Reč ima ovlašćena predstavnica poslaničke grupe Stranka pravde i pomirenja – Ujedinjena seljačka stranka narodna poslanica Misala Pramenković.\nPoštovani potpredsedniče Vlade Republike Srbije, predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, kao što smo imali prilike čuti, danas je pred nama jedan zaista širok spektar zakona iz različitih oblasti koji se dobrim delom tiču i imovinskih prava građana, a što je opet refleksija ili uticaj donošenja budžeta za 2022. godinu, i to budžeta koji se može okarakterisati kao razvojni, posebno usled činjenice da se donosi u vreme pandemije, kada je globalna kriza prisutna i u mnogo jačim i razvijenijim zemljama. Način da se na ovaj način konsoliduju finansijska sredstva, finansijske mogućnosti same zemlje je za svaku pohvalu. Direktno je budžet tu zapravo i razlog donošenja nekih zakona, kao što je Zakon o budžetu, Zakon o porezima itd, da bi se na neki način budžetska godina zatvorila i krenulo u novu potpuno spremno.\nSa druge strane, vidimo da postoje i potpuno nova zakonska rešenja, kao što je Zakon o budžetskoj inspekciji, koji će dati konkretne efekte, pozitivne svakako, u pogledu organizacije javne uprave, a što će se, nadamo se, ponajviše reflektovati na same lokalne zajednice.\nU pogledu samih izmena i dopuna zakona, ja bih se ponajpre osvrnula na izmene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Dosta toga smo imali prilike čuti od ministra i izvestioca nadležnog odbora, ali smatram da je ova tema izuzetno važna i da zapravo jedan od osnovnih strateških pravaca razvoja Republike Srbije svakako jeste razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj takođe.\nSa druge strane, to je jedna od najvećih razvojni šansi koju svakako treba iskoristiti, a sa druge strane, kako čusmo, donošenje novog budžeta za 2022. godinu izdvajanjem značajnih povećanja u pogledu poljoprivrede će, posebno u pogledu podsticaja finansijskih, mnogo učiniti i pospešiti, nadamo se, život konkretno poljoprivrednih proizvođača na selu, ali imati i refleksije na celo društvo.\nU pogledu samog cilja donošenja zakona svakako da možemo reći da neka generalna ocena ovog zakona jeste zapravo da on predstavlja stvaranje pravne osnove za sprovođenje IPARD programa u Republici Srbiji, što će sa druge strane omogućiti konkurisanje za sredstva iz pretpristupnih fondova Evropske unije koja su veoma značajna i koja nam u tom smislu treba biti i primer u pogledu razvoja i mogućnosti razvoja same poljoprivrede i generalno afirmacije života na selu.\nOvim zakonskim rešenjem predviđeno je i nekoliko novih konkretnih mehanizama koji će svakako olakšati sam i život na selu, ali i kvalitetniji rad i saradnju sa poljoprivrednim proizvođačima. Dakle, u tom cilju, u skladu sa aktuelnom digitalizacijom na svim poljima, neophodno je bilo svakako poraditi na polju digitalizacije i osavremenjivanja korespondencije i same birokratije u pogledu same poljoprivrede.\nTu se izašlo sa novim softverskim rešenjem E-agrar, koje će u budućnosti imati veoma značajan uticaj na život i rast, prvenstveno poljoprivrednih proizvođača, jer će ovim softverskim rešenjem zapravo biti mnogo olakšano u pogledu konkretne procedure. Recimo, ovo softversko rešenje će sadržati registar poljoprivrednih gazdinstava, što znači da se direktno, elektronskim putem, poljoprivredni proizvođači mogu registrovati svoje poljoprivredno gazdinstvo, sa druge strane mogu obnoviti svake godine poljoprivredno gazdinstvo. Osim toga, u svakom momentu mogu imati pristup, dakle svom predmetu, slučaju i informacijama o gazdinstvu i samo jednim klikom bukvalno doći do neophodnih informacija.\nSa druge strane, nadamo se da će ovaj sistem svakako uticati na transparentnost, u pogledu subvencija koje se dodeljuju poljoprivrednim proizvođačima, ali sa druge strane i u pogledu samog konačnog korisnika, odnosno konkretno poljoprivrednog proizvođača, u pogledu procedure, koja je nekada znala biti izuzetno otežana i nekada čak, u određenim segmentima kasniti u pogledu same isplate subvencija.\nSmatramo da će ovim rešenjem se sprečiti i neke zloupotrebe koje smo do sada, možda imali u pogledu posrednika, koji su se stavljali na raspolaganje samim poljoprivrednicima, a možda zapravo i nisu toliko ažurni bili ili radili na pomoći samim poljoprivrednim proizvođačima.\nOno što bi neki zaključak mogao biti i pitanje, jeste zapravo da li su poljoprivredni proizvođači, zapravo osposobljeni u pogledu informacija one pismenosti i korišćenja ovih savremenih sredstava komunikacije, koja će svakako kroz E-agrar sada biti prisutna. Vidimo da se ovim zakonskim rešenjem i o tome vodilo računa i da će se verovatno nekim podzakonskim aktima, zapravo urediti način organizacije na terenu, kroz osnivanje različitih kancelarija, kako sam mogla shvatiti iz ponuđenog predloga, kroz osnivanje različitih odbora, zapravo mesta gde se poljoprivredni proizvođači direktno mogu obratiti i dobiti potrebnu pomoć i logistiku. To je veoma značajno u pogledu transparentnosti i efikasnijeg rada na tom polju. Sa druge strane, pitanje života na selu, organizacije života na selu, pitanje generalno afirmacije i pogleda na selo, od strane društva, je jedno od suštinskih pitanja i ovom pitanju se treba najozbiljnije prići.\nKvalitet života u gradu, u urbanim sredinama će u velikoj meri zavisiti od organizacije života na selu, što konkretno znači da osim ovih zakonskih rešenja, koja su izuzetno dobra, svakako svim snagama, kao što se i pokazuje, trebamo nastaviti i raditi na poboljšanju uslova za ljude koji žive na selu. U tom smislu, da bi nekom učinili atraktivnim život na selu, moraju biti obezbeđeni svi osnovni uslovi za život, kao što je dobra saobraćajna infrastruktura, kao što su dobre socijalne usluge, zdravstvene usluge itd. Na tom polju treba, zaista raditi da se što manji jaz primeti između života na selu i u gradu.\nSa druge strane, život na selu u pogledu atraktivnosti prema omladini ili mladim bračnim parovima je nešto na šta posebno treba obratiti pažnju, u pogledu mogućnosti i želje da ostaju na svojim imanjima, za razliku od odluke kada odluče da napuste svoja imanja, da dođu da žive u gradu, gde će možda biti podstanari, gde će živeti od jedne plate i možda jedva krpiti kraj sa krajem. U pogledu subvencija i načina podrške države na ovom pitanju bi se moglo i te kako poentirati i dobiti konkretne efekte na tom polju.\nPitanje seoskih područja koja se mogu smatrati draguljem ove zemlje, između ostalog, spomenula bih i pitanje Pešterske visoravni kao dela netaknute prirode, u pogledu zdrave klime, zdravih poljoprivrednih proizvoda, mesnih proizvoda, mlečnih i tako dalje, to je čini mi se još nedovoljno iskorišćen resurs u pogledu mogućnosti koje zapravo i pruža ovaj deo, koji se nalazi na teritoriji sandžačkih opština u Republici Srbiji.\nPitanje, odnosa države je veoma važno, ali sa druge strane pitanje lokalnih samouprava, odnosno jedinica lokalnih samouprava i onih koji vode godinama jedinice lokalne samouprave, zapravo snose veoma veliku odgovornost u pogledu afirmacije i želje da se život na tim područjima pospeši. Recimo, mi smo proteklih decenija, možemo slobodno reći imali niz obećanja u pogledu afirmacije Pešteri, posebno onog dela koji se nalazi na teritoriji tutinske opštine uz obećanje nekih industrijskih zona i različitih drugih projekata od kojih nažalost ni do dan danas ničega nema. Dakle, imamo vlast koja konstantno 30 godina guši taj prostor. Kada se pojave potencijalni investitori iz dijaspore ili prosto ljudi koji žele ulagati, oni nastoje da na svaki način osujete njihove namere i na taj način blokiraju razvoj.\nSa druge strane, deo Pešteri koji se nalazi na teritoriji sjeničke opštine, recimo u poslednjih nešto više od godinu dana, pokazuje kada imate lokalnu vlast, koja je domaćinski orjentisana, koja vodi računa o resursima i mogućnostima i koja pored svih kredita i zaduženja iz prethodnog perioda, nastoji da omogući građanima i stanovnicima same opštine, da iscrpi svaki mogući resurs, onda odmah vidite napredak u tom segmentu.\nKonkretno je pre nekoliko dana ispred opštine Sjenice potpisan sporazum sa Ministarstvom o selu u pogledu podrške zadrugama kao efikasnom i korisnom načinu organizovanja poljoprivrednih proizvođača, osim toga budžetom predviđena sredstva za izgradnju i rekonstrukciju osnovnih škola u Sjenici, pokazatelj su da ukoliko ljudi koji nose važne funkcije na nivou lokalnih samouprava idu sa zahtevima prema republičkim organima, može se ostvariti i te kakav rezultat.\nDalje bih se osvrnula na pitanje izmene i dopuna Zakona o porezima na upotrebu držanje i nošenje dobara. Ovo je izuzetno važno zakonsko rešenje i čini mi se da su efekti u javnosti upravo veoma pozitivni i proizilaze iz proste činjenice što će ovim zakonskim rešenjem biti smanjen porez na korišćenje motornih vozila, konkretno putničkih vozila i što će veoma značajno biti prilikom registracije vozila gde se po osnovu starosti i kubikaže motora umanjuje znatno porez za starija vozila i za vozila koja imaju jaču kubikažu.\nOvim rešenjem se predlaže smanjenje poreza na automobile, zapremine motora preko dve hiljade kubika, što je potpuno opravdano i predstavlja veoma dobro rešenje. Trenutno poresko opterećenje recimo, eksponencijalno raste kada zapremina motora ide preko dve hiljade kubika što nema svoje opravdanje, jer vozila novije proizvodnje vrlo često postižu uz manju kubikažu jaču snagu motora, što znači da je i sa tehnološkog aspekta ovo pređašnje rešenje donekle bilo prevaziđeno i novo će svakako dati i pokazati konkretne rezultate.\nOno što bi se moglo kao neki vid, da kažemo, sugestije u pogledu donošenja ovog zakona spomenuti jeste sledeća stvar, da vozila od dve hiljade, do dve hiljade i petsto kubika možda bi trebalo o tome razmisliti u nekim narednim zakonskim rešenjima, da ne bi trebalo eksponencijalno oporezivati, jer vrednost tih vozila nije mnogo veća u odnosu na vozila od 1600 do 2000 kubika. Možda bi se u to smeru moglo razmisliti, pa umesto pet puta da bude uvećanje, da negde kompromisno možda bude tri puta.\nSledeće zakonsko rešenje na koje ću se osvrnuti jeste Zakon o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenim u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave. Dakle, ovo je svakako u pogledu strategije reforme javne uprave u Republici Srbiji koja treba da doprinese poboljšanju pravnog i organizacionog okvira, odnosno kapaciteta i službenika.\nVidimo, dakle, da se sada samo težište spušta na zaposlenima u jedinicama lokalne samouprave, što je veoma važno, i da se uvodi novi okvir kompetencija.\nDakle, nadamo se da će ovo zakonsko rešenje, ukoliko se u potpunosti implementira, uticati na to da se sam okvir kompetencija ispoštuje prilikom primanja zaposlenja i generalno praćenje samih državnih službenika od samog početka zasnivanja radnog odnosa, pa do kraja angažmana na određenom nivou.\nNadamo se da će se smanjiti zloupotrebe u pogledu partijskog zapošljavanja i nekih sitnih interesa kojih na lokalu vrlo često imamo, a na štetu kvaliteta, efikasnosti rada lokalne samouprave.\nOno što bih želela istaknuti i što je zapravo uopšte poznato, zakonska i ustavna obaveza jeste, a ovde se decidno u članu 19. ističe da pri zapošljavanju mora se voditi računa o tome da nacionalni sastav, zastupljenost polova i broj osoba sa invaliditetom među zaposlenima mora održavati u najvećoj meri strukturu stanovništva. Dakle, apel prema lokalnim samoupravama i prema državnim organima, institucijama na nivou lokalnih samouprava da se ispoštuje nacionalna struktura u sredinama gde je mešovit sastav.\nU pogledu Zakona o budžetskoj inspekciji bih želela nešto reći kao novom zakonskom rešenju. Dakle, čuli smo od ministra da zapravo ovo podrazumeva centralizaciju budžetske inspekcija. Ovo će svakako značiti adekvatniju i bolju kontrolu u pogledu efikasnijeg trošenja i korišćenja javnih sredstava, dobara ove zemlje kroz adekvatniju kontrolu, gde se neće prepuštati kontrola samo inspektorima na lokalnom nivou, već će se svakako centralizovati i odgovaraće višim instancama i svakako da će se tu smanjiti prostor za zloupotrebe.\nSa tog aspekta pitanje i implikacija ovih zakona na život građana će biti vidljiv, a i u pozitivnom smeru svakako okarakterisana i želela bih na kraju istaći da će u danu za glasanje poslanici poslaničkog kluba Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke podržati ova zakonska rešenja.\nReč ima ovlašćena predstavnica poslaničke grupe SDPS narodna poslanica Sanja Jefić Branković.\nUvaženi ministre sa saradnicima, pred nama se danas nalazi set predloga zakona, odnosno izmene i dopuna zakona koji prate budžet za 2020. godinu, što ste malopre i obrazložili i ja ću se samo ukratko osvrnuti na Zakon o budžetu za 2022. godinu koji smo juče usvojili i koji je pre svega razvojni, jer je u uslovima oporavka privrede od posledica izazvanih pandemijom i te kako bilo teško planirati jedan ovakav budžet, razvojni budžet, a koji će istovremeno podmiriti sve potrebe našeg društva.