanje pretresa po tačkama 2 do 7 utvrđenog Dnevnog reda.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 64 glasa „za“ predlog usvojila.\nPredsedavajući je predložio spajanje pretresa po tačkama 13 do 21 utvrđenog Dnevnog reda.\n1. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O ZAVRŠNOM RAČUNU BUDžETA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2014. GODINU SA IZVEŠTAJEM O IZVRŠENjU POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O BUDžETU AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2014. GODINU;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog pokrajinske skupštinske odluke o Završnom računu budžeta Autonomne pokrajine Vojvodine za 2014. godinu sa Izveštajem o izvršenju Pokrajinske skupštinske odluke o budžetu Autonomne pokrajine Vojvodine za 2014. godinu i dostavila ga Skupštini na razmatranje i donošenje.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke prethodno je razmotrio Odbor za budžet i finansije i predložio Skupštini da razmotri Predlog i donese Pokrajinsku skupštinsku odluku.\nU pretresu su učestvovali: Martin Zloh, Ivana Zečević, Saša Homanov, Vesna Bijelić Francuski, Đorđe Milićević, Nenad Borović, Milan Ćuk, Darko Bađok, Pavle Počuč, Jovan Lazarov, dr Predrag Matejin, Zoran Radoman, dr Bojan Pajtić, predsednik Pokrajinske vlade i prof. dr Vesna Kopitović, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za zdravstvo, socijalnu politiku i demografiju.\nNa osnovu člana 38. stav 3. Statuta AP Vojvodine, Skupština, o usvajanju završnog računa budžeta, odlučuje većinom glasova od ukupnog broja poslanika.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 66 glasova „za“ i 24 glasa „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o Završnom računu budžeta Autonomne pokrajine Vojvodine za 2014. godinu.\nPrešlo se na rad po tačkama 2-7 utvrđenog Dnevnog reda.\n2. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O REBALANSU BUDžETA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n3. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU KORIŠĆENjA SREDSTAVA IZ BUDžETSKOG FONDA ZA RAZVOJ LOVSTVA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n4. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU KORIŠĆENjA SREDSTAVA IZ BUDžETSKOG FONDA ZA ŠUME AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n5. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O PROGRAMU ZAŠTITE, UREĐENjA I KORIŠĆENjA POLjOPRIVREDNOG ZEMLjIŠTA NA TERITORIJI AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE U 2015. GODINI;\n6. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU KORIŠĆENjA SREDSTAVA IZ BUDžETSKOG FONDA ZA VODE AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE ZA 2015. GODINU;\n7. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O GODIŠNjEM PROGRAMU UNAPREĐENjA SAVETODAVNIH POSLOVA U POLjOPRIVREDI U AUTONOMNOJ POKRAJINI VOJVODINI ZA 2015. GODINU i dostavila ih Skupštini AP Vojvodine, na razmatranje i donošenje.\nPredloge pokrajinskih skupštinskih odluka prethodno je razmotrio Odbor za budžet i finansije i predložio Skupštini da razmotri predloge i donese pokrajinske skupštinske odluke.\nNa Predlog pokrajinske skupštinske odluke o rebalansu budžeta, član Odbora za budžet i finansije Jovan Lazarov, u skladu sa članom 52. stav 2. Poslovnika o radu, izdvojio je mišljenje, koje ima pravo da obrazloži na sednici.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za šume Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu,\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama i dopunama Pokrajinske skupštinske odluke o programu zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine u 2015. godini,\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za vode Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu i\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama i dopunama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu unapređenja savetodavnih poslova u poljoprivredi u Autonomnoj pokrajini Vojvodini za 2015. godinu prethodno su razmotrili Odbor za poljoprivredu i Odbor za propise.\nOdbor za poljoprivredu je predložio Skupštini da razmotri predloge i donese pokrajinske skupštinske odluke.\nOdbor za propise smatra da su predlozi pokrajinskih skupštinskih odluka u skladu sa Statutom i pravnim sistemom.\nPovodom Predloga pokrajinske skupštinske odluke o rebalansu budžeta Skupštini se obratio i predsednik Pokrajinske vlade dr Bojan Pajtić.\nUvodno izlaganje povodom Predloga pokrajinske skupštinske odluke o rebalansu budžeta podneo je Zoran Radoman, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za finansije.\nUvodno izlaganje povodom predloga pokrajinskih skupštinskih odluka iz oblasti poljoprivrede podneo je Branislav Knežević, zamenik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo.\nNa osnovu člana 158. stav 2 Poslovnika o radu, ukoliko na Predlog rebalansa budžeta nisu podneti amandmani, vodi se jedinstveni pretres.\nPredsedavajući je otvorio pretres po tačkama 2-7 Dnevnog reda.\nU pretresu su učestvovali poslanici: Jovan Lazarov, Miroslav Vasin, potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova, Zoran Radoman, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za finansije, Vladimir Galić, Akoš Ujhelji, Vesna Bjelić Francuski, dr predrag Matejin, Nenad Borović, dr Milenko Babić, Stojanka Lekić, Pavle Počuč, dr Savka Stratijev, Vladimir Pavlov, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za nauku i tehnološki razvoj, dr Bojan Pajtić, predsednik Pokrajinske vlade i prof. dr Vesna Kopitović, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za zdravstvo, socijalnu politiku i demografiju.\nNa osnovu člana 38. stav 3. Statuta AP Vojvodine, a u vezi sa članom 159. Poslovnika o radu, o donošenju rebalansa budžeta AP Vojvodine Skupština odlučuje većinom glasova od ukupnog broja poslanika.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o rebalansu budžeta na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 67 glasova „za“ i 18 glasova „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o rebalansu budžetu Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za razvoj lovstva Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu, na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 66 glasova „za“ i 20 glasova „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za razvoj lovstva Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za šume Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu, na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 66 glasova „za“ i 20 glasova „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za šume Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama i dopunama Pokrajinske skupštinske odluke o programu zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 66 glasova „za“ i 19 glasova „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmenama i dopunama Pokrajinske skupštinske odluke o programu zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za vode Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu, na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 66 glasova „za“ i 20 glasova „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za vode Autonomne pokrajine Vojvodine za 2015. godinu.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke odluku o izmenama i dopunama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu unapređenja savetodavnih poslova u poljoprivredi u Autonomnoj pokrajini Vojvodini za 2015. godinu, na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 66 glasova „za“ i 21 glasom „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmenama i dopunama Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu unapređenja savetodavnih poslova u poljoprivredi u Autonomnoj pokrajini Vojvodini za 2015. godinu.\n8. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O OSNIVANjU JAVNE USTANOVE „VOJVOĐANSKA AKADEMIJA NAUKA, UMETNOSTI I KULTURE“;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog pokrajinske skupštinske odluke o osnivanju javne ustanove „Vojvođanska akademija nauka, umetnosti i kulture“ i dostavila ga Skupštini, na razmatranje i donošenje.\nPokrajinska vlada je utvrdila i dostavila Skupštini Amandman na Predlog pokrajinske skupštinske odluke koji je, u skladu sa članom 151. Poslovnika o radu, postao sastavni deo Predloga i o njemu se odvojeno ne glasa.\nNa Predlog pokrajinske skupštinske odluke amandmane I-VIII podnela je poslanica Ivana Zečević.\nAmandmani su dostavljeni Pokrajinskoj vladi na mišljenje.\nPokrajinska vlada nije prihvatila amandmane I-VIII poslanice Ivane Zečević.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke i amandmane prethodno je razmotrio Odbor za obrazovanje, nauku, kulturu, omladinu i sport. Odbor je predložio Skupštini da razmotri Predlog i donese Pokrajinsku skupštinsku odluku, a da ne prihvati amandmane I-VIII Ivane Zečević.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke i amandmane prethodno je razmotrio i Odbor za propise i smatra da je Pokrajinska skupštinska odluka u skladu sa Statutom i pravnim sistemom i da su, u skladu sa članom 59. Poslovnika o radu, amandmani pravno mogući.\nČlan Odbora za propise Vladimir Galić, u skladu sa članom 52. stav 2. Poslovnika o radu, izdvojio je mišljenje, koje ima pravo da obrazloži na sednici.\nU pretresu su učestvovali poslanici: Vladimir Galić, Ivana Zečević, Miloš Gagić, Dušan Jakovljev, prof. dr Branislava Belić, dr Predrag Matejin, Borislav Novaković, Milan Ćuk, Tanja Dokmanović, Kristina Meneši, prof. dr Pavle Budakov, Darko Bađok, Dragana Milošević, Aleksandar Marton, Radomir Kuzmanović, Vladimir Soro, Pero Zubac i Vladimir Pavlov, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za nauku i tehnološki razvoj.\nPoslanica Ivana Zečević dodatno je obrazložila podnete amandmane.\nPredsedavajući je stavio Amandman I poslanice Ivane Zečević na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“, 63 glasa „protiv“ i jednim „uzdržanim“ glasom nije prihvatila Amandman I poslanice Ivane Zečević.\nPredsedavajući je stavio Amandman II poslanice Ivane Zečević na glasanje.\nPredsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“ i 62 glasa „protiv“ nije prihvatila Amandman II poslanice Ivane Zečević.\nPredsedavajući je stavio Amandman III poslanice Ivane Zečević na glasanje.\nPredsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“ i 62 glasa „protiv“ nije prihvatila Amandman III poslanice Ivane Zečević.\nPredsedavajući je stavio Amandman IV poslanice Ivane Zečević na glasanje.\nPredsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“ i 62 glasa „protiv“ nije prihvatila Amandman IV poslanice Ivane Zečević.\nPredsedavajući je stavio Amandman V poslanice Ivane Zečević,na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“ i 62 glasa „protiv“ nije prihvatila Amandman V poslanice Ivane Zečević.\nPredsedavajući je stavio Amandman VI poslanice Ivane Zečević na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“ i 62 glasa „protiv“ nije prihvatila Amandman VI poslanice Ivane Zečević.\nPredsedavajući je stavio Amandman VII poslanice Ivane Zečević na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“ i 59 glasova „protiv“ nije prihvatila prihvatila Amandman VII poslanice Ivane Zečević.\nPredsedavajući je stavio Amandman VIII poslanice Ivane Zečević na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da Skupština sa dva glasa „za“ i 63 glasa „protiv nije prihvatila AmandmanVIII poslanice Ivane Zečević.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 58 glasova „za“ i 14 glasova „protiv“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o osnivanju javne ustanove „Vojvođanska akademija nauka, umetnosti i kulture“.\n9. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O PROGRAMU RAZVOJA ŠUMARSTVA AP VOJVODINE ZA PERIOD OD DESET GODINA SA AKCIONIM PLANOM ZA NjEGOVO SPROVOĐENjE;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog pokrajinske skupštinske odluku o Programu razvoja šumarstva AP Vojvodine za period od deset godina sa Akcionim planom za njegovo sprovođenje i dostavila ga Skupštini AP Vojvodine na razmatranje i donošenje.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke prethodno je razmotrio Odbor za poljoprivredu i predložio Skupštini da razmotri Predlog i donese Pokrajinsku skupštinsku odluku.\nUvodno izlaganje povodom Predloga pokrajinske skupštinske odluke podneo je Branislav Knežević, zamenik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo.\nU pretresu je učestvovao Milan Ćuk.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 61 glasom „za“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o Programu razvoja šumarstva AP Vojvodine za period od deset godina sa Akcionim planom za njegovo sprovođenje.\n10. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O OSNIVANjU USTANOVE STUDENTSKOG STANDARDA STUDENTSKI DOM „EVROPA“- EURÓPA KOLLÉGIUM U NOVOM SADU;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama Odluke o osnivanju ustanove studentskog standarda studentski dom „Evropa“- Európa Kollégium u Novom Sadu i dostavila ga Skupštini AP Vojvodine, na razmatranje i donošenje.\nPokrajinska vlada je utvrdila i dostavila Skupštini Amandman i tehničku ispravku na Predlog pokrajinske skupštinske odluke koji su u skladu sa članom 151. Poslovnika o radu Skupštine postali sastavni deo Predloga i o njima se odvojeno ne glasa.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke prethodno je razmotrio Odbor za obrazovanje, nauku, kulturu, omladinu i sport i predložio Skupštini da razmotri Predlog i donese Pokrajinsku skupštinsku odluku.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke prethodno je razmotrio i Odbor za propise. Odbor za propise utvrdio je tehničku ispravku na Predlog pokrajinske skupštinske odluke koju je prihvatio predlagač i koja je postala sastavni deo Predloga i o njoj se odvojeno ne glasa.\nOdbor za propise smatra da su Predlog pokrajinske skupštinske odluke sa tehničkom ispravkom u skladu sa Statutom i pravnim sistemom.\nU pretresu je učestvovao Vladimir Galić.\nPošto nije bilo prijavljenih za reč, predsedavajući je zaključio pretres.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 59 glasova „za“ i jednim „uzdržanim“ glasom donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmenama Odluke o osnivanju ustanove studentskog standarda studentski dom „Evropa“- Európa Kollégium u Novom Sadu.\n11. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENI POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O OSNOVANjU INSTITUTA – BIOSENS - ISTRAŽIVAČKO-RAZVOJNOG INSTITUTA ZA INFORMACIONE TEHNOLOGIJE BIOSISTEMA;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmeni Pokrajinske skupštinske odluke o osnovanju Instituta-BioSens-istraživačko-razvojnog instituta za informacione tehnologije biosistema i dostavila ga Skupštini, na razmatranje i donošenje.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke prethodno je razmotrio Odbor za obrazovanje, nauku, kulturu, omladinu i sport. Odbor je predložio Skupštini da razmotri Predlog i donese Pokrajinsku skupštinsku odluku.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 57 glasova „za“ donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmeni Pokrajinske skupštinske odluke o osnovanju Instituta-BioSens-istraživačko-razvojnog instituta za informacione tehnologije biosistema.\n12. tačka dnevnog reda: PREDLOG MEĐUREGIONALNOG SPORAZUMA – ZAJEDNIČKA IZJAVA O NAMERAMA O MEĐUREGIONALNOM ZDRUŽIVANjU TERITORIJALNIH SAMOUPRAVA NA PODRUČJU SLIVA TISE SA PREDLOGOM ZAKLjUČAKA;\nOdbor za evropske integracije i međuregionalnu saradnju utvrdio je Predlog međuregionalnog sporazuma – Zajednička izjava o namerama o međuregionalnom združivanju teritorijalnih samouprava na području sliva Tise sa Predlogom zaključaka, i dostavio ga Skupštini na razmatranje.\nUvodno izlaganje povodom Predloga međuregionalnog sporazuma sa Predlogom zaključaka podnela je Maja Sedlarević, predsednica Odbor za evropske integracije i međuregionalnu saradnju.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 72 glasa „za“ donela Zaključke povodom Zajedničke izjave o namerama o međuregionalnom združivanju teritorijalnih samouprava na području sliva Tise.\nPošto je spojen pretres po tačkama 13 - 21 prešlo se na rad po tim tačkama.\n13. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU PREDSTAVNIKA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE U SKUPŠTINI „DNEVNIK“ AKCIONARSKOG DRUŠTVA ZA NOVINSKO-IZDAVAČKU DELATNOST NOVI SAD – U RESTRUKTUIRANjU.\n14. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU DIREKTORKE POKRAJINSKOG ZAVODA ZA RAVNOPRAVNOST POLOVA;\n15. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU DIREKTORKE POKRAJINSKOG ZAVODA ZA RAVNOPRAVNOST POLOVA;\n16. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU ČLANA SAVETA MEDICINSKOG FAKULTETA U NOVOM SADU;\n17. tačka dnevnog reda PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ČLANA SAVETA MEDICINSKOG FAKULTETA U NOVOM SADU;\n18. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU ČLANA SAVETA TEHNIČKOG FAKULTETA „MIHAJLO PUPIN“ U ZRENjANINU;\n19. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ČLANA SAVETA TEHNIČKOG FAKULTETA „MIHAJLO PUPIN“ U ZRENjANINU;\n20. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU ČLANA UPRAVNOG ODBORA PEDAGOŠKOG ZAVODA VOJVODINE;\n21. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ČLANA UPRAVNOG ODBORA PEDAGOŠKOG ZAVODA VOJVODINE.\nOdbor za informisanje Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine utvrdio je Predlog odluke o imenovanju predstavnika Autonomne pokrajine Vojvodine u Skupštini „Dnevnik“ Akcionarskog društva za novinsko - izdavačku delatnost Novi Sad – u restruktuiranju i dostavio ga Skupštini na razmatranje i donošenje.\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog odluke o razrešenju direktorke Pokrajinskog zavoda za ravnopravnost polova i Predlog odluke o imenovanju direktorke Pokrajinskog zavoda za ravnopravnost polova i dostavila ih Skupštini AP Vojvodine na razmatranje i donošenje.\nOdbor za obrazovanje, nauku, kulturu, omladinu i sport, utvrdio je Predlog odluke o razrešenju člana Saveta Medicinskog fakulteta u Novom Sadu; Predlog odluke o imenovanju člana Saveta Medicinskog fakulteta u Novom Sadu; Predlog odluke o razrešenju člana Saveta Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ u Zrenjaninu; Predlog odluke o imenovanju člana Saveta Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ u Zrenjaninu; Predlog odluke o razrešenju člana Upravnog odbora Pedagoškog zavoda Vojvodine i Predlog odluke o imenovanju člana Upravnog odbora Pedagoškog zavoda Vojvodine sa tehničkim ispravkama predloga i dostavio ih Skupštini AP Vojvodine, na razmatranje i donošenje.\nPošto je spojen pretres povodom tačaka 13 - 21 predsedavajući je otvorio pretres po navedenim tačkama dnevnog reda.\nU pretresu su učestvovali: Vladimir Galić i Vladimir Pavlov, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za nauku i tehnološki razvoj.\nPredsedavajućo je zaključio pretres.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o imenovanju predstavnika Autonomne pokrajine Vojvodine u Skupštini „Dnevnik“ Akcionarskog društva za novinsko - izdavačku delatnost Novi Sad – u restruktuiranju na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 60 glasova „za“ donela Odluku o imenovanju predstavnika Autonomne pokrajine Vojvodine u Skupštini „Dnevnik“ Akcionarskog društva za novinsko - izdavačku delatnost Novi Sad – u restruktuiranju.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o razrešenju direktorke Pokrajinskog zavoda za ravnopravnost polova na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 61 glasom „za“ donela Odluku o razrešenju direktorke Pokrajinskog zavoda za ravnopravnost polova.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o imenovanju direktorke Pokrajinskog zavoda za ravnopravnost polova na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 63 glasa „za“ donela Odluku o imenovanju direktorke Pokrajinskog zavoda za ravnopravnost polova.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o razrešenju člana Saveta Medicinskog fakulteta u Novom Sadu na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 64 glasa „za“ donela Odluku o razrešenju člana Saveta Medicinskog fakulteta u Novom Sadu.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o imenovanju člana Saveta Medicinskog fakulteta u Novom Sadu, na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 62 glasa „za“ donela Odluku o imenovanju člana Saveta Medicinskog fakulteta u Novom Sadu.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o razrešenju člana Saveta Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ u Zrenjaninu na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 65 glasova „za“ donela Odluku o razrešenju člana Saveta Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ u Zrenjaninu.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o imenovanju člana Saveta Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ u Zrenjaninu na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 61 glasom „za“ donela Odluku o imenovanju člana Saveta Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ u Zrenjaninu.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o razrešenju člana Upravnog odbora Pedagoškog zavoda Vojvodine, na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 62 glasa „za“ donela Odluku o razrešenju člana Upravnog odbora Pedagoškog zavoda Vojvodine.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o imenovanju člana Upravnog odbora Pedagoškog zavoda Vojvodine, na glasanje.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 60 glasova „za“ donela Odluku o imenovanju člana Upravnog odbora Pedagoškog zavoda Vojvodine.\nNakon okončanja rada po Dnevnom redu prešlo se na poslanička pitanja.\nPošto se nije bilo postavljenih poslaničkih pitanja, predsedavajući je zaključio 45. sednicu Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine u 18,35 časova.


