Рубрика: Актуелно, Религија, Друштво Аутор: Срђан Марјановић 1.297 пута прочитано Датум: 9.05.2007 Одштампај\nNjegovo Preosveštenstvo Episkop za Ameriku i Kanadu Mitropolije Novogračanicke Longin i bivši košarkaški reprezentativac, Dragan Tarlać s blagoslovom eparhijskog arhijereja ep. Artemija, a u pratnji vikarnog Episkopa Lipljanskog Teodosija i dečanskih monaha posetili su Srbe u Metohiji i podelili juče deci iz Orahovca i Velike Hoče novčanu pomoc, koju su prikupili pravoslavni vernici iz SAD i Kanade.\nNovac koji je danas podeljen deci u Orahovcu i Velikoj Hoci sakupljen je za vreme Velikog posta u manastiru Nova Gracanica kod Cikaga, gde se i nalazi sediste episkopa Longina. Vladika novogracanicki Longin kazao je da pomoc koju je doneo predstavlja izraz zahvalnosti svojoj braci i sewtrama na Kosovu i Metohiji, za njihovu hrabrost i zrtvu u cilju ocuvanja vere pravoslavne. Inace, Episkop Longin sa svojim vernicima redovno je ovih godina pomagao Srbe sa Kosova i Metohije, pokazujuci iskrenu i duboku hriscansku solidarnost.\n“Doneli smo pomoc pre svega deci, jer su ona nasa buducnost i pomoc im je najpotrebnija. Nasa braca i sestre u Americi i Kanadi, iako su daleko od nase svete zemlje, kosovske i metohijske, bliski su joj, vole je i u srcu je nose, a svojim mislima i molitvama su uvek zajedno sa svima vama”, istakao je Vladika Longin.\nBivsi reprezentativac, kosarkas Dragan Tarlac kaze da mu je drago sto je dosao u Orahovac i Veliku Hocu da obidje ljude koji ovde zive. “Na Kosovo i Metohiju se uvek dolazi sa radoscu, a meni je ovo drugi put da sam ovde. Veselje i radost je ono sto se oseca kada se vidi ovaj narod ovde kome nije lako i kome nista ne treba reci, vec ga samo treba saslusati i pomoci mu koliko svaki covek moze pojedinacno, kako od nas koji zivimo u Srbiji i bilo gde van Kosova i Metohije”, smatra Tarlac.\nNovcana pomoc od po 50 americkih dolara za 216 malisana koji ovde zive sakupljena je uz pomoc donacija novogracanickom manastiru u Cikagu, od pravoslavnih vernika iz SAD i Kanade.\nVladika Longin je juce, pre posete Velikoj Hoci i Orahovcu, odsluzio Svetu Arijerejsku Liturgiju u manastiru Visoki Decani, a danas ce sluziti Liturgiju i u manastiru Pecka Patrijarsija. Vladika Longin je juce takodje posetio i manastire Zociste i Sv. Jovana kod Orahovca i monasima urucio novcani prilog vernika koji im je neophodan za obnovu manastira. Ostatak novca koji je doneo za pomoc Kosovu i Metohiji bice podeljen po drugim metohijskim enklavama.\nVladika Teodosije je u ime nadleznog arhijereja i vernog naroda zahvalio dragom gostu na poseti i pomoci koja predstavlja veliko ohrabrenje za Srbe na Kosovu i Metohiji u ovom teskom vremenu.\n« « Претходне вести: Tomin novi bedž!\nНаредне вести: Preporuke Bila Klintona i Medlin Olbrajt za prvih 120 dana nezavisnosti » »\n2 коментара у вези “Deci Orahovca i Velike Hoče podeljena novčana pomoć iz dijaspore”\nMilos, 9.05.2007, 15:48\nSvaka cast Vladici Longinu koji skuplja pomoc od svojih Eparhiota i deli siromasnoj deci na Kosovu, siri srpsku slogu i ujedinjenje, trazi od Vladike Georgija suglasnost da se Srbi u Niagara Falls, Kanada, zvanicno ujedine, itd.\nNeka je na sramotu Kanadskom Vladici Georgiju koji trosi ogroman novac na licni provod po svetu, zatvorio crkvu u Nijagara Falls, svadja narod u Hamiltonu, sprecava Vladiku Longina u objedinjavanju srba u Nijagari, suprostavljao se Vladici sa Kosova Artemiju da dodje u Kanadu i odnese pomoc za Kosovo, sto je dokaz da ga Kosovo ne interesuje, pa kako bi i mogao da deci nosi poklone i pomoc dok je u Srbiji i Bosni ceo mesec dana. Koliko li on slupa narodnih para.?\nVera Veric, 10.05.2007, 22:30\nKoliko fariseja medju danasnjim episkopima SPC!\nVladika Longin je, nazalost, samo jedan medju njima. Da pojasnim:\nKada je poceo rat u njegovoj eparhiji, on je brze bolje pobegao, spasavajuci samo crkvenu kasu, a ostavljajuci svoju pastvu na milost i nemilost gladnim vucima. I nikad se nije vratio.\nO njemu i njegovom “liku i delu” najbolje mogu da posvedoce vernici Novogracanicke mitropolije u koju je dosao sa neskrivenom namerom da je rasturi, da ponisti i unisti sve sto je vredna nacionalna emigracija, kada su je komunisti iz SPC isterali iz svojih crkava (oteli ih) sagradila sirom tzv. “slobodnog sveta”.\nDa nestedimice ne trosi novac koji verni narod daje svojoj crkvi, doneo bi on na Kosovo i Metohiju mnogo vise.\nTreba ga pitati koliko je para potrosio kada je isao u Australiju da dovede Loncara sa kojim zivi, koliko trosi na telefonske razgovore? koliki su mu putni troskovi, i zasto, ako svaka crkva u koju dolazi to posebno placa?\nKoliko je i kako platio svoje ustolicenje u Novoj Gracanici ? Zasto krov na manastiru prokisnjava?\nZasto su najveci graditelji crkava medju Srbima u Severnoj Americi napustili crkve koje su gradili i ko ih je na to primorao? Zasto idu u druge pravoslavne crkve, a ne u crkve koje su oni i njihovi ocevi gradili?\nA, simptomaticno je i to sto preosvecenog vladiku Artemija nije docekao u svojoj eparhiji u Kanadi i sto sa Teodosijem obilazi Kosovo i Metohiju. Mi vernici znamo kakav je odnos vikarnog episkopa Teodosija prema svome vladiki, prema preosvecenom vladiki Artemiju.\nJadna nam majka, a i mi smo jadni smo sa takvim vladikama!


U potrazi za boljim životom: Sjever Crne Gore seli na jug\nOko dvije trećine prirodnih potencijala Crne Gore nalazi se na sjeveru zemlje, a taj region čini nešto više od polovine teritorije Crne Gore. Uprkos prirodnom bogatstvu iz opština sa sjevera višedecenijski trend migracija sjever-jug se nastavlja i posebno je intenzivan posljednih godina. Kao glavni razlog za iseljavanje gradjani navode nezaposlenost što potkrepljuju podaci Monstata. Tako je na kraju prosle godine sjeverni region imao je 37,1 odsto ukupnog broja nezaposlenih u Crnoj Gori. U prvih sedam mjeseci ove godine najviše stanovnika je otišlo iz Nikšića, Bijelog Polja i Pljevalja, a najviše ih se doselilo u Podgoricu, Budvu i Bar. Predsjednik Opštine Pljevlja Miloje Pupović potvrdio je da su nezaposlenost ali i loša ekološka situacija glavni razlozi za iseljavanje građana te opštine.\n“Mi u Plevljima na to odavno upozoravamo. Kada se uz podatak o broju gradjana koji su se iselili, za prvih sedam mjeseci ove godine, analizira i činjenica da Pljevlja imaju negativan prirodni priraštaj to je onda veoma alarmantno, da ne kažem neku težu riječ. Naime, izmedju dva popisa od 2003. godine do 2011. g. u Pljevljima je manje od 5.000 do 6.000 stanovnika. Ne mogu da vam kažem tačnu brojku jer je Monstat koristio različite metodologije. U svakom slučaju ovdje je, u tom periodu od osam godina, manje od pet do šest hiljada ljudi koji su se iselili”, kaže predsjednik Opštine Pljevlja.\nNajveći trend iseljavanja iz Nikšića\nDa bi se na sjeveru moglo dobro živjeti svjedoče i podaci UNDP, prema kojima se u tom dijelu države nalazi 100 odsto hidropotencijala Crne Gore, 71 % šume, poznate količine olova, cinka i ugljena. Sjever, prema tim podacima, posjeduje i sve značajne potencijale za održivi turizam tokom cijele godine. Uprkos prirodnom bogatstvu više od 60 odsto ljudi lošeg imovnog stanja su stanovnici iz sjevernog regiona. Zbog propadanja industrije i nemogućnosti da dodju do posla Nikšić, nekadašnji industrijski centar Crne Gore, bilježi najveći trend iseljavanja građana. Na pitanje RFE da li su ovi podaci razlog za zabrinutost u lokalnoj upravi - šefica kabineta predsjednika Opstine Nikšić Veselina Grbovića Slobodanka Roganović odgovara:\n“Mi u lokalnoj upravi nijesmo imali prilike razmatrati te podatke ni uporediti ih sa podacima sa kojima mi raspolažemo. Mislim da se Monstatovi podaci razlikuju od onih sa kojima raspolaže lokalna uprava Nikšić ali će se vjerovatno u narednom periodu ti podaci detaljno analizirati”, kaže Roganović.\nNadležni u lokalnoj upravi čine sve da poboljšaju uslove za život građana Nikšića, kaže Roganović. “Radimo ono što je u nadležnosti lokalne uprave, a to su brojne aktivnosti koje su svakodnevne i uz čiju realizaciju očekujemo da će se poboljsati kvalitet života u našem gradu . Ali nam zato treba podrška i ostalih organa i državnih I medjunarodnih organizacija”.\nNegativne posljedice odliva i priliva\nNa pitanje, da li zbog ovakvih unutrasnjih migracija stanovništva postoji razlog za zabrinutost sociološkinja Branka Tanasijević odgovara: “Da, postoji jer u jednim gradovima imamo prenaseljenost koja dovodi do nemogućnosti zaposlenja gradjana, a na drugoj strani su ispražnjeni gradovi sa starim stanovništvom. U toj konstelaciji negativne posledice trpe i opštine koje imaju odliv stanovništva ali i one koje imaju priliv“.\n“Negativan migracioni saldo jednog broja gradova i visoka koncetracija, odnosno, prenaseljenost drugih dovodi do mijenjanja tipoloških i ekološko-prostornih karakteristika i jednih i drugih. To se negativno odražava na kvalitet života i ukupni razvoj Crne Gore. Jedna od posljedica takvih migracionih tokova je i poremećaj u rodnoj , obrazovnoj i starosnoj strukturi stanovništva. Često se dešava da u potrazi za zaposlenjem iz manje razvijenih gradova odlazi najvitalniji dio populacije odnosno, radno sposobno stanovništvo među kojima je veliki broj mladih obrazovanih kadrova. Takođe, ranije su migraniti najčešće bili muškarci, a sada su žene te koje čak češće od muškaraca odlaze u gradove koji im pružaju bolje uslove života”, objašnjava sociološkinja BrankaTanasijević.\nI dok stručnjaci upozoravaju da se mora sistemski prići rješavanju ovog problema Vlada je krajem juna, pored već postojeceg Zakona o ravnomjernom regionalnom razvoju, usvojila Strategiju razvoja sjevera od 2014 - 2020. godine.\nMedjutim, predsjednik Opštine Pljevlja Miloje Pupović napominje “da smo i do sada imali zakone ali”, kako kaže , “oni ostaju mrtvo slovo na papiru”. Pupović objašnjava:\n“Opštine su bez nekih većih ovlašćenja. Ovdje je prilično sve centralizovano , sve važne odluke se donose na nivou države u Vladi, odnosno u ministarstvima. Mi na to ne možemo , nažalost, puno da utičemo. Zakone imamo ali ponavljam, oni se ne implementiraju I nema ravnomjernog regionalnog razvoja I to je jedan od razloga iseljavanja ljudi odavde”.


ОВО ЈЕ ИСТИНА О ПРЕКИДУ САМИТА: Ким Џонг Ун рекао „НЕ“ Америци и Трампу\nI što će sad USA?!?Izrokati S.Koreju?!?A Kinezi i Rusi gledati ili izrokati USA ratnu flotu,J.Koreju i još nešto uzput?!?Npr.Rusi uzput Izrokati i USA A-rakete u Rumuniji i Poljskoj?!?Baš me zanima što će USA napraviti S.Koreji?!?Možda ipak najvjerovatnije okačiti svoje pretnje nekoj sjeverokorejskoj mački o rep!A mogu uzput pjevati i borbene pjesme na TV!\nBravo Kime tako i treba s govedom.\nMogli bi u afektu napraviti majdan "demokratije" u Nigeriji ili Moldaviji.\nInteresantno mi je to, kako se nešto, što su ameri rekli odma prihvata kao istina, mada svi znaju,koliko oni lažu!Dovoljno je, da oni kažu, mi znamo i to je onda istina!Mi znamo, da Sadam ima,mi znamo, da se Rusija meša, mi znamo, da Asad truje svoj narod, mi znamo, da Kina krade, mi znamo, ma nema šta mi ne znamo,avi to prihvatite, ili stanite u red!\nDebeljko je OZBILJAN političar i igra odlično sa kartama koje ima! Ova bezvezna frizura služi samo da zbuni protivnika...\nŽvala Šiptari više ne zarezuju Amere, a oečuju da ih slušaju S.Korejanci.


Reprezentativke Srbije za "Nezavisne": Borba tