Psychonauts, recenzija ~ Igrorama\nObjavljeno 11.3.10, Autor: Ketchua, Komentari: 7\nKada bi igračka komuna bila verska sekta (kao što većina naših bližnjih misli), Tim Schafer bi bio proglašen bogom. Ne vrhovnim bogom, već jednim od mnogih, rame uz rame sa ljudima kao što su Warren Spector, Ron Gilbert, Tim Cain, Chris Avellone, John Carmack... Pošto svako božanstvo u politeističkim religijama ima svoju ulogu, Schafer bi svakako bio Bog Šarma. Priča o ovom simpatičnom čovi (tj. onaj deo koji se nas tiče) počinje u glavnom štabu tadašnjeg Lucasfilm Games-a (koji je bio smešten na famoznom Skajvoker ranču), pre više od dvadeset godina. Uzlazna putanja Tim-ove karijere je prilično uobičajena: počeo je radeći na tehničkim poslovima, dok u jednom trenutku nije upregnut kao ko-scenarista pod nadzorom Ron Gilbert-a (The Secret of Monkey Island i Monkey Island 2: Le Chuck's Revenge), posle čega je delio dirigentsku palicu sa Dave Grossman-om (Maniac Mansion: Day of The Tentacle), te na kraju konačno dobio priliku da i sam šefuje (Full Throtle i Grim Fandango).\nNažalost, u to vreme je počela korporativna muža Star Wars krave, te je Schafer (kao i svi drugi sa više od dva grama mozga) napustio ranč i osnovao sopstvenu kompaniju, koju je nazvao Double Fine Productions. Upravo ova mala ali probrana ekipa je 2005. godine ušla u anale industrije uspomoć igre Psychonauts. Ova akciona avantura/platformer je zasnovana na ideji koju su čelnici Lucas-a škartirali tokom izrade Full Throttle-a, jer se kosila sa moralnim načelima industrije. Naime, jedan od planiranih segmenata igre je oslikavao živopisne halucinacije izazvane meskalinom. Iz nekog razloga, referenciranje postojećih opijata je no-no, dok su svi drugi vidovi “mature” sadržaja dobrodošli. No dobro. Kako Tim nikada nije prežalio ovu (izuzetno dobru, ako dozvolite) ideju, upravo je nju iskoristio kao podlogu za izgradnju Psihonauta.\nPriča se odvija u svetu na prvi pogled nalik našem. Samo, u ovom svetu ljudi sa psihičkim moćima su svakodnevnica. Oni žive sa “normalnim” življem, iako je doza segregacije prisutna, i dosta ljudi zazire od ovih “čudaka”. Epicentar dešavanja je letovalište/centar za obuku mladih psihički nadarenih ljudi, koji svake godine ugošćava decu sa svih strana sveta, koja dolaze da se druže, ali i nauče da kontolišu i kanališu svoje sposobnosti. Igra počinje animacijom koja prikazuje uobičajenu ceremoniju kojom se svake godine dočekuju mališani. Tokom nje omaleni, militaristički nastrojeni instruktor drži pozdravni govor koje uteruje strah u kosti prisutne dece. Kako se govor približavao klimaksu, instruktori su primetili da se nešto pomera u obližnjem žbunu, te ga (jedva) izvukli na videlo svojim telekinetičkim moćima. Ispostavilo se da je u pitanju dečak po imenu Razputin, odbegli cirkuzant, sa željom da pristupi kampu i prođe obuku, te postane član elitne jedinice za borbu protiv psihičkog terorizma. Naravno, bez pristanka roditelja ovo je nemoguće, te nadležni pozivaju dečakovog oca da dođe i pokupi ga. Ipak, jedan od njih je zadivljen mentalnom snagom deteta, te odlučuju da ga u toku tih par dana koliko je roditeljima potrebno da stignu tretiraju kao kadeta.\nDok Razputin bude prolazio kroz obuku, čudne stvari će početi da se zbivaju po kampu, a on će na sebe preuzeti odgovornost da ih ispita. Naravno, zbog ovo ga će upasti u niz nezgoda, iz kojih će morati da se vadi korišćenjem kako svojih starih, akrobatskih, tako i novostečenih psihičkih veština. Priča je izvrsno napisana, a dijalozi (kojih ima u izobilju) obiluju prepoznatljivim “Šejferovskim”, inteligentnim humorom. Karakterizacija, usko povezana sa dijalozima, takođe je izvanredna, a paleta likova sa kojima ćete se sretati je ogromna. Tu su bivši vođa Psihonauta, sada senilni starac sa podvojenom (potrojenom? početvorenom?) ličnošću, štićenik kampa koji mora da nosi aluminijusku foliju na glavi da bi kontrolisao svoje moći, ćelavi medved sa telekinetičkim sposobnostima, Rus koji traži medveda u želji da se porve s njim, nakaradni monstrum iz jezera po imenu Linda, paranoični čuvar koji zna da se neko urotio protiv njega, Napoleonov direktni potomak... Spisak ide naizgled u beskraj. Svaki od njih je čudan na svoj način, i svaki put kad se igraču pruži prilika za dijalog, trebao bi je iskoristiti. Priča je toliko dobro napisana, a svet toliko imerzivan, da se lako može desiti da previdite celu jednu oblast u kampu (!), samo zato što nije od suštinskog značaja za odmotavanje klupka, a vi gurate napred po svaku cenu.\nPo izvođenju, Psychonauts je teško svrstati u neki od ponuđenih koševa, ali najvećim delom je platformer. Najjači adut igre (ako već ne smemo da kažemo da su svi aduti najjači) su sekvence koje se odigravaju u umovima drugih likova. Tokom tih nivoa, Razputin će sakupljati plodove mašte, oslobađati emotivni teret, i skupljati mentalnu paučinu pojedinca, te kasnije na konto toga napredovati i dobijati nove sposobnosti, ali i unapređivati stare. Svaka od mentalnih ekskurzija se završava boss bitkom, posle čega infiltrirana osoba konačno spoznaje unutarnji mir, i adekvatno nagrađuje svog spasioca. Kad bi jedini put ka napretku bio preko prebijenih košmara, prva trećina igre bi bila nedovoljno dinamična, te tako igrač može napredovati skupljanjem psiho-stimulansa koji su rasuti po kampu. Dobar deo njih se nalazi na poprilično nedostupnim mestima, što iziskuje vraćanje na stare lokacije po ovladavanju novim veštinama. Pored toga, postoji i šesnaest specijalnih predmeta, do kojih je teško doći (ili zato što su dobro kamuflirani, ili zato što je potrebna neka od naprednijih moći), koji donose veći napredak kada se sakupe. Od moći, na raspolaganju su telekineza, pirokineza, levitacija, “treće oko”, štit, nevidljivost i druge.\nVizuelni dizajn je brilijantan, počevši od karikiranih modela “na tri ćoška”, koji sami po sebi mame osmeh na lice. Animacije su glatke i tečne, karikirane u dovoljnoj meri da savršeno idu uz modele kojima pripadaju. Doduše, sve ovo pada u drugi plan pred veličanstvenim level dizajnom. Već na samom početku, prostranstva koja se otvaraju dolaskom u kamp su izvrsno projektovana, slojevita, sa velikim brojem kutaka koji mame svojom nedostupnošću, i mogu naterati igrača da uzalud skakuće u pokušajima da ih se domogne, iako zna da još uvek ne može. Moguće je potrošiti par sati na istraživanje kampa, pentranje po drveću, hodanje po žici do udaljenih platformi, i razgledanje prelepog okoliša. Ali pravo ludilo počinje kad se ušunjate u psihu nekog NPC-a. U tom trenutku prestaju da važe zakoni fizike, a igrač počinje da proživljava probleme koji su snašli nesretnika o kom se radi. Od slikara-ekspresioniste koji je optrećen koridom, te slika isključivo borbe bikova, preko brazilske lepotice koja u svojoj glavi organizuje žurke, glumice koja ceo svoj život preživljava u vidu predstave i Bonapartinog direktnog potomka koji ratuje sa svojim slavnim pretkom, do famoznog Bojda Kupera, paranoičnog čuvara. Sam nivo koji se odvija u Bojdovoj glavi (The Milkman Conspiracy) je umetničko delo u malom, jer ga čine najbolji level dizajn ikada (ovo su teške reči, ali verujte nam), odlični, urnebesni dijalozi, i zagonteke koje se nižu, dok se u jednom trenutku, kada sakupite potrebne predmete, ne reše skoro same od sebe. Ovo izaziva oduševljenje nalik onom kada napravite konstrukciju od par stotina domina, a potom se zavalite, i blago tipnete prvu u nizu. Istina je da nisu svi nivoi ovoliko dobri (samo jedan može biti najbolji, zar ne?), ali veoma su mu blizu. A ima ih podosta, i svaki je svet u malom.\nZa muziku je bio zadužen Peter McConnell, autor soundtrack-ova za veliki broj LucasArts-ovih igara, uključujući i Grim Fandango. Ono što je uradio za Psihonaute možemo olako proglasiti vrhuncem njegove karijere. Sloboda koju je imao u komponovanju za ovu igru kao posledicu je imala savršen spoj laganih gitarskih bravura i naivnih orkestracija, koja pleni svojom jednostavnošću, a savršeno dopunjuje ambijent. Glasovna gluma je na zavidnom nivou, i pravo je uživanje slušati sate snimljenih dijaloga. Za sve one koji žele da uživaju u muzici iz ovog ostvarenja, na ovoj adresi možete preuzeti alatku pomoću koje je moguće “počupati” zvučni zapis iz igre.\nNažalost, Psychonauts je finansijski poprilično loše prošao, te ostao nezasluženo nezapažen. Mediji širom sveta su ga proglasili “najboljom igrom koju niste igrali”. Ako je stvarno niste odigrali, učinite sebi uslugu i kupite je na sajtu GoG.com po ceni od bednih deset dolara. To svakako nije velika cifra za jednu od najboljih igara ikada. Činjenica je da niko ne bi smeo da je propusti, jer je u pitanju jedna od onih igara koje oblikuju ukus i merila, i prema kojoj ćete suditi svakoj sledećoj. Jedna od onih igara posle kojih ne želite da igrate ništa dve nedelje, jer je skoro sve u odnosu na nju jednostavno loše.\nKategorija: 2005, Akcija, Avantura, Ketchua, Platforma, Recenzija\nAnonimno 11. 03. 2010. 01:42\nOdlična igra. Nažalost nisam je prešao kompletnu, došao sam do samog kraja (Meat Circus, tako nešto) i tu stao, davno.\nZanima me da li radi na Windowsu 7?\nKetchua 11. 03. 2010. 01:49\nDa, Meat Circus... Nisam siguran, ja sam je oba puta prelazio na XP (još uvek se držim XP-a), ali ova verzija sa GoG.com radi na XP/Vista bez problema. Ako već imaš igru, ništa te ne košta da probaš, ako tek nameravaš da je pribaviš, raspitaj se malo po tamošnjem forumu.\nloshmeebre 11. 03. 2010. 09:16\nPrvi put kada sam prelazio, odustao sam na onim konopcima pre poslednje "kraljice" Meat Circus nivoa, ne znajuci da je to stvarno 5min do kraja igre. Pre nesto vise od godinu dana sam je presao ponovo, ovoga puta u celosti..\nFenomenalna igra. Po meni uz Sacrifice najnezapazenija koju sam igrao, preporuka svima..\nOgisha 09. 05. 2010. 01:43\nSjajna igra! Jedino je mogu uporediti sa Raymanom ali je ova bolja. The Milkman Conspiracy - strašan nivo, mislim da sam njega najduže igrao samo da bih se što više zadržao u takvom okruženju :) Muzika, priča... ma jednom rečju genijalno. Moraću još jednom da je pređem...\ndraske73 18. 08. 2010. 10:00\nOdlična igra u svakom pogledu.\nThe Duke 02. 09. 2010. 20:40\nI ja je predjoh, stvarno jedna od najboljih igara koje sam odigrao...\nAnonimno 16. 10. 2010. 12:17\nnisam je odigrao ali mi malo liči na Grimm Fandango! :)


Svilene niti pančevačke duže od dva veka - Pančevo.city\nKultura gajenja svilene bube i svilarstva negovala se u Pančevu od 1733. godine. Poneki dud i sačuvani svilarski kompleksi pričaju svoje priče i svedoci su da je nekad naša varoš bila važno industrijsko mesto\nKompleks Stare svilare na Bavaništanskom putu\nGIP je doživeo potpuni kolaps nakon privatizacije 2007. godine. Iako je imao obavezu da uloži 1,4 miliona dinara, novi vlasnik Prvoslav Drobnjaknije uložio ništa, niti je pokrenuo socijalni program. Zaposleni nisu primali plate, a dugovi firme su se nagomilavali. Agencija za privatizaciju je sa Drobnjakom raskinula kupoprodajni ugovor u jesen 2008. godine.\nSvilara na Tamišu tokom rekonstrukcije\ndud Eko maber inženjering Galatea GIP Gumarska industrija Pančevo industrija svile logor Svilara Mađarska kraljevska predionica svile nacistički logor proizvodnja svile svila Svilara svilarstvo svilena buba Sviloprelac\nPredić / nov 4


Kao registrovani zdravstveni instruktor, radim na edukaciji klijenata o tome kako da u svakodnevnu ishranu unesu zdrave izvore ugljenih hidrata, onih koji su bogati vlaknima i drugim vitaminima. Klijenti se često plaše ugljenih hidrata i isprobavaju različite režime ishrane koji ih ograničavaju u korist proteina ili masti. Ipak, nedovoljan unos ugljenih hidrata može da dovede do nedostatka hranljivih materija i promenljivog raspoloženja i nivoa energije, naročito ako je fizička aktivnost deo vaše svakodnevice. Unos ugljenih hidrata u umerenim količinama može da vam obezbedi dodatnu energiju i održava hormonski balans u organizmu.\n,,Kada eliminišete previše ugljenih hidrata, vašem organizmu nedostaju važni izvori vlakana u ishrani’’, kaže Rajt. ,,Tu spadaju sveže voće, mahunarke i žitarice sa celim zrnom. Vlakna su od suštinske važnosti za dobro varenje, da ne pominjemo kontrolisanje šećera u krvi i holesterola’’, dodaje Rajt. Ako imate problema sa stomakom i imate problem sa varenjem, razmislite o povećanom unosu zdravih ugljenih hidrata bogatih vlaknima.\n,,Da li osećate drhtavicu, vrtoglavicu ili bol u glavi? Kada ne jedete ugljene hidrate, izlažete se riziku od pada nivoa šećera u krvi tokom dana’’, objašnjava Rajt. ,,Postojan unos zdravih ugljenih hidrata u okviru svakog obroka je od ključne važnosti za stabilnost šećera u krvi’’, dodaje ona.\nPrema rečima dijetetičara Ešli Kof, ,,trebalo bi da budete jednako zabrinuti ako je smanjen unos magnezijuma (70 odsto ishrane u SAD-u ne zadovoljava preporučene iznose), koji je prirodni anti-stres mineral za opuštanje mišića. Isto tako, u povrću ima nekih vrsta vlakana ali iz žitarica sa celim zrnom, mahunarki i semenki dobijate druge’’. ,,Svojim pacijentima koji vode računa o ugljenim hidratima preporučujem organsku ovsenu kašu firme Nature's Path ili cerealije Qi'a kao osnovu za ugljene hidrate, kojoj dodaju zdrave masti, proteine i povrće bez skroba,’’ savetuje Kof.