"Boli kolo" premijerno pred užičkom publikom - Užicka Republika Press\n“Boli kolo” premijerno pred užičkom publikom\n„Boli kolo“, po tekstu Dimitrija Kokanova u režiji Jovane Tomić premijerno će biti izvedeno u nedelju 14.februara 2021.godine sa početkom u 19 časova i 30 minuta na velikoj sceni Narodnog pozorišta Užice. Ova 548. premijera će biti izvedena uz poštovanje svih preporučenih epidemioloških mera uz obavezno nošenje maski svih koji ulaze u dvoranu. Zbog trenutne epidemiološke situacije broj mesta u sali je ograničen, ističu iz NP Užice.\nInače, polazna tačka komada „Boli kolo“, po rečima mlade rediteljke Jovane Tomić, je stvarni događaj ubistva čiji je izvršilac na društvenim mrežama obrazložio svoj postupak, ukazao na uzroke i krivce, odao počast svojoj ubijenoj ljubavi i celu ispovest završio izjavom – ”nisam hteo jbg”. Pokretač dramskog sukoba u ovom tekstu je, prevara, a navedeni primer ubistva „ilustruje fenomen ovih prostora –balkansku strast”, gde se ispod „ekspresivnog, čulnog miljea egzotizuje patrijarhalno, konzervativno ustrojstvo polova, gde se šovinizam, mačizam, seksizam uzima kao podrazumevani referentni sistem koji podržavaju i muškarci i žene“.\nTekstopisac Dimitrije Kokanov, kao uzorak uzima dva heteroseksualna para, dva muškarca i dve žene koji se zahvaljujući biografijama razlikuju „u ekonomskom, društvenom, akademskom kontekstu: jedna visokoobrazovana žena, naučnica je u vezi sa mlađim čovekom iz radničke klase, dok drugi par čine moćan čovek sumnjivog biznisa, i lepotica, fitnes instruktorka i model.\nU predstavi „Boli kolo“ igraju: Hadži Nemanja Jovanović, Vanja Kovačević, Branislav LJubičić. Koregraf je Igor Koruga, kostimografiju potpisuje Maja Mirković, a kompozitor je Luka Mejdžor.\nTokom marta revizija bibliotečkog fonda u užičkoj biblioteci\nZbog revizije bibliotečkog fonda koja će trajati od 1. marta do 1. aprila, Narodna biblioteka Užice neće raditi sa korisnicima. Knjige se mogu pozajmiti, ali i vratiti do 27. februara....