\nNaime, budžetom za narednu godinu predviđen je rast BDP-a od 4,5%, a vrlo je izvesno da će on biti i veći. Osim toga, penzije će biti veće za 5,5%, a minimalna zarada je povećana za čak 9,4%.\nSložićete se sa mnom da su rizici za ostvarivanje ovakvih projekcija budžeta i dalje veliki i neizvesnost oko budućeg toka pandemije je ujedno i najveći rizik po projekciju rasta koji imamo u budžetu.\nMeđutim, to naravno ne znači da je projekcija nerealna, nego nas navodi na to da mi moramo da nastavimo život dalje, da planiramo svoje prihode i svoje rashode u skladu sa brojnim parametrima koje imamo na raspolaganju, a sve u skladu sa fiskalnom politikom države koja je do sada dala odlične rezultate.\nŠto se Zakona o budžetskom sistemu tiče, fiskalna politika koju vodi naša država u proteklih nekoliko godina omogućila je prostor za povećanje plata i zarada, ali i kapitalnih investicija kao osnovnom preduslovu razvoja privrede i uopšte životnog standarda stanovništva.\nJa ću pomenuti i to da je na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje trenutno 482.000 osoba, što je najmanji broj nezaposlenih u poslednje dve decenije i u ukupnom iznosu rashoda države na plate i penzije ide čak 40%, što ni malo nije zanemarljivo. Ali, uprkos svemu tome, kretanja na tržištu radne snage, kako u privatnom, tako i u javnom sektoru, omogućila su planiranje rasta plata u 2022. godini kod korisnika budžetskih sredstava u iznosu od preko 7%.\nJa imam potrebu da pomenem i to da ovim izmenama, odnosno ovim planiranjem nisu obuhvaćena javna komunalna preduzeća koja su osnovna od strane jedinice lokalnih samouprava. Naime, u velikom broju javna komunalna preduzeća i pre primene Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, zarade su bile znatno niže od prosečnih, pa je njihovo zamrzavanje na nivou iz 2014. godine samo dodatno ubrzalo već prisutan trend opadanja standarda zaposlenih u komunalnoj privredi.\nNaravno, u međuvremenu je došlo do rasta minimalne zarade koju su javna komunalna preduzeća morala da primenjuju time što su iz sopstvenih sredstava dopunjavala do iznosa Zakonom predviđene, odnosno propisane minimalne zarade i dejstvo jednog ovakvog zakona trajalo je punih pet godina i ozbiljno je poremetilo ukupno poslovanje ovih preduzeća.\nOsim toga, obavljanje komunalnih delatnosti ugroženo je i zbog toga što sve češće imamo slučajeve odlaska radnika pojedinih specifičnih struka. Mislim na vozače, na rukovaoce određenim mašinama, na majstore različitih profila i oni trajno odlaze iz komunalnog preduzeća i sve ovo kumulativno dovelo je do osipanja kadrova sa jedne strane, što u kombinaciji sa ograničenom masom za zarade koju kroz program poslovanja odobrava osnivač, situaciju čini još nepovoljnijom.\nJa ću vas podsetiti i na to da je 2014. godine, kada je počela primena malopre pomenutog zakona, minimalna zarada iznosila svega 18.400 dinara. Danas, nakon sedam godina, planirano je da minimalna zarada za 2022. godinu iznosi duplo više, a to je 35.000 dinara i to je za svaku pohvalu, ali lično mislim da je sada vreme da se država posveti problemu koji imaju javna komunalna preduzeća i komunalni sektor kako bi im omogućila razvoj u narednom periodu.\nJa ću samo pomenuti i to da je jedna anketa koja je sprovedena među članicama KOMDEL-a kao udruženje koje okuplja javna komunalna preduzeća na nivou Srbije, na uzorku od 48 preduzeća pokazalo da sa postojećom minimalnom zaradom od 183,93 dinara po radnom satu, čak dve trećine komunalnih preduzeća mora da dopunjuje iznos koji uplaćuje zaposlenima kako bi se ostvarila minimalna zarada i ovo je ogroman teret i za lokalne samouprave, ali i za javna komunalna preduzeća.\nJa moram da kažem i to da ona jesu osnovana radi obavljanja poslova od opšteg interesa i od njihovog rada u direktnoj meri zavisi i kvalitet života u toj sredini i koliko god se gradovi i opštine trudili da uspostave ravnotežu, usled ograničenih sredstava opredeljenih lokalnim budžetom, ali i usled neusaglašenosti zakonskih propisa ili, prosto, nemogućnosti da se ti propisi sprovedu a da ne izazovu neke ozbiljnije poremećaje u poslovanju, oni sami ne mogu da pronađu balans. Zašto? Zato što se masa za zarade planira programom poslovanja na osnovu realizacije planiranog izvršenja usluga, a da bi se ta masa povećala, moraju se povećati i cene usluga koje komunalna preduzeća pružaju, što u krajnjem slučaju podrazumeva povećanje izdataka građana.\nSložićete se sa mnom da to nije rešenje problema i da teret ne treba prevaliti na građane i upravo i uz tog razloga moramo usaglasiti propise i moramo se ozbiljno pozabaviti jednim ovakvim problemom u narednom periodu. Zato i apelujem na ministarstvo da sada, kada finansije to dozvoljavaju, kada imamo stabilizovane finansije i kada je javni sektor godinama unazad sagledavan u oblasti rasta zarada, mislim da je došlo vreme da taj rast prate i javno komunalna preduzeća.\nDa se vratim na ostale zakone koje imamo na dnevnom redu. Pre svega, Zakon o porezu na dohodak građana koji donosi značajne izmene, pre svega one koje se odnose na rad poslodavaca, odnosno na olakšanje rada poslodavaca kroz povećanje neoporezivog iznosa zarade sa sadašnjih 18.300 dinara na 19.300 dinara mesečno, što znači da se smanjuje i osnovica poreza na zaradu, pa samim tim i iznos poreza po tom osnovu. Dakle, istovremeno se smanjuje i stopa doprinosa PIO na teret poslodavca za 0,5%, odnosno sa sadašnjih 11,5 na 11.\nNa taj način obezbeđuje se manje fiskalno opterećenje prihoda koje fizička lica ostvare po osnovu rada, kao i smanjenje troškova poslovanja za poslodavce.\nOve izmene zakona svakako će doprineti borbi protiv sive ekonomije i njima je, osim predloženog povećanja neoporezivog iznosa zarade, planiran i niz nekih drugih izmena sa ciljem stimulisanja zapošljavanja kroz uvođenje nekih novih poreskih olakšica za zapošljavanje određenih kategorija.\nŠto se tiče izmena Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, a o tome smo dosta govorili. On donosi jednu važnu, dugo očekivanu izmenu, koja je obradovala brojne korisnike motornih vozila. Ovim izmenama vlasnicima vozila starijih od pet do 20 godina iznad 2.000 kubika biće omogućeno da plaćaju niži porez prilikom registracije vozila, a umanjenje za veću kubikažu idu dalje prema grupama starosti, pa tako od pet do osam godina umanjenje poreza će biti 25% umesto sadašnjih 15%, zatim, za vozila od osam do 10 godina starosti umanjenje ide na čak 40% umesto sadašnjih 25%, dok u grupi najstarijih od 10 do 20 godina umanjenje će biti čak 65%, umesto dosadašnjih 45%.\nUkoliko bi se to primenilo na ovogodišnje iznose, vlasnici četvorotočkaša najveće kubikaže platili bi nešto više od 60.000 dinara manje, odnosno 85.000 umesto nerealnih sada planiranih 146.000, što znači da od 1. januara 2022. godine, porez koji se plaća prilikom registracije neće se više obračunavati na osnovu kubikaže, već na osnovu godine proizvodnje i ovo je najbolji primer primene principa oporezivanja srazmerno ekonomskoj moći obveznika.\nŠto se uporednog prava tiče, odnosno država u okruženju, ovaj problem je različito rešen u tim zemljama. U zavisnosti od zemlje, u obzir se uzimaju ili radna zapremina ili snaga motora, u nekim slučajevima čak visina poreza zavisi od težine i dimenzija automobila. Takođe, sve važniji faktor u određivanju ove visine jeste i emisija ugljendioksida, pa se u nekim državama oporezivanje već dugo vrši samo na osnovu ove emisije, što će verovatno i nas u nekom budućem periodu i čekati onda kada se steknu uslovi za to.\nSledeći je Zakon o budžetskoj inspekciji. Iako su Zakonom o inspekcijskom nadzoru i Zakonom o opštem upravnom postupku u značajnoj meri uređena procesna pitanja koja su bitna za obavljanje poslova budžetske inspekcije, sama sadržina granice i ovlašćenja u vršenju inspekcijskog nadzora u poslovima budžetske inspekcije neophodno je urediti novim zakonom. I analizom kapaciteta budžetske inspekcije unutar gradskih, odnosno opštinskih uprava i jedinica lokalne samouprave, utvrđeno je da je tokom 2018. godine bilo 87, odnosno 2019. godine 81, da bi 2020. godine bilo 83 angažovanih budžetskih inspektora, dok je na republičkom nivou taj broj samo 17, što ukazuje na jasan trend opadanja broja budžetskih inspektora, a to se posredno odražava i na broj obavljenih inspekcija, ali i na kvalitet rada, jer je prosto nemoguće da sa smanjenim kapacitetima, na način na koji je ona danas organizovana, kvalitet rada bude na nekom zavidnom nivou. Iz tog razloga su izmene, odnosno donošenje ovog novog zakona u potpunosti je opravdano.\nTo znači da ovaj zakon omogućava centralizaciju budžetske inspekcije koja ima za cilj da poveća ne samo prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru, što je i više nego neophodno ako uzmemo u obzir da je prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru na republičkom nivou u toku 2020. godine bio 4,86, na nivou autonomne pokrajine 3,3, dok je prosečan broj sprovedenih kontrola po inspektoru na nivou jedinica lokalne samouprave bio svega 2,65.\nJoš jedna stvar koju je bilo neophodno izmeniti i koja opravdava donošenje ovog zakona jeste i taj da se njima predviđa da budžetski inspektor može biti samo lice koje ima stečeno visoko obrazovanje iz naučne oblasti ekonomske ili pravne nauke u trajanju od najmanje četiri godine, što znači da će poslove budžetskog inspektora ubuduće moći da obavljaju samo ona lica koja imaju uskostručno obrazovanje neophodno za obavljanje ovog jednog specifičnog inspekcijskog nadzora.\nOvaj zakon dalje uređuje i postupak prinudne naplate rešenja budžetskog inspektora, pri čemu se pravi jasna razlika u nadležnostima za izvršenje naloga za prinudnu naplatu u zavisnosti od toga da li je nadzirani subjekat uključen u konsolidovani račun Trezora ili ne. Predložena je, takođe, odložena primena ovog zakona od 1. januara 2023. godine, kako bi se do tada donela podzakonska akta za njegovo sprovođenje, a i kako bi se sprovela centralizacija budžetske inspekcije, za šta svakako treba vremena.\nSledeći zakon jeste Carinski zakon, koji trenutno važi, iz 2018. godine. On je u velikoj meri usaglašen sa Carinskim zakonom EU. Međutim, otvaranjem pregovaračkog Poglavlja 29, koje se odnosi na Carinsku uniju, došlo je do izmena Carinskog zakona u EU, pa se samim tim javila potreba za usaglašavanjem našeg zakona sa njime.\nPredloženim izmenama pojednostavljuje se sam administrativni postupak, i to tako što se umesto dosadašnjeg roka za odlučivanje carinskog organa po zahtevu za zaštitu prava intelektualne svojine od 120 dana smanjuje na 30, koji je određen Zakonom o opštem upravnom postupku. To će nesumnjivo dati jedan pozitivan efekat na privredu, u smislu kraćeg roka za odlučivanje po podnetom zahtevu.\nZa kraj imam izmenu i dopunu Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, kojim se uvodi upravljanje ljudskim resursima koje je zasnovano na kompetencijama sa ciljem jačanja kapaciteta pokrajinske i lokalne uprave.\nOsnovu za izmenu ovog zakona čini okvir kompetencije zaposlenih u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, na čijoj se izradi radi još od 2019. godine.\nStrategija reforme javne uprave prepoznala je potrebu unapređenja kadrovskog planiranja i administrativnih kapaciteta uprave kao nosioca reformi javne uprave uopšte. Niz rasprava koja je održana na temu nacrta izmena i dopuna Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave imao je veliki značaj. U tom smislu, odražava se na celokupni sistem i funkcionisanje pokrajinske i lokalne samouprave.\nJavna uprava se nalazi u procesu digitalizacije i uvođenja programa E-uprave u organe i institucije i pokrajine, ali i jedinica lokalnih samouprava, tako da uvođenje jednog ovakvog programa elektronske uprave ne predstavlja samo unutrašnju kadrovsku reorganizaciju, već predstavlja jedan segment koji će omogućiti bolju funkcionalnost, ali i efikasnost u radu organa i službi.\nBudžet kao razvojni dokument koji je naša politička partija i poslanička grupa podržala, kao i prateći zakoni o kojima danas razgovaramo, u potpunosti su u skladu sa programom SDPS. Zato ćemo mi u danu za glasanje podržati sve danas predložene zakone. Zahvaljujem.\nReč ima zamenik predsednika poslaničke grupe JS narodni poslanik Života Starčević.\nUvažena predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, danas raspravljamo o setu zakona koji se tiču ekonomske politike naše zemlje. Juče smo izglasali Zakon o budžetu za 2022. godinu i nekako, logičan sled događaja jeste da danas raspravljamo i o ovom setu ekonomskih zakona koji će ispratiti i usmeriti pravac ekonomske politike naše zemlje u skladu sa onim što smo doneli juče Zakonom o budžetu.