This topic has 63 одговора, 45 гласова, and was last updated 17 years, 3 months раније by tomaja.\nГледање 31 чланака - 31 до 40 (од 64 укупно)\n31. маја 2004. у 11:10 am #19226\n. Sho se tiche CD marketa, mogli bi opisi distribucija da budu prevedeni sa oficijelnih sajtova (ili odradjeni od nule). Vrlo je teshko naci tako neshto na srpskom. Mogla bi recimo da se ubaci neko poredjenje pojedinih distibucija kako bi se lakshe snashli prilikom izbora\nTo ce biti u linux magazinu, vec sam odradio za Suse bice i za ostalo\n31. маја 2004. у 12:08 pm #19227\nU bre sto ste naporni…\nJa se javljam zbog nagrade a ne da davim.\nSvima koji su se ozbiljnije (profesionalo) opredelili za Linux(*nix)\nuvek toplo preporucim ovaj sajt dajuci mu blagu prednost u odnosu na ES.\nMislim da sam sve rekao…. 😕\n31. маја 2004. у 1:46 pm #19228\nPa evo da se prikljucim i ja…\nSta da kazem, nemam ideju kako poboljsati ovaj sajt, jer meni se svidja, sve probleme koje sam imao sa Linuxom, uz pomoc vas uspeo sam da resim, mnogo toga sam naucio ovde, malo cu biti neskroman, ali sebe vise ne smatram pocetnikom u oblasti poznavanja Linuxa, zavoleo sam ga a da ga nisam ni znao, i to sve je samo vas uspeh. Samo tako nastavite, Linux ce imati buducnost kod nas! Ziveli, i velik pozdrav za sve korisnike!\n31. маја 2004. у 1:57 pm #19229\n🙄 U, ‘ebote sta rade srbi, cim spomenes nagradnu igru a oni grabi, drz, nedaj, vuci teglji, skaci, udri…… 😕\n31. маја 2004. у 2:53 pm #19230\nIako ima 10000000000000000000000 prednosti Linuks ljudi vole W$ndows jer su „brate navikli“. Navikli na sta? Pa kako da covek kupi najnoviju cetvorku i da na njoj nema bar sto programa koje nikad ne koristi, a jedina im je uloga da „komsija crkne od muke“, da stavi neki tamo linuks za koji niko nije cuo. Kad se promeni svest ljudi u ovoj zemlji i kad shvate da kompjuter slui necemu verovatno cete i vi davati nagradu povodom 5.000.000 a ne 2000 korisnika.\nsajt je super mada malo saren za moj ukus????? 😈\n31. маја 2004. у 6:28 pm #19231\nAko bi ste nesto menjali na sajtu, ne menjajte temu (vizuelnu), bio sam na mnogim sajtovima i nigde nema tako brza i lepa vizuelna tema, mada download sekciju bi trebalo podeliti prvo na verzije, zajednicke za sve verzije. CD ovi bi SVI trebali da imaju opis (malo duzi nego dosada).\nTrebalo bi sveukupno poraditi na stanju linkova.\nOvo je samo ideja, ali mislim da bi prodavanje PC sa instaliranim Linuxom bilo vrlo pozeljno za regrutovanje novih Linux pristalica (neki dileri nude izbor izmedju Linuxa i Windowsa), ali sa instaliranim DivX, winmodemom, graf. kartom…(nije tesko ali nase lenjove tesko naterati da nesto sami urade, pre ce odustati 🙁 ) Mogli bi ponuditi i tehn.\npodrsku 😆 .\n1. јуна 2004. у 7:43 am #19232\nSajt je odlican, jedno od retkih mesta gde se mogu procitati nove vesti, diskutovati, itd.\n„Mandrake“ je odlicna distribucija, ali bode mi oci ocajna implementacija srpske cirilice. Uocio sam i probleme sa „Open Office“ u verziji 9.1 sa rasporedom slova na tastaturi (obrnuti raspored velikog i malog slova L), i jos par sitnica. Lepo bi bilo pokrenuti jednu akciju radi resavanja ovih problema, jer ako mi u Srbiji ne resimo ove stvari sebe radi, ko ce, Ameri i Francuzi ne verujem da imaju vise interesa po tim pitanjima od nas.\nPosto je ovo najmasovniji i najdinamicniji Linuks sajt u Srbiji kako mi se cini, trebalo bi otvoriti vrata i za druge distribucije koje idu malo drugacijim putem, a svakako su interesantne (pogotovo ljudima koji su bolje upuceni u osnove Linuksa) kao sto su „Slackware“, „Gentoo“ „Debian“.\n1. јуна 2004. у 8:27 am #19233\nSta da kažem? Home page – http://www.linuxo.com! Tako je bar kod mene.\nVećinu stvari koje mi trebaju mogu naći na sajtu. Drago mi je da bar negde mogu pronaći predusretljive ljude.\nMnogo Vam hvala i želim da još dugo poživite u zdravlju, sreći i veselju. 😉\n1. јуна 2004. у 11:01 am #19234\nPuno pohvala za dosadašnji rad!\nDao bih neke predloge.\nPrvi je da se pokuša okupljanje znalaca linuxa na jedno mesto. Sada imamo gomilu stranica koje se bave istim poslom, često dolazi do toga da se jedna ista stvar radi po nekoliko puta… Treba se povezati i sa sličnim stranicama na čitavom prostoru našeg jezik tj. stranicama iz Hrvatske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nDrugi je da se napravi stranica na kojoj će postojati opisi programa, njihova popularnost, ocena korisnika, upustvo za skidanje i instalaciju i paralela sa drugim sličnim programima, posebno onim koji se masovno koriste na Windowsima. To bi mnogo značilo početnicima a i ljudima koji se duže bave linuxom a treba im neki specifičan program. Jer na liniuxu ima toliko sličnih programa, koji nisu mnogo poznati, a obično su na nekom beta nivou, teško se nalaze, a njihova instalacija često nije jednostavna.\n2. јуна 2004. у 3:04 pm #19235\nSve sto znam o linuxu sam naucio sa ovog sajta


Političke partije nakorumpiranije\nlideri vodećih političkih partija u BiH na sastanku u Mostaru, 30. oktobar 2007\nTransparency International BIH , nevladina organizacija s visokim rejtingom u međunarodnim razmjerama, juče je objavila kako je BIH zemlja u kojoj "cvjeta " korupcija . Među društvenim oblastima gdje je ona najočitija, primarno mjesto zauzimaju političke partije. Njihovi predstavnici danas uglavnom odbijaju ove navode ali i žele da se situacija promijeni.\nIstraživanje javnog mnijenja i iskustava građana u BiH, koje je proveo Transparency International, govore da su političke partije najkorumpiranije institucije u BiH. Iz ovoga prozilazi da najodgovorniji za borbu protiv korupcije, političari na funkcijama, ne čine ništa da je spriječe jer spadaju u grupu najkorumpiranijih, te je stoga BiH postala fenomenom zarobljene države, kaže predsjedavajući Odbora direktora Transparency Internationala Boris Divjak:\n„Građani doživljavaju političke partije kao one koje povlače sve konce u politici, bez kojih praktično ne funkcioniše nijedan segment vlasti, što znači da su te političke partije pod svoju kontrolu stavile i ono što su nekad bile nezavisne institucije, čime se, naravno, onemogućuje borba protiv korupcije, odnosno mora se pitati upravo njih za tu borbu. A ako znamo da otuda potiče korupcija, onda se, naravno, sve dovodi pod veliki znak pitanja.“\nPolitičke partije u BiH i političari u njima jesu najodgovormniji za stanje u zemlji jer se toleriše izuzetno visok nivo korupcije na svim nivoima vlasti i u gotovo svakom segmentu života, slaže se i član glavnog odbora Stranke demokratske akcije Elmir Jahić. Mafiokratija na taj način kontroliše čitav državni aparat BiH, naglašava Jahić:\n„Ja bih čak dodao da ustvari nerijetko su političari u rukama mafiokratije, koja, dakle, iz sjene vlada i plitičarima, ali i sudovima, tužilaštvima, medijima i svim drugim veoma bitnim segmentima društva. Ako želimo da opstane i ostane ova država i normalno društvo, moramo krenuti u jedan veoma bolni proces otriježnjenja u ovom pravcu. Ne da su neki političari i neki predstavnici sudstva i tužilaštva u dosluhu sa kriminogenim grupama nego bih čak rekao da su njihova produžena ruka. Oni su pod kontrolom mafiokratije koja iz sjene vlada, bez ikakve odgovornosti i koja kontroliše kompletan državni aparat - izvršne, zakonodavne vlasti, medija, sudstva, tužilaštva, policije, i služi, ustvari, u svrhu zaštite pojedinih kriminogenih krugova te mafiokratije.“\nPotpredsjednik Partije demokratskog progresa, stranke koja je često bila optuživana za kriminal i korupciju, Brane Borenović kaže da trenutna situacija u zemlji, nažalost, daje puno osnova za ovakav izvještaj. Borenović, međutim, dodaje da se upravo zbog toga novi, mladi ljudi moraju uključivati u politički život i mijenjati ono što nije dobro:\n„Šta dobijamo kao rezultat? Dobijamo da ljudi bježe iz politike. I u politici, izgleda, pokušaju da opstanu samo oni koji gledaju da kroz političke stranke ostvare svoj lični interes. I to je, nažalost, činjenica protiv koje trebamo svi zajedno da se borimo. Jedan od razloga zašto sam ja u političkoj stranci sa 33 godine, koliko trenutno imam, je upravo taj razlog - da pokušam promijeniti javno mišljenje građana RS-a i BiH o političarima prije svega.“\nU Socijaldemokratskoj partiji BiH ističu da je dobro ukazivati na nepravilnosti i kriminal u društvu, ali da se za trenutnu situaciju ne mogu optuživati svi političari i sve partije. Krivci su oni koji dopuštaju i ne kažnjavaju kriminal i korupciju, a to su oni koji imaju vlast, smatra član SDP-a Damir Mašić:\n„I više je nego evidentno da percepcija javnosti je u globalu prema politici i političarima iskrivljena, više negativna nego pozitivna upravo zbog ovakvih vlasti - zbog neodgovornih političara, zbog neodgovorne vlasti koja, evo samo ćemo uzeti ovu godinu, u ovoj godini ništa konkretno za BiH nije uradila. I taj famozni paraf na Sprazuma o stabilizaciji i pridruživanju s Evropskom unijom smo dobili zbog toga, eto, da ne budemo jedina crna rupa. A, inače, domaći političari nikakvu svoju domaću zadaću nisu uradili da bi to time zaslužili.“\nOvakvo mišljenje javnosti i doživljaj političkih partija u BiH uopšte ne čudie jer BiH već godinama vode isti ljudi, naglašava direktor Nezavisnog biroa za humanitarna pitanja Žarko Papić:\n„U BiH i dalje funkcioniše, povremeno se samo mijenja broj partija, npr. trostruki jednopartijski sistem. Ona partija koja je negdje u potpunosti ili u koaliciji s nekim na vlasti dijeli uticaj, prije svega, u javnim preduzećima, dakle otvara prostor za svoje finansijere i time se formira mreža korupcije. Nije čak ni glavni problem u tome što partije sakrivaju svoje donacije koje dobiju iz inostranstva, ili već odakle, za predizborne kampanje, nego je glavni problem sistem u kojima je glavni cilj svakih partija, čak su puno važnija mjesta ne ministarska, nego mjesta u javnim predizećima, koja onda, naravno, mogu baratati sa velikim, velikim parama. To je jedan dio priče. A bilo bi jako interesantno otvoriti temu i korupcije ili učešća i korupcijama onoga što se zove međunarodna zajednica u BiH.“\nPapić dodaje da put otriježnjenja bh. društva vodi ka razbijanju glasačke apatije i da se ozdravljenje države može očekivati kada se građani oslobode straha od drugih nacija i počnu glasati kao normalni ljudi, a ne uplašeni Srbi, Bošnjaci i Hrvati.