Misija OEBS -a u Crnoj Gori omogućila organizaciju prvog sastanka policijskih službenica iz Crne Gore i Srbije | OSCE\nPočetna Novosti Vijesti i saopštenja za javnost Misija OEBS -a u Crnoj Gori omogućila organizaciju prvog sastanka policijskih službenica iz Crne Gore i Srbije\nMisija OEBS -a u Crnoj Gori omogućila organizaciju prvog sastanka policijskih službenica iz Crne Gore i Srbije\n15 octobar 2021\nUčesnice prvog sastanka Udruženja policijskih službenica Crne Gore i Mreže žena u policiji Republike Srbije, organizovanog uz podršku Misije OEBS-a u Crnoj Gori i Regionalne projektne kancelarije švedske policije u Beogradu, Podgorica, 14. oktobar 2021. godine. (OSCE) Više detalja\nKao konkretan rezultat kampanje Misije OEBS-a u Crnoj Gori o povećanju broja žena u policiji, prvi sastanak Udruženja policijskih službenica Crne Gore i Mreže žena u policiji Republike Srbije organizovan je u Podgorici 14. oktobra 2021. godine, uz podršku Misije i Regionalne projektne kancelarije švedske policije u Beogradu.\nSastanak je održan sa ciljem da unaprijedi umrežavanje i međusobnu saradnju žena u policiji na regionalnom nivou, kao i u svrhu razmjene dobre prakse u osnaživanju policijskih službenica u dvije zemlje.\nOtvarajući sastanak, nacionalna savjetnica za saradnju u oblasti bezbjednosti u Misiji, Dragica Vučinić, kazala je da povećano učešće žena u policiji doprinosi povećanju povjerenja javnosti u rad policije. „Misija nastavlja da podržava implementaciju rodne agende u policiji“, kazala je Vučinić.\nPredsjednica Udruženja policijskih službenica Crne Gore, Biljana Dulović, zahvalila se Mreži iz Srbije na inicijativi za održavanjem sastanka. „Ovo je važan korak u jačanju regionalne saradnje policijskih službenica iz Srbije i Crne Gore i njihovom profesionalnom osnaživanju za efikasan rad u policiji“, rekla je Dulović.\nPredsjednica Mreže žena u policiji Republike Srbije, Tatjana Vetro, predstavila je ciljeve i zadatke organizacije, ističući značaj osnaživanja žena u cilju unaprjeđenja njihovog položaja u policiji, sa fokusom na razvoj karijere. „Vjerujemo da žene u policiji mogu odgovoriti na sve izazove jednako dobro kao i muškarci. I dalje se zalažemo za rodnu ravnopravnost i borimo se protiv stereotipa“, kazala je Vetro.\nSavjetnica za rodna pitanja u okviru programa pomoći švedske policije Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije, Tatjana Vasić, kazala je da je sastanak primjer dobre prakse u oblasti osnaživanja žena i pružanja podrške ženama u obavljanju policijskih poslova. „Ovaj model umrežavanja inspiriše i povećava motivaciju za različite vrste saradnje i uzajamne podrške u osnaživanju policijskih službenica“, kazala je Vasić.\nNa sastanku je zaključeno da će dvije organizacije početi razmjenu informacija o aktivnostima od zajedničkog interesa kako bi se omogućilo bilateralno učešće i razmjena dobrih praksi. Učesnice su se saglasile da sljedeći radni sastanak organizuju i sa drugim relevantnim ženskim policijskim udruženjima sa Zapadnog Balkana.


Jul verovatno najtopliji mesec u istoriji merenja – SveVesti.net\nJul verovatno najtopliji mesec u istoriji merenja\nPodaci, koji se temelje na prvih 29 dana u mesecu, upućuju na to da će jul 2019. biti jednako ili možda i topliji od prethodnog najtoplijeg jula, zabeleženog 2016. godine, ujedno najtoplijeg meseca dosad, preneo je portal Index.hr.\n“Nisu nam nepoznata vrlo vruća leta, no ovo nije leto naše mladosti. Ovo nije leto vaših dedova i baka”, rekao je generalni sekretar UN-a Antonio Gutereš.\n“Ako sada ne preduzmemo odgovarajuće mere kada su posredi klimatske promene, mislim da će se pokazati da su ovakve ekstremne vremenske prilike tek vrh ledenog brega”, istakao je generalni sekretar UN.\n“Jul je ponovno ispisao našu klimatsku istoriju, sa desetinama novih temperaturnih rekorda na lokalnom, nacionalnom i globalnom nivou”, rekao je generalni sekretar WMO Peteri Talas.\nPrevious Otopila se polovina leda na Grenlandu\nNext Stručna komisija inovirala preporuke za sprečavanje ebole


Direktor Zvezde za Sputnjik: NATO bombe uništile deo crveno-bele istorije! - 13.05.2021, Sputnik Srbija\nFudbalski klub Crvena zvezda 29. maja obeležiće trideset godina od najvećeg uspeha u istoriji kluba i Srbije – osvajanja titule šampiona Evrope – međutim, iz... 13.05.2021, Sputnik Srbija\nKlub sa Marakane otvorio je sopstvenu televiziju, Zvezda TV, pre godinu i po dana i jedan od prvih zadatak bio je da se napravi arhiva kluba, odnosno da se na jedno mesto skupe sve velike utakmice u istoriji Zvezde.Tada su se iz Ljutice Bogdana susreli sa problemom koji je ove godine posebno aktuealan jer se obeležava trideset godina od osvajanja titule šampiona Evrope u Bariju.Zvezda je u pohodu na istorijski trofej pobedila Grashoper, Rendžers, Dinamo Drezden, Bajern Minhen i u finalu Marsej posle boljeg izvođenja jedaneasteraca.U drugoj rundi protivnici bili su im pomenuti Škoti i tu nastaje današnji problem. Kaseta sa snimkom prve utakmice Crvene zvezde i Rendžersa uništena je u bombardovanju zgrade RTS-a tokom NATO agresije 1999. godine.Ovu nesvakidašnju priču objavio je Srpski telegraf, a za Sputnjik je potvrdio poslovni direktor Crvene zvezde Marko Petrović.„Kada smo osnovali Zvezda TV, želeli smo da napravimo svoju arhivu i većinu snimaka smo otkupljivali. Kada je došao red na utakmicu sa Rendžersom u kojoj smo slavili 3:0, videli smo da nam ona nedostaje, a onda i saznali da je snimak potpuno izgubljen u NATO bombardovanju 1999. godine, te da samo postoji reportaža u trajanju od 40 minuta“, rekao je Petrović za Sputnjik, te je jasno da je deo crveno-bele istorije uništen tokom NATO agresije.Zvezda je u prvom susretu slavila 3:1, u revanšu je bilo 1:1, te je ukupnim rezultatom 4:1 prošla u četvrtfinale Kupa šampiona.Petrović otkriva da će aktuelni četvorostruki uzastopni šampion Srbije kontaktirati Rendžers, ali i UEFA.Poslovni direktor Zvezde potvrdio je da će jubilej biti obeležen na poseban način, ali nije želeo da otkriva i na koji.„Svakako, u pitanju je veliki jubilej najvećeg uspeha srpskog klupskog fudbala“, kazao je Petrović.Navijači su veliki deo Zvezdine istorije, decenijama su uz crveno-bele, ali zbog epidemiološke situacije malo je verovatno da će u velikom broju biti prisutni na obeležavanju.„Trenutno je svakako prioritet svima nama epidemiološka situacija. Moramo biti odgovori prema društvu i našoj zemlji“, zaključio je Petrović.Podsećamo, Zvezda je obezbedila četvrtu titulu zaredom, a u poslednja dva kola sastaje se sa Bačkom (14.5) i Metalcem (19.5).► Zvanično: Finale Lige šampiona u Portu!► Preminuo bivši trener Crvene zvezde► Prodat i Mesijev dres – 1,1 milion za pomoć malom Gavrilu\nliga šampiona, bari, fk crvena zvezda, fudbal\n© AFP 2021 / JACQUES DEMARTHONFK Crvena zvezda šampion Evrope\n© AFP 2021 / JACQUES DEMARTHONFudbaleri Crvene zvezde na stadionu u Bariju u finalu Kupa šampiona