\nOno što bih odmah na početku hteo da kažem i istaknem i ono što je nama iz JS jako važno jeste da je u našoj ekonomskoj politici konačno uveden red.\nNaime, budžet u parlamentu se dostavlja na vreme i u zakonskom roku. Budžet se projektuje realno, konzervativno, kako po pitanju prihoda, tako i po pitanju rashoda.\nJoš je škotski ekonomista filozof i jedan od pionira političke ekonomije Adam Smit rekao da jedini dobar proračun jeste uravnotežen proračun. U tom smislu i tom nekom maksimom se očigledno vodilo i kod projektovanja ovogodišnjeg budžeta. Da je to tako, govori nam čak i činjenica da dok se svuda u svetu povećava udeo javnog duga u BDP-u, mi i ove godine planiramo smanjenje udela javnog duga u BDP-u sa očekivanih 58,2%, koliko treba da bude na kraju ove godine, na 55,5%, koliko planiramo da bude udeo javnog duga na nivou centralne države do kraja naredne godine.\nOvo praktično predstavlja kontinuitet ekonomske politike koja se vodi od 2012. godine, politike kontinuiranog i konstantnog smanjenja javnog duga. To je odgovorna ekonomska politika, zahvaljujući kojoj smo mi kao država imali prostor da i u vreme pandemije korona virusa sačuvamo našu ekonomiju, izgradimo neophodne bolnice, nabavimo dovoljno vakcina i medicinskih sredstava i pružimo neophodnu finansijsku pomoć, kako privredi, tako i stanovništvu.\nDa nije takve politike bilo, mi ne bismo mogli da u prethodnom periodu, u periodu pandemije korona virusa, sprovedemo tri paketa finansijske pomoći koji imaju vrednost više od osam milijardi evra. To svakako ne bi bili u stanju da uradimo da u godinama pre pandemije nije se vodila odgovorna ekonomska politika, politika štednje i smanjivanje javnog duga.\nČak i po mišljenju Fiskalnog saveta o jučerašnjem Zakonu o budžetu, koji je izneo Pavle Petrović, budžet Srbije za 2022. godinu je, kako kažu, oprezno planiran i deficit od 3% BDP, odnosno 1,7 milijardi evra, lako će se ostvariti i da Fisklani savet procenjuje da će deficit verovatno biti i manji od 2%.\nOno što je budžet projektovao, odnosno na čemu je projektovan jeste na proceni rasta naše privrede za sledeću godinu od 4,5% i to je takođe jedna konzervativna procena i po svoj prilici, ukoliko ne bude nepredviđenih okolnosti u svetu, u okruženju, ja sam siguran da će ta stopa rasta od 4,5% biti prevaziđena i u narednoj godini.\nSrbija je pokazala svoju žilavost i snagu i možemo biti ponosni na činjenicu da ćemo ovu godinu, godinu pandemije korona virusa, završiti sa ekonomskim rastom od preko 7% što je najverovatnije najveća stopa rasta u Evropi ili će biti jedna od najvećih.\nTaj budžet koji smo doneli juče garantuje dve stvari. Sa jedne strane povećanje životnog standarda građana Republike Srbije, a sa druge strane snaženje privrednih aktivnosti naše države.\nPlodove te odgovorne ekonomske politike građani ubiru sada i država konstantno radi na povećanju životnog standarda stanovništva. Srbija je sa 330 evra, koliko je iznosila prosečna plata 2012. godine, kada smo bili tek na četvrtom mestu u regionu, dospela na oko 600 evra koliko će 610, kako je rečeno, biti početkom 2022. godine.\nOd 1. januara 2022. godine predviđa se povećanje penzija od 5,5% shodno švajcarskoj formuli koju primenjujemo, a dodatno u februaru predviđena je isplata od 20.000 dinara penzionerima, plus onih 20 evra koje će se u januaru isplatiti i to je povećanje mase penzija za 11,2% u odnosu na ovu godinu.\nNaravno, biće i povećanjae plata u javnom sektoru u proseku za 7,3% i to za one koji su zaposleni u vojsci, zdravstvu i socijalnim službama od 8%, za sve ostale u javnoj upravi od oko 7% što daje povećanje prosečnog ili prosek od 7,3%.\nOd 1. januara raste i minimalna plata, minimalna zarada, za 9,4% i iznosiće nešto više od 35.000 dinara. Nastavlja se rasterećenje zarada i sve ovo u skladu sa osnovnim ekonomskim načelom za koje se zalažemo i mi iz JS, a to je da budžet pre svega troše građani.\nPorezom na dohodak građana, Zakonom o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, mi ovde rasterećujemo dodatno privredu i olakšavamo poslovanje privrednim subjektima, jer neoporezivi deo povećavamo sa 18.300 dinara na 19.300 dinara. Takođe, doprinos na teret poslodavca kada je PIO fond u pitanju smanjuje se 0,5%, odnosno sa 11,5 na 11%.\nIma tu i drugih olakšica kojima se poslodavci oslobađaju za 70% obračunatog i obustavljenog poreza za zarade za novozaposlena lica, kao i 70% oslobađanja poreza za lica koja su zaposlena na poslovima razvoja i istraživanja. Prosto su sve te olakšice koje jesu podsticaj države snaženju privrednog razvoja onom drugom cilju o kome sam pričao maločas i koji sam naveo maločas.\nNaravno, ono što je jako važno jeste da sledeće godine na nivou opšte države planira se 485 milijardi dinara kapitalnih investicija, što je 7,3% BDP. Kada se dodaju privatne i sve ostale investicije koje se očekuju, dolazi se na nivo od 25,4% što je više od iznosa u ovoj godini, ali ono što je još važnije, više je od iznosa 2019. godine, one godine kada nije postojao i nije započeta pandemija korona virusa. Znači, više nego i u vremenu pre Kovida.\nPolitika države je naravno usmerena ka zapošljavanju građevinske industrije, koja je pokazala dobar rezultat i Srbija u ovom trenutku gradi sedam auto-puteva i brzih saobraćajnica, počela je pre neki dan i izgradnja metroa u Beogradu. U budžetu za narednu godinu postoji novac i za završetak radova na novoj fabrici za proizvodnju vakcina, za izgradnju radova za Nacionalni stadion, završetak Kliničkog centra Srbije u Beogradu i izgradnju mnogih bolnica i škola itd. Ono što je meni kao poslaniku iz Jagodine jako bitno, jeste to da je nedavno pri poseti predsednika Srbije Jagodini dogovorena izgradnja nove opšte bolnice u Jagodini i to je nešto zbog čega su građani Jagodine jako zadovoljni.\nOno što za vreme bivše vlasti nije bila praksa, a što je dobra praksa i koju ste vi, gospodine ministre, uveli i to je, čini mi se, rekao i juče moj kolega narodni poslanik, Vojislav Vujić, i to je sada pravilo jeste da se završni račun donosi u zakonitom roku, da se redovno usvaja u Skupštini Republike Srbije, To je praksa koja čini ekonomsku politiku naše države, Vlade Republike Srbije i svih nas, čini je transparentnom, čini je proverljivom, podložnom kontroli.\nEvo i danas imamo priliku da zapravo raspravljamo o završnom računu za 2000. godinu i to kritičari današnje vlasti za vreme svoje vladavine nikada nisu radili. Ja ih sada pitam – zašto to nisu radili kada su oni bili na vlasti? Zašto ti kritičari današnje vlasti nisu podnosili redovno završni račun Narodnoj skupštini Republike Srbije? Da li je to dokaz njihove ne transparentnosti i da li je možda to razlog čak toga što su sa vlasti otišli bogatiji za mnogo novca? Novca koji, evo bavimo se godinu dana, pojedini drže na računima u inostranstvu i mi se time ovde godinu dana i više bavimo i tražimo odgovore na pitanja otkud ti novci.\nSvi ovi zakoni o kojima danas raspravljamo tiču se ekonomske politike naše zemlje, rekao sam. Srbija zadnjih godina vodi veoma ambicioznu ekonomsku politiku, politiku brojnih, rekao bih, kapitalnih infrastrukturnih projekata, od auto-puteva i pruga, do metroa, „Beograda na vodi“ i drugih projekata. Kako Srbija iz dana u dan, iz godine u godinu sprovodi u delo te kapitalne projekte, tako šačica ljudi, ali ekonomski i medijski moćnih ljudi, pokušava da omalovaži i diskredituje takve ambiciozne projekte.\nMark Tven je rekao – izbegavajte one koji omalovažavaju vaše ambicije. To rade samo mali ljudi, dok veliki ljudi u vama pobuđuju osećaj da i vi možete postati veliki. Znači, ona šačica ljudi koja je pre dva dana protestvovala, nekih 100-150 ljudi, koliko je bilo na Makišu, protestvovalo je za otpočinjanje radova na metrou, jesu upravo ti mali ljudi o kojima Mark Tven priča.\nNa primer, čitam u medijima da je Sanda Rašković Ivić povodom protesta rekla, pazite: „Iskra je zapaljena današnjim protestom i nadam se da će se ljudi osvestiti. Još nije kasno jer je tek počelo kopanje Depoa za metro i ima vremena da se taj projekat zaustavi“. Tipično za male ljude, ogromnog ega i nepremostive sujete. Obično takvi ljudi od sopstvenog ega ne vide dalje od nosa. Zaslepljeni sopstvenom sujetom i zlobom nisu ni svesni realnosti niti su sposobni da vide šta je pravi put.\nTakvi su bili i oni koji su protestvovali i na „Beogradu na vodi“, koji danas šetaju Savskom promenadom i oni koji sada traže vezu da bi kupili stambeni prostor u tom istom „Beogradu na vodi“ protiv koga su tako snažno bili.\nPoručujem upravo tim ljudima, tim malim ljudima i još sitnijim dušama, da razvoj Srbije više niko ne može da zaustavi i spreči, jer su građani Srbije shvatili da je Mark Tven u pravu i da takve male ljude treba izbegavati u najširem mogućem krugu.\nZakonom o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu definiše se povećanje plata kod korisnika budžetskih sredstava i ja sam rekao da je to kada je u pitanju javni sektor negde u proseku 7,3%, 8% za vojsku, zdravstvo, socijalne službe itd. a ostali javni sektor 7%.\nMi iz JS podržavamo činjenicu da građani Srbije, bilo da su radnici, bilo da su penzioneri, unapred znaju kolika će im plata biti, kolika će im penzija biti, koliko će im i kada biti povećane penzije i plate i tako mogu da planiraju svoj život.\nTo je veliki rezultat ove vlasti, verujte, veliki rezultat ove vlasti, jer daje sigurnost ljudima, daje im mogućnost da planiraju i to je veoma važno i to mi iz JS snažno podržavamo.\nKada je u pitanju Zakon o porezima na imovinu, odnosno način utvrđivanja poreza na prenos apsolutnih prava na upotrebljavanim motornim vozilima, treba reći da je prvi proizvođač serijskih automobila Henri Ford kada su ga pitali svojevremeno koji je automobil najbolji, očekivali da će reći Ford model „T“ ili kako su ga Tin Lizi, to je prvi taj automobil koji je serijski proizvođen na traci, pomislili su da će reći da je taj, ali ne, on je odgovorio – najbolji automobil je novi automobil.\nI idealna situacija zaista bi bila da svi mi možemo da vozimo nove automobile. Naravno da to nije situacija ne samo u Srbiji nego i u EU. Naime, prosečna starost automobila u zemljama EU je 10,8 godina, ali ima i država EU kao što je Rumunija i neke druge čiji su otprilike automobili prosečne starosti kao što je prosečna starost automobila u Srbiji, negde oko 17 godina.\nTo je naša realnost i JS snažno podržava ovaj zakon jer on negde pravi balans između finansijskih mogućnosti naših građana sa jedne strane i bezbednosti u saobraćaju sa druge strane, jer su i finansijske mogućnosti naših građana i bezbednost saobraćaja jako važna pitanja.\nMogli smo čuti podatke maločas i ja bih rado da ih ponovim ovde, a to je rekao ministar Nedimović, da se za automobile kubikaza od dve do dve i po hiljade kubika smanjuje porez za 14 hiljada dinara, da se za automobile od dve i po hiljade do tri hiljade kubika porez smanjuje za čak 29 hiljada dinara, a da se za automobile preko tri hiljade kubika porez smanjuje za skoro 500 evra. To je veliko olakšanje za naše građane i za budžet građana Republike Srbije i to je razlog zašto ćemo i ovaj zakon podržati.\nNaime, tu se sukcesivno i stepenasto smanjuje porez za automobile starosti od pet do 20 godina. Za ona vozila starija od 20 godina nema nikakvih promena jer se i sada već plaća 20% od propisanog iznosa poreza, tako da dodatno umanjenje poreza na ove automobile bi možda moglo da podstakne i uvoz baš tih najstarijih modela, što nam naravno nije interes pre svega iz razloga bezbednosti u saobraćaju.\nŠto se tiče zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona ovde je najvažnija promena po nama iz JS skraćenje roka postupanja po zahtevima za zaštitu prava intelektualne svojine sa 120 dana na upodobljavanje sa Zakonom o opštem upravnom postupku gde se taj rok skraćuje na 30 dana i to je jako važno za privredu i negde kao, ponavljam, poslanik koji dolazi iz Jagodine, gde imamo dosta stranih investitora, ali i domaćih privrednika, negde nam je uvek kao jedan od problema stavljeno do znanja u razgovorima, od tih stranih investitora i naših domaćih privrednika upravo taj komplikovan, dugačak, složen carinski postupak i postupak ocarinjenja inputa i autputa i negde je, kako bih rekao, skraćenje tih postupaka, povećanje efikasnosti carinjenja vrlo važna stvar kada je u pitanju podsticaj za razvoj privrede i negde je i to jedan od faktora koji privlači, verujte mi, strane ulagače, strane investitore da dođu u Srbiju. Ako imamo i tu proceduru efikasnu, to je jedan faktor više za još više stranih investicija i za još veći i snažniji privredni razvoj.\nKada govorimo o Zakonu o budžetskoj inspekciji, kao što je prethodni govornik, naša koleginica Sanja rekla, tu se definiše centralizacija budžetske inspekcije, tu se određuje da budžetski inspektor može biti ekonomista ili pravnik sa minimum četiri godine fakulteta, odnosno obrazovanja iz naučne oblasti ekonomske ili pravne nauke u trajanju od najmanje četiri godine i to će omogućiti da poslovi budžetske inspekcije obavljaju lica koja imaju usko stručno obrazovanje koje je neophodno za obavljanje ovog specifičnog posla.\nNaravno, tu se uređuju i postupci prinudne naplate, rešenja budžetskih inspektora da Uprava za Trezor sprovodi tu prinudnu naplatu kod budžetskih korisnika itd.\nOno što bih ja rekao jeste, i da prvi put pomenem danas, jer sam maločas slušao i izlaganje predsednika Republike, Aleksandra Vučića, i mi iz JS, jedan od naših najvažnijih programskih načela jeste borba protiv bele kuge, borba za povećanje prirodnog priraštaja, povećanje nataliteta, i predsednik je pre jedno 40 minuta ili možda sat vremena objavio da će država za svako prvorođeno dete davati 300 hiljada dinara, da će porodilje imati i povlastice priliko studiranja i mnogih drugih situacija i mi iz JS kao ljudi koji se godinama bore i propagiraju da je jedan od najvažnijih državnih problema i borba protiv bele kuge pozdravljamo taj čin. Mi smo recimo u našim lokalnim programima u Jagodini imali i imamo slične akcije i mislim da svi zajedno, počev od države preko autonomnih pokrajina do lokalnih samouprava treba da učinimo sve kako bismo poboljšali prirodni priraštaj naše države i kako bismo se izborili sa jednom od najvećih pošasti u našem društvu, a to je borba protiv bele kuge.\nKao što je juče predsednik JS Dragan Marković Palma rekao – budžet Republike Srbije donosi optimizam i ovi zakoni koji ga prate i iz tog razloga Poslanička grupa JS će u danu za glasanje podržati i ovaj set pratećih zakona. Hvala.\nReč ima ovlašćeni predstavnik Poslaničke grupe SPS, narodni poslanik Dejan Radenković.\nUvaženi ministre, kolege i koleginice narodni poslanici, ako bih ove izmene i dopune zakona koje su objedinjene u tački 2. koje se odnose na planiranje i izvršenje budžeta u 2022. godini opisao na najkraći mogući način, istakao bih dve ključne stvari.\nPrva ključna stvar je da smo sistem javnih finansija gradili godinama. Upravo u vreme ogromnog spoljnog šoka, kojem ni na koji način nismo doprineli, ali kojem smo se uspešno prilagodili, sistem javnih finansija je pokazao stabilnost i kredibilnost, posle dugo godina, samo oni koji to neće da vide ili neće da priznaju i negiraju postignute rezultate.\nSrpskim javnim finansijama veruju građani Srbije, što je najvažnije. Međutim, kao retko kada percepcija je gotovo identična percepciji u inostranstvu. Srbija je od gotovo svih relevantnih organizacija u svetu koje se bave javnim finansijama ocenjena na nedvosmislen način kao pouzdana i sve sigurnija zemlja.\nAko sam svojevremeno ja lično u ime poslaničke grupe SPS nešto govorio, to je da za uspeh jedne politike treba znati šta tačno želite, koliko vremena za to treba, da neke stvari ne mogu da budu urađene brzo, kao i da za druge ne treba mnogo vremena nego i volje.\nDanas je zadovoljstvo raspravljati o budžetu i izmenama i dopunama zakona koje prate Predlog zakona o budžetu, jer je teško imati raspravu koja je iole smislena, a da to nije rasprava o tome kako da dobra situacija bude još bolja, kao i šta su izazovi koji nas čekaju u dugom vremenskom periodu, a ne izazovi koji nam stoje okačeni o leđa i ne daju nam da se pokrenemo.\nDruga ključna stvar i tačka koju moram da istaknem je da su sređene javne finansije otporne na šokove spolja, a za rezultat imaju da Predlog budžeta za 2022. godinu prate fine izmene sistemskih zakona, gde se konačno bavimo podešavanjima istih, a ne radikalnim promenama gašenjem požara, rešavanjem višegodišnjih nečinjenja, plaćanjem tuđih računa.\nProšlo je vreme kada smo budžet donosili i uz budžet donosili suštinske i duboke izmene sistemskih zakona, ne bismo li krpili sistem koji curi na sve strane, koji je rasturen i koji svaki čas može da završi u kolapsu.\nAko nekoga sa dugim parlamentarnim stažom nešto raduje, to je što parlament Srbije uz sve obaveze brzine koje su posledica evropskih integracija, kao i dinamičnih međunarodnih aktivnosti Srbije, jeste postepen prelazak na fokus kvaliteta i razumne brzine.\nUređene demokratije sa uređenom tržišnom privredom se ne diče brzinom parlamenta, one se diču sporošću, kvalitetom zakona i pažljivim analiziranjem svakog slova. Sistemi postoje samo ako su dinamični, ali osnovno pitanje jeste i stepen dinamičnosti.\nKako su krize koje smo sami izazivali u Srbiji naša prošlost koja se neće ponoviti, a kako je malo verovatno da će se desiti spoljni šok poput Kovida - 19 koji nas je zadesio, idemo ka mirnim vodama, gde se radi ono što je oduvek bila politika SPS - strateško promišljanje na period od najmanje 10 godina, a za neke ključne politike promišljanje treba da se odnosi i do 2050. godine.\nUmesto toga da greške prošlosti određujemo, dominantno je i naše sadašnje aktivnosti, jer danas imamo iskustvo kako da se takve stvari nikada ne ponove, a zakonodavna aktivnost nam je prevashodno pogled u budućnost, na koju ranije nismo dovoljno mislili na ozbiljan i državnički način. Šta su razlozi za ovakav odmeren optimizam?\nIako se tokom rasprave u tački 1. moglo čuti mnogo argumenata koji potkrepljuju ove moje tvrdnje, a i ponešto emocija koje nisu previše bile analitičke, jer i ne mogu biti po svojoj prirodi, ja bih izneo one argumente koji su najbolji pokazatelj stabilnosti Srbije, koja je zemlja socijalne pravde i zemlja gde je domaćinsko upravljanje praksa koja dominira a ne puka poštapalica.\nNakon ogromne intervencije 2020. i 2021. godine i nezapamćenog paketa podrške privredi i građanima, Srbija je i dalje zemlja čiji javni dug zadovoljava standarde Mastrihta, što se ne može reći za veliku većinu zemalja koje su te standarde pisale, ali ih se nisu baš rado pridržavale. Mi smo potpuno iskontrolisali sopstvenu zaduženost u vreme ogromnog izazova. Budžetski deficit koji planiramo u 2022. godini uveliko je manji od očekivane stope rasta BDP, jer ćemo na kraju 2022. godine imati smanjenu zaduženost.\nNekada je zaista tužno slušati kako ljudi koji pretenduju da budu ozbiljni kritičari ne shvataju da je jedino bitno koliki je dug u odnosu na BDP, ili da objasnim rečima iz svakodnevnog života - dug od 1.000 evra je lakše vratiti ako je godišnja plata neke osobe 7.500 evra nego ako je 4.000 evra, a posebno je lakše vratiti dug ako je godišnja kamata 15 evra a ne kamata od 90 evra. To nas dovodi da dalje pričamo o razlozima za optimizam.\nSrbija polako kuca na vrata "a" zemalja, a ovde, kao što mi volimo reći u SPS, samo konstantan rad pomaže.\nVeća prepoznatljivost Srbije kao pouzdane zemlje znači veći rejting i niže kamatne stope koje se plaćaju.\nIako nema mnogo smisla u objašnjavanju bilo kome da je danas bolje ili gore, prosečne plate nam govore da je bolje i da će biti još bolje. Posle godina štednje, došli smo u poziciju da ne moramo da se uzdržavamo od potrošnje više nego što je razumno kada je zemlja stabilna.\nDanas možemo bez problema svi da budemo socijalisti, da pokazujemo da možda naša država potroši i više nego što je delovalo na prvu loptu da može potrošiti, kada vidimo naše bruto plate, naše profite pre oporezivanja, naše takse koje plaćaju, trošarine i PDV. Ali, za razliku od nekih drugih vremena, danas se vidi da se taj novac vraća građanima na duboko smislen i fer način.\nDanas smo u stanju da gradimo infrastrukturu koja po kvalitetu na zaostaje po sličnim u Evropi, da rešavamo ekološka pitanja, da se bavimo natalitetom, socijalnom zaštitom, da penzioneri mogu živeti dostojno, da zaposleni u državnoj upravi mogu sebi da priušte i po neko sitno zadovoljstvo.\nSrbija čiji Ustav mnogo rado pominju, ali ga ne rado čitaju, još manje razumeju je država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, zasnovana na vladavini prava i socijalnoj pravdi, načelima građanske demokratije, ljudskim i manjinskim pravima i slobodama i pripadnosti evropskim principima i vrednostima.\nSocijalna pravda je druga koja je pomenuta u članu 1. a socijalna pravda danas nije jednakost u siromaštvu, nego pravda u raspodeli sve veće novostvorene vrednosti. Ako se vratimo na preambulu, kao i činjenicu da država srpskog naroda, danas smo u stanju da obe odredbe štitimo mnogo jače, jer iza nas ne stoji samo međunarodno pravo, nego i rastuća ekonomska moć i prepoznata spoljna politika.\nMogao bih nastaviti u navođenju dodatnih budžetskih indikatora, ali bih po nešto rekao o izazovima koji će se javiti u srednjem roku. Pre toga, po mom starom dobrom običaju, naveo bih nešto što je bio stav SPS 2016. godine, izrečen baš ovde na ovom mestu, kada se donosio budžet. Citiram: "Država nije trotinet koji se može lako zaustaviti, a potom okrenuti u drugom smeru, bez da se dese ikakve ozbiljne posledice, osim možda malo izlizanog đona. Mi smo uspeli da preokrenemo brod koji je išao u pogrešnom smeru i umesto ka santama leda, on ide u pravcu mirnog i sigurnog mora. Mnogo je lepih očekivanja, imamo uravnotežene finansije i možemo već sada razmišljati o razvojnoj stavki. Otvara se perspektiva smanjenja poreskih stopa i proširenja poreske osnovice. Moći ćemo da gledamo celokupnu sliku iz tog holističkog pristupa i pogleda, imamo i odgovarajuće strategije politike i mere koje su nam u vreme izlaska iz stanja gašenja požara, implementacija, nekada delovale kao daleka i neizvesna budućnost. Takođe, završava se vreme kada smo bili limitirani u podršci ugroženim grupama". To smo pričali 2016. godine.\nNe postoji išta što daje veću snagu od toga kada se jasno vidi da ne lažete građane Srbije i kada im obećavate kule i gradove, nego izvesno, realno bolju budućnost u razumnom roku. Zato ću izneti šta su izazovi u stvaranju jedne potpuno drugačije, dvostruko bolje Srbije, zemlja koja je naučila kako se pobeđuje.\nInfrastruktura je bitna. Istovremeno, moramo izgraditi privredu koja će koristiti tu infrastrukturu. Mi danas gradimo ono što su prethodne generacije propustile, bilo zbog lutanja Srbije u vreme svetskih geostrateških promena, bilo zbog nedostatka kapaciteta i želje da se rešavaju stvari kao što su kanalizacija, vodosnabdevanje, prečišćavanje vode i vazduha i završetak evropskih koridora.\nMi gradimo i novu infrastrukturu koja je plod promišljanja današnjih generacija da bi sačuvali naseljenost u većem delu Srbije i učinili podjednako privlačnim svaki njen deo.\nInfrastruktura je preduslov da se veliki delovi Srbije ne isprazne, ali će ona postati balast ako ne izgradimo privredu koja će je koristiti.\nStoga, moramo još aktivnije činiti sve na uređenju našeg pravnog sistema, da nam stižu sve kvalitetniji investitori, ali i da se domaće firme razvijaju.\nAko je nešto neophodno to je da ohrabrujemo i privatne i domaće investicije.\nPrevashodno, potpunom pravnom sigurnošću, e-upravom i nižim porezima za mala preduzeća, tu nas očekuje istinska bitka dostojna onih koje su vodili slavni Srbi po kojima nose ili će imena nositi auto-putevi u Srbiji.\nIzazovi spolja će ostati naša realnost. Zemlje koje su se razvijale emisijama ugljen dioksida u atmosferu danas bi da nam dele lekcije, nama koji nismo ni blizu doprineli tom globalnom problemu. Lekcije nisu samo moralne, negu su praćene pozivima da zamenimo tehnologije koje nam omogućavaju jeftine finalne proizvode i nezavisnost u dosta oblasti energetike skupim i suštinski nepouzdanim tehnologijama koje bi nas izložile energetskim šokovima kakve danas vidimo širom Evrope.\nOvakvih izazova će biti mnogo, cinizma gde treba da polažemo naš nedavni izlazak iz siromaštva da bi spašavali tuđu udobnost i drugima pravili profit, ali i autentičnog domaćeg, da se izrazim, ludizma gde se iskreno mrzi sa jednom tužnom ksenofobičnošću, što donosi napredak, jer napredak očigledno sme da donosi samo proglašena manjinska elita.\nNaš čeka velika zelena bitka, a na nama je da nađemo modele koji će rešiti izazove koji nam slede.\nKonačno, očekuje nas bitka za povratak naših ljudi, za podršku stvaranja veće porodice ili bolje rečeno ikakve porodice, za početak, kao i razmišljanje o tome koga želimo u Srbiji, jer bi bilo pogubno za srpski narod ako se i dalje budemo oslanjali na priliv iz Crne Gore i Republike Srpske.\nImamo iskustva velikih zemalja koje su potpuno omanule na polju emigracija, ali i iskustva manjih zemalja koje su ksenofobiju stavili ispred realnih potreba u srednjom roku.\nZakoni koji prate ovaj budžet su deo slagalice o kojoj sam govori o načelu. Ne bih da oduzimam vreme svojim kolegama koji će u pojedinostima govoriti u ime SPS kao neko koga se ove izmene i dopune ovih pratećih zakona uz budžet i tiču.\nTako da, u najkraćem ću da kažem još samo da je pravedno da se promeni oporezivanje automobila srednje starosti veće kubikaže.\nOno što nam je potrebno, potrebno je da carinski postupak se učini efikasnim i u oblasti koja će se menjati, kao i u mnogim drugim oblastima.