Prije 24 godine Republika BiH primljena u Ujedinjene nacije – Haber.ba\nPrije 24 godine Republika BiH primljena u Ujedinjene nacije\nRepublika Bosna i Hercegovina inače, u UN je primljena poslije proglašavanja nezavisnosti i međunarodnog priznanja zemlje u aprilu 1992. godine. Tog dana, 6. aprila, koji se, inače, proslavlja i kao Dan Grada Sarajeva, BiH su priznale države tadašnje Evropske ekonomske zajednice (EEZ), današnje EU, a dan kasnije i SAD…\nNa današnji dan, 22. maja 1992. godine, prije tačno 24 godine, Republika Bosna i Hercegovina primljena je u Ujedinjene nacije (UN), stoga je ovaj dan jedan od najvažnijih u historiji zemlje, piše “Anadolu Agency”.\nTeme:24. godišnjica, BiH, prijem, promo, RBiH, Republika BiH, UN


Vi ste ovde:Početna»Category: "Vesti iz Brisela" (Page 108)\nObraćanje Federike Mogerini na konferenciji za štampu u Savetu bezbednosti UN\nZadovoljstvo je biti ponovo ovde povodom konferencije o reviziji Ugovora o neširenju nuklearnog oružja. Moje obraćanje učesnicima konferencije je planirano još ranije, ali ja sam iskoristila priliku da se nadovežem i prenesem zapažanja sa sastanka Evropskog saveta koji je održan prošlog četvrtka, na kom su šefovi vlada i država članica Evropske unije razgovarali o tragedijama koje se događaju u Sredozemlju a koje su povezane sa trgovinom i krijumčarenjem ljudi preko Sredozemnog mora kao i kroz Afriku a u većini slučajeva iz Sirije ili Roga Afrike, gde je život migranata u opasnosti.\nIzjava Federike Mogerini povodom Svetskog dana slobode štampe\nDanas proslavljamo UNESCO Svetski dan slobode štampe. Slobodni, raznovrsni i nezavisni mediji su ključ svakog demokratskog društva jer bez slobodnih medija ne može biti ni informisanog, aktivnog i angažovanog građanina. Zato je sloboda štampe stub svakog društva te se mora promovisati i nikad se ne sme uzimati zdravo za gotovo. Zahvaljujući hrabrosti velikog broja novinara još uvek znamo značenje reči koja se često zanemaruje: istina.\nČesto postavljana pitanja o Ukrajini, Istočnom partnerstvu EU i Sporazumu o pridruživanju između EU i Ukrajine\nU dokumentu koji se nalazi u prilogu na kraju teksta, možete pročitati odgovore na najčešće postavljena pitanja u vezi sa…\nZajedničko saopštenje o zemljotresu u Aziji\nNakon što je zemljotres pogodio Nepal i Indiju, visoka predstavnica EU Federika Mogerini, evropski komesar za razvoj Neven Mimica i komesar za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Hristos Stilijanides izdali su sledeće saopštenje:\nSamit EU i Ukrajine\nSedamnaesti po redu samit EU i Ukrajine će biti održan u Kijevu u ponedeljak 27. aprila. Ovo će biti prvi samit od kada je u junu prošle godine potpisan novi Sporazum o pridruživanju.\nEvropski savet o migracionoj krizi na Mediteranu: Spašavanje života najveći prioritet\nSpašavanje života nedužnih ljudi je najveći prioritet. Ali spašavanje života se ne tiče samo spašavanja ljudi na moru već i zaustavljanja krijumčara i sprečavanja ilegalnih migracija, jedan je od glavnih zaključaka Evropskog saveta koji je u četvrtak održao sednicu posvećenu krizi sa imigrantima u Mediteranu.\nEvopska komisija o monopolu Gazproma u trgovini gasom\nEvropska komisija je uputila Gazpromu obaveštenje o utvrđenim činjenicama u kom se navodi da su neke od njegovih poslovnih praksi na tržištima snabdevanja gasom u centralnoj i istočnoj Evropi zloupotreba dominantnog položaja na tržištu kojom se krše antimonopolska pravila EU.\nVeća sloboda državama članicama pri odlučivanju o upotrebi GMO\nKomisija predlaže izmenu zakonodavstva koja bi državama članicama dala veću slobodu da na svojoj teritoriji ograniče ili zabrane upotrebu GMO odobrenih na nivou EU.\nGlavni zaključci Saveta za spoljne poslove\nMinistri spoljnih i unutrašnjih poslova EU su na zajedničkom sastanku razgovarali o pitanjima migracija nakon nedavnih događaja na Mediteranu.


F4 Druge lige u Beloj Crkvi, polufinala: Valis - Jezero; Taš - Kraljevo - Vaterpolo vesti\nPočetna » Domaća takmičenja » F4 Druge lige u Beloj Crkvi, polufinala: Valis – Jezero; Taš – Kraljevo\nF4 Druge lige u Beloj Crkvi, polufinala: Valis – Jezero; Taš – Kraljevo\nMečevima 14. kola završen je regularni deo takmičenja u Drugoj ligi Srbije, a plasman na završni turnir u Beloj Crkvi izborili su timovi Valisa iz Valjeva, Kraljeva, Taša i domaćina Jezera. Velika borba za plasman u Prvu B ligu na programu je u subotu 17. avgusta a sastaju se Kraljevo – Taš, i Valis – Jezero. Finale je na programu u nedelju, a u mečevima kojima je završeno takmičenje za većinu klubova važnu pobedu u lokalnom derbiju izborili su vaterpolisti Starog Grada koji su savladali Dorćol sa 11:9 i pretekli komšije na tabeli zauzevši treće mesto u Grupi Sever. U susretima poslednjeg kola do trijumfa su stigli i vaterpolisti Sente koji su bili bolji od Valisa 13:8, a bodove je uknjižio i Goč pošto je njihov susret sa Paraćinom registrovan službenim rezultatom 5:0 pošto su Paraćinci odustali od gostovanja.\nRezultati 14. kola Druge lige:\nSenta – Valis 13:8\nStari grad – Dorćol 11:9\nValis 93 – Polet 13:7\nPlasman:Valis 31, Taš 25, Stari grad 22, Dorćol 21, Senta 18, Valis 93 7, Polet bez bodova\nParaćin – Goč 5:0 (bb)\nDubočica – Kraljevo 1:18\nVrnjačka Banja – Jezero 5:11.\nPlasman: Kraljevo 34, Jezero 31, Paraćin 21, Rasina 16, Vrnjačka Banja 11, Dubočica 7, Goč 2.\nIvan Pvkkv na Facebook kaže:\n14/08/2013 u 00:14\nKraljevoo osvajaaa kao i prosle godinee !! 🙂


Kriminalac Amir Zukić podnio je ostavku na mjesto generalnog sekretara u Stranci demokratske akcije (SDA)\n– Najširoj javnosti je dobro poznato, a organima SDA mnogo više nezvanično nego zvanično, da sam od 17. februara do 17. jula 2017. godine bio (nezakonito) pritvoren i da je protiv mene, između ostalih, i protiv visokih stranačkih dužnosnika potpredsjednika SDA Asima Sarajlića i Mirsada Kukića, donedavno bivšeg člana SDA – pokrenut krivični postupak koji je politički motiviran?!\nKao u doba prethodnog totalitarnog jednopartijskog sistema, Tužilaštvo KS je korišteno u političke svrhe i za unutarstranačke obračune, dok su represivni organi (po)služili kao produžena ruka politike?! Medijsko fabriciranje moje krivnje već u dosadašnjem toku suđenja dovelo je do zaključka o pretjeranom udjelu špekulacija u odnosu na činjenice – navodi se u Zukićevom pismu ostavke.\nPrethodna Previous post: Ekskluzivno: Portal Raskrinkavanje.ba pokrenuo veliku propagandu protiv nerežimskih medija! Finansije direktno došle od HDZ I SDA! Vlasnik portala brat DARKA BRKANA poznatog po izjavi o “zlatnim kašikama”\nSljedeća Next post: Nemojte puno tražiti loše stvari životu jer život je prekratak!


Položaj: Vila se nalazi na samoj obali mora, samo nekoliko minuta hoda od centra. Okružena je kafićima i restoranima. Sa svih terasa studija pruža se divan pogled (direktno ili bočno) na more.\nSadržaj: U prizemlju vile se nalazi kafe bar sa velikim izborom pića i poslastica, kao i odvojenim delom u kome mogu da se stave stvari na dan dolaska i odlaska gostiju.\nCene u tabeli su izražene u EUR po osobi na bazi najma studia/apartmana za 10 noćenja/11 dana, i plaćaju se u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu NLB banke, na dan uplate.\n4 + 6 = ? 2 4 9 10 17


Test: Sony Xperia Z2 - B92.NET\nTehnopolis / Gedžeti 64\nI dok je Z1 dodatno utvrdio novi dizajnerski i tehnološki pravac kompanije, on ipak nije postigao uspeh kakav se očekivao, jer jednostavno nije bio dovoljno savršen u odnosu na konkurenciju. Da li je Sony uspeo da reši sve probleme i nedostatke sa modelom Z2?\nUroš Jelić, Foto: Jovan JelićIzvor: petak, 27.06.2014. | 21:23 -> 09:50\nDimenzije: 146.8 x 73.3 x 8.2 mm\nDisplej: IPS LCD, 1080 x 1920p, 5.2 inča, 424ppi\nS obzirom da je dizajnerski aspekt Sonyjeve Xperia Z linije unapred određen i do sada nije pretrpeo neke veće promene jer za to nije bilo ni preterane potrebe, inženjeri su mogli da se u potpunosti fokusiraju na sve mane prethodnih uređaja sa željom da nam predstave savršen proizvod. Međutim, da li su u tome uspeli?\nSony Xperia Z2 došao je svega pola godine nakon predstavljanja modela Z1. Ovaj novousvojeni kraći period, slobodno možemo reći nadogradnje, omogućio je kompaniji da znatno brže reaguje na potrebe i želje korisnika.\nProcesor: quad core Qualcomm Snapdragon 801\nXperia Z2 poseduje nešto veći displej i veći kapacitet baterije ali nije znatno veći od prethodnika. Dimenzije iznose 146.8x73.3x8.2mm a uređaj je i nešto lakši – i to za 7 grama u poređenju sa 163 grama koliko je imao Z1.\nJedan od ključnih problema modela Z1predstavljao je displej koji jednostavno nije bio dovoljno dobar da može da se takmiči sa drugim premijum uređajima – slabe crne boje i loši uglovi gledanja zaista su pokvarile celokupni utisak.\nMeđutim, čini se da je sada došlo vreme da vidimo da li je Sony u međuvremenu dovoljno naučio kako bi se ponovo ozbiljno suprotstavio Samsungu.\nXperia Z2 poseduje 5.2-inčni IPS displej, Snapdragon 801 procesor, kameru od 20.7 megapiksela, 3.200mAh bateriju, microSD slot tako da se čini da je skoro nemoguće pronaći slabu tačku na kućištu ovog modela.\nPored toga što su obe strane telefona prekrivene kaljenim staklom, što uređaju daje zaista premijum osećaj u poređenju sa konkurencijom, Z2 je otporan na vodu i prašinu. Svi slotovi su zaštićeni i tu nema mnogo promena u odnosu na prethodnika.\nKombinacija stakla i kućišta od aluminijuma zaista čini da se ovaj telefon izdvaja iz mora plastičnih smartfona.\nSony Xperia Z2 poseduje 5.2-inčni 1080p Triluminos IPS displej koji dodatno poboljšava kompanijin X-Reality endžin, tako da bez problema možemo reći da je u pitanju najbolji displej koji je Sony do sada stavio u jedan smartfon.\nIPS je sasvim sigurno dobar izbor zbog odličnih uglova gledanja a boje su jasne i realne.\nIznad displeja se nalaze uobičajeni senzori i prednja kamera od 2.2 megapiksela a zanimljivu novost predstavljaju stereo zvučnici koji dodato unapređuju iskustvo gledanja multimedije na ekranu.\nNovosti ne staju ovde. Sada je tu 3GB RAM-a, bolji Adreno 330 grafički čip kao i Android KitKat 4.4.2. Kada je procesor u pitanju tu je Snapdragon 801 čipset sa četiri Krait 40 jezgra na 2.27GHz. Sve ovo pokazuje da su inženjeri ozbiljno poradili kako bi unutrašnjost bila podjednako kvalitetna kao i spoljašnjost.\nKompanija je međutim, rešila da ne menja kameru tako da je tu i dalje 20.7MP G objektiv ali i nešto veći senzor u poređenju sa konkurencijom.\nFotografije su jasne i oštre a interfejs je dovoljno intuitivan da neće praviti probleme čak ni potpuno neiskusnim korisnicima, dok je pored automatskog moda prisutan i manuelni mod koji nudi podešavanje svih sitnica za one ozbiljnije i zahtevnije korisnike.\nPored 1080 snimanja, tu je naravno i 4K koji daje snimke sa puno detalja ali uz dosta kompresije tako da gledanje ovih snimaka na drugim uređajima može izazvati određene probleme.\nŠto se brzine rada tiče, može se reći da Xperia Z2 poseduje sve što treba, ali i više od toga, kako korisnik ne bi morao da se nervira zbog zastoja u radu i štucanja. Sve radnje obavljaju se istog trenutka i bez ikakvog kašnjenja – što je i za očekivati.\nKad je baterija u pitanju, Xperia Z2 poseduje 3.200mAh litijum jonsku bateriju koja je više nego dorasla zadataku prvenstveno zahvaljujući brojnim režimima štednje koji zaista paze na nepotrebnu potrošnju tako da bez problema i prevelike brige možete izgurati jedan ceo dan sa maksimalnim korišćenjem telefona.\nPrimera radi, sa svega 15 odsto preostale snage baterije Z2 je bez ikakvih problema bila u stanju da reprodukuje ceo film u HD-u sa YouTube-a, tako da puna baterija zaista korisniku ostavlja puno prostora za igru.\nXperia Z2 je telefon na koji jednostavno ne možete ostati ravnodušni i zahvaljujući minimalističkom stilu i premijum materijalima sasvim sigurno će biti interesantan i svima onima koji nisu previše razmišljali o Sonyjevim smartfonima.\nS obzirom na to da je Z1 predstavljen pre svega par meseci, postoji jako malo razloga za kupovinu ovog uređaja, međutim, ukoliko ste u potrazi za novim telefonom, Xperia Z2 bi mogla da bude baš ono što tražite jer ovaj uređaj nije tu da zameni prethodnika zato što je zastareo već je tu kako bi pokazao da Sony nema nameru da stane i da se zadovolji zlatnom sredinom.\nSony Xperia Z2 nam je na test ustupio Sony Mobile Srbija\nSaznajte naše utiske nakon testiranja modela Sony Xperia Z1\nSaznajte naše utiske nakon testiranja modela Sony Xperia Z1 Compact\nSaznajte naše utiske nakon testiranja modela Sony Xperia Z2 Tablet


Odvodnjavanje mostova - rešenja kompanije ACO.\nVisoki zahtevi kod sistema za odvodnjavanje mostova postavljeni su zbog potrebe za velikom sigurnošću saobraćaja i zaštite skupe infrastrukture. Sistemi za odvodnjavanje mostova takođe moraju zadovoljavati specijalne zahteve mostnih konstrukcija: prilagođenost mostovima od armiranog betona ili zahtevima posebnih konstrukcijskih mera (uz poštovanje pomeranja konstrukcije velikih čeličnih mostova usled dilatacija).\nEfikasni elementi za odvodnjavanje doprinose brzom evakuisanju atmosferskih voda sa kolovozne konstrukcije, čime se statički rasterećuje konstrukcija mosta. Sprečavanje zadržavanja vode na kolovozu eliminiše njeno prodiranje u konstruktivne elemente i produžava trajnost i životni vek mosta.\nPrilikom izlivanja opasnih materija na mostu, dolazi do oštećenja kolektorskog sistema i dospevanja ovih materija u zemlju i vodotok ispod mosta. To dovodi do zagađenja podzemnih voda i okolne životne sredine.\nNarušavanje veze između elemenata za odvodnjavanje i hidroizolacije, dovodi do procurivanja i korozije, čime je mostovska konstrukcija ugrožena i podložna čestim remontima. Zbog toga je za odvodnjavanje mostova neophodno predvideti elemente koji su specijalno dizajnirani za kvalitetan spoj sa hidroizolacijom.\nACO proizvodi za mostove\nMostni slivnici pogodni za tunele i saobraćajnice visokog intenziteta i brzine saobraćaja.\nRešetka slivnika za teški promet opremljena elastomernim ulošcima\nDostupan u više opcija, u zavisnosti od izliva i vrste hidroizolacije\nACO KerbDrain KD200\nIvičnjak sa integrisanim odvodnjavanjem za mostove\nMala građevinska visina\nOptimizovani troškovi izgradnje\nRukovodilac tržišnog segmenta


U vatri koju su izraelski vojnici otvorili prema kampu El-Bureyc, koji se nalazi u centru Gaze, poginula su dvojica Palestinaca.\nEkipe hitne pomoći nisu uspjele pružiti pomoć mladićima čiji identitet još nije utvrđen. Palestinske vlasti nisu komentirale ovaj incident.\nNapad se smatra najvećim incidentom nakon postizanja dogovora o primirju između Izraela i Palestine nakon posljednjeg izraelskog napada 21. novembra, koji je trajao osam dana.\nIzraelski vojnici su prošlog petka ranili pet palestinskih poljoprivrednika.


MyCity Military » Avioni » Northrop F-5/F-20/T-38\nPoslao: 08 Nov 2018 15:21\nVerujem da bilo kakav f5 ne moze da izadje iz okvira svoje generacije sta god strpali u njega od najnovijih uredjaja. Ono sto deli avione druge generacije od sledece trece je to da je avion jos uvek aerodinamicki stabilan. Nema zapadni fbw a ni sovjetsku kontrolisanu stabilnost . Ugradnjom najnovije opreme je on opet avion svoje generacije sa opremom sledece ili one iznad ili poslednje. Da se nasalim, kada bi u mig ugradili r73 sto je teoretski izvodivo i ubacili kols i npr sediste k36 da li bi to cudo prestalo da bude avion svoje prve posleratne generacije.\nPovecanje br obrtaja mi deluje da iznosi 1.3 procenta, sto jos i nije nesto ali je ipak opasno. Ucili su nas da prekoracenje od tri procenta moze izazvati raspadanje motora jer se inercijalne sile znacajno umnozavaju . Sve to pomalo lici na jednu vrstu izmisljotine.\nPoslao: 08 Nov 2018 16:44\nNa Viper 680 je povećan broj obrtaja za 2% u odnosu na 632. Nije to prekoračenje režima u eksploataciji već sigurno neka dorada u cilju povećanja potiska.\nPoslao: 08 Nov 2018 18:51\n.....jasno naravno, samo cenim da slavni iranski narod to nije i stanju bez proizvodjaca\nPoslao: 09 Nov 2018 10:56\nNemo' se ljutiš, ali to je već u domenu nagađanja. Najviše su radili na tom avionu i njegovim agregatima i opremi, pa su možda nešto i uspeli. Podseća me na kineski tehnološki put razvoja.\nPoslao: 09 Nov 2018 11:09\nДа с тим што је кинески технолошки пут развоја нпр. на МиГ-у 21 почео још пре скоро 60 година.\nPoslao: 09 Nov 2018 11:22\nDa na kosim pločama, sa abakusimama ili šiberima u najboljem slučaju i sa vrlo malim brojem inžinjera bez nekog velikog iskustva. Iran je jedna od prvih zemalja koja je imala”čistu sobu” što dokazuje tehnološki nivo. Možda najveći deo para ide na IRG, ali sumnjam da instituti dobijaju na kašičicu.\nPoslao: 09 Nov 2018 11:30\nА шта су до сада озбиљније произвели што се тиче војног ваздухопловства? Ако су тако технолошки развијени?\nPoslao: 09 Nov 2018 13:24\nA šta su Kinezi dok se nisu otvorili prema zapadu? Samo ono za šta su imali licencu i delimičnu licencu. Iran je pod sankcijama odavno, ne svojom voljom kao Kina nekada.\nPoslao: 09 Nov 2018 13:26\nПа Кинези су направили свој клон МиГ-а 19, 21, направили јуришник Q-5, пресретач Ј-8. Није баш да ништа нису урадили.\nPoslao: 09 Nov 2018 13:46\nDa sa licencom ili tehničkom dokumentacijom. Da te potsetim WP je imao resurs od 100h. Q-5 su razvijali 10 godina, a J-8 neću ni da komentarišem do pojave J-8II. Kada su krenuli da se otvaraju prema zapadu došlo je do buma.\nIran ima samo ono što su nakupovali za vreme šaha, prinuđeni su da krpe.\nOvaj topic je pregledan 304023 puta\nBroj poruka: 1039\nUkupno su 583 korisnika na forumu :: 17 registrovanih, 5 sakrivenih i 561 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: baza, bojank, cikadeda, dule clio, goxin, Klecaviks, mercedesamg, Mercury, mikki jons, miodrag2, Nikola Peković 1, nuke92, Ognjen D., pein, samkubm4, VladaKG1980, YU-UKI


Oficir zadužen za nuklearne bojeve glave došao pijan na posao | Kodex.ME\nNovi skandal na podmornici zvanoj "seks i kokain"\nOficir zadužen za nuklearne bojeve glave došao pijan na posao\nBritanski mornarički oficir za naoružanje poručnik Len Luv proglašen je nesposobnim za obavljanje dužnosti nakon što je pijan sa provoda došao na nuklearnu podmornicu „Vidžilant“ da bi preuzeo komandu nad nuklearnim projektilima, prenosi Skaj njuz.\n19. 10. 2020 - 17:23 Autor: VV\nLuv je na podmornicu ukotvljenu u američkoj bazi u Džordžiji stigao taman prije iskrcavanja raketa „trajdent II“, primarnog naoružanja podmornice. Kao oficir za naoružanje, on je bio zadužen za nuklearne glave.\nPrema navodima britanskih medija, on je noć prije toga pio, a u ruci je nosio kesu sa ostacima piletine za kasniji obrok. Kolege su bile uznemirene stanjem u kojem je došao.\nLuv je prebačen u Faslejn u Škotsku gdje će sačekati kraj istrage koja je pokrenuta.\nKraljevska mornarica nije demantovala medijske navode, već saopštila da „postoje brojne bezbjednosne provjere i procedure da bi se zaštitila bezednost oružja na podmornicama“, prenosi Rts.\nProšle nedelje, mediji su javili da je četvrtina posade, 35 mornara, testirano pozitivno na kovid-19 nakon što su izlazili po barovima, restoranima i striptiz klubovima.\nPodmornica je stekla nadimak još 2017. godine kada je posada bila uključena u seriju skandala. Devet mornara otpušteno je iz kraljevske mornarice kada su na testu bili pozitivni na kokain, dok je jedan od mornara bio izveden pred vojni sud zato što je bio odsutan, a da nije otvorio odsustvo.\nNekoliko oficira, uključujući i tadašnjeg kapetana i njegovog zamenika, odstranjeni su sa dužnosti jer su imali afere sa ženskim dijelom posade.\nBudva najzaduženija opština, najmanji dužnik opština Plužine\n23. 11. 2020 - 07:43 | Društvo\n21. 11. 2020 - 21:11 | Život i zdravlje\nPijan pucao na tinejdžere, djevojčica nastradala\n19. 11. 2020 - 15:54 | Svijet


Povišeni tonovi u predizbornoj kampanji\nKonferencija za novinare koalicije SPS - PUPS - Jedinstvena Srbija, Beograd 3. februar 2014.\nPredizborna kampanja u Srbiji se zahuktava i tonovi postaju sve viši - dok prvi čovek SPS-a Ivica Dačić poručuje opozicionim liderima da su prošlost, predsednik LDP-a Čedomir Jovanović odgovara Dačiću da mu nije mesto u vlasti u vremenu evrointegracija.\nPredstojeći izbori su samo prvo poluvreme u odnosu na reforme i posao koji tek čeka Srbiju, a posle izbora koalicija oko SPS-a će prvo sa sadašnjim partnerom u Vladi – SNS-om razgovarati o formiranju nove Vlade, izjavio je danas lider socijalista Ivica Dačić.\nNa potpisivanju novog koalicionog sporazuma sa PUPS-om i Jedinstvenom Srbijom Dačić je poručio sadašnjoj opoziciji da je prošlost, a kako je objasnio, koalicija oko SPS-a ne izlazi na izbore da bi tražila podršku da ostane na vlasti, već podršku za ono što su do sada uradili:\n"Mi smo našu koaliciju potpisali pre šest godina, i ovo je jedina koalicija u Srbiji koja je izdržala i probu vremena, i probu teških odluka prilikom formiranja vlasti i probu teških odluka prilikom vršenja vlasti. Mi se nismo delili, nismo se svađali i nije bilo razloga, niti povoda da bilo šta menjamo u našem koalicionom sporazumu."\nPredstojeći izbori bili su glavna tema i današnje sednice Glavnog od-bora SNS-a, gde je lider naprednjaka Aleksandar Vučić istakao da će njego-va stranka voditi pozitivnu kampanju i da će se fokusirati na tri cilja: eko-nomske reforme, zaštitu penzionera i nastavak borbe protiv korupcije i kri-minala. Vučić je rekao i da za sada još nije doneta odluka o budućim koali-cionim partnerima:\n"Što se tiče koalicionih partnera – mi nikakve odluke nismo donosili, nećemo ih donositi dok se izbori ne završe. Naša je namera da tražimo od naroda poverenje za našu politiku, za našu odgovornost, za našu ozbiljnost. A onda ćemo videti kakav će raspored snaga biti, i opet se odgovorno ponašati prema našim građanima. Nećemo lagati i govoriti da mi sve možemo sami."\nNaprednjaci još nisu odlučili ko će biti njihov kandidat za gradona-čelnika na izborima za Beograd, dok će DSS na predstojeće izbore izaći sama pod sloganom “Znam kome verujem”.\nU međuvremenu nastavlja se osipanje DS-a: Slobodan Homen i Janko Veselinović su napustili stranku i priključili se Borisu Tadiću, koji je najavio učešće na predstojećim izborima.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine razgovara o zajedničkom nastupu sa LDP, a spremna je da razgovara i sa blokom oko Borisa Tadića, poručuju iz ove stranke, dok je lider LDP-a Čedomir Jovanović danas izjavio da Ivici Dačiću više nije mesto na vlasti u vremenu evrointegracija.


ZVANIČNO: Odgođena utakmica između Maccabija i Željezničara\nODLUKU ĆE IPAK DONIJEDI UEFA\nUtakmica prvog pretkola Evropske lige između Maccabija iz Haife i Željezničara odgođena je do daljnjeg.\nOdluku je donijelo Ministarstvo zdravstva Izraela, a UEFA će danas u toku dana donijeti zvaničnu odluku u vezi s utakmicom. Do konačne odluke UEFA-e ekipa se nalazi u hotelskim sobama.\nStigli rezultati testova na koronavirus pred meč sa Francuzima\nNE IDE U FINSKU: Zvjezdan Misimović pozitivan na COVID-19\nPONOVO ISTI SCENARIJ: Hoće li se prekinuti Premijer liga BiH?!


JEDNA CENA NA RAFU, DRUGA NA KASI - ČISTA PREVARA! Trgovac MORA da vam vrati novac ili plaća kaznu do 2 MILIONA DINARA - Afera\nNajčešće se ovakve situacije dešavaju u prehrambenim prodavnicama gde je broj artikala veliki i cene se često menjaju zbog akcija, rasprodaja, promocija… Ali nije retkost da se dogodi i u drugim radnjama. Koja su onda prava kupca?\nList „Politika“ objavio je pismo čitaoca koji je naveo da je čokoladicu uzeo videvši cenu od 40 dinara, ali da mu je naplaćeno 63 dinara na kasi. Prodavačica u radnji na Vidikovcu rekla je da nema ništa s tim, kasa tako registruje i ona samo radi svoj posao.\n– Potrošačima je važno da znaju kako, u slučaju kada je istaknuta cena na rafu niža u odnosu na onu koja je otkucana na kasi, trgovac je dužan da im plati razliku – odgovor je ovom čitaocu.\nUHAPŠEN ZBOG PREBIJANJA SUPRUGE: Priveden nasilnik iz Banatskog Novog Sela!\nJUŽNA KOREJA NUDI POMOĆ SEVERNOJ: Seul pruža ruku Pjongjangu!\nKARELUŠA NA BOLNIČKOM KREVETU A OČI JOJ POKRIVENE: Šta se dešava! (FOTO)\nEkipa kragujevačke Hitne pomoći napadnuta je jutros u naselju Ždraljica, pošto je na njih pacijent…\nTELEFONI U ŠKOLAMA POD KLJUČEM? Nema više selfija u teoaliteima, Instagrama i ingrica na časovima\nRAT, LAŽI I VIDEO TRAKE CNN: SRPSKI HOTEL SRUŠEN U UKRAJINI!!!


Porošenko: Ukrajinska crkva autokefalna od 15. decembra | Kodex.ME\nPorošenko: Ukrajinska crkva autokefalna od 15. decembra\nSveti Sinod Ukrajinske pravoslavne crkve sastaće se 15. decembra, kako bi proglasio autokefalnost i izabrao patrijarha, najavio je danas ukrajinski predsjednik Petro Porošenko, a prenosi Rojters.\n05. 12. 2018 - 12:07 Autor: Kodex\nOn je najavio da će Sinod zasjedati u crkvi Svete Sofije, koja je vjekovima centar pravoslavlja u Ukrajini.\nVlasti u Kijevu navode, da je to važan korak u otklanjanju ruskog miješanja na ukrajinskom tlu.\nU toku mandata Porošenka, Ukrajina je započela proces stvaranja nacionalne crkve i raskida viševjekovnih veza sa ruskim sveštenstvom, napominje agencija.\nPrije nekoliko dana predsjednik Ukrajina je izjavio da će pravoslavni vjernici u toj zemlji moći da odluče da li će se pridružiti autokefalnoj Ukrajinskoj pravoslavnoj crkvi po njenom osnivanju ili ostati u Ruskoj pravoslavnoj crkvi.\n16. 02. 2019 - 13:43 | Region\nPorošenko: EU i NATO potrebni Ukrajini kao zaštita od Rusije\n09. 02. 2019 - 21:10 | Evropa\nU Tunisu sedmoro osuđeno na doživotni zatvor za napade 2015.\n09. 02. 2019 - 19:07 | Svijet\n20. 01. 2019 - 09:21 | Vijesti


Približavanje Srbije NATO-u na mala vrata? | Politika | DW | 13.06.2011\nPribližavanje Srbije NATO-u na mala vrata?\nStrategijska vojna konferencija za partnere koja će se održati od 13. do 15. lipnja pokrenula je lavinu međusobnih političkih optužbi. Radi li se o stručnoj konferenciji ili o približavanju Srbije NATO-u na mala vrata?\nKonferenciju u Beogradu organizira Savezničko zapovjedništvo za transformaciju, i na njoj sudjeluju načelnici glavnih stožera i predstavnici zemalja članica NATO-a, Partnerstva za mir, Mediteranskog dijaloga, Istanbulske inicijative za suradnju i kontakt država, kao i visoki vojni predstavnici EU-a i NATO-a. Konferencija je u srpskoj javnosti već popularno nazvana ’summit NATO-a’, i to je bio i razlog brojnih kritika na račun vlasti. Predstavnici pojedinih političkih stranaka, ali i neke takozvane patriotske organizacije oštro osuđuju vlasti zbog organiziranja ovog skupa, i tvrde da je ovo pokušaj približavanja Srbije NATO-u na mala vrata.\nDirektor Euroatlantske inicijative Danijel Šunter kaže da javnost mora znati da je predstojeći skup zapravo jedna stručna konferencija a nikako "NATO-summit": „Mislim da je ovdje prije svega riječ o velikoj političkoj manipulaciji činjenicama. Kao prvo, ta konferencija se lažno predstavlja kao nekakav NATO-summit, što je potpuna besmislica. Riječ je o vojnoj konferenciji i na takvim konferencijama Srbija sudjeluje već godinama. Tako da je ovdje više riječ o nekoj borbi za stjecanje bodova na unutarnjopolitičkoj sceni, uz klasičnu zlouporabu emocija koje i dalje postoje u narodu na temu NATO-a“.\nUmirovljeni general i predsjednik Foruma za sigurnost i demokraciju Ninoslav Krstić smatra da je održavanje ovog skupa dobra vijest za Srbiju. U pitanju je stručna rasprava na visokoj razni, i Srbija kao članica Partnerstva za mir može biti zadovoljna što se to organizira u Beogradu, ocenjuje Krstić.\nKrstić podsjeća da su najveći kritičari ovog skupa upravo oni koji su i podnijeli zahtijev za uključivanje Vojske Srbije u Partnerstvo za mir: „Tako da ja njih jednostavno ne razumijem. Zapravo, ja shvaćam tu političku poruku. Oni su pravili nekakva istraživanja, koja pokazuju da je veći dio stanovništva, zbog bombardiranja i svega ostalog, protiv NATO-a, i mislim da oni na taj način pokušavaju skupiti neke političke bodove. Ali, pri tome ne vide ono što je osnovno, a to je da su sve zemlje oko nas članice NATO-a, znači oni gledaju samo sebe i kako će proći na sljedećim izborima“.\nNATOv napad na Beograd u ožujku 1999. zbog tadašnje Miloševićeve politke prema Kosovu\nNinoslav Krstić kaže da je za ulazak Srbije u NATO potrebno izjašnjavanje na referendumu, i da su zato besmislene priče u približavanju NATO-u na mala vrata. Krstić smatra i da su najave prosvjeda povodom održavanja ovog skupa velika pogreška: „Uostalom, mi smo te pogreške imali i ranije. Ja se sjećam uoči bombardiranja, kada je Milošević na kraju vidio kuda sve to vodi, rekao: pa evo, primite nas sad u NATO. Međutim, to je sve bilo kasno. Znači, mora se misliti na perspektivu Srbije za najmanje sljedećih 10-20 godina, a to je članstvo u NATO-u“.\nStranke kao što su Demokratska stranka Srbije (DSS) i Srpska radikalna stranka (SRS) dobar dio svog političkog programa grade na toj histeriji po pitanju NATO-a, kaže Danijel Šunter. "Tema članstva u NATO-u u ovom trenutku i nije na dnevnom redu, ako je suditi po izjavama čelnika vladajuće Demokratske stranke (DS). Siguran sam da stoga nitko u Srbiji neće promijeniti svoje stajlište o NATO-u zbog održavanja jedne stručne vojne konferencije", zaključuje Šunter.\nKljučne riječi srbija, nato


Žena malo na čelu preduzeća\nNa kasi u prodavnici, za šivaćom mašinom u proizvodnji ili u frizerskom salonu sa makazama u ruci u Doboju ćete sresti veoma malo muškaraca, ali zato oni suvereno vladaju firmama, pa se na prste jedne ruke mogu nabrojati preduzeća kojima upravljaju žene.\n"Možda ja imam sreću da imam takvog poslodavca koji je prepoznao moje kvalitete pa me stavio na to mjesto. I mislim da generalno žene mogu da vrše sve te rukovodeće funkcije, da budu dobri i uspješni menadžeri", smatra Mira Stanojević, koordinator nabave i prodaje u dobojskom preduzeću "Omorika", jedinom u BiH koje se bavi reciklažom otpadne PET ambalaže.\nTo što još postoji nepovjerenje prema ženama kao rukovodiocima ne sprečava Ljiljanu Subotić iz Dervente da kao većinska vlasnica iz fotelje direktora vodi firmu "Sim-prom", koja uglavnom zapošljava muškarce.\nNa naše pitanje da li je uposlenici shvataju ozbiljno, samouvjereno odgovara:\n"Da! Bavimo se metalskom industrijom, imamo CNC mašine i radimo obradu metala. Više su u uslužnoj djelatnosti žene, a u proizvodnoj muškarci, moram to da priznam", izjavila je Subotićeva te dodala da je statistika neumoljiva i da je prema istoj tek nešto više od 20 procenata firmi u RS u vlasništvu žena.\nNa osnovu toga se može zaključiti da je žensko preduzetništvo još u povoju, a da bi se brojke popravile u narednih šest mjeseci Privredna komora RS planira da podrži preduzetništvo dama kroz projekat koji finansira Švedska razvojna agencija SIDA putem Ambasade Švedske u BiH.\nDesetogodišnja analiza Privredne komore RS pokazala je da se više od 60 procenata privrednih društava u koje spadaju i radnje, a vode ih žene, bave uslužnom djelatnošću, a tek onda prerađivačkom industrijom.\n"Primjera je zaista mnogo. Imamo neke sjajne primjere iz banjalučke regije kao što je 'Sana linea', bijeljinski 'Orao' je pod rukovodstvom žene, u rast i razvoj Mljekare 'Pađeni' je uključena žena i ima još mnogo primjera", navela je Milena Đuđić, saradnik za projekte.\nNova kategorija na "Duing biznis" listi - Ocenjivaće i državne tendere\nPročitajte spisak 20 najvećih dužnika državi, GRAS ubjedljivo prvi


projekti Archives - Poljosfera\nPodsticajna sredstva u okviru „Programa promocije preduzetništva i samozapošljavanja“\nPodsticajna sredstva za preduzetnike, poljoprivredna gazdinstva, mikro i mala preduzeća. Novoosnovanim preduzetnicima, poljoprivrednim gazdinstvima, mikro i malim privrednim društvima starosti do dve godine, kao i svima koji imaju ideju za sopstveni…\nBesplatno za poljoprivrednike – Informacije o EU podršci i kako aplicirati\nZa poljoprivrednike besplatne info sesije. EU info kutak u Novom Sadu organizuje dve info sesije namenjene poljoprivredincima, 29. i 30. oktobra. Za mnoge je konkurisanje na aktuelne EU projekte komplikovan…\nBesplatne onlajn obuke je namenjena poljoprivrednicima, preduzetnicima, malim i srednjim preduzećima, odnosno svima koji su zainteresovani za IPARD program U četvrtak, 7. maja, konsultantska agencija Smart IPARD organizuje besplatnu onlajn obuku o…\nPrvi put na IPARD-u će moći da konkurišu i živinari i vinogradari, odnosno vinari. (више…)\nZa 50 projekata u oblasti zaštite životne sredine 20 miliona dinara\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije će u ovoj godini sufinansirati 50 projekata u oblasti zaštite životne sredine. (више…)


MANASTIRI SRBIJE | Beautiful Serbia\nMANASTIRI SRBIJE – OD KOPAONIKA DO BEOGRADA\nSrpska istorija – Ras, Sopoćani, Đurđevi stupovi, Studenica… sve to zvuči tako poznato – u prvi mah svima izgleda kao da su tamo već bili, makar sa školskim ekskurzijama ili možda tokom nekog prolaska ka crnogorskoj obali… Kako god, ako baš i ne možete da se tačno prisetite da li ste stvarno (i kada je to bilo) obišli ove manastire, (a malo lepših od njih postoji u Srbiji) pročitajte pažljivo ovaj putopis i spremite se za put…\nKopaonik je jedna od omiljenih turističkih destinacija, i zimi i leti. Suvišno je iznova opisivati ovu, najpoznatiju srpsku planinu… Zato se možemo radije pozabaviti povratkom sa Kopaonika, istina iz perspektive jednog Beograđanina…\nU večitom škripcu sa vremenom, uvek je primamljivo da se, bez mnogo razmišljanja, zaputite do Brusa, projurite pored (veštačkog) jezera Ćelije i, kroz periferiju Kruševca, dohvatite auto-puta. Odatle još nešto manje od dva sata – i došli ste kući. Sva sreća, ponekad se dešava da uobičajene auto-trke nadjača želja da i sam put bude deo odmora. Šteta što uz puteve od „centra“ Kopaonika ka Jošaničkoj banji i selu Rudnica ne postoji i par velikih tabli sa mogućim itinererima za turiste, sa ucrtanim lokacijama manastira koji se nalaze po dolinama Raške i Ibra. Verovatno bi to mnogima dalo ideju za ovakvo, skromno hodočašće po najlepšim srpskim manastirima.\nPut sa jugozapadne strane planine, odakle se – kad je lepo vreme – mogu kao na dlanu videti i vrhovi Golije i Javora, ali i veliki deo Kosova, vodi preko Rudnice ka Raškoj i Novom Pazaru. Put je pretežno makadamski, mada dosta prometan i takav je sve do silaska u podnožje Kopaonika. Nemojte se iznenaditi kada se, po obavljenom veleslalomu niz Kopaonik, stvorite među brojnim policajcima i parkiranim kamionima – i nađete dakle na samoj administrativnoj granici naše pokrajine. To verovatno neće doprineti boljem raspoloženju putnika, ali…\nLep put od nekih 9 km dovodi vas brzo do Raške i skretanja za Novi Pazar, a odatle imate još dvadesetak kilometara do Novog Pazara ili, još bolje, odvajanja za Tutin. Sa tog puta dalje skrećete za Sopoćane, što je bio i prvi cilj putovanja. Kako napredujete deonicom Raška – Novi Pazar, tako možete i da pratite prelaz iz jedne u drugu kulturu, table i putokaze od ćiriličnih do latiničnih… Zatim sledi silazak sa puta i odvajanje za Sopoćane, putem pored kvantaške pijace. Ne može se reći da sve vreme imate jasne putokaze i da povremeno ne dolazite u nedoumicu da li ste još uvek na dobrom pravcu i putu. Bez otvaranja prozora i raspitivanja kod lokalnog stanovništva, verovatno ćete napraviti bar tri pogrešna skretanja. I u delu samog Novog Pazara, kod Jugopetrolove pumpe, izlazite na raskrsnicu gde možete i pravo i levo i desno (a i u rikverc)… (tačan odgovor pod „a“ – pravo) Dakle, turisti – pitajte, a vi, zaposleni u ministarstvu kulture – obeležite sve pravce ka srpskim manastirima onako kako to oni zaslužuju… U svakom slučaju, posle još desetak kilometara vožnje po ne baš savršenim putevima, stižete do manastira Sopoćani. Kao i u svim drugim manastirima, ukoliko vas zanima istorija ili nešto iz života manastira, uvek će se naći neko ko će biti vaš domaćin – i biće sa vama dokle god ste vi raspoloženi da slušate. Nas je kroz divne freske manastirske crkve proveo monah Teoktist. Hvala mu još jednom. Ovaj manastir, inače zadužbina Kralja Uroša prvog, sagrađen je u drugoj polovini trinaestog veka, blizu drevnog Rasa, središta srpske države i duhovnosti u srednjem veku. Manastirska crkva je posvećena Svetoj Trojici, a u crkvi je sahranjeno nekoliko članova kraljevske porodice Nemanjića, pa je to u neku ruku i mauzolej kraljevske porodice (Ana Dandolo, majka kralja Uroša, Stefan Prvovenčani i brat od strica knez Đorđe. Tu je sahranjen i sam ktitor). Priče o uništavanjima, rušenjima i spaljivanjima manastira zvuče, nažalost, tako poznato i u današnje vreme, a samo je božje čudo moglo da sačuva ove predivne freske kroz skoro osam vekova – iako je dva i po veka crkva bila bez krova! Ali i ono što je odolelo zubu vremena, nije moglo da odoli neljudima, koji su tokom drugog svetskog rata – „streljali“ manastirske freske. U crkvi se sada, u nekoj vrsti izbeglištva, nalaze mošti Sv. vrača Damjana i Kozme, na čemu su zahvalni mnogi kojima je molitva uz ove svetinje donela spasenje i duševni mir. Mošti su prenete iz kosmetskog Zočišta, sravnjenog sa zemljom 1999 godine.\nInače, Sopoćani su od 1996 godine ponovo muški manastir (prethodno je sestrinstvo obnovilo monaški život nakon Drugog svetskog rata) tako da mlado bratstvo episkopa Artemija sada radi na duhovnoj i materijalnoj obnovi ove divne zadužbine.\nU Sopoćanima, koji je i pod zaštitom Uneska kao svetska kulturna baština, nalazi se jedna od najlepših fresaka XIII veka (a verovatno i najlepša?) – Uspenje Presvete Bogorodice. Ova kompozicija naslikana je na više od dvadeset kvadratnih metara i ovaj, jedan od najlepših motiva Novoga Zaveta, naslikan je od strane nama nepoznatog, ali sigurno vrhunskog i dubokoverujućeg umetnika. Ko zna koliko je renesansnih, svetski poznatih slikara dobilo inspiraciju u ovom manastiru? Fresku nismo fotografisali. Obiđite Sopoćane, vidite je lično…\nInače, Sopoćani su ime dobili najverovatnije po staroslovenskoj reči Sopot, što znači izvor.\nIstim putem vraćate se ka Novom Pazaru, sve dok na jednoj od raskrsnica (postoji neugledna tabla, otvorite četvore oči) ne skrenete ka Đurđevim Stupovima, lokalnim putem dugim nekih 3-4 kilometra. Kada je lepo vreme, sa brežuljka na kome se nalazi manastir može se videti, kako monasi kažu, pola Srbije. A u svakom slučaju, može se videti cela novopazarska dolina. Predivan pogled pruža se i na Miščiće, rodno selo Svetoga Save. Manastir Svetog Đorđa u Rasu spada u ključna istorijska mesta Srbije. Naziv „Đurđevi Stupovi“ dobio je u srednjem veku po stupovima, kulama – ukrasima manastirske crkve. Stupovi su zadužbina Stefana Nemanje, iz druge polovine XII veka. Pošto je 1166 godine preuzeo vrhovnu vlast u srpskim zemljama, Nemanja je otpočeo gradnju manastira. Crkva je bila završena 1171 godine, prema zapisu sa zapadnog portala, a ubrzo i oslikana. Ovaj manastir, na izuzetnom položaju, nedaleko od katedralnog hrama raške episkopije, bio je potvrda tadašnjeg sklada vere i države. Iguman manastira Sv. Đorđa je inače uvek zauzimao istaknuto mesto u životu crkve i, kao prvi među uglednima, učestvovao u izboru igumana manastira Studenice. Pod svodovima Đurđevih stupova, i sam Rastko Nemanjić sticao je prva duhovna iskustva. Kralj Dragutin je kasnije dogradio manastirsku crkvu i oslikao njenu pripratu. Po izričitoj želji ovog vladara, koji se pred smrt zamonašio kao Teoktist, njegovi ostaci preneti su u manastir Sv. Đorđa i tu sahranjeni. Zbog svega što je činio za ovaj manastir, u narodu se kralj Dragutin pominje ne samo kao drugi ktitor, već ponekad i kao osnivač manastira. Od sedamnaestog veka, manastir je prvo opusteo a zatim su razne vojske i ruke nasilnika teško oštetili ovaj kompleks.\nNegde od 2000 godine, počela je misionarsko-priložnička akcija za obnovu Manastira Đurđevih stupova, pod sloganom „PODIGNIMO STUPOVE – Kako je divno Gospode kada hram Vaskrsava„. Na Đurđevdan 2002. ovde je održan crkveno-narodni sabor „Vaskrsni Đurđevdan“ kojim je obeležena 830. godišnjica osnivanja manastira i označen zvaničan početak opštežiteljnog monaškog života posle 313 godina. Restauratorski radovi, građevinski materijal i mehanizacija okolo manastira, ali mnogo više prisustvo mladih monaha, kao što su Petar, Gerasim i Vasilije, garancija su da ćemo se opet diviti punom sjaju Đurđevih Stupova…\nVerovatno se svima dešavalo da tek po povratku sa nekoga puta od prijatelja čuju i saznaju za još puno stvari koje je takođe trebalo videti, a bile su nadohvat ruke. Tako, nažalost, nismo obišli Petrovu crkvu, još jedan od bisera ovoga kraja, koja je možda i najstarija svetinja u Srbiji, verovatno iz osmog ili devetog veka. Postoje čak indicije da je hram izgrađen tokom prvog veka, i da su ktitori bili Sveti apostoli Petar i Pavle. Takođe se misli i da je crkvu , kao i episkopiju, osnovao apostol Tit, učenik svetog Pavla. Kada je Sveti Sava išao u Nikeju da se izbori za srpsku arhiepiskopiju koristio je ovaj podatak, jer se autokefalnost mogla dobiti samo za onu crkvu koju je osnovao neki od prvih apostola. U istoj toj crkvi je kršten i Rastko Nemanjić, naš prvi, srpski, arhiepiskop Sveti Sava. Sama crkva nalazi se negde na periferiji Novog Pazara… Od 1970 godine uvrštena je među mesta svetske kulturne baštine…\nVrativši se na put Novi Pazar – Raška, brzo stižete do Raške, i zatim nastavljate ibarskom magistralom ka Ušću. U mestu Brvenik postoje dva skretanja – levo za manastir Gradac, a desno, preko mostića, za staru i novu Pavlicu. Prvo možete poći desnim pravcem – i brzo stižete do Nove Pavlice, neka dva kilometra udaljenu od raskrsnice. Sagrađena je negde oko 1383 godine, kao zadužbina braće Musića, sestrića kneza Lazara. Crkva pripada tzv. moravskoj školi, ali sa veoma jednostavnim fasadnim površinama. Crkva je u trenutku kada smo stigli bila zaključana, ali zahvaljujući ljubaznoj monahinji koja se nalazila u konaku pored crkve, ušli smo unutra… Nekoliko stotina metara odatle, nalazi se i Stara Pavlica, za koju nema pouzdanih podataka o vremenu nastanka. Prvi put se pominje u dvanaestom veku, kao muški manastir i kao metoh manastira Studenice, u darovnoj povelji kralja Stefana Prvovenčanog, ali se veruje da je nastala pre epohe Nemanjića. Danas su sačuvani samo ostaci ovoga manastira. Crkva je posvećena svetim apostolima Petru i Pavlu.\nZatim nazad ka Ibarskoj magistrali, a onda, sa iste raskrsnice, put levo vodi ka manastiru Gradac.\nPut od Brvenika do manastira Gradac je veoma lep, a i čini vam se nemogućim da bi bilo šta moglo da remeti sklad sa okolnim obroncima Golije. Gradac je zadužbina kraljice Jelene Anžujske, žene kralja Uroša prvog. Manastir, posvećen Blagovestima, podignut je oko 1270 godine, a živopisan verovatno 1275 godine. Kraljica je ovde osnovala prvu žensku školu. Jelena Anžujska je ovde i sahranjena. Mada zidana pretežno u raškom stilu, vidljivi su i uticaji gotskog stila na elementima manastirske crkve – verovatno zahvaljujući kraljičinom uticaju i poreklu. U ovom kompleksu nalaze se osim velike Bogorodičine crkve još i manji hram Svetog Nikole, kao i konaci i trpezarija sa kuhinjom. Da li treba pomenuti da je i ovaj manastir stradao od Turaka? Na crkvi se jasno može videti srebrno-siva olovna linija koja opisuje koliko je malo ostalo od ove svetinje posle razaranja.\nFreske su delimično sačuvane, stilski vezane za one iz Sopoćana. Mala crkva Sv. Nikole je tipa katoličke propovedničke crkve i sagrađena je verovatno da bi se u njoj mogla obavljati služba za radnike katoličke veroispovesti dok su trajali radovi na Bogorodičinoj crkvi. Ono što je najvažnije za svaki manastir, pa i ovaj – to je da je od 1990 godine u manastiru obnovljen duhovni život. Zahvaljujući tome bićete toplo primljeni – a hvala još jednom mladoj monahinji koja nam je bila domaćin u manastirskoj crkvi. Šta reći nego nešto slično onome iz akcije za Đurđeve Stupove… kako je divno, Gospode, kada manastiri vaskrsavaju… Tako mlado, produhovljeno i obrazovano monaštvo je, Bogu hvala, danas sigurno najveće bogatstvo i naše Crkve ali i cele Srbije…\nRaspitivali smo se malo da li se od Gradca može stići nekom prečicom do Studenice. Neki put definitivno postoji, najverovatnije makadamski. Ako imate džip, vredi pokušati, inače bolje je vratiti se istim putem, i ibarskom magistralom otići do Ušća, a zatim skrenuti levo ka Studenici, koja je udaljena odatle nekih 12 kilometara. (Malo pre Ušća, negde oko Baljevca, nalazi se odvajanje za Jošaničku Banju) Odličnim putem, uz poneki mali odron na putu i oprezniju vožnju, vrlo brzo se stiže do cilja. Vijugavim putem, kroz nezaboravne planinske predele, uzvodno uz rečicu Studenicu, tako je lepo voziti se, da i ne osetite – a već ste ispred manastira.\nDakle, stigli smo u Studenicu. Ovde je sve savršeno, sve je u harmoniji – i priroda i manastir i ljudi koji se ovde nalaze. Vazduh, spokoj, tišina – u trenutku vas dovode u stanje duševnog mira u kome ostajete sve vreme boravka u krugu manastira, a i dugo posle toga. Reka Studenica koja teče pored manastira, u dolini između Čemernog i Radočela sa vrhovima od po 1500-1600 metara, zelenilo koje vas okružuje – mame vas da ostanete duže na ovom mestu. U blizini Studenice postoji mali, istoimeni hotel, gde bi se sigurno moglo odsesti nekoliko dana.\nOvaj manastir, o kome bi se moglo pisati toliko da ni ceo broj ovoga „Horizonta“ ne bude dovoljan, sagrađen je oko 1190 godine, nedaleko od živopisne Ibarske klisure. Studenica, kao i sam Hilandar, predstavljaju ktitorski podvig Stefana Nemanje i lepotu hrišćanskih hramova kakva se teško može ponoviti. Najveća uloga u dovršavanju manastira i uređenju monaškog života u njoj pripada Rastku Nemanjiću. Studenica, ili preciznije jedan njen deo – Bogorodičina crkva, važi za najznačajniji spomenik raške škole graditeljstva, tj. kombinovanja vizantijskih elemenata, obično samog prostora i strukture hrama, i elemenata romanske arhitekture, uglavnom vezanih za spoljašnjost.\nOno najvažnije (i, iskreno, potpuno neverovatno za ove prostore) – od kada je u XII veku osnovana monaška zajednica, Studenica ni u jednom trenutku nije prekidala svoj duhovni, monaški život.\nDakle, centralno mesto u studeničkom kompleksu pripada Bogorodičinoj crkvi, sa oštećenim natpisom čiji deo glasi: „… Ovaj presveti hram prečiste vladičice naše Bogorodice sazdan bi veleslavnim županom i prijateljem cara grčkog Aleksija, Stefanom Nemanjom koji je primio anđeoski obraz kao Simeon monah…“ Prvobitni živopis crkve sačuvan je samo u delovima crkve. Bogu hvala, i danas se mogu videti kompozicije – Bogorodica sa anđelima koji joj se klanjaju, Blagovesti i Sretenje, Hristovo raspeće… kao najveća dostignuća srpske ali i evropske umetnosti trinaestog veka. Studeničko slikarstvo je i osnova sveukupnom srpskom zidnom slikarstvu koje je kasnije i dobilo naziv „studenički stil“. Crkva je sa spoljne strane ozidana pola metra debelim blokovima belog radočelskog mermera, i dan danas potpuno očuvane lepote…\nU sklopu manastira Studenica, nalazi se i crkva Sv. Joakima i Ane, zadužbina kralja Milutina, te tako poznata i kao Kraljeva crkva. Kao i u Bogorodičinoj crkvi, i ovde je u osnovi hrama krst sa Raspeća, naslikanog u samoj crkvi… Predivno očuvan živopis, delo Milutinovih majstora, uvrstio je ovu crkvu među najdragocenije spomenike četrnaestog veka, upravo zbog likovnih vrednosti. Stvaralaštvo dvorskih slikara Mihaila i Evtihija očuvano je i zahvaljujući velikoj obnovi koju je izvršio Longin, najveći srpski slikar XVI veka. Kralj Milutin je ovim hramom, slaveći Bogorodičine roditelje, Sv. Joakima i Anu, pokazao i svoju ljubav prema Bogorodici. Na fasadi crkve može se pročitati (deo natpisa): „sazidah ovaj hram u ime svetih pravednika i praroditelja Hristovih Joakima i Ane, godine 1314…“\nCrkva Svetog Nikole (Nikoljača) sa delimično očuvanim živopisom, najmanja je i najjednostavnija od tri crkve u manastirskom krugu. Vreme nastanka nije poznato, jer postoji dilema da li je ova crkva korišćena za službu za vreme građenja Bogorodičine crkve, ili je nastala u vreme kada i slikarstvo celog kompleksa…\nOd 1986. godine, Studenica je na UNESKO-voj listi svetske kulturne baštine.\nNaš obilazak Studenice (i manastira uopšte tog dana) završio se negde oko 6 časova popodne, u trenucima kada je monah udarcima klepetala pozivao bratstvo na večernju službu. Naravno – istim putem nazad ka ibarskoj magistrali. Mada se može i nastaviti ovim putem dalje od Studenice i doći do Ivanjice. Nastavak doline Ibra koji vodi ka Kraljevu (poznat i kao Dolina jorgovana) je zaista predivan i sigurno vredi isplanirati ovuda neko prolećno putovanje…\nVozeći se tuda, sa desne strane, na stenovitom grebenu nekih 15 kilometara pre Kraljeva, videćete ostatke srednjovekovnog grada Magliča. Verovatno potiče iz vremena Nemanjića, a spada u najlepše spomenike srpske srednjovekovne vojne arhitekture. Početkom XIV veka, arhiepiskop Danilo II obnovio je bedeme, crkvu Sv. Đorđa i palatu čije se ruševine i dan danas ovde nalaze. Arhiepiskop je u Magliču osnovao i monašku školu. Najverovatnije je ovaj grad-tvrđava služio kao obezbeđenje kako prolaza kroz dolinu Ibra prema Raškoj, tako i manastira Studenice i Žiče.\nMaglič je od nedavno restauriran i dostupan posetiocima. Posmatrajući ovaj „grad“ iz žablje perspektive, lako je zaključiti da je pogled iz „ptičje“ perspektive na dolinu Ibra prizor za koji se vredi malo pentrati i pomučiti.\nOdatle, put je vodio pravo ka Beogradu. Mada je dobra ideja prespavati u okolini Kraljeva i sledećeg dana se vratiti pravcem Kraljevo – Kruševac, pa autoputem, što vam pruža šansu da obiđete Žiču, Ljubostinju, Kalenić, Manasiju, Koporin…\nŠto se tiče tehničkih detalja, opisanim putem, od Kopaonika do Beograda, sa svim skretanjima i puteljcima, preći ćete tačno 400 kilometara.\nTo je naša priča o nekoliko divnih srpskih manastira. Deo stručnih podataka iz ovog malog putopisa preuzet je sa raznih sajtova, iz raznih knjiga, iz mnogih brošura… i samo su podsticaj da dalje čitate i istražujete. I ujedno savet – pođite dan ranije na crnogorsko more, ili dan ranije sa tog mora; pođite dan ranije sa Kopaonika, ili barem rano ujutru i prespavajte, npr. u hotelu Studenica, i obiđite barem ovoliko koliko smo mi obišli. Ovi manastiri, njihove freske, njihovi monasi, pravi su božji blagoslov kojem se treba potpuno prepustiti i uživati… I vraćati se ponovo, i ponovo…\nOstavite komentar na Fejsbuku\n(Ukoliko želite da ostavite komentar na ovom portalu za to koristite polje na dnu stranice.\nMožete da komentarišete na oba mesta)


M. K. 25. januara 2022. 07:01\nErnst Moro je rođen u Ljubljani, koja je tada bila u sastavu Austro-Ugarske, 1874. Studirao je na univerzitetu u Gracu, Austrija, a kasnije je postao profesor pedijatrije na Univerzitetu u Hajdelbergu. Pedijatrija se tada u Evropi tek razvijala kao nezavisna oblast medicine, a stopa mortaliteta odojčadi je bila veoma visoka i dostizala skoro 25 odsto. Jedan od glavnih razloga zašto su hiljade beba umrle tada bila je dijareja. Doktor Moro je uspeo da pronađe način da spase te bebe, a njegov lek je bio jednostavan i genijalan u isto vreme, piše portal „Brajtsajd“.\nKasnije su studije pokazale da oligosaharidi koji se nalaze u ovoj supi od šargarepe sprečavaju bakterije da se zalepe za crevne zidove, zaustavljajući dijareju. Vremenom je ovaj lek zamenjen antibioticima i lekovima protiv dijareje, ali je u to vreme pomogao da se dramatično poveća stopa preživljavanja kod novorođenčadi.\nOn je insistirao i na sterilizaciji flašica za bebe, kao i na hranjenje beba majčinim mlekom zbog čega deca postaju otpornija na mnoge bolesti (mnogo kasnije postalo je jasno da su deca zaštićena majčinim antitelima, za razliku od veštačkih koja ne štite uopšte).\nIzumeo je i „Morovo mleko” za veštačko hranjenje beba. Otkrio je laktobacile sadržane u fermentisanim mlečnim proizvodima i pokazao njihovu prednost.\nErnst je otkrio i refleks koji je prisutan kod beba u prvim mesecima života: ako se stvori oštar zvuk u blizini bebine glave, ona će prvo raširiti ruke, raširiti prste, a zatim spojiti ruke, stiskajući pesnice. Ako ovaj refleks ne postoji, to je znak oštećenja ili depresije centralnog nervnog sistema. Na primer, Morov refleks ili njegov izostanak može ukazati i na cerebralnu paralizu.\nUprkos svim ovim otkrićima, Moro je živeo skromno, nikad mu nije dodeljeno priznanje za gorepomenuto otkriće, verovatno jer mu je žena bila Jevrejka, pa je njegova akademska karijera prekinuta ‘30-ih godina. Živeo je do 74. godine, baveći se pedijatrijom u privatnoj praksi.


Igokea poslala prijavu za Ligu šampiona | Banjaluka.net\nRukovodstvo Igokee poslalo je prijavu za nastup u FIBA Ligi šampiona iduće sezone, nekoliko dana prije isteka roka za podnošenje aplikacija koji ističe 5. juna.\nEkipa iz Aleksandrovca šampion je BiH za sezonu 2019/20. jer je u trenutku prekida držala prvo mjesto na tabeli, a do kraja takmičenja trebalo je da bude odigrano jedno kolo, a potom Liga za prvaka kao i plej-of mada su stvari bile više nego jasne. Biće to drugi pokušaj “igosa” da se domognu grupne faze, a u prvom, 2016. godine, stali su na prvoj stepenici i Mornar je bio bolji u dvomeču. Nakon te eliminacije stekli su pravo nastupa u FIBA Evropa kupu, ali su odustali zbog nekoliko razloga, a jedan od njih bio je učešće ekipa iz takozvanog Kosova. Pred sezonu 2017/18. odbili su nastup u kvalifikacijama za Ligu šampiona. Navodno, FIBA je poslala ponude Partizanu, Budućnosti i Cedevita Olimpiji za nastup, ali se ovi klubovi još nisu izjasnili o tome.\nKada je u pitanju iduća sezona, još nisu poznati svi učesnici kao ni tačan broj kvalifikacionih rundi te po kom sistemu će biti žrebanje klubova. Za sada u kvalifikacionoj grupi trebalo bi da se nađu San Pablo Bugos (Španija), Nižnji Novgorod (Rusija), Balkan Botevgrad (Bugarska), Anvil (Poljska), Priština (takozvano Kosovo), Mons (Belgija), Baken Bers (Danska), Klosternojburg (Austrija), Boras (Švedska), Keravnos (Kipar), Neptunas (Litvanija), Ventspils (Letonija), Cmoki (Bjelorusija), Slaon Vilpas (Finska), Frajburg Olimpik (Švajcarska), Dnjipro (Ukrajina), Inter Bratislava (Slovačka), MZT Skoplje (Makedonija), Zijelona Gora (Poljska), Falko (Mađarska), Sporting (Portugalija), Oradea (Rumunija), Hamers (Luksemburg) i Kalev (Estonija), a samo je Ventspils potvrdio učešće. Mjesta ima još za po jedan klub iz Njemačke, Crne Gore, Velike Britanije, Slovenije i Gruzije, dok Češka može da ima dva predstavnika. Iako su ovi klubovi poslali prijave, nije garantovano da će biti među ekipama koje će zaigrati u kvalifikacijama.\nPozivnice za direktan nastup poslate su Bilbaou (Španija), AEK-u, Peristeriju (Grčka), Dižonu (Francuska), Darušafaki (Turska), Dinamo Sasariju, Brindiziju, Fortitudo Bolonji (Italija), Nimburku (Češka), Ostendeu (Belgija), Ritasu (Litvanija) i Vef Rigi (Letonija), a Bilbao, Darušafaka i Ritas su potvrdili učešće, dok je Fortitudo posljednji tim koji je dao saglasnost. Ostala su još po dva mjesta za klubove iz Španije, Francuske, Njemačke, Turske i Izraela, kao i po jedno za predstavnike Grčke i Rusije.\nPrve nastupe na evrosceni Igokea je imala početkom ovog vijeka u nekadašnjem Kupu Radivoja Koraća, zatim u Kupu Rajmonda Saporte i Čelendž kupu. Poslije toga odigrala je jednu sezonu u Evropi, a bilo je to 2013/14, kada je nastupala u Evrokupu. U grupi sa Karšijakom, Hapoel Jerusalimom, Asesoftom, Lukoilom i Himkijem upisala je tri pobjede i sedam poraza.


source.ba | Vučić u Skupštini Srbije ponovo poredio Kosovo i RS\nU podne je počela sjednica Skupštine Srbije na kojoj predsjednik Aleksandar Vučić informiše "građane i poslanike o pregovorima u Briselu između Srbije i Kosova.\nKo o čemu Vučić o Kosovu i RS-u: Neće biti novih Oluja i Bljeska\nOn je kazao da pred Srbijom nije lak zadatak i vrijeme za svečarsko raspoloženje, ni vrijeme za prevelika očekivanja, nego vrijeme za suočavanje sa realnošću koja nas okružuje.\n"Zamrznuti konflikt ne odgovara Srbiji, jer zapadne sile svoj stav o Kosovu neće promijeniti", kazao je Vučić.\nVučić je izjavio da Priština može da podnese tužbu za genocid protiv Srbije, ali da u tom slučaju ne vidi o čemu bi dvije strane razgovarale. Predsjednik je ponovio da je premijer Kosova Aljbin Kurti otvorio temu tužbe za genocid i rekao da bi se ona oslanjala na stanje na terenu.\n"Najveći problem je što ja ne vidim rješenje, ne vidim kako bi kompromis izgledao i ne vidim namjeru druge strane da razmišlja o kompromisu. Hajde podnesite tužbu da vidim šta ćete da uradite, ali onda ne znam o čemu bismo u tom slučaju razgovarali", rekao je Vučić.\nVučić je tokom svog izlaganja optužio međunarodnu zajednicu za licemjerje u odnosu prema Srbima i kao primjer za to naveo odnos prema Kosovu i prema Republici Srpskoj. Rekao je da u međunarodnim kontaktima često sagovornike pita zašto su kosovskim Albancima priznali nezavisnost i pravo na otcepljenje, a Srbima u Republici Srpskoj tako nešto brane i da nikada do sada nije dobio smislen odgovor.\n„Pritom je Srbija za poštovanje integriteta BiH, uz poštovanje integriteta Republike Srpske, jer je to ustavna i dejtonska kategorija u BiH“, rekao je on.\n"Onda ih pitam: "Nema problema, ja sam protiv toga, ne diram u BiH, poštujemo je, razumijemo sve, i milion sam to puta ponovio pred Miloradom Dodikom i Željkom Cvijanović i pred svima, ali recite mi šta da im odgovorim? - rekao je Vučić.\nTagovi: Skupština SrbijeAleksandar VučićKosovoRS


Postignut dogovor: Džikić napušta Partizan - Sportskacentrala.com\nPostignut dogovor: Džikić napušta Partizan13.06.2017 12:39hPrema poslednjim informacijama Aleksandar Džikić će definitivno napustiti Partizan i preuzeti podgoričku Budućnost.\nPodgoričke Vijesti pišu, kako su detalji saradnje dve strane dogovoreni i kako ostaje samo da Džikić potpiše ugovor sa šampionom Crne Gore. Pregovorima je prisustvovao i menadžer srpskog trenera Miško Ražnatović.\nDžikić je na klupi Partizana proveo godinu i po dana. Prethodno je kao prvi trener radio u Beovuku, Olimpiji, Krki i Lijetuvos Ritasu, a predvodio je i selekciju Makedonije.


Faktor | Vlada FBiH dala saglasnost za tužbu protiv RS-a\nObjavljeno: 05.09.2019. u 12:21\nRepublika Srpska prije mjesec uputila je Sudu Bosne i Hercegovine tužbu protiv Federacije BiH zbog duga od raspodjele prihoda. Kako je tada saopćeno iz Vlade RS-a, tužba je podnijeta radi naknade štete od 34.571.047 KM i odnosi se na period od jula 2017. do decembra 2018. godine.\nU obrazloženju je navedeno da Republika Srpska podnosi tužbu protiv Federacije BiH radi naknade štete zbog "neodobravanja nespornih prijedloga odluka o obračunu koeficijenata za raspodjelu indirektnih poreza od jula 2017. godine do decembra 2018. godine i prijedloga obračuna drugog privremenog poravnanja između entiteta za 2017. godinu".\nVlada FBiHRepublika SrpskaPrihodiporeziTužba


Poziv za podnošenje ponuda objavljen je 1. avgusta, a čelnici Kragujevca su ispostavili zanimljive prohteve. Između ostalog da kola imaju petora vrata i isto toliko sedišta, šest brzina i rikverc, volan podesiv po visini i da budu bele pastelne boje. A što se tiče dodatne opreme, zahtevali su i manuelni klima-uređaj, elektropodesive spoljne retrovizore sa grejačima, merač pritiska u gumama...\nČelnici Kragujevca su ove godine imali niz "zanimljivih" nabavki. Tako su u aprilu iz budžeta izdvojili oko 15.000 evra za svečani vatromet - boks-baterije i bombe. Prethodno su u februaru namenili oko pet miliona dinara za ugostiteljske usluge u lokalnom hotelu koje uključuju i korišćenje velnes centra sa saunom, parnim kupatilom i džakuzijem.


HT PRVA LIGA Lokomotiva na pogon Uzunija do slavlja nad Istrom 1961 – NACIONAL.HR\nprije -45 minuta-PLENKOVIĆ NA SLOVENSKE KRITIKE: "Ne znam je li to možda bio zadnji tvit odlazeće Šarecove vlade"\nprije -21 minuta-Kaznene prijave u Italiji za prodavanje maski po nenormalnim cijenama\nprije -10 minuta-BEROŠ: "Na testiranju su 144 uzorka, 16 nije završeno, ostali smo na 3 pozitivna"\nprije 10 minuta-PLENKOVIĆ: "Za Davora Ivu Stiera ima mjesta u HDZ-u i nakon što ne pobijedi na ovim izborima"\nprije 50 minuta-Zbog ljudske gluposti i povezivanja koronavirusa sa Corona pivom, kompanija trpi ogromnu štetu\nprije 53 minuta-Stožer civilne zaštite Grada Zagreba spreman za pružanje logističke podrške zbog koronavirusa\nprije 1 sat-Deblokiran račun 3. maja, očekuje se isplata plaća\nprije 2 sati-Papa Franjo otkazao sudjelovanje na misi zbog prehlade\nU prvoj utakmici 22. kola HT Prve lige Lokomotiva je u Kranjčevićevoj golovima Myrto Uzunija došla do desete pobjede u prvenstvenoj sezoni. Svladali su Istru 1961 rezultatom 2:0 (0:0).\nPrvu veliku priliku na utakmici vidjeli smo u 12. minuti kada se Gržan po lijevoj strani driblingom odlično oslobodio Mersinaja, a potom je uputio loptu na drugu stativu koju ne uspijeva u gol skrenuti Guzina tako da ona prolazi kraj stative.\nDomaćini su priliku da uzvrate imali tri minuta kasnije, no udarac Karačića iz slobodno udarca s dvadesetak metara zaustavlja živi zid.\nDo novog uzbuđenja čekalo se do 42. minute kada je Lončarev prvi pokušaj s ruba kaznenog prostora obrana Lokomotive blokirala, međutim lopta opet dolazi do crnogorskog veznjaka koji je ovaj put probao glavom, no njegov udarac odlično brani Grbić.\nU 57. minuti je do lopte u šesnaestercu Istre 1961 došao Uzuni koji je pucao iz okreta s pet metara, ali njegov udarac nogom brani Čondrić.\nČetiri minute kasnije nakon ubačaja Uzunija iz slobodnog udarca glavom je pored gola pucao Kovačić.\nLokomotiva do prednosti dolazi u 63. minuti. Po desnoj strani su kombinirali Kastrati i Karačić, potonji je ubacio u kazneni prostor gdje Uzuni dolazi do lopte ispred Paeza kojeg se oslobođa iz okreta, a potom je matirao vratara gostiju.\nSamo dvije minute kasnije domaćini su imali novu priliku. Nakon ubačaja Kastratija s pet metara glavom je pucao Tolić, ali Čondrić je odbio loptu u korner. Udarac iz kuta je izveo Tolić, Kovačić je proslijedio loptu u pet metara do Uzunija koji je pored Franića šalje u mrežu Istre 1961.\nU 81. minuti je Čondrić siguran nakon udarca iz slobodnog udarca s više od 25 metara, a u posljednjoj minuti Kastrati je nakon bijega poslužio Atiemwena čiji udarac sa šesnaest metara odlazi pored gola Istre 1961.\nKolo se nastavlja sutra kada će snage odmjeriti Inter-Zaprešić i Varaždin te Slaven Belupo i Hajduk.\n06. 10. 2019. 21:00\nLokomotiva zahvaljujući Grbiću do boda na Rujevici\n02. 02. 2020. 13:37\nHT PRVA LIGA Varaždin – Hajduk, početne postave


monopol | ГЕТО СРБИЈА\nPLJAČKA OSUĐENIKA U SRPSKIM ZATVORIMA !\n21. марта 2012. ГЕТО СРБИЈА\tКоментари су искључени\nNa svom putu u Evropsku uniju, Srbija mora da se odrekne mnogih državnih monopola. Ona to i čini, tako što na jednoj strani ukida, a na drugoj stvara monopole.\nProsto je neverovatno čega se sve vlastodršci neće dosetiti samo da bi krađom došli do još para, a u tome “ne prezaju ni od pljačke onih koji po prirodi svog položaja ne mogu sami sebe da zaštite”.\nU svakom trenutku u srpskim zatvorima ima oko 11.000 lica lišenih slobode, iako su kapaciteti svih srpskih kazamata jedva dovoljni za 8.000 ljudi.\nUmesto da radi na rešavanju ovog problema, koji pojedine osuđenike dovodi u neljudski položaj da i samicu moraju da dele sa drugim osobama, Uprava za izvršenje krivičnih sankcija (UZIKS) pri Ministarstvu pravde odlučuje da lica lišena slobode koristi kao izvor prihoda…\nTako je nedavno jedan od najvećih zatvora na ovim prostorima, KPZ u Sremskoj Mitrovici, osvanuo oblepljen obaveštenjem uprave zatvora da od 1. marta 2012. godine sa radom prestaju telefonske govornice Telekoma Srbije, a počinju da rade nove telefonske govornice Orion telekoma čije se „halo kartice“ mogu kupiti u kantinama.\nOrion telekom je jedna od tri kompanije koje su od RATEL-a (Republičke agencije za telekomunikacije) dobile dozvolu da se bave pružanjem usluga fiksne telefonije. Inače,Orion je privatno preduzeće čiji je zvanični vlasnik Greenhouse Telecommunications Holdings iz Holandije, investiciona kompanija specijalizovana za ulaganja u telekomunikacije.\nIza Oriona nezvanično stoji grupa bivših i sadašnjih direktora Telekoma Srbije, koje štite visoki predstavnici sadašnje vlasti. Najinteresantnija lica među njima su Slobodan Đinović, direktor kompanije, i njegov brat Milo Đinović, tehnički direktor kompanije.\nDruga dva ponuđača bili su državni Telekom Srbije, i norveški Telenor. Telenor je od početka planirao da dobijanje dozvole iskoristi, ne za uvođenje novog sistema fiksne telefonije, već da bi mogao od Srbije da naplati odštetu od stotinak miliona evra! Tako je, kao jedini konkurent Telekomu ostao Orion.\nPotkovani snažnom političkom zaleđinom, ljudi iz Oriona su bez problema, ali i bez ikakvih dozvola, izgradili celu mrežu repetitora preko koje su počeli sa radom. Zbog toga ne iznenađuje ni to što je upravo ova kompanija dobila ekskluzivno, odnosno monopolističko pravo da usluge telefoniranja pruža licima lišenim slobode.\nUmesto da kao svi ostali građani Srbije osuđenici slobodno biraju da li će da telefoniraju preko Telekoma ili Oriona, u zavisnosti koje preduzeće nudi povoljnije usluge, oni su prinuđeni da tu uslugu plaćaju samo Orionu.\nOd 11.000 lica u srpskim zatvorima skoro svi imaju pravo i finansijske mogućnosti da bar jednom nedeljnom koriste telefon, tako da se Orionu namešta posao vredan više miliona dinara i to na nedeljnom nivou.\nDa će uskoro svi zatvori u Srbiji biti uključeni u Orionovu mrežu telefoniranja pokazuje i činjenica da su u Sremskoj Mitrovici prodavane kartice sa oznakom Ministarstva pravde, Uprave za izvršenje krivičnih sankcija!\nRazlog zašto se krenulo upravo sa KPZ Sremska Mitrovica je to što jedino u njemu na izdržavanju kazne borave i strani državljani, čiji su troškovi telefoniranja daleko viši od onih koje naprave domaći zatvorenici. Inače, prema podacima UZIKS-a u sremsko-mitrovačkom zavodu prosečno robija 1.280 osuđenika…\nDoskorašnji upravnik ovog zatvora je bio Milan Pavlović, koji je posle bespogovornog sprovođenja monopolističkog telefoniranja u korist Oriona, prebačen na novu dužnost. Nekoliko meseci je Pavlović bio paralelno i upravnik KPZ-a u Sremskoj Mitrovici i novosagrađenog zatvora u Padinskoj Skeli, nazvanog Nova Skela, u kome bi kaznu trebalo da izdržavaju osobe osuđene na dugogodišnje zatvorske kazne, odnosno na više od 15 godina, kao i osuđeni za organizovani kriminal. Inače, kapacitet Nove Skele je 500 lica.\nVeliki broj osuđenika, posebno onih koji izdržavaju dugogodišnje kazne, od uprave dobijaju dozvolu da na radnom mestu ili u svojoj ćeliji imaju televizor, DVD plejer, tranzistor i konsolu za kompjuterske igre.\nOd kako je Pavlović došao na mesto upravnika u Novoj Skeli, gde se i dalje nalazi, ovi aparati mogu da se isključivo nabave u kantini, gde običan televizor košta 50.000 dinara, a zabranjeno je da oni, kao što je ranije bilo pravilo, budu slati u paketu koji osuđenici smeju da dobijaju od članova porodice.\nKako se saznaje od izvora iz UZIKS-a, uskoro će osuđenicima u Novoj Skeli biti zabranjeno da uopšte dobijaju pakete od kuće, već će sve što budu želeli morati da kupe u zatvorskoj kantini. Posle probnog perioda, isti scenario se sprema za sve zatvore u Srbiji.\nKao što se već zna, ekskluzivni, dakle opet monopolistički snabdevač svih zatvorskih kantina u Srbiji je privatna firma Nelt, iza koje stoje dva bivša policajca, Nebojša Šaponjić i Ranko Sočanac.\nKako danas izgleda ovo ekskluzivno snabdevanje svih zatvorskih kantina, vidi se i iz toga da su u njima cene daleko više nego u prodavnicama na ulici, jer je prodajna marža koju uzimaju Nelt i prijatelji iz Ministarstva pravde, najmanje 33 odsto, dok je kod pojedinih proizvoda i celih 100 odsto!\nNa dokumentima kojima je regulisano ovo pljačkaško, monopolističko trgovanje ne nalaze se potpisi ministarke pravde Snežane Malović, niti direktora Uprave Milana Obradovića zvanog Brus Li, već iz penzije reaktiviranog Velimira Vidića, kome je dodeljena opskurna funkcija koordinatora za zatvore u Ministarstvu pravde.\nNaime, i ministarka i direktor procenili su da bi neka od budućih vlasti mogla da bude i poštena, pa bi mogla da pregleda sve ove ugovore, a to bi bilo prilično neprijatno za mnoge od njih…\nZbog svojih poodmaklih godina Vidić verovatno više i nije lice koje ima krivičnu odgovornost, a ako i ode na robiju, barem je zauzvrat svoju celokupnu porodicu udomio u Ministarstvu pravde.\nMeđutim, pošto Vidić ne može da bude odgovoran za svaku proneveru para do kojih dolazi u srpskim zatvorima, u pomoć se povremeno poziva – požar!\nTako je, nedavno, na volšeban način izgorela kuhinja restorana Preporod koji posluje u okviru KPZ Zabela. Odmah posle toga, iz knjigovodstva ovog najvećeg zatvora na Balkanu stiglo je obaveštenje da su u požaru nestala i pojedina dokumenta!\nŠta traže poslovna dokumenta u jednom restoranu?!\nPo svoj prilici, radi se o nepostojećim dokumentima kojima bi trebalo da bude opravdana krađa nekoliko tona mesa koje je završilo u privatnim frižiderima, dok su troškovi naplaćeni od Ministarstva pravde pod stavkom „hrana za osuđenike“, mada su u „obrocima“ bile sve same kosti.\nOčigledno da je u Zabeli, klasifikovanoj kao zatvor „strogo zatvorenog tipa“, vlada haos, jer se i u, navodno najbolje čuvana odeljenja unose mobilni telefoni i to potpuno nekažnjeno.\nNedavno je na ulazu u Sedmi paviljon, u kome se drže osuđeni za najteža krivična dela, zaustavljena šefica matične službe Bahrija Krluč kod koje je nađen mobilni telefon.\nUz obrazloženje da je mobilni zaboravila da ostavi u kancelariji Bahrija se izvukla bez ikakve sankcije, jer je očigledno upravu nečim značajnim zadužila. Njoj se progledalo kroz prste i kada je otkriveno da je odeljenje kome ona stoji na čelu pogrešno obračunavalo kazne osuđenicima, pa su neki pre vremena puštani iz zatvora, dok su drugi ostajali i po isteku kazne koju im je sud izrekao, a sve u skladu sa nečijim finansijskim interesima.\nU srpskim zatvorima „služe kaznu“ i lica koja se, slobodno rečeno, mogu smatrati političkim osuđenicima. Među njima je i Sima Spasić, nekadašnji predsednik Udruženja nestalih i kidnapovanih Srba sa Kosova.\nDa bi primirili ovog agilnog čoveka, koji godinama traži odgovor ko je kidnapovao njegovog brata na Kosovu i Metohiji, Okružni sud u Nišu organizovao mu je lažni proces na kojem je osuđen na četiri godine i četiri meseca zbog navodnog silovanja svoje bivše supruge, sa kojom ima dvoje maloletne dece.\nA Niš je izabran jer je Sima optuživao i bivšeg premijera Zorana Živkovića da je potpisao ukaz kojim su Albanci sa Kosova, koji su osuđeni za teška nedela, vraćeni na Kosovo. Sima se pitao da li je Živković vinograde na Fruškoj gori kupio i parama dobijenim od Albanaca.\nA njegovim slanjem na robiju, Nataša Kandić nije morala da odgovara na njegova pitanja zašto ne traga i za 1.300 nestalih Srba sa KiM.\nIzvor:List protiv mafije\nКатегорије:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА Ознаке:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА, monopol, nelt, orion, srbija, zatvori


Postanite član Gorske službe spasavanja Srbije\n03:31: PM sreda 21 oktobra, 2020\nPosted on 12. septembra 2015. at 13:37 by Ist Media\nZAJEČAR (IST Media, Snežana Stanojević) Gorska služba spasavanja Srbije i ove jeseni organizuje uvodna testiranja za Osnovni kurs. Testiranje u Zaječaru održaće se u nedelju, 20. septembra od 14:30h, na Popovoj plaži kod teretane „Coca Cola“ pored Zaječara biće održano u još 12 gradova: Boru, Beogradu, Kruševcu, Nišu, Požarevcu, Vladičinom Hanu, Novom Sadu, Užicu, Čačku, Kragujevcu, Raški i Ivanjici.\nNa uvodnom testiranju moraju biti ispunjeni određeni kriterijumi fizičke spreme, a o njima, kao i o detaljima vezanim za trajanje, strukturu i finansijske uslove kursa, budući spasioci Gorske službe spasavanja mogu naći na sajtu ove službe, www.gss.rs.\nPrema planu obuka GSS Srbije, redovno se održavaju sledeće obuke: Seminar spasavanja iz lavina, Seminar orijentacije, Seminar o pretragama, Kurs spasavanja iz speleoloških objekata, Kurs spasavanja iz stene, Kurs skijanja, Kurs turno skijanja, itd.\nObuke za vodiče pretražnih pasa i helikopterske spasioce se ne obavljaju kod nas, već u inostranstvu.