PORTAL KRUG - U biblioteci u Kraljevu novi serijal „Kraj puta“\nU biblioteci u Kraljevu novi serijal „Kraj puta“\nPrevious Article Sličnosti grada na Ibru i Valensije\nNext Article Pozorišni „tretman protiv celulita“\nSerijal književnih programa u kraljevačku biblioteku, sa ciljem da publika upozna relevantne pisce iz regiona, dovodi dvojicu književnika: u četvrtak 22. novembra Vladimira Arsenijevića, a dan kasnije Muharema Bazdulja\nU godini obeležavanja jubileja, 150 godina Karanovačke čitaonice, Narodna biblioteka "Stefan Prvovenčani" Kraljevo pokreće novi serijal književnih programa "Kraj puta", čiji je namera da se kraljevačka čitalačka publika u neposrednom kontaktu susretne, upozna i razmeni mišljenja sa relevantnim piscima iz regiona, sa istog jezičkog područja.\nPrvi program održaće se u četvrtak, 22. novembra u 19 časova, sa Vladimirom Arsenijevićem, autorom iz Beograda i jednim od najprevođenijih pisaca svoje generacije.\nDrugi program biće održan sledećeg dana, u petak, 23. novembra u 19 časova, a gost će tada biti Muharem Bazdulj, pisac, novinar i prevodilac iz Beograda.\nVLADIMIR ARSENIJEVIĆ (Beograd, 1965)\nPrvi roman „U potpalublju“ objavio je 1994. godine i za njega dobio Ninovu nagradu. Ovaj roman preveden je na dvadeset jezika, a istoimena pozorišna predstava nagrađena je Sterijinom nagradom 1997. godine.\nOsnivač je regionalnog književnog festivala „Krokodil“ i izdavačke kuće „Reflektor“, a kolumne i eseje redovno objavljuje u štampanim i elektronskim medijima u zemlji i regionu. Živi u Beogradu.\nMUHAREM BAZDULJ (Travnik, 1977)\nAutor je sedam romana, od kojih su pojedini objavljeni i u prevodima na engleski, nemački, poljski, bugarski i makedonski jezik. Osim romana, piše kratku prozu te eseje i publicistiku. Pojedine priče i eseji prevedeni su na petnaestak jezika. Redovno piše za sarajevski dnevni list Oslobođenje, kao i za beogradsku Politiku i magazin Nedeljnik.\nGodine 2014. redakcija beogradskog lista Danas dodeljuje mu nagradu „Stanislav Staša Marinković“ za novinarsku hrabrost i istraživačko novinarstvo. Iste godine dobija i nagradu „Bogdan Tirnanić“ Udruženja novinara Srbije za najbolji komentar. Među delima koje je preveo sa engleskog jezika su i knjiga izabranih pesama irskog nobelovca V.B. Jejtsa, te knjiga prepiske Alena Ginsberga i Džeka Keruaka. Živi u Beogradu.\nKraljevo\tportal krug\tBiblioteka Kraljevo Muharem Bazdulj\tVladimir Arsenijevic


Mihailo Jovićević , Aleksandra Milutinović\nU poslednje tri godine, ROSU je u srpske opštine upadala gotovo isključivo iz jednog razloga: da - nezavisno od toga koji je povod za angažovanje - "spektakularnim" akcijama na ivici incidenta demonstrira navodnu snagu prištinskih političara.\nU bližoj prošlosti ova jedinica je korišćena tokom nereda na administrativnom prelazu Jarinje u julu 2011. godine, kada su Srbi napravili barikade i zapalili prelaze u znak neslaganja sa implementacijom dogovorenih administrativnih punktova. ROSU je tada sa oko 40 vozila preko Leposavića stigla do Jarinja kako bi preuzela kontrolu nad prelazima, ali su je u tome sprečili Srbi koji su se u Leposaviću masovno okupili i napravili blokadu na putu. Prilikom ove akcije pripadnici ROSU su pucali ne bi li zastrašili okupljene Srbe koji su protestovali zbog nasilnog upada na ovaj prelaz, a rejon oko Jarinja su nadletali i helikopteri. Od aprila 2013. godine do danas - u periodu nakon potpisivanja Briselskog sporazuma kojim je njeno delovanje na severu KiM regulisano - ROSU je intervenisala najmanje pet puta, uvek uz prekoračenje sile i uvek zarad medijske promocije vlasti u Prištini. Akcija izvedena u utorak ujutru pravi je primer takvog delovanja.\nJANUAR 2017. - OPERACIJA "VOZ"\nOslikani voz ROSU je čekala sa dugim cevima\nPropagandna jedinica ROSU aktivirana je po prvi put pre gotovo dve i po godine, kada je voz oslikan ikonama i motivima Kosova i Metohije krenuo iz Beograda za Kosovsku Mitrovicu (zaustavljen je istog dana u Raškoj, na poslednjoj stanici pre administrativne linije sa Kosovom). Nakon demonstracije sile i pretnji sa kosovske strane administativne linije da će pruga biti minirana i informacija da će mašinovođa i putnici biti pohapšeni, odlučeno je da voz ne stigne na krajnje odredište. Osim suludih najava o miniranju pruge, prištinske vlasti su po prvi put u čisto medijske svrhe iskoristile i svoje specijalne jedinice, koje su dugim cevima i blindiranim vozilima marke "kobra" "hapsile prugu", premda je već bilo poznato da voz neće ni ući na teritoriju KiM.\nMART 2018. - HAPŠENJE MARKA ĐURIĆA\nHapšenje Marka Đurića naišlo na oštre osude\nČetrnaest meseci kasnije usledila je još besmislenija i spektakularnija akcija, uz prvi primer korišćenja prekomerne sile u cilju zastrašivanja. Sve je počelo time što je trojici srpskih zvaničnika - ministrima Aleksandru Vulinu i Vladanu Vukosavljeviću i sekretaru predsednika Nikoli Selakoviću - zabranjen ulazak na teritoriju KiM. Istovremeno, persona non grata postao je i direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić. Uprkos tome, Đurić i Selaković pojavili su se u severnom delu Kosovske Mitrovice, gde su učestvovali na tribini sa predsednicima srpskih opština. Usledio je upad ROSU, koje su šok-bombama, suzavcem i pucnjima rasterali okupljene građane, a onda pod pretnjom dugim cevima uhapsile Đurića. On je potom prebačen u Prištinu, gde je dao izjavu pred sudijom za prekršaje, nakon čega je proteran. Akcija je naišla na jednoglasnu osudu svih regionalnih i međunarodnih zvaničnika.\nSEPTEMBAR 2018. - TAČIJEVA VOŽNJA PO GAZIVODAMA\nFoto: Kabinet Hašima Tačija / Promo\nROSU glumi Tačijevu gardu na Gazivodama\nJoš jednom su ROSU iste godine zloupotrebljene u marketinške svrhe. I dok su prethodne akcije makar prividno imale za cilj hapšenja i uspostavljanje narušenog mira, poseta prištinskog predsednika Hašima Tačija veštačkom jezeru Gazivode - mestu pravog diplomatskog rata za ogromne energetske i prirodne resurse - imala je zaista samo paradnu ulogu. ROSU su "obezbeđivale" Tačija bez ikakve potrebe: niti je na terenu rešavan status jezera, niti mu je od lokalnog stanovništva pretila bilo kakva opasnost. To ROSU nije sprečilo da po severu KiM ponovo paradira sa dugim cevima i (ovoga puta) plovilima prilagođenim specijalnim akcijama na vodi. Čitav cirkus trajao je nekoliko sati nakon čega su se snage povukle sa jezera.\nNOVEMBAR 2018. - NOĆNI UPAD U MITROVICU\nU ranim jutarnjim časovima, krajem novembra minule godine, pripadnici ROSU i jedinice FIT upali su u na severni deo Kosovske Mitrovice i uhapsili četvoricu Srba. Ovom prilikom uhapšena su dvojica pripadnika KPS Dragiša Marković i Nedeljko Spasojević i građani severne Mitrovice Saša Ćurčić i Marko Rošić. Kosovske službe tom prilikom su saopštile da su hapšenja u vezi sa istragom ubistva Olivera Ivanovića, dok su srpski političari sa severa ocenili da kosovske snage zloupotrebljavaju slučaj kako bi upadali na sever pod plaštom navodne istrage ubistva.\nBLIC SAZNAJE Akcija ROSU nije završena, na spisku još četiri policajca sa severa Kosova


EU PARLAMENT RAZGOVARAO O SANKCIJAMA DODIKU: Ovo je važno pitanje, evo kakav je njihov stav – Banjaluka24\nEU PARLAMENT RAZGOVARAO O SANKCIJAMA DODIKU: Ovo je važno pitanje, evo kakav je njihov stav\nNeki su pominjali i Srbiju i Rusiju. Hrvatski poslanici su jednoglasno podržali izborne reforme, prenosi “Kliks”.\n“Kako bi se osigurao mir i stabilnost tri zajednice moraju biti predstavljene na pravdan način i zato je zaista potrebno reformisati Izborni zakon kako bi Hrvati bili ravnopravni u odnosu na druga dva naroda. Međutim sva tri naroda moraju da rade na tome da se nađu izborna rešenja”, poručio je on.\nOcenio je da Dodikovi potezi nisu dobri i da, kako tvrdi, mogu da dovedu do sukoba i etničkog nasilja. Nemac Mihael Galer iz redova EPP rekao je da je Dodik najveći krivac za trenutnu situaciju i da ugrožava stabilnost celog regiona i pozvao na uvođenje sankcija Dodiku i njegovim saveznicima. Galer tvrdi da Dodik ima podršku Beograda i Moskve. Predstavnik socijalista u Evropskom parlamentu, Portugalac Pedro Markez upozorio je da je BiH “ponovo na rubu kolapsa”.\n“Dodik preti da povuče RS iz BiH institucija. To bi moglo imati dramatične posledice. Nije dovoljno da evropski lideri kao (slovenački premijer Janez) Janša i (mađarski premijer Viktor) Orban odlaze ili podržavaju Dodika, oni se zapravo igraju s vatrom, to je neprihvatljivo. EU to ne može prećutati i mora da koristi pritisak i sankcije kako bi se očuvao teritorijalni integritet i mir u BiH”, rekao je Markez.\n“To dovodi u pitanje mir i dovodi u pitanje interes EU u BIH. Ne smijemo dozvoliti da ludilo nacionalizma opet prevagne. Treba razmotriti mogučnost sankcija”, rekao je Grošelj. Tvrdi i da je, kako se izrazio, ljudi poput Dodika uklone s vlasti.\nPredstavnica Zelenih Tineke Strik, koja je nedavno posetila BiH, rekla je da Dodik “igra opasnu igru” i dovodi u pitanje teritorijalni integritet i suverenost BiH.\n“Tražim da ministri EU nametnu sankcije protiv Dodika. Tražim da međunarodna zajednica ne pravi kompromise u vezi sa reformama”, rekla je Strik.\nEvropski poslanik iz Bugarske Angel Džamazki rekao je da EU mora da se bori protiv “napada na BiH” koji su, kako tvrdi, isplanirani u Beogradu i Moskvi.\n“Ono sto Dodik kaže nije ono što je on pokrenuo već ono što dolazi iz drugih zemalja. Morate prestati biti politički korektni”, rekao je on.\nNezavisni poslanik iz Italije Fabio Masimo Kastaldo rekao je da se u BiH vodi “skriveni svetski rat” jer su, kako tvrdi, direktno ili indirektno uključene sve sile sveta.\nOn je ocenio da “nije problem samo Dodik”, već i mnogi spoljni akteri, uključujući neke iz EU, koji se sve više udaljavaju od vrednosti na kojima se temelji EU, a pozvao je i na uvođenje sankcija Dodiku. Poslanik Zelenih Romeo Franc rekao je da je situacija u BiH dramatična i ocenio da se tu ne radi o etničkom konfliktu već o pretnji bezbednosti.\nOn tvrdi da Dodik, uz podršku predsednika Srbije i RUsije, Aleksandra Vučića i Vladimira Putina, destabilizuje region i slabi EU. “Prolivanje krvi u BiH koje će se preliti u susedne zemlje je sada moguće. To ne smemo dozvoliti, EU i međunarodna zajednica moraju da odlučno deluju, moraju da nametnu sankcije Dodiku i pojačaju misiju EUFOR-a. Ne smemo da pregovaramo sa etnonacionalistima oni nisu unapredili zemlju u 26 godina. Niko ne sme ugroziti Dejtonski sporazum i integritet BiH”, rekao je Franc.\nDa li se predsjednik NSRS svjesno povukao sa “prve linije”: Čubrilović operisan, Vukanović misli da se ponio kukavički


DRAGAN BURSAĆ: Teša Tešanović i 211 telektualaca – SLOBODNA VOJVODINA\nDRAGAN BURSAĆ: Teša Tešanović i 211 telektualaca\nZagledani u ljepote giljotine, kamenovanja, lomače i linča\nDvjesta dvanaest srpskih (in)telektualaca kletih, ljutih umstvenih guja, vazda na oprezu, apeluje na Narodnu skupštinu i institucije Republike Srbije da se spriječi donošenje zakona o istopolnim zajednicama.\nDvjesta dvanaest heroja, ljudina i ženina – stoji tako na blatobranu otadžbine, familije und porodičnih vrijednosti i u vremenu pandemije, zla i naslja, u vremenu rasizma, homofobije i seksizma, u vremenu najvećih napada na žene, u vremenu segregacije svemoguće, u vremenu vaskrsnuća fašizma, našlo se da određuje ko će s kim i kako u postelju meku. Jer prioriteti!\nDvjesto jedanaest bitnika “nove srpske misli“ blagoslovenih potpisnom rukom protojereja Jovana Plamenaca, zagledanih u ljepote giljotine, kamenovanja, lomače i linča našlo se da apeluje i poziva na homofobno ludilo.\nDvjesto deset junačina sa Borom Đorđevićem, starim anti rok ksenfobom, duma kako spriječiti ljude da se vole i kako im odrediti ko će koga voljeti. To je onaj, znate, što je Slovence nazvao bečkim konjušarima, pa se naselio u Sloveniju uživajući valjda u konjušarskim benefitima slobodne zemlje…\nDvjesto devet hrabrih sa Tešom Tešanovićem stoji mirno i traži seksističku pravdu za sve nasilnike, huligane i homofobe… A Teša Tešanović je… pa, Teša Tešanović, to je valjda dovoljno.\nDvjesto osam uz Milicu Zavetnicu, hoće dragi Srednji vijek u Srbiji odmah. Nije da ga nema, tu je on, samo treba ustavno-pravni muhur…Naravno, šta bi Milica drugo i htjela, do li primijenjene ljepote Srednjeg vijeka.\nDobro, shvatili ste.\nZnači od svih stvari na svijetu, (in)telektualci vajni su našli da potpisuju apele i peticije protiv istopolnih brakova?!\nE pa, telektualci, niste vi “desni intelektualci”, vi ste homofobna, srednjovjekovna, smrdljiva četnička bagra!\nKuso i repato Srpskog sveta u lovu na homoseksualce\nA kakvo bi to srednjovjekovlje duhovno, moralno i intelektualno bilo bez znanih nam likova:\nTu je i Bokan, tu je i Kusturica – rediteljski svedržavni duo, ocvalih ideja i zanosa, ubijene enregije i elana, bez inspiracije – naravski ovo za inspiraciju, zanos i ideje se odnosi na Kustu, jer Bokan nikad ništa od navedenog imao nije… Tu je i pojačanje u vidu banjalučkog knjižara Predraga Adamovića i provladinog Dodikovog NGO ublehaša Dane Čankovića… Tu su i crnogorske prosrpske perjanice poput Gojka Raičevića, urednika četničkog smeća od portala IN4S…\nI opet ste shvatili…\nSkupilo se kuso i repato društvo, s konca i konopca, sve ubijeđeni nacionalista, desničar i protočetnik iz Srbije uže, iz dva frljava oka u glavi-eniteta Republika Srpska i nanovosvojene Crne Gore, pa popuju kako će i ko kada sa kim u krevet, pod isti krov i u brak.\nKad smo kod popovanja, namjeno pomenuh prvog u nizu protojereja Jovana Plamenaca, jer su (in)telektualci vajni u predzadnjoj tački svog apela kazali i ovo:\n“Apelujemo na najširu javnost i tradicionalne crkve i verske zajednice da reaguju i da svi zajedno odbranimo pravo na slobodu i na budućnost ovoga naroda“\nPa da, ipak sav njihov desničarski egzibicionizam i crno performerstvo će pasti u vodu ukoliko SPC, najjača nevladina-vladina organizacija u Srba, ne kaže amin. A kazaće sigurno! Uz vječnu premisu mikrpopenis zajednice, koja se boji rodu svome i kurcu svome ukoliko se legalizuje homoseksualni brak, mudro se baca kolačić sa duginim bojama u Porfirijevo dvorište. Sad valja novopečenom patrijarhu procijeniti jesu li mu u budućnosti preči ocvali Bećković, Čorba, Kusta ili njegov istinski gospar Vučić. A vučić je, mora se priznati, opet sjajno doigrao, ne radeći ništa. Samo je pustio tzv. opoziciju i “slobodnomisleće“ da budu ono što jesu i da se valjaju u blatu sopstvenog nacionalizma i gluposti.\nNego, kad čitam imena ovih potpisnika, dozvolite mi da budem malo subjektivan: Sve mi se čini da je grupa ovih nesrećnika i nesrećnica silno zabrinuta za svoje krevete, ruke i brakove, za svoj položaj moći u porodici i društvu pa učitava srednjovjekovlje oduzimajući osnovna ljudska prava drugim ljudima u trećoj deceniji 21. vijeka.\nPedera iz svoja 4 zida pravo na lomaču!\nNa koncu, biće onih koji će reći, kake veze ima Teša Tešanović, Milica Zavetnica i Bora Đorđević sa intelektualštinom u Srba? Imaju itekakve! Oni su ugaono kamenje, da ne kažem gumno i transmiter na kome uz doping Bećkovića, Kustuice, Bokana, akademika Baste, Ocića i Pipera, grije plamenik pakla na Balkanu.\nDoslovno, kad pročitate spisak ovh ljudi, ovih apelanata bezumlja, znate gdje je Srbija i zašto je tu gdje jeste. I ovo nije (samo) pitanje istopolnih zajednica, ne – ovo je pitanje svih manjina, manjinskih prava, ovo je pitanje slabijeg, pitanje ugroženog i njegove zaštite. Ovo je pitanje svih pitanja u civilizovanom svijetu, odnosno institucionalni i uobličen linč-model u Srbiji.\nKad običnom „Zadruga“ zaluđeniku (jednom iz naroda) koji je odavno navučen na SNS sendviče dvojac Teša&Kusta ili Čorba&Bokan kažu “stop istopolnim zajednicama“, jednako da su rekli “izvuci pedera iz ona njegova 4 zida i pravo na lomaču“. I tako se u konačnici daje onaj legitimitet-prećutni, a najpostojaniji za svako nasilje koje se dešavalo, koje se dešava i koje će se dešavati.\nIli kako to sociolog Dario Hajrić sjajno sroči i složi u svom tvitu:\n“Zdrav čovek ima hiljadu želja, a bolestan samo jednu: da potpiše peticiju protiv donošenje zakona o istopolnim zajednicama.“\nRelated Topics:Dragan Bursać\nRekonstrukcija mosta kod Titela, saobraćaj će biti totalno obustavljen u periodu od 1. aprila do 1. novembra 2021. godine\nSmenjen upravnik Pošte u Zrenjaninu, sindikalci odustali od štrajka glađu


13 Feb 2020 - 16:50 Sport Link\nMeklaren ostao veran papaja narandžastoj boji\nKako prenosi Sport Klub, ekipa Meklarena pridružila se nizu timova koji su predstavili nove bolide, pošto je to učinio u četvrtak u svom Tehnološkom centru u Vokingu.\nNovi model, koji nosi naziv MCL35, zadržao je boje koje je imao i prošlogodišnji bolid britanskog tima – papaja narandžastu i plavu, ali su one malo drugačije raspoređene.\nBoje Meklarena će u ovogodišnjem šampionatu braniti Karlos Sains junior i Lando Noris, koji su timu prošle godine omogućili najbolji završetak sezone u osam godina. Britanska ekipa je šampionat završila na četvrtom mestu među konstruktorima, iza Mercedesa, Ferarija i Red Bula.\nSains je bio šesti u konkurenciji vozača, iza onih koji su uspeli da se nađu na najvišem stepeniku pobedničkog postolja, a Meklarenu je doneo prvi podijum još od 2014. godine na Velikoj nagradi Brazila. Mladi Britanac je bio impresivan tokom svoje debitantske sezone, najbolji rezultat mu je bilo šesto mesto u Austriji, a završio ju je sa 49 bodova.\nPre Meklarena, svoje bolide su predstavili Ferari, Red Bul i Has, dok je Reno objavio samo tizere kako će izgledati model za testiranja.\nNovi bolid Meklarena će svoj debi na stazi imati na početku predsezonskih testiranja na stazi „Katalunja“ naredne srede, a ovogodišnji šampionat Formule 1 startuje Velikom nagradom Australije 15. marta.\nFoto: McLaren / Dan Istitene / Getty Images\nKoronavirus ne ugrožava VN Vijetnama\nIzvršni direktor Formule 1 Ros Bron ističe da će se trka za Veliku nagradu Vijetnama održati kako je i planirano, bez obzira na epidemiju koronavirusa.\nU sredu je zvanično saopšteno da je odložena trka za Veliku nagradu Kine, koja je trebalo da se vozi 19. aprila.\nKada je reč o Vijetnamu, čini se da će biti održana 5. aprila. Nova trka u kalendaru Formule 1 održaće se u gradu Hanoju.\n"Bilo je nekih slučajeva u Vijetnamu, ali ništa što bi trebalo da nas zabrine. Rečeno nam je da će sve biti kako je i planirano", rekao je Bron.\nU četvrtak je saopšteno da je oko 10.000 ljudi smešteno u karantin, nedaleko od grada Hanoja od straha da su zaraženi koronavirusom.\n▪ "Dijamantski" paket za premium Cadillac limuzine\n▪ VIDEO: Ford F-150 Electric\n▪ F1: "Fetelu samo treba malo ljubavi"