\nBudžetska inspekcija i prinudna naplata moraju biti posao za proverene eksperte. Sama zvanja su bitna, ali i konstantno merenje učinka i dodatno obrazovanje.\nLepo je što nam je postala norma koju danas svako uzima zdravo za gotovo da nam uz budžet stiže i izveštaj o njegovom izvršenju. To su i kolege pomenule.\nSve u svemu, sa mog aspekta mogu da kažem, a i u ime SPS, da su lepa vremena pred nama, puna izazova, naravno, ali i izvesnosti da će se u strateškim promišljanjima, vrednom radu i jednim suštinski poštenim odnosom prema politici cela zemlja kretati napred.\nSocijalistička partija Srbije će uvek biti deo takve priče, jer ima šta da ponovi.\nU ime SPS ja vam se zahvaljujem.\nReč ima ovlašćena predstavnica poslaničke grupe Savez vojvođanskih Mađara, narodna poslanica Rozalija Ekres.\nPoštovana potpredsednice parlamenta, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ispred poslaničke grupe SVM u svom današnjem izlaganju kao ovlašćena predstavnica ću se osvrnuti na nekoliko predloga zakona.\nNajpre ću govoriti o Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu.\nProšle godine kada je moja uvažena koleginica, potpredsednica parlamenta, Elvira Kovač diskutovala na ovu temu, istakla je činjenicu da je u prethodnom periodu od 2000. do 2019. godine, tj. za 19 godina Narodna skupština Republike Srbije samo dva puta, 2000. i 2001. godine ovde u plenumu razmatrala završni račun i usvojila navedene zakone.\nZakonska obaveza usvajanja završnog računa u Narodnoj skupštini nije se poštovala od 2002. godine pa nadalje, s tim da je od 2002. do 2014. godine završni račun stizao u skupštinsku proceduru i na taj način je bio dostupan javnosti, ali jednostavno se o tome ovde u plenumu nije raspravljalo.\nPre dve godine, tačnije 16. decembra 2019. godine u objedinjenoj raspravi se naknadno razmotrilo 17 predloga zakona o završnim računima. Znači, odjednom za sve godine od 2002, pa sve do 2018. godine.\nMi poslanici SVM pozdravljamo poštovanje rokova i izuzetno nas raduje činjenica da danas, kao i prošle godine u ovo vreme, u skladu sa propisanim budžetskim kalendarom imamo priliku da raspravljamo o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu.\nIzražavamo zadovoljstvo što je u ovom skupštinskom sazivu obnovljena i ustanovljena praksa održavanja javnih slušanja o najznačajnijim zakonskim predlozima na kojima je omogućeno narodnim poslanicima i predstavnicima Vlade, ali i predstavnicima profesionalnih udruženja i civilnog sektora da razmatraju o predloženim zakonskim rešenjima i razjasne eventualna sporna pitanja.\nOrganizacijom javnih slušanja o najznačajnijim zakonskim predlozima obezbeđuje se transparentna i demokratska procedura za donošenje zakona i obogaćuje se parlamentarna praksa. Stoga se i ovom prilikom zahvaljujem i čestitam uvaženoj predsednici nadležnog odbora, narodnoj poslanici Aleksandri Tomić na organizovanju izuzetno korisnog javnog slušanja o Predlog zakona o budžetu za 2022. godinu, kao i Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu.\nU skladu sa odredbama Zakona o budžetskom sistemu, po isteku godine za koju je budžet donet, sastavlja se završni račun budžeta u kojem se iskazuju ukupno ostvareni prihodi i primanja, kao i ukupno izvršeni rashodi i izdaci od 1. januara do 31. decembra godine za koju je budžet donet.\nZavršni račun budžeta Republike Srbije za 2020. godinu sačinjen je u skladu sa zakonom, odnosno na osnovu podataka iz godišnjeg izveštaja i konsolidovanih godišnjih izveštaja o izvršenju budžeta korisnika koji u svojoj nadležnosti imaju indirektne korisnike sredstava budžeta Republike Srbije.\nZakonom o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu planirani su prihodi i primanja u iznosu od 1.291,4 milijarde dinara, a rashodi i izdaci u iznosu od 1.728,2 milijarde dinara. Ostvareni prihodi i primanja iznose 1.301,9 milijardi dinara što premašuje plan za 0,8%.\nPotcenjena procena sredstava prilikom kreiranja početnog budžeta preporučuje se, pre svega, iz razloga sigurnosti procene, a koju je uvek moguće korigovati nakon što se iz sfere projekcije pređe u zonu realnog ostvarenja. Stoga je za pohvalu ovaj rezultat konzervativno planiranog budžeta. To je još jedna potvrda da Vlada Republike Srbije i Ministarstvo finansija realno i u značajnoj meri oprezno planiraju budžet. Sve pozicije na prihodnoj strani realizovane su u većem iznosu u odnosu na plan.\nU strukturi ukupnih prihoda i primanja budžeta najizdašniji poreski izvor, porez na dodatu vrednost sa učešćem od 42,2% ostvaren je u iznosu od 549,3 milijarde dinara, što je za 0,3% preko plana. Prihodi od akciza dostigli su iznos od 306 milijardi dinara, odnosno za 2,1% više u odnosu na planiranu veličinu. Porez na dobit pravnih lica ostvaren je u iznosu od 113,2 milijarde dinara, odnosno ostvaren je za 0,2% iznad projektovane vrednosti. Porez na dohodak građana ostvaren je u iznosu od 65,9 milijardi dinara, a prihodi po osnovu carina u iznosu od 51,9 milijardi dinara.\nOstali poreski prihodi su ostvareni u iznosu od 12,7 milijardi, dok su neporeski prihodi ostvareni u iznosu 2,2 milijarde dinara.\nRashodi i izdaci budžeta realizovani su u iznosu od 1.760 milijardi dinara, odnosno u visini od 99,2% u odnosu na plan. To je još jedan od pokazatelja realnog budžeta koji Srbija ima godinama unazad. Visina izdataka za nefinansijsku imovinu, sa učešćem od 11,4% u ukupnim rashodima i izdacima, iznosi 200 milijardi dinara, odnosno 99,2% u odnosu na plan, a dokaz je visokog nivoa realizacije kapitalnog budžeta.\nU 2020. godini ostvareni prihodi i primanja od prodaje nefinansijske imovine manji su od izvršenih rashoda za nabavku nefinansijske imovine u iznosu od 407 milijardi dinara, što predstavlja budžetski deficit. Odnosno, izvršenjem izdataka za otplatu glavnice i izdataka za nabavku finansijske imovine, u cilju sprovođenja javnih politika, ostvaren je fiskalni deficit u iznosu od 458,2 milijarde dinara.\nUkupan javni dug Republike Srbije na nivou centralne države na dan 31. decembra 2020. godine iznosio je 26,7 milijardi evra, odnosno 57,4% BDP. Tokom 2020. godine, a usled potrebe da se finansiraju mere podrške privredi i građanima kako bi se smanjio uticaj krize izazvane pandemijom, došlo je do povećanja učešća javnog duga u BDP na centralnom nivou vlasti sa 52%, koliko je iznosio na kraju 2019. godine, na 57,4% na kraju 2020. godine.\nIzveštajem o reviziji Završnog računa budžeta za 2020. godinu DRI je dala pozitivno mišljenje sa rezervom, što prema ustanovljenim revizorskim standardima znači da je ovaj završni račun pripremljen u skladu sa zakonom i drugim propisima, osim u delu osnove za mišljenje sa rezervom gde su i konstatovane određene nepravilnosti, sa preporukama i rokovima za njihovo otklanjanje. Konstatovano je da je broj nepravilnosti značajno manji u odnosu na prethodne godine, te da će grešaka u računovodstvenoj evidenciji i finansijskom izveštaju biti sve manje, jer je Ministarstvo finansija prihvatilo većinu preporuka DRI i postupilo po njima.\nSmatramo da je sve ovo jako važno za odgovorno upravljanje javnim finansijama i javnim resursima i u danu za glasanje poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će glasati za Predlog završnog računa budžeta Republike Srbije za 2020. godinu.\nU fokusu predloženih izmena i dopuna Zakona o budžetskom sistemu dve su teme. Za prvu temu možemo reći da je tema koja je usmerena na ostvarivanje ili uređivanje cilja koji je kratkoročnog godišnjeg karaktera. To je indeksacija, odnosno rast plata u javnom sektoru, planirana za 2022. godinu. Druga tema je centralizovani obračun primanja uvođenjem nove platforme za upravljanje ljudskih resursima i kontrolu rashoda za plate. Ovaj segment izmena je sistemski, koji targetira dugoročne ciljeve usmerene na unapređenje sistema upravljanja javnim finansijama i kadrovskom politikom.\nKako plate i penzije predstavljaju značajnu komponentu rashoda države od oko 40%, pažljivo odmeravanje i definisanje politike kretanja ovih rashoda veoma je značajno za održavanje stabilnosti i za odgovorno upravljanje javnim finansijama.\nDa li su predložene stope rasta plata u visini 7%, odnosno za pojedine sektore u visini od 8%, a što na nivou ukupnosti, kako je uvaženi ministar izjavio, iznosi 7,3%, pažljivo i odgovorno projektovane? Prema fiskalnoj strategiji koju je Vlada Republike Srbije usvojila, nominalni rast BDP-a za 2022. godinu u odnosu na 2021. projektovana je sa stopom rasta od 7,7%. Bruto društveni proizvod u tekućim tržišnim cenama za 2021. godinu projektovan je u iznosu od 6.163 milijarde dinara, a za 2022. godinu u visini od 6.638,7 milijardi dinara.\nDakle, plate rastu sporije od privrednog rasta i u tom smislu možemo reći da je to ova projekcija sa ekonomskog stanovišta i sa stanovišta održivosti dobro domerena. Prema tome, ono što jeste najvažnije je da projektovani rast plata, prema navedenim parametrima, neće biti generator finansijske nestabilnosti i neravnoteže.\nPovodom centralizovanog obračuna primanja, a što je kvalitativan i sistemski napredak u upravljanju javnim finansijama, možemo samo da damo punu podršku. Nesumnjivo je da će ovo unapređenje rezultirati nizom benefita kako u pogledu transparentnosti teme koliko je zaposlenih u javnom sektoru i koliko oni koštaju, pa do podizanja efikasnosti operativnih poslova vezanih za obračun, praćenje i izveštavanje i, što je najvažnije, u upravljanju ovim značajnim resursima.\nSvima su nam jasne koristi koje ćemo imati od tačnih, pouzdanih, sveobuhvatnih i blagovremeno dostupnih podataka o ovom značajnom segmentu javnih rashoda, a koje će biti omogućene primenom jedinstvene centralizovane i integrisane baze podataka. Stoga, naravno, podržavamo i ovaj predlog.\nPredložene izmene i dopune Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave predstavljaju faze u već započetom procesu reforme javno-službeničkog sistema i u funkciji su podrške izgradnji moderne, efikasne i stručne javne uprave, odnosno pripremljene su radi ostvarivanja ciljeva iz Strategije reforme javne uprave u Republici Srbiji.\nAktuelnim Zakonom o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave iz 2016. godine uspostavljena su osnovna načela karijerinog službeničkog sistema za službenike u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalnih samouprava, čime je lokalni službenički sistem postavljen na istim ili sličnim osnovama kao državni službenički sistem.\nIzmenama Zakona o državnim službenicima iz 2018. godine dat je zakonski osnov da se počev od 2019. godine u sve funkcije upravljanja ljudskim resursima na nivou centralne vlasti uvede sistem kompetencija, čime je uspostavljen kvalitetan pravni osnov za unapređenje zapošljavanja i za profesionalni razvoj državnih službenika.\nImajući u vidu izmene koje su izvršene na centralnom nivou vlasti, preduzete su aktivnosti u cilju utvrđivanja mogućnosti da se okvir kompetencija uvede i na lokalnom nivou, što predstavlja dalju reformu javne uprave u oblasti upravljanja ljudskim resursima, u cilju uspostavljanja usklađenog javno-službeničkog sistema i obezbeđivanja ujednačenog položaja zaposlenih.\nTokom 2020. godine, pod pokroviteljstvom Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, održano je nekoliko sastanaka, sa ciljem da se pripremi tekst izmena i dopuna zakona, uz učešće predstavnika AP Vojvodine, Službe za upravljanje kadrovima, Nacionalne akademije za javnu upravu i lokalnih samouprava. Ovi sastanci su pokazali visok nivo saradnje između Ministarstva i lokalne vlasti, ali su ukazali da je potrebno na sličan način urediti institute na centralnom i lokalnom nivou. Ovim izmenama i dopunama Zakona akcenat je stavljen na uvođenje kompetencija službenika, što bi trebalo da doprinese efikasnijoj i profesionalnijoj javnoj upravi, čemu poslanička grupa SVM daje punu podršku.\nPri kraju svoje diskusije želim da istaknem da je Zakonom o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave stvoren pravni okvir za primenu člana 77. stav 2. Ustava Republike Srbije, kojim se omogućuje davanje prednosti nacionalnim manjinama pri zapošljavanju pod istim uslovima, a do postizanja odgovarajuće strukture zaposlenih u javnom sektoru na svim nivoima teritorijalne organizacije.\nPrema najsvežijim podacima, na dan 30. septembra ove godine, u AP Vojvodini zastupljenost nacionalnih manjina u organima javne uprave i dalje je ispod njihovog procentualnog učešća u stanovništvu. U slučaju naše mađarske nacionalne zajednice zaostajanje je značajno. Pored 13% učešća u stanovništvu u strukturi zaposlenih, taj broj je svega 4,52%. Dosledna primena afirmativnih mera pri zapošljavanju treba da popravi stanje.\nI na samom kraju, želim da još jednom ponovim da će poslanička grupa SVM dati podršku svim predloženim tačkama koje su na dnevnom redu današnje sednice.


Gavran: Koliko god uslovi kredita bili povoljni, ipak je to pozajmica - Akta.ba\nGavran: Koliko god uslovi kredita bili povoljni, ipak je to pozajmica\n03.08.2014. 11:33 / Izvor: Fena\nIako je ukupan iznos novčanih sredstava dodijeljenih Bosni i Hercegovini na Donatorskoj konferenciji u Briselu respektabilan i u dobroj mjeri korespondira sa zahtjevima i neposrednim potrebama, činjenica da najvećio dio tih sredstava čine krediti dovodi u pitanje opravdanost naziva ovog skupa "donatorskim“, izjavio je u intervjuu za Agenciju FENA savjetnik za Makroekonomski sistem Vanjskotrgovinske komore BiH (VTK BiH) Igor Gavran.\n"Koliko god povoljni uslovi kreditiranja bili, a još uvijek nisu javno poznati, osim deklarativnih ocjena kako je riječ o "najpovoljnijim“ kreditima, riječ je o pozajmici koja se mora vratiti, zajedno s pripadajućim kamatama", kazao je Gavran.\nDalje pojašnjava da ukoliko se uslovi realizacije kreditnih aranžmana potvrde iznimno povoljnim, a cjelokupna odobrena sredstva iskoriste brzo i efikasno, te se obnova i rekonstrukcija uspješno okončaju u razumnom roku, "tada će se i rezultati tzv. donatorske konferencije moći ocijeniti sasvim uspješnim.“\n"BiH će sama sebi dugoročno najviše pomoći jačanjem privrede koja je i prije poplava bila suočena s izrazito nepovoljnim poslovnim okruženjem i brojnim preprekama uspješnijem poslovanju. Neophodne mjere su poznate i sadržane u brojnim zahtjevima i inicijativama privrede i ekonomskih stručnjaka, te ih je potrebno što prije implementirati", smatra Gavran.\nStoga je, kaže, VTKBiH pripremila i uputila nadležnim vlastima Prijedlog mjera za poboljšanje poslovnog ambijenta: BH privreda - Šanse i izazovi, koji predviđa niz mjera i aktivnosti za unapređenje uslova poslovanja u BiH.\n"Ovi su prijedlozi uzeti u obzir i prilikom izrade nedavno predstavljenog "Sporazuma za rast i zapošljavanje u BiH“ čiju implementaciju podržava i međunarodna zajednica. Ključni elementi su smanjenje fiskalnih i parafiskalnih opterećenja poslovanja, efikasna administrativna podrška privredi, reformisano radno zakonodavstvo i sistem zdravstvene i socijalne zaštite, racionalizacija javne potrošnje itd.", ističe Gavran.\nDodao je da bi realizacija ovih neophodnih ekonomskih reformi omogućila BiH da umjesto međunarodnih donacija i rasta zaduženja očekuje domaća i strana ulaganja i rast proizvodnje, zapošljavanja i izvoza.\n"Kada je riječ o trenutnim potrebama obnove, racionalizacija javne potrošnje bi mogla olakšati i ubrzati obnovu, te smanjiti potrebu za korištenjem kreditnih sredstava", mišljenja je Gavran.\nNa pitanje koliko će vremena trebati BiH da se oporavi od posljedica poplava, s obzirom na to da je šteta procijenjena na 3,98 milijardi KM te uzimajuću u obzir pomenute donacije, odgovorio je da će za potpun i održiv oporavak biti potreban duži vremenski period, ali da se on ne bi smio unaprijed predviđati višegodišnjim.\n"Primjeri uređenih i efikasnih država poput Japana pokazuju da se posljedice najtežih katastrofa saniraju u rekordnom roku. BiH je u poslijeratnom periodu propustila veliku šansu da brzim i obuhvatnim oporavkom izgradi temelje za dugoročni održivi razvoj, te za zadržavanje i povratak velikog dijela svojih građana", rekao je Gavran.\nTo iskustvo, ističe, „mora biti dodatni poticaj za ubrzanje procesa oporavka i rekonstrukcije i njegovo iskorištavanje za poticaj cjelokupnoj ekonomiji BiH.“\n"Priliv ovako značajnih finansijskih sredstava u kratkom roku i angažiranje primarno domaćih kompanija za izvođenje radova i nabavku neophodnih proizvoda, te zapošljavanje domaće radne snage rezultirali bi ukupnim rastom ekonomske aktivnosti i kreiralo temelje za brži ekonomski razvoj i u periodu nakon obnove", smatra savjetnik za Makroekonomski sistem VTKBiH Igor Gavran.\nPoručio je da je, s obzirom na obim odobrenih sredstava, broj nezaposlenih u BiH te nizak nivo iskorištenosti ukupnih privrednih kapaciteta, "potencijal za obnovu nesporan, a odgovornost nadležnih vlasti je da se ona maksimalno brzo i efikasno i ostvari.“\nVTKBiH pripremila i uputila nadležnim vlastima Prijedlog mjera za poboljšanje poslovnog ambijenta: BH privreda - Šanse i izazovi\nkoji predviđa niz mjera i aktivnosti za unapređenje uslova poslovanja u BiH.\nsavjetnik za Makroekonomski sistem\n"Sporazum za rast i zapošljavanje u BiH


Kraljevo ne daje ni dinar za praćenje zagađenja - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kraljevo ne daje ni dinar za praćenje zagađenja\nHoće li opštine i gradovi pisati Zaštitniku građana i Ministarstvu\nZaštitnik građana Zoran Pašalića dobio je zavidan medijski tretman za svoju inicijativu o „pokretanju postupka kontrole Ministarstva zaštite životne sredine“ zatraživši da, u roku od 15 dana dobije obaveštenje o određenim činjenicama i okolnostima o uzrocima zagađenja i o merama koje Ministarstvo preduzima ili razmatra zbog prekomernog zagađenja vazduha suspendovanim česticama PM-10 i/ili PM-2,5 u nekoliko gradova u Srbiji među koje spada i Kraljevo.\n2Piše: Z. Nikolić 14. januara 2020. 21.42\nOčekuje se da će Zaštitnik građana u roku koji je propisan dobiti odgovore na svoja pitanja od Ministarstva. Dilema je da li će njemu izveštaje slati opštine i gradovi, njemu lično ili Ministarstvu zaštite životne sredine .\nNa jedno od njegovih pitanja o tome „da li se javnost redovno i potpuno informiše o trenutnom stanju, odnosno da li se građanima pruža dovoljno podataka o vrsti i obimu informacija o izmerenim vrednostima, njihovom značaju, kao i o uticaju koje izmerene vrednosti zagađujućih materija mogu imati na njihovo zdravlje“ možemo na primeru Kraljeva da odgovorimo odmah, i bez Ministarstva.\nPovod za ovakav odgovor iz Kraljeva može da bude i kratka izjava u Dnevniku 2 na RTS, Vladimira Lazarevića, člana Gradskog veća zaduženog za zaštitu životne sredine i predsednika Saveta za zaštitu i unapređenje životne sredine koji se od svog osnivanja krajem 2017. godine sastao samo tri puta.\nDa li zato što je pogrešno potpisan u TV prilogu, kao Boban Đurović, predsednik opštine Vrnjačka Banja ili pak iz nekih drugih razloga, Lazarević je u odgovoru na pitanje novinara koje se nije čulo, ali se da pretpostaviti da se ticalo mera koje grad Kraljevo preuzima za smanjenje zagađenja vazduha, naveo malo poznate podatke o merama koje grad navodno preduzima.\nIzostavio je, međutim Lazarević da kaže da je, u slučaju šeste budžetske programske aktivnost grada Kraljeva – Zaštita životne sredine za šta je predlogom budžeta planirano 4,3 odsto budžeta za 2020 godinu, među sedam navedenih programskih aktivnosti za drugu aktivnost – praćenje kvaliteta elemenata životne sredine – planirano 0 dinara.\nOsnovna znanja o problemu kvaliteta vazduha kazuju da na njega utiču ljudi svojim činjenjem u mnogim sektorima. U suočavanju sa takvim problemom logično je kreće se od merenja i analiza koje sprovode multidisciplinarni timovi u raznim sektorima da bi se po detektovanju glavih uzročnika kreirale složene mere za otklanjanje ili smanjenje uzročnika zagađenja. Mere uslovljene realnim materijalnim, institucionalnim i kadrovskim kapacitetima jedne lokalne samouprave. Takvih aktivnosti, na žalost, u Kraljevu nema\nA da stvar bude još gora i krovni Zakon o zaštiti životne sredine koji propisuje i obaveze jedinica lokalnih samouprava u delu koji se tiče pristupu informacijama, se praktično ne sprovodi. A za to bar ne treba mnogo uslova. Posebno u vreme interneta, i u zemlji koja je jedna od 26 koje su usvojile Strategiju veštačke inteligencije. Treba , jednostavno, makar u zimskim mesecima, svaki dan, sve dostupne načine, obaveštavati građane Kraljeva o trenutnom kvalitetu vazduha.\nPet puta iznad dozvoljenog\nPohvalili smo kada je lane 20. decembra, posle pauze od nekoliko godina, nastavljena praksa informisanja građana od strane nadležnog organa gradske uprave davanjem preporuka i saveta o potrebi promena u ponašanju građana u vreme zagađenja vazduha. Tek 10. januara ponovo je obnarodovano da su PM10 čestice bile 247,83 mg/m3, čak pet puta iznad dozvoljene granične vrednosti, Zato bi članu Gradskog veća zaduženog za zaštitu životne sredine Kraljeva trebalo da bude prioritet da uradi šta može na funkciji koju trenutno vrši. Za početak da organizuje striktnu primenu člana 78. Zakona o zaštiti životne sredine (pristup informacijama) na teritoriji grada Kraljeva.\nsale nacionale kaže:\n15. januara 2020. u 07.33\nBer Aksentijevic kaže:\nSamo finansiranje gasifikacije grada je finansiranje u zastitu životne sredine.