[es] - RPC - prijedlozi?\nRPC - prijedlozi?\n[es] :: C/C++ programiranje :: RPC - prijedlozi?\nRPC - prijedlozi? 03.05.2004. u 06:06 - pre 211 meseci\nEvo vam otprilike moj problem. Uskoro u firmi zapocinjem rad na projektu koji zahtijeva da u jednom velikom sistemu odvojim GUI od funkcije. (nesto kao MVC model, ili Model View Controller, izvinjavam se onim koji nisu upoznati). To znaci da zelimo klijent da bude na primjer na jednoj masini a server na drugoj i da komuniciraju koristeci neku formu RPC-a (Remote Procedure Call).\nSada, ja nisam bas dobro upoznat s ovim raznim oblicima RPC-a. Koliko vidim postoji neki vec u GNU C, ali postoje i alternative kao XML RPC, SOAP, DCE, CORBA itd.\nMene zanima da li bi mi neko znao reci prednosti i mane ovih nekih kombinacija, i koje bi oni preporucili?\nDa samo napomenem da je u pitanju velika aplikacija i da postoji vjerovatnoca da ce trebati poprilicna kolicina podataka da se prenosi (mada postoji argument da to mozda s ovim danasnjim mrezama i nije tako relevantno). Nadam se da sam bio koliko toliko jasan.\nRe: RPC - prijedlozi? 06.05.2004. u 12:05 - pre 211 meseci\nSvi pomenuti oblici RPC-a su danas stabilni, jednostavni i robusni i samo je pitanje navike koji ces odabrati... Ja recimo volim XML-RPC i dajem mu prednost u odnosu na SOAP, jer je jednostavniji i (prema mom misljenju) jasnije definisan, nema raznoraznih gluposti koje su (tako bar ja mislim) onako... "nabacane". Mada ni SOAP nije losa odluka jer ga veoma lako mozes imati u svojoj aplikaciji (pogotovo ako koristis Micro$oft aplikacije). CORBA je nesto sto postoji pre XML-RPC-a i SOAP-a, nesto sto se kuva godinama i mislim da je to zapravo najbolje za tebe.\nSto se tice MVC, u pitanju je zapravo jedan od poznatijih "design pattern"-a, koji je uz sve to veoma izvikan - nesto sam poprilicno siguran da svaki ozbiljniji programer koji se bavi razvojem GUI aplikacija zna o cemu se radi, tako da ne treba da brines da li znamo ili ne sta je to. :)\nMedjutim, ja ne vidim zasto obavezno vezivati MVC za neku formu RPC-a, MVC ne mora uvek da znaci da se koristi RPC. Programer moze i bez RPC-a imati MVC u svojoj aplikaciji.\nRe: RPC - prijedlozi? 07.05.2004. u 01:34 - pre 211 meseci\nLeka, hvala na odgovoru. Izvinio sam se sto nisam imao vremena da detaljnije objasnim MVC, pa da se neko ne naljuti sto trazim pomoc bez detaljnog objasnjenja. ;)\nI naravno, RPC nije neophodan za MVC, medjutim trazimo rjesenje tako da klijent i server mogu biti na razlicitim masinama, znaci neku vrstu nezavisnosti od platforme. Da je na jednoj masini onda bi Java to mogla odlicno obaviti sa "Observer" ili "Observable" interfejsom. (tako nekako se zove :D)\nInace, ovaj nas projekat se radi na Linuxu i Solarisu, tako da ne znam je li CORBA rjesenje (da, nisam ni s CORBOM bas na "ti" :D). Prilicno sam nov u ovoj oblasti (RPC) tako da trenutno citam i razmatram razna rjesenja.\nXML-RPC mi djeluje OK, samo ne znam hoce li podrzati sve "data types" koji se koriste u ovoj aplikaciji a i cini mi se da ce mnogostruko uvecati transfer podataka u odnosu na SOAP (ili mozda grijesim). Ova dva rjesenja najvise razmatram posto vidim da sef ima afiniteta prema XML-u, a i meni djeluju dosta prakticno. :D\nRe: RPC - prijedlozi? 07.05.2004. u 15:30 - pre 211 meseci\nAko su klijenti i server u istoj lokalnoj mreži, neki binarni protokol kao što je CORBA bi mogao da bude prava stvar. Ako ne, onda bi moj izbor bio SOAP, koji se prenosi preko HTTP protokola i generalno se bolje ponaša u takvim uslovima.\nI još jedna sitnica: ako su ti performanse posebno bitne, obavezno koristi binarne protokole.\nRe: RPC - prijedlozi? 10.05.2004. u 14:23 - pre 211 meseci\nAko se radi, kako rece o GNU/Linux i Solaris, onda predlazem nesto sto takodje postoji godinama - SUN RPC. Ne znam koliko si familijaran sa SUN RPC-om, ako nisi evo jednog lepog teksta - http://www.eng.auburn.edu/depa...amples/rpc/stevens/SUNrpc.html . Naravno cika Stivens je u svojoj knjizi "Network Programming - Interprocess Communication" SUN RPC-u posvetio cini mi se celo jedno poglavlje. U pitanju je obavezno stivo i predlazem svakom ko se bavi UNIX-om da procita knjige (u pitanju su dve knjige, tvrdi povez, ovaj gore naslov je drugi tom).\nRegistrovani: 12 ( VlaK, BuzzLightyear, Monac2012, Shadowed, Mitkoni, Miroslav Cvejić, bojanum, Kale922, ssi, niikoolaa, rovaccccc, Nemanjaa12345 )


[KAFANOLOGIJA] Novosadsko ugostiteljstvo nakon Drugog svetskog rata - 18.03.2016)\n18.03.2016 u 10:53h\nNovosadsko ugostiteljstvo nakon Drugog svetskog rata\nNovi Sad je i nakon Drugog svetskog rata i Oslobođenja nastavio svoju viševekovnu tradiciju posećivanja kafana i ugostiteljskih objekata, i nije trebalo da prođe mnogo vremena pa da novoformirane gradske vlasti, na malo drugačiji način od onog ratnog i predratnog perioda, Novosađanima ponude malo razonode i dobre zabave, koje je zaista nedostajalo za vreme okupacije.\nTako hroničari beleže da je već 31. decembra 1944. godine, u 15 časova, svečano otvoren Radnički dom (ranije Radnička komora), te je odmah organizovano zabavno popodne sa igrankom. Od tada tu je svake nedelje bila igranka od 15.30 sati, a subotom je igranka bila u Trgovačkom domu "Lojd" (danas zgrada Radio Novog Sada) od 20 sati. Za obe Nove godine (druga se i zvanično zvala pravoslavna), a i za oba Božića, dozvoljeno je bilo kretanje građana do dva sata noću. Vojna vlast se još nije usuđivala da menja, ustaljene običaje od pre rata kada se u Novom Sadu proslavljao i katolički i pravoslavni Božić i Nova godina.\nKako se konsoliduje privredni život Novog Sada, polako se organizuju i radničke menze, pa je tako RANAPOZ (Radničko namešteničko nabavlјačko potrošačka zadruga) početkom 1945. godine u Novom Sadu imao dve menze – u "Lojdu" i u "Eliti" na današnjem Trgu mladenaca (današnja “Marina”) – dok ih je sledećih godina bilo na desetine, pri raznim preduzećima. Od 5. marta 1945. godine, Komanda mesta produžava slobodno kretanje građana do 24 sata, a subotom do 02 sata, a prva noć posle Drugog svetskog rata, u kojoj su Novosađani mogli slobodno da se kreću ulicama svoga grada, bila je ona između 27. i 28. maja 1945. godine. Nije bilo više milicijskih patrola, kojima su retki prolaznici u jutarnje sate morali da pokazuju razne dozvole i iskaznice i da objašnjavaju da idu iz noćne smene. Krajem septembra 1945. godine Gradski NOO donosi odluku da su sreda i petak bezmesni dani u gostionicama, hotelima i narodnim kuhinjama, što je znači da tih dana na meniju nije bilo mesa. Reklamiraju se kafane "Bela lađa" u Njegoševoj ulici br. 5, domaća kujna i prenoćište, a i nekada ekskluzivni lokal "Elita". Uprava Dunavskog kupališta Štrand 1. juna 1946. godine otvara gradski restoran, gde svira odličan džez orkestar. Narednih godina džez nije imao dobru prođu u gradu, na igrankama i na radiju, a pomenuti restoran je izgoreo 1964. godine. Ostao je u sećanju Novosađana kao izuzetno atraktivno mesto na "najlepšoj rečnoj plaži u Evropi". Ponovno otvaranje kultnog novosadskog restorana “Lipa”, posle okupacije, kada je radio pod drugim nazivom i vlasnikom, događa se 22. februara 1947. godine, radi od 19 do 03 sata, ima solidan i bogat roštilj, a svira renomirana tabmuraška kapela.\nGradski Narodni odbor Novog Sada, u skladu sa Zakonom o izborima, donosi rešenje o Zabrani točenja pića za vreme izbora. Rešenje potpisuje predsednik Alimpije Popović, a 16. novembra 1947. godine održavaju se izbori za Narodnu skupštinu Vojvodine. Za doček Nove 1948. godine hotel ratnih vojnih invalida "Vojvodina" oglašava u “Slobodnoj Vojvodini” da u "Žutoj sali" svira orkestar braće Hercenberger. Hotel "Vojvodina" se zatvara 1. aprila 1950. godine, radi temeljnog renoviranja i čišćenja, a od 24. januara iste godine više nije hotel ratnih vojnih invalida. Hotel "Vojvodina" je preuređen i ima 120 ležajeva, a "Putnik" 80 ležajeva, dok je hotel-svratište "Bela lađa" u Njegoševoj preuređenjem obezbeđivao 50 ležajeva. “Dnevnik” od 1. januara 1953. piše o kafani "Bela lađa”, koja je tih dana prestala s radom. Kafana je potom bila magacin robe trgovačkog preduzeća "Nama". Do 1962. godine ovde se nalazilo preduzeće "Vojvodina  koop", zatim se uselio PIK "Novi Sad", a od 1966. ovde je Građevinsko zanatsko preduzeće "Nograp". Sredinom 1975. godine došlo je do integracije "Nograpa" i građevinske firme "Novo delo" i od tada preduzeće deluje pod imenom Građevinsko preduzeće "Novograp". U drugoj polovini osamdesetih "Novograp" se iselјava iz "Bele lađe", a doselјavaju se gradske inspekcije. "Belu lađu" 2006. godine napuštaju gradske inspekcije, i od tog doba zgradu počinju da merkaju "biznismeni", kako bi je srušili i izgradili višespratnicu. Zgrada je za sada zaštićena kao spomenik kulture, propada, a 2007. godine je potpuno zatvorena.\nKuća u kojoj se nekad nalazila "Bela lađa" (fotografija iz 2014. godine)\nRestoran "Zanatski dom” u Pašićevoj ulici, 7. jula 1951. godine otvara letnju baštu, a polovinom septembra otvara se i nova letnja bašta restorana "Palić", koji se nalazi do bioskopa “Zvezda”, u bivšoj kući Adamovića (danas centar "Apolo"). Država nije u potpunosti zabranila privatno ugostiteljstvo, ali je na različite načine onemogućavala rad uspešnim i poznatim ugostiteljima. Ugostiteljsko preduzeće Narodnog Odbora II rejona 15. novembra 1951. godine otvara novi ugostiteljski objekat "Zlatna greda" (bivši "Slavnić") u ulici Jovana Subotića, gde goste očekuju roštilj i tamburaši. Kada je par godina kasnije ta zgrada na uglu Vojvode Bojovića i Jovana Subotića srušena, "Zlatna greda" se seli u Pašićevu 23, u bivšu kafanu "Kod Pajića", a od početka 2004. godine na tom mestu se nalazi Francuski kulturni centar.\n“Maroš”, je bila poznata novosadska kafana, restoracija i letnja bašta. Dugogodišnji vlasnik je bio Mihajlo Maroš (1882–1965), a kafana se nalazila na samom uglu Futoške i Braće Ribnikara. Osim dobre kuhinje i još bolјih tamburaša, između dva rata ovde su bile i čuvene igranke, a kafana je bila ujedno i sedište fijakerista. Godine 1952. tu je počeo da peva Nestor Gabrić (1931–1994), poznati pevač narodnih i starogradskih pesama na Radio Novom Sadu, pa je i Janika Balaš počeo u "Marošu", nastavio je u "Akvarijumu" u Sremskoj Kamenici (riblјi restoran "Biser", odmah od građana prozvan "Akvarijum", jer je na Dunavu i sav je u staklu), i posle na Tvrđavi. Kafana sredinom 50-ih biva nacionalizovana i menja naziv u "Jadran". Godine 1959. u restoranu “Jadran” od 20 do 3 časa svira orkestar Bele Nađa, a peva Ruža Ignjatov. Ovde se 1963. godine uselјava Poslovno udruženje "Agroindustrija", a za stariju generaciju Novosađana ovo mesto je i dan danas gradski orijentir pod nazivom "kod Maroša"”.\nZgrada je srušena početkom 2008. godine, a na tom mestu izgrađena je stambeno-poslovna četvorospratnica.\n“Novi Sad - Hronika 1944-1969.” – V. Vrgović\nPrivatna zbirke Lazara Prodanova\n22.07.2016. - Ugostitelji traže od Grada duže radno vreme tokom leta (VIDEO)\n16.07.2016. - Poreska inspekcija stavila ključ u bravu na nekoliko novosadskih kafića\n12.04.2016. - Nova registracija čeka oko 1.600 ugostitelja\nPovezane teme istorija novosadskih kafana janika balaš kafana lipa novosadske kafane novosadski restorani stare novosadske kafane tamburaši\npre 2247 dana i 43 minuta\nZabrinula sam se za "političare", nema ni jednog komentara. Da im se nije šta desilo, ili ne daj Bože da ih nije povukla poplava koja ih je i donela.\npre 2246 dana i 12 sati\n@Branislava: Poplava svašta nosi i donosi. A što se tiče "političara" i sadržaja njihovih komentara, valjda znate onu narodnu kazalicu: "spram Sveca i Tropar".\npre 2243 dana i 13 sati\nDa li je Novi Sad imao još neku kafanu sem Bele lađe?\npre 2243 dana i 2 sata\nNetačno je da je: „Janika Balaš počeo u "Marošu", nastavio je u "Akvarijumu" u Sremskoj Kamenici“ kako je navedeno u tekstu, jer on nije počeo svoju karijeru muzičara u Novom Sadu, a i nikada nije svirao ni u jednoj drugoj kafani u Novom Sadu sem u restoranu na Petrovaradinskoj tvrđavi.\nMoj deda je poznavao i družio se sa Janikom BALAŽEM i ja dobro znam, jer sam slušao kada su deda i njegovi prijatelji prepričavali svoja sećanja, da je Jani bači svoju karijeru muzičara započeo u Bečeju, gde je kao dete sa nepunih 10 godina svirao u gostionici: "Društvo malih bogataša" i to violinu (uostalom to je i Janika Balaž ispričao u „mikrofon“ što se može preslušati na youtube). Odmah potom počeo je svirati tamburu i svirao je desetak godina u orkestru "Braća kozaci" po kafanama Subotice i Horgoša. 1948. godine odlazi u Titograd gde postaje član orkestra Radio Titograda. Kada je Radio Novi Sad počeo sa radom prelazi u Novi Sad (1951. godine) gde je svirao u tamburaškom orkestru RNS sve do kraja radnog veka. Danju je radio i svirao u RNS, a noću na Petrovaradinskoj tvrđavi.\nNe mogu da razumem zašto tih nekoliko elementarni podataka nije verodostojno, a radi se o umetniku kojem je grad podigao spomenik i koji je poznat daleko van granica naše zemlje, i po kojem je naš grad prepoznatljiv. Mišljenja sam, da ako se o Jani bačiju piše, treba da piše neko ko mu bar zna ime i prezime (on se preziva Balázs – BALAŽ a ne BALAŠ kako ga autor teksta pogrešno zove) i da piše istinito kako on i zaslužuje, a ne da se prekrajajući činjenice istina prilagođava novinskom tekstu.\nToliko o „počecima“ Janike Balaža i njegovom radu po novosadskim kafanama, a moglo bi se dosta toga napisati i o drugim „činjenicama“ iz ovog teksta, koje su dobrom delom plod mašte (zasnovanoj na istinitim podacima), ili autora tekstova u „Slobodnoj Vojvodini“, „Dnevniku“ i „Novi Sad - Hronika 1944-1969.”, ili autora ovog teksta.\nDa li ima i jedan tekst ovog novinara da je u celosti istinit. Svaki njegov tekst čitaoci ispravljaju. Je li on to napamet piše.\npre 1951 dan i 9 sati\nAko se ne varam, `74god je otvorena "Marina", kao deo tadašnje Centroslavije. Prvi u to vreme "tematski" restoran/kafana. Slovačka tematika koja je bila oslikana na vitražima iznad. Moj otac je tada bio upravnik i vodio je "Marinu" dugi niz godina. U to vreme veliki broj glumaca, pisaca, zvaničnika grada bili su stalni gosti. Čak je na otvaranju iste, tadašnji gradonačelnik Novog Sada poklonio preslicu. Postoje razne priče, potkrpljene i fotografijama, koje moj otac poseduje. Sa raznih događaja i sa raznim, već i u to vreme poznatim ljudima tadašnje Jugoslavije.\npre 445 dana i 1 sat\nImao bih jedno pitanje oko kojeg se prepirem sa prijateljima.\nNaime, ko je otvorio i kada, prvu piceriju i Novom Sadu? Mile Pica, iza socijalnog, ili tetka Mira u Zanatskom domu?\nBranimir Mijatović "Mijat"\npre 330 dana i 5 sati\nDali se neko seća pivnice "GAMBRINUS", sa desne strane čim se uđe u Njegoševu? Tamo sam popio moje prvo točeno pivo?\nSrdačan pozdrav, Mijat


Servisne informacije za Beograd, na dan 24.12.2108. godine | Servisne informacije Beograd\nDatum: 24.12.2018 | tagovi: GSP Elektrodistribucija Vodovod radovi na putu radovi na vodovodnoj mreži izmene režima\nSavski venac: Sitnička 27\nPalilula: Jastrebačka 21 – Karaburma\nZvezdara: Veljka Dugoševića 42\nVoždovac: Gospodara Vučića 20, Jove Ilića 54, Zaplanjska 63\nČukarica: Kopaonička 11 – Cerak, Milovana Milenkovića bb – Velika Moštanica\nRakovica: Bogdana Žerajića 9 – Miljakovac, Nićifora Ninkovića 43/4 – Petlovo brdo\nNovi Beograd: Bulevar Mihajla Pupina 171b\nZemun: Tošin bunar 37, Bežanijska 5\nGrocka: Đure Stojkovića 2 – Vinča\nBarajevo: Karađorđeva 10-18 – Vranić\nSurčin: Bratstva i jedinstva 13\nU ponedeljak, 24.12.2018. godine, bez struje će biti delovi opština Palilula, Čukarica, Novi Beograd, Zemun, Obrenovac, Sopot, Mladenovac i Surčin. Više informacija o rasporedu isključenja možete pogledati na sajtu www.epsdistribucija.rs.\nServisne informacije za Beograd, na dan 04. 02. 2022. godine


PRIVREDNICI IZ BIH ZAINTERESOVANI ZA ULAGANJA NA PODRUČJU OPŠTINE PETNJICA\nPotpredsjednik Opštine Muslija Kalić, sa svojim saradnicima sastao se sa privrednicima iz BiH, koji su zainteresovani za investiranje na području naše opštine.\nNaime, kompanija „Prevent“ je jedna od lidera u oblasti industrije CEE regiona, u užem smislu autoindustrije, namještaja, modne tekstilne industrije, metalnih i plastičnih komponenti. Kompanija „Prevent“ djeluje u 15 država i ima preko 13. 000 zaposlenih.\nDirektor Trim BH Muhamed Vrbac, istakao je da je ovo njegova prva posjeta sjevernom dijelu Crne Gore, i tom prilikom izrazio interesovanje za ulaganjem na tržištu CG. Prepoznavši povoljne mogućnosti za proširenje djelatnosti kompanije čiji je predstavnik, na područje Petnjice, izrazio je optimizam i kako ističe vjeruje da će saradnja biti produktivna i da će korist od toga prije svega imati građani Petnjice, u smislu dostupnosti novih radnih mjesta.\nMuratović Almir, jedan od inicijatora današnje posjete, izrazio je zahvalnost na posjeti uspješnim preduzetnicima, kao i lokalnoj upravi na ukazanoj spremnosti za saradnju, kada su u pitanju strani investitori.