Venecija - 4 dana, jedno noćenje u hotelu sa 3* za 55€! Polazak 15.11.\nHome Venecija - 4 dana, jedno noćenje u hotelu sa 3* za 55€!...\n9\t+ 3\t=\nVenecija – 4 dana, jedno noćenje u hotelu sa 3* za 55€! Polazak 15.11.\n6.468 rsd 7.644rsd\nKupon je istekao 14.11.2019\nTermin polaska : 15.11.2019.\nSa priloženim kuponom iznos od 55 evra plaćate na licu mesta našem partneru u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS na dan uplate\nKupon možete iskoristiti odmah nakon preuzimanja, a najkasnije do 15.11.2019.\n15170 RSD 03.05.2020\n11643 RSD 20.04.2020\n24108 RSD 03.05.2020\n14700 RSD 15.03.2020\n9287 RSD 03.05.2020\nPrag-6 dana,3 noćenja sa doručkom u hotelu sa 3*već od 89€. termini od 05.03. do 13.05.20.\n8114 RSD 20.04.2020


Monopol i na groblju: kako i koga pljačka JKP „Pogrebne usluge" iz Beograda\nSadašnja vlast pljačka narod na svaki način, pa ne preza ni od toga da zarađuje i na tuzi rodbine preminulog. Pogrebni troškovi u Beogradu su više nego duplo skuplji nego isti u Evropi, zahvaljujući monopolu JKP „Pogrebne usluge". Direktor ovog preduzeća zet je Milana Krkobabića, osam godina je na ovom mestu, već je proglašavan odgovornim zbog nameštanja tendera, ali ga vlast uporno štiti, jer joj on donosi velike pare, upravo kroz nameštene tendere\nU godini koju je Vlada nazvala „Godinom preduzetništva" država zabranjuje rad celom jednom sektoru privrede, privatnim pogrebnicima. Zbog toga će više od 200 privatnih firmi sa preko 3.000 zaposlenih biti ugašeno, a najveći ceh platiće građani, kroz dalje poskupljenje pogrebnih usluga koje su već sada u gradovima Srbije (zbog monopola JKP) skuplje nego u mnogim daleko bogatijim evropskim zemljama. Međutim, namera naprednjačke vlasti jeste da se kroz centralizaciju prihoda uvede lakša i preciznija kontrola ko i koliko plaća reket vlastodršcima.\nU Beogradu je zbog toga 12. aprila bila organizovana konferencija za medije „Udruženja privatnih pogrebnika Srbije" (UPPS) sa koje gotovo da niko nije izveštavao zbog straha od osvete aktuelne vlasti. Koliko sasvim legalno, kroz cenovnik usluga, vlast pomoću ovog monopola uzima od naroda samo na pogrebnim uslugama, na konferenciji je precizno objasnio Dragoljub Rajić iz „Mreže za poslovnu podršku" (BSN).\nTako recimo porodicu pokojnika sahrana košta u Milanu (prosečna plata 1.900 evra) 465 evra, u Pragu (1.200 evra) 405 evra, Bratislavi (1.050 evra) 365 evra, dok je cena sahrane u Beogradu između 900 i 1.000 evra, a prosečna plata u Srbiji u februaru jedva je prebacila nivo od 360 evra. Dobar deo ovako zarađenih para odlazi na podmićivanje vlastodržaca, što pokazuje primer JKP „Pogrebne usluge" iz Beograda.\nOvo javno preduzeće održava svih deset grobalja u Beogradu i to: Novo groblje, Centralno groblje, Topčidersko groblje, Banjičko groblje, groblje Lešće, Zemunsko groblje, Bežanijsko groblje, staro i novo, groblje Orlovača i groblje Zbeg. Od 2008. na čelu mu je Dragan Baltovski, koga štite i PUPS (jer je u srodstvu sa dinastijom Krkobabića), kao i SPS (čiji je trenutno član i finansijer).\nUpravni sud u Beogradu 29. septembra 2014. donosi presudu kojom je utvrđeno kako je direktor JKP „Pogrebne usluge" bez valjano sprovedenog postupka javnih nabavki svojim saučesnicima namestio poslove u ukupnoj vrednosti od čak 328 miliona dinara. Sud je morao da donese ovakvu odluku, jer su dokazi protiv Baltovskog bili nedvosmisleni i brojni.\nUbrzo posle toga njemu je produžen mandat direktora „Pogrebnih usluga" u Beogradu, jer još nije završio sve započete pljačke.\nSva beogradska groblja do kraja 2014. obezbeđivala je privatna firma „Protekt tim".\nIz ovog razloga, a da bi se obezbedilo dalje nesmetano prelivanje para iz budžeta u privatne džepove, Baltovski raskida ugovor sa „Protekt timom" i po postupku za hitne nabavke navodno privremeno angažuje kompaniju Dragana Trivana. Prihodi od ovog posla uopšte nisu mali - mesečno JKP „Pogrebne usluge" plaća 3,2 miliona dinara za čuvanje grobalja.Kako zakon predviđa da ovakvo angažovanje može samo kratko vreme da traje, a da zatim mora da se raspiše javni tender za nabavku usluga, to JKP „Pogrebne usluge" početkom 2015. objavljuje konkurs. Na njega se javlja više ponuđača, od kojih je najbolju ponudu predalo preduzeće „Sigurnost As" iz Beograda. Baltovski, međutim, odlučuje da posao ponovo dobije „Protecta", koja uhodano deo zarade prebacuje vlastima. Pri tome je cena „Protecte" po radnom satu za jednog čoveka bila viša za čak 52 dinara u odnosu na prvoplasiranog.\n„Sigurnost" ulaže žalbu na ovakvu odluku i pokreće se upravni postupak, ali sve vreme njegovog trajanja posao obezbeđivanja grobalja obavlja „Protecta" koja to i danas čini zahvaljujući presporoj i podmitljivoj administraciji. Pošto je konkurs bio raspisan za period od tri godine, to znači da je ukupna vrednost posla iznad 100 miliona dinara, od čega bar petina treba da pripadne Baltovskom i njegovim mentorima.\nDa bi Baltovski i njemu slični širom Srbije mogli da nastave nesmetano da pljačkaju, država im ukida konkurenciju i zabranjuje privatnicima da obavljaju pogrebne usluge. Umesto da krene u izmenu zakona Ministarstvo građevine uporno obmanjuje javnost, pa tako pomoćnica ministra Jovanka Atanacković na konferenciji za štampu, održanoj u parku blizu zgrade Vlade, tvrdi kako zapravo monopola nema, već je sve to samo fatamorgana koja se pričinila pogrebnicima i crkvenim velikodostojnicima.\nA 1. Odgovor gospodina Dragana Baltovskog na pitanja Magazina Tabloid\n''Hvala Vam što se interesujete za mene! Odgovoriću na Vaša pitanja, nadajući se da ćete poštovati novinarski kodeks, Vašu časnu novinarsku reč i da ćete moj odgovor objaviti u celini!\nZa direktora JKP "Pogrebne usluge" izabran sam oktobra meseca 2008. godine. Mandat mi je, posle sprovedenog konkursa, produžen novembra meseca 2012. godine. U septembru 2014. godine posle sprovedeneg novog konkursa za izbor direktora javnih komunalnih preduzeća u gradu Beogradu, ponovo sam izabran za direktora sa mandatom do novembra 2018. godine. Pored maksimalnog broja poena koji sam dobio od konkursne komisije, na odluku komisije o mom izboru presudno su uticali moje kvalifikacije, radno iskustvo i rezultati mog rada u prethodnih 6 godina''.


Bogdanović: Odbor za odbranu i bezbjednost Čavor petvorio u odbor za odbranu DPS režima od građana\n"cijela evroppa vidjela ko je napadač a ko napadnuti"\n"Pozivamo gospodina Čavora da javnosti dostavi i jedan jedini dokaz za tvrdnje koje drsko i očito instruisano saopštava na račun Demokratske Crne Gore. U pitanju je dakle, klasična hiperprodukcija laži sa ciljem rehabilitacije brutalnosti službenika policije", kaže se u saopštenju\nBogdanović, Foto: Boris Pejović\nOdbor za odbranu i bezbjednost Skupštine Crne Gore, od strane Branka Čavora i formalno pretvoren u odbor za odbranu DPS režima od građana, kazao je generalni sekretar Demokrata Boris Bogdanović.\nKako tvrdi, Čavor je po direktnom nalogu Lazovića i Markovića, izrekao bestidne laži koje nemaju nikakvog uporišta u stvarnosti.\n"Pozivamo gospodina Čavora da javnosti dostavi i jedan jedini dokaz za tvrdnje koje drsko i očito instruisano saopštava na račun Demokratske Crne Gore. U pitanju je dakle, klasična hiperprodukcija laži sa ciljem rehabilitacije brutalnosti službenika policije", kaže se u saopštenju. "Za razliku od vas koji iznosite neistine jer nemate ni jednog dokaza, Demokrate su svaku vašu laž, konstrukciju i podmetačinu raskrinkale i demaskirale", kaže se u saopštenju.\nOn dodaje da je cijela Evropa je vidjela mučki napad sa leđa na poslanika i funkcionere Demokrata u Nikšiću koji su mirno i dostojanstveno stajali.\n"Ko je tu napadač, a ko napadnuti? Cijela Evora je vidjela kako Uprava policije ispaljuje projektil sa suzavcem na djecu. Da nisu možda djeca napadači? Cijela Evropa je vidjela brutalno prebijanje ljekara, uglednog građanina i predsjednika OO Demokrata Nikšić od strane huligana. Svi građani Crne Gore su gospodine Čavor vidjeli jedno, a vi ste vidjeli drugo, jer vi ne gledate svojim, već očima šefova režima i vidite samo ono što oni žele da vide", poručio je Bogdanović. On je poručio i da su providni pokušaji da "nas svrstavate u tabore prema sopstvenim željama i da nas izjednačavate sa onima od kojih kupujete odbornike, kako bi u vašim redovima pojačali nacionalni naboj. Okanite se takvih pokušaja, jer Demokrate nećete zatvarati ni u kakve torove ograđene prema vašim političkim kalkulacijama i šovinističkim namjerama, na kojima je i nastala vaša Partija".\nOn dodaje da niti jedan funkcioner, državni ili lokalni, niti jedan poslanik ili odbornik, sekretar, direktor, predsjednik ili potpredsjednik iz redova Demokrata nije uputio niti jednu jedinu ružnu riječ bilo kome.\n"Treba da svima u Crnoj Gori služi za primjer ponašanje, dostojanstveno, pristojno i gospodstveno držanje Dragana Krapovića koji je u teškoj situaciji udara režima na građane i uzurpacije lokalne vlasti pozivao na mir i strpljenje. Koji je više puta ponavljao i tražio od građana da poštuju službenike policije, da ih ne vrijeđaju, ne napadaju pa čak i da se odmaknu od njihovih kordona. Na takvo ponašanje moralne, lljudske i političke gromade vi uzvraćate besprizornim lažima. Dostavljamo javnosti na uvid video zapis na kome se vide poruke mira koje izlaze iz usta Dragana Krapovića. Neka Evropa vidi ko ste vi, a ko smo mi. Mi ne pričamo prazne price, već govorimo jezikom argumenata i dokaza", kazao je Bogdanović.\n"A vi? Vi ste pokazali spremnost da falsifikujete čak i ljekarske nalaze. Da dajete partijske dijagnoze, a medicinske prikrivate. Pokazali ste kako prebijate vezane ljude, napadate djecu. To su vasa djela zbog kojih treba da se stidite", zsključeno je u saopštenju.\nBranko ČavorBoris BogdanovićOdbor za odbranu i bezbjednost Skupštine Crne Gore\n22.10. 16:43 h\t193\t86448\n22.10. 16:32 h\t94\t82181\n22.10. 16:02 h\t72\t55268\n22.10. 15:23 h\t39\t44004\n22.10. 13:31 h\t204\t40583


Već u 8. minuti Neretva doživljava neugodno iznenađenje kada igrač Primorca Tadić postiže pogodak za vodstvo 0:1, no pet minuta kasnije Neretvi kapetan Batinović izjednačuje na 1:1.\nPremda je Primorac u 21. minuti ostao bez Nikole Jurejević-Škopinića, koji je dobio drugi žuti karton, Neretva ne uspijeva iskoristiti igrača više, baš suprotno – u 40. minuti Vladović iz slobodnoga udarca odvodi svoju momčad na odmor s prednošću od 1:2.\nNa početku drugoga poluvremena, u 48. minuti, Primorčev igrač Vuković uspijeva prevariti Neretvina vratara i povećati vodstvo gostiju na 1:3, ali već tri minute kasnije za Neretvu je dosuđen jedanaesterac koji Bečić uspješno realizira. Domaći nakon toga pojačavaju pritisak, što im u 89. minuti donosi ploda kada Tomas iz gužve u šesnaestercu postavlja konačan rezultat od 3:3. U sudačkoj nadoknadi zbog drugoga žutog kartona isključen je Neretvin igrač Kaleb.\nNK Neretva: Dino Hodžić, Darko Glavan, Drago Jelavić, Domagoj Kuran (od 15. min. Marin Tomas), Mateo Vrnoga ( od 41. min. Tomislav Dodig), Ivan Ereš, Ante Batinović, Roko Čelić, Dragan Brečić, Mate Crnčević ( od 46. min. Darko Dodig), Nedjeljko Kaleb.\nNK Primorac 1929: Josip Bender, Ante Vuković, Stjepan Stipanović, Nikola Jurjević-Škopinić, Duje Tadić ( od 66. min. Frane Tomas), Josip Turić ( od 86. min. Marko Buzov), Frane Barač, Domagoj Boljat, Max Grbavac, Jure Vladović, Ante Ćaleta.


Specijalno državno tužilaštvo dobilo zvaničnu potvrdu da je Đorđina Marović imala u periodu 2006/2007. oko tri miliona eura u dolarima na računu u HSBC banci u Švajcarskoj, kojima su pristup imali i njen suprug Svetozar i sin MIloš. Marovići i njihovi advokati više puta su negirali postojanje bilo kakvih računa u inostranstvu Edit\nSvetozar Marović, Đorđina Marović, Miloš Marović (Foto: Savo Prelević)\nVuk Lajović, Mihailo Jovović 14. jul 2018, 13:20 ažurirano 5. april 2019, 00:13\nMarovići, račun u Švajcarskoj (Novine)(Foto: Occrp/mans)


IZBORNI GUBITNICI Demokratska stranka u SAD tužila Trampa, Rusiju i Asanža - Opcija\n21-04-2018 Pocetna, Svijet, Vijesti\nUz tvrdnje o udruživanju radi ometanja predsjedničkih izbora u SAD 2016. godine, Demokratska stranka je pred sudom u Americi podnijela tužbu protiv Rusije, izbornog tima američkog predsjednika Donalda Trampa i “Vikliksa”.\nU dokumentima predatim saveznom sudu na Menhetnu navodi se da je Trampov izborni štab “rado prihvatio pomoć Rusije” za pobjedu na izborima.\n“Ova bezvrijedna tužba je posljednji napor da se održe neosnovane optužbe Demokratske stranke koja je pred bankrotom kako bi pokušali da ospore želju naroda izraženu na predsjedničkim izborima 2016. godine”, navodi se u saopštenju iz Trampovog predizbornog štaba.\nU tužbi su navedeni višerangirani Trampovi saradnici, uključujući njegovog zeta Džereda Kušnera, stratega Rodžera Stouna i bivšeg predsjednika predizborne kampanje Pola Menaforta, te osnivač “Vikiliksa” Džulijan Asanž.\nAmerički dnevnik “Vašington post” ističe da strancima u većini slučajeva ne može biti suđeno u SAD, ali demokrate tvrde da to pravilo ne važi jer su ruski hakeri upadali na privatne servere stranke.


Prvi alumni seminar ŠDR-a “Lokalna samouprava i decentralizacija” | SPS\nU periodu od 06. do 08. marta u okviru programa Škole demokratskog rukovođenja za 2015. godinu održaće se seminar za alumniste na temu “Lokalna samouprava i decentralizacija- principi i izazovi u reformama”. Seminar će okupiti 24 alumnista koji su proteklih 12 godina prošli kroz program naše Škole, a koji trenutno obavljaju značajne funkcije u lokalnim samoupravama. Učesnici seminara biće i alumnisti ŠDR-a iz nevladinog sektora i medija koji djeluju ili su zainteresovani za ovu oblast.\nPrvog dana seminara učesnici će posjetiti ministarstva finansija i unutrašnjih poslova, tačnije njihova odjeljenja zadužena za funkcionisanje lokalnih samouprava. Drugog dana seminara profesor Đorđije Blažić predavaće učesnicima o značaju i principima decentralizacije dok će savjetnik ministra unutrašnjih poslova kojeg je delegirala Francuska ambasada gdin Remy Privat približiti našim alumnistima kako lokalne samouprave i regionalni razvoj funkcionišu u Francuskoj. Učesnici će imati priliku da se dodatno edukuju i o sistemu lokalne samouprave u Velikoj Britaniji kao i o Evropskoj povelji o lokalnoj samoupravi i crnogorskoj legislativi u toj oblasti.\nPoseban dio seminara biće posvećen oblasti energetske efikasnosti. Direktor NVO “Ozon” Aleksandar Perović govoriće o obavezama lokalnih samouprava u oblasti upravljanja otpadom te kako se otpad može upotrijebiti u korisne svrhe.\nPoslednji dan seminara biće posvećen principima energetske efikasnosti, kao i crnogorskom i EU zakonodavstvu u toj oblasti ali i primjerima dobre prakse na lokalnom nivou u oblasti EE.\nPrvi alumni seminar održaće se u hotelu “Residence” u Budvi uz podršku Savjeta Evrope, Njemačke organizacije za međunarodnu saradnju – GIZ i njenog Otvorenog regionalnog Fonda za energetsku efikasnost.


Savet za bezbednost saobraćaja nastavio sa opremanjem saobraćane policije\nZamenik gradonačelnice i predsednik Saveta za bezbednost saobraćaja Antonio Ratković uručio je danas, načelniku Policijske uprave Sombor Saši Dmitrašinoviću, računarsku opremu i droga testove za potrebe Saobraćajne policije PU Sombor.\nZahvaljujući radu Saveta za bezbednost saobraćaja, Sombor je bio prvi grad koji je nabavio droga test za potrebe Saobraćajne policije, a u ovom trenutku samo u sedam lokalnih samouprava se koristi ovakva oprema, inače sva ova oprema kupljena je sredstvima prikupljenim od naplate kazni nesavesnim vozačima.\n„Savet za bezbednost saobraćaja je i ove godine nastavio sa opremanjem Saobraćajne policije, kao što smo činili i u prethodnim godinama. Nama je izuzetno drago što ova sredstva od naplate kazni nesavesnim vozačima, koja čine budžet Saveta za bezbednost saobraćaja, pored opremanja najmlađih i najstarijih učesnika u saobraćaju, imamo priliku da uložimo i u opremanje naše Saobraćajne policije. Ono što nas čeka u narednom periodu, a izuzetno je važno, kako za Policijsku upravu, tako i za sve građane Sombora, je postavljanje video nadzora na teritoriji grada. Očekujemo da se do kraja godine ova velika investicija kompletno završi i da građani Sombora budu bezbedniji kao učesnici u saobraćaju“ istakao je zamenik gradonačelnice i predsednik Saveta za bezbednost saobraćaja Antonio Ratković.\nNačelnik PU Sombor Saša Dmitrašinović izrazio je zahvalnost lokalnoj samoupravi i istakao neophodnost nabavke kvalitetne i savremene opreme, kao uslov za efikasnost rada policije, kako u oblasti suzbijanja kriminaliteta, tako i u oblasti opšte nadležnosti, a posebno u radu Saobraćajne policije.\n„Zahvaljujući Ministarstvu nabavili smo savremenu kriminalističko – tehničku opremu, zamenili smo vozni park, a posebno su značajne inicijative lokalnih samouprava koje vrše dodatno opremanje policije. U oblasti saobraćaja kroz posebne analize uočili smo da su izuzetno česti uzročnici saobraćajnih nezgoda i saobraćajnih nesreća upravo korišćenje opojnih droga i alkohola, i u tom smislu posebno je značajna ova oprema koju danas dobijamo i koju ćemo koristiti u našem radu kako bismo bili efikasniji, a Sombor ostao i dalje miran i bezbedan grad“ rekao je Saša Dmitrašinović, načelnik PU Sombor.\nNačelnik Saobraćajne policije PU Sombor Milan Glumac zahvalio se Savetu za bezbednost saobraćaja na nabavci opreme koja će složeni rad Saobraćane policije učiniti lakšim boljim i kvalitetnijim.\n„Na ovaj način ćemo uspeti da poboljšamo opšte stanje bezbednosti saobraćaja za sve učesnike. Od izuzetne nam je pomoći test za psihoaktivne supstance zahvaljujući kojem ćemo pored primena alkotestiranja vozača u saobraćaju u posebnim akcijama i redovnim kontrolama sada moći da izvršimo test na psihoaktivne supstance. Ovo su testovi poslednje generacije proizvođača „Dreger“ koji reaguju na 24 različite vrste psihoaktivnih supstanci. Nama ostaje nada da će što manje ovih testova biti pozitivnih, a u tom pravcu apelujemo na vozače da ne koriste alkohol i drogu za vreme upravljanja vozilom, a i inače u životu“ rekao je Milan Glumac, načelnik Saobraćajne policije PU.\nDanašnjoj primopredaji računarske opreme i droga testova prisustvovao je i član Gradskog veća zadužen za komunalnu oblast, član Saveta za bezbednost saobraćaja Miroslav Kovačić.\nViše iz ove kategorije « Izložba "Žene u slikarstvu Milana Konjovića" u Somboru\tSombor nabavio 65 projektila protiv grada »


Građani dobacivali poslanicima SzS | Info | Srbija\nProlaznici dobacivali SzS - "Ua, lopovi", odgovorio im Trifunović 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.04.2020. / 16:02\nTokom konferencije dela opozicije ispred Doma Narodne skupštine, nekoliko prolaznika je dobacivalo "Ua, lupovi", a odgovorio im je jedino predsednik PSG Sergej Trifunović.\nKonferenciji su prisustvovali Dragan Đilas, Borko Stefanović, Janko Veselinović, Zoran Lutovac, Boris Tadić, Miroslav Aleksić, Boško Obradović, Sergej Trifunović, Radomir Lazović...\nDok su predstavnici dela opozicije koji bojkotuju parlament govorili o tome da ni sutra neće doći na sednicu, prolaznici su uzvikivali "Ua, lopovi, lopovi", a Trifunović im je odgovarao "prozivkom" na račun fizičkog izgleda.\nOpozicionari su rekli da je događaj insceniran i da je provokacija.\nopozicija Skupština Srbije Protesti\n29.04.2020. / 22:49\nVrati se u Crnog Gruju,crni Trifunovifu\n29.04.2020. / 21:16\nJedini koji su gori od vućića je srpska opozicija !!! Ćute mesec ipo dana na državni udar, nigde da se jave da su živi a kamoli da objasne narodu šta i kako nameravaju. Nesrećni Radule, Nogo i Vukadinović su pokazali da imaju bar zrno časti i morala u odnosu na "gospodu" iz kruga dvojke. Ako je zbog ičega dobro ovo vanredno stanje, ono je bar definitivno odvojilo žito od kukolja.\n28.04.2020. / 01:28\nMislim da nije u redu da ljudi koji su isli pred skupštinu nisu dobili dnevnice. Onaj ko misli da je to bas lako treba da zna da su mnogi evidentirani i da nikome nije svejedno tako da je dnevnica neki minimum Ok je sendvic za prisustvo ali kad je u pitanju psovanje i vredjanje dnevnica je ok.


Ciljevi projekta, svrha i očekivani rezultati\nDodatno poboljšati izvršenje krivičnih sankcija.\nPoboljšati kapacitete Uprave za izvršenje u oblasti alternativnih sankcija, post-penalne i zdravstvene zaštite osuđenika.\nRezultat 1: Šira primena alternativnih sankcija\nRezultat 2: Efikasna i efektivna saradnja svih subjekata koji su uključeni u post-penalnu zaštitu\nRezultat 3: Unapređeni sistem zdravstvene zaštite u zatvorima širom Srbije.\n1. Alternativne Sankcije\nTrenutni opseg alternativnih sankcija je uglavnom sveden na sankcije kućnog zatvora sa i bez elektronskog nadzora. Manje su zastupljeni rad u javnom interesu i uslovni otpust sa zaštitnim nadzorom.\nProjekat uvodi nove aktivnosti za poverenike koje bi za posledicu mogle imati širu primenu alternativnih sankcija. Iako su ljudski resursi ograničeni, poverenici imaju veliko iskustvo rada sa prestupnicima u zajednici. Projekat će razviti aktivnosti koje zahtevaju od poverenika da preduzmu različite postupke za sprovođenje pro-socijalnih programa za osudjena lica koja služe kaznu kućnog zatvora. Ove aktivnosti će se održavati u povereničkim kancelarijama i sprovodiće se kroz grupni rad sa osuđenim licima. Ovo takođe može proširiti obaveze poverenika i službenika tretmana koji sprovode alternativne sankcije, zbog većeg broja osuđenih koje će biti uslovno otpušteni a koje bi trebalo nadzirati. Novi zadatak sprovođenja pro-socijalnih programa sa osuđenima na kaznu kućnog zatvora pružiće mogućnosti uticanja na promene stavova kod osuđenih a time i smanjenje recidiva. Održivost ovih intervencija će se osigurati kroz programe obuke, posebno kroz obuku trenera.\n2. Post-penalna zaštita\nPost-penalna zaštita dobila je široku podršku, posle sprovedenog istraživanja o stepenu recidivizma.\nProjekat ima za cilj da iskoristi tu podršku u široj zajednici. Projekat se posebno fokusira na ulogu javnih službi, posebno onih za koje su nadležni Ministarstvo za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja, Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Projekat će uvesti sporazume i protokole, kako bi otpuštena lica imala bolji pristup podršci u zajednici. Mora se imati na umu da je post-penalna zaštita definisana kao proces reintegracije prestupnika, na dobrovoljnoj osnovi i nakon konačnog puštanja iz zatvora natrag u zajednicu na konstruktivan, planiran i nadgledan način. Međutim, aktivnosti i procesi uključeni u post-penalnu zaštitu odnose se i na uslovno otpuštena osuđena lica, koje bi poverenici trebalo da nadziru, a za koje se može koristiti ista metodologija koja se koristi za post-penalnu zaštitu.\nProjekat će težiti da obezbedi bolju koordinaciju između potreba osuđenih lica, nakon završetka kazne zatvora ili alternativnih sankcija, i onih institucija koje bi mogle pružiti bolje koordinisanu post-penalnu zaštitu. Biće sprovedena probna aktivnost radi procene novih metoda pripreme programa za otpust, koje izrađuju službenici tretmana u svrhu planiranja otpusta, i rada poverenika u nastojanju da realizuju ove programe uz pomoć javnih službi. Projekat će imati za cilj poboljšanje komunikacije između zatvorskih ustanova i povereničkih kancelarija, i poverenika i relevantnih institucija (službi nadležnih za usluge unutar zajednice kao npr. socijalna i zdravstvena zaštita, obrazovanje, zapošljavanje, itd.), komunikacije koja se odnosi na planove nakon otpusta, a sa ciljem da post penalni planovi za bivša osuđena lica budu bolje realizovani.\nOdnos između zdravstvenih službi u zatvoru i službi javnog zdravlja je od ključne važnosti za pružanje podrške osuđenim licima prilikom prijema u zatvor i njihovog otpusta u zajednicu.\nProjekat će sprovesti analizu načina da se ovaj odnos poboljša. Smanjenje pojave prenosivih bolesti u zatvorima je izazov za službenike. Projekat će organizovati obuku službenika za suočavanje sa ovim problemima.\nSeptembar 2019. - Septembar 2021.


septembar 2015. – TURISTIČKI INFO CENTAR – Banja Koviljača\nObjavljeno 22. septembra 2015. Turistički INFO centar - Banja Koviljača\nJoš 2011-te godine, Banja Koviljača je bila „okupirana“ velikim brojem ilegalnih imigranata sa Bliskog istoka. U mirno banjsko mesto, u kome živi oko 5500 stanovnika, skoro preko noći došlo je više od 2500 lažnih azilanata, od kojih je manji broj zaista bio ugrožen, dok su većinu činili vojno i radno sposobni mladići između 20 i […]\nObjavljeno 16. septembra 2015. Turistički INFO centar - Banja Koviljača\nPeti međunarodni Kraljevski karneval će se održati u Banji Koviljači u petak, 18.09.2015. godine, u jednom od najlepših banjskih parkova u Srbiji. Očekuje se dolazak velikog broja domaćih karnevalskih grupa kao i gostujućih grupa iz zemalja u okruženju. Sve su prilike da će ove godine broj učesnika i posetilaca premašiti prošlogodišnji susret karnevalista, kada je […]\nNajstarije naselje u Banji Koviljači se nalazilo na brdu Gradac, iznad izvora “Ilidža” a još uvek nedovoljno istraženi ostaci Koviljkinog grada zarasli u šiblje i trnje željno iščekuju arheologe. Koviljkin grad je i pored svih priča i legendi zaista postojao. Verovatno zbog geografskog i stra- teškog položaja zna se da su ovde nicala prva naselja […]