Naslovnica NAJNOVIJE Svijet Austrijanci pripremaju konferenciju za BiH, pomoći će da nađemo investitore\nAustrija, BiH – Vanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine (VTK BiH) pozvala je privredne subjekte u Bosni i Hercegovini, s posebnim akcentom na subjekte koji su pretrpjeli materijalnu štetu tokom poplava u BiH, da učestvuju na privrednoj konferenciji u Austriji, …\n… koja je planirana za 20. novembar 2014. godine, prenosi bh. novinska agencija Patria (NAP).\nIz VTK BiH su saopćili kako je planirano da se u okviru konferencije organizuje berza ponuda za investitore ili kupce robe, koja bi bila namijenjena posebno firmama koje su pretrpjele štete tokom poplava u BiH.\n“Ako je neka firma u poplavama izgubila osnovna sredstva, na konferenciji može tražiti investitora, koji bi uložio svoja sredstva u zamjenu za određen dio vlasništva u firmi. Dakle, na događaju bi bile predstavljene investicijske mogućnosti i potražnja za stranim tržištem bh. firmi”, pojasnili su iz VTK BiH.\nPozvali su sve bh. firme koje traže investitore ili žele da plasiraju svoje proizvode na austrijsko tržište, a posebno firme sa poplavljenih područja BiH, da iskoriste priliku i prijave se za učešće na konferenciji.\nPopunjene prijavne obrasce je potrebno dostaviti VTKBiH do petka 19. septembra 2014. godine.\n“Informacija o zainteresovanim bh. kompanijama i njihovom interesu (za investitorima ili plasiranjem proizvoda na austrijsko tržište) će biti dostavljena Privrednoj komori Austrije radi ispitivanja interesa austrijskog tržišta i pronalaženja adekvatnih partnera za bh. privrednike”, navodi se dalje u saopćenju VTK BiH, prenosi NAP.


Mondo\t17.07.2018 10:50\nAko se pojedinac za života ne izjasni o tome da se protivi uzimanju njegovih tkiva i organa u slučaju moždane smrti, to će naknadno, u trenutku njegove smrti, moći da učini porodica, pišu Novosti\nTako se - prema predlogu novog zakona u ljudskim ćelijama i tkivima i Predlogu zakona o presađivanju ljudskih organa, koji će se danas, zajedno sa izmenama i dopunama Zakona o psihoaktivnim kotrolisanim supstancama, naći pred poslanicima u Skupštini Srbije - štite i prava onih građana koji neće da budu potencijalni donori organa i tkiva po prelasku sa izričite na pretpostavljenu saglasnost doniranja, koja se uvodi izmenom zakona.\nPredlogom novih zakona, svakom punoletnom stanovniku ostavljena je mogućnost da u pisanom ili usmenom obliku za života zabrani darivanje svojih tkiva u trenutku moždane smrti. Iako se nikad nije dovodila u pitanje uloga porodice, u predlog zakona i formalno je ubačena odredba o tome da ona takvu odluku može da donese za svog člana ako se on prethodno nije o tome izjasnio.\nOblast ljudskih ćelija i tkiva do sada je bila regulisana Zakonom o presađivanju organa, ali shvaćeno je da važeći zakon, uređujući oblast transplantacije, nije prepoznao značaj definisanja i uređenja poslova u oblasti ljudskih ćelija i tkiva za primenu kod ljudi. Takođe, nisu bili precizirani ni uslovi pod kojima se ti poslovi mogu obavljati, a u koje spadaju poslovi darivanja, dobijanja, testiranja, obrade, očuvanja, skladištenja, distribucije i primene ljudskih ćelija i tkiva od život ili od umrlog kod ljudi. To je prouzrokovalo lošu dugogodišnju praksu da se u zdravstvenim ustanovama sprovode postupci u ovoj oblasti, ali bez definisanih uslova na republičkom nivou kako će se oni obavljati.\nJedna od mana bilo je i to što nisu bile jasno definisane ustanove koje bi mogle da budu banka ljudskih tkiva, zbog čega one nisu ni formirane.\n"Stvari se sad značajno menjaju: predlogom zakona o ljudskim ćelijama i tkivima definiše se koje zdravstvene ustanove mogu podneti zahtev za obavljanje poslova u toj oblasti, kao i koji su uslovi koje banke kljudskih tkiva treba da ispunjavaju", rekao je za "Novosti" državni sekretar Ministarstva zdravlja Berislav Vekić na sednici skupštinskog Odbora za zdravlje i porodicu.\nTakođe, predlogom zakona propisano je i donošenje programa za presađivanja ljudskih organa u koji su uključene i ljudske ćelije i tkiva i koji će biti jedinstven na teritoriji Republike Srbije i koji će definisati jasne procedure i postupke u vezi sa organizacijom, timovima i finansiranjem celokupnog postupka presađivanja ljudskih organa i ljudskih ćelija i tkiva.\nPoslanik Dušan Milisavljević (DS) kaže da podržava predložene zakone jer će oni pomoći ne jednoj političkoj stranci, već ljudima koji gube živote u borbi sa svojom bolešću zato što nema adekvatnog organa, i mogućnost da se on presadi bar značajnijem broju pacijenata za koje je to jedini spas.\nSrbija je raspadom bivše Jugoslavije počela da kaska za Slovenijom i Hrvatskom, koje su primenile zakonsko rešenje koje ih je, po uspešnosti programa transplantacije, priključilo evropskih zemljama.


U EIHP održana prezentacija tehnologija i uređaja za kompenzaciju jalove snage u EES\nDana 22. i 23.4. 2015. u prostorijama Instituta renomirani proizvođači opreme održali su prezentacije uređaja za kompenzaciju jalove snage u elektroenergetskom sustavu. Prezentirana su tehnološka rješenja, izvedbeni detalji opreme, pripadni rasponi cijena i pogonska...\nIzrađen Elaborat tehničkog rješenja priključka vjetroelektrane Baljci\nDana, 9.4.2015., u Sarajevu u prostorijama Nezavisnog operatora sustava BiH, održana je stručna recenzija na kojoj je prihvaćen Elaborat tehničkog rješenja priključka vjetroelektrane Baljci (48 MW) na prijenosnu mrežu BiH. VE Baljci smještena je oko 15 km sjeverno od...\nNovo Upravno vijeće Energetskog instituta Hrvoje Požar\nVlada Republike Hrvatske je rješenjem od 18. ožujka 2015. godine (NN 32/15) razriješila predsjednika i dio članova Upravnog vijeća Instituta, te imenovala predsjednicu i nove članove Upravnog vijeća Instituta. Mr. sc. Danijelu Ćenan kao Predsjednicu Upravnog Vijeća,...\nOdržana završna konferencija BiogasHeat projekta\nZavršna konferencija projekta IEE BiogasHeat „Toplinska energija iz kogeneracije na bioplin – izgubljena dobit“ održana je u petak, 27.3.2015, u prostorijama suorganizatora HUP-a u GreenGold centru Zagreb. Na konferenciji se okupilo više od 50 sudionika. Sudionici su...


Mijanmarska vojska je 1. februara ove godine izvela puč i preuzela vlast u državi. Vojska je proglasila jednogodišnje vanredno stanje i uhapsila čelnike Vlade, uključujući i mijanmarsku liderku Aung San Suu Kyi\nİdris Sülün | 02.12.2021\nOrganizacija za ljudska prava tvrdi da je vojska Mijanmara ubila 65 demonstranata na demonstracijama 14. marta, javlja Anadolu Agency (AA).\nU izvještaju, koji je objavila njujorška grupa za ljudska prava "Human Rights Watch", tvrdi se da je 65 demonstranata namjerno ubijeno tokom demonstracija održanih protiv državnog udara u Yangonu u Mijanmaru.\nU izvještaju je optužena vojska da je namjerno koristila silu protiv demonstranata.\n"Vojnici i policija pucali su na demonstrante, ubivši najmanje 65 ljudi", rekao je zvaničnik organizacije za ljudska prava.\nU izvještaju je navedeno da su "snage sigurnosti planirano gađale demonstrante". Za ovu tvrdnju pozvali su se na izjave svjedoka, videozapise i fotografije.\nIstraživač ljudskih prava Manny Maung naveo je da nije poduzeta nikakva akcija protiv snaga sigurnosti u vezi sa smrću 65 osoba.\nMaung je tvrdio da su snage sigurnosti počinile "ubistvo protiv čovječnosti".\nMijanmarska vojska je 1. februara ove godine izvela puč i preuzela vlast u državi. Vojska je proglasila jednogodišnje vanredno stanje i uhapsila čelnike Vlade, uključujući i mijanmarsku liderku Aung San Suu Kyi.\nMasovni protesti protiv vojnog udara počeli su 6. februara. Tokom represivnih vojnih intervencija život su izgubile najmanje 883 osobe. Vojna hunta je smrtne kazne izrekla ukupno 41 demonstrantu.\nUjedinjene nacije, Evropska unija i brojne zemlje, poput Turske, Sjedinjenih Američkih Država, Kanade i Velike Britanije, najoštrije su osudile vojni udar u Mijanmaru.\nMijanmar protesti vojska\nMOD Turkiye: U operaciji "Kandža-Katanac" zaplijenjena veća količina naoružanja i eksploziva terorista PKK-a\nIzraelske snage na Zapadnoj obali srušile osam palestinskih kuća\nNjemačka: Stotine građana na protestima zbog policijskog nasilja\nPredsjednik Šri Lanke proglasio vanredno stanje\nNastavljeni antivladini protesti u Armeniji: Demonstranti navodno planiraju ući u zgradu parlamenta\nAzerbejdžan: Pod vatrom vojni položaji na granici sa Jermenijom


Festival fantastike u petak i subotu u NKC-u\nNiški kulturni centar naredna dva dana biće domaćin Festivala fantastike. Posetice očekuju izožbe, tribine, predavanja i film iznenađenja na otvaranju, kažu iz NKC-a i dodaju da će sve biti organizovano u skladu sa epidemiološkim preporukama.\nTreći festival fantastike nosi naziv "NišGard" i biće posvećen odnosu mitologije i fantastike, kaže direktor NKC-a Srđan Savić. Otvaranje je u petak 23. aprila od 18 sati, kada će posetici moći da pogledaju izložbu slikara Igora Krstića, film, kao i da posete Bazar fantastike.\nU skladu sa preporukama, festival se održava dva dana u dve sale i biće odvojeni ulazi. Ove godine nema gostiju iz inostranstva - kaže Savić.\nU subotu program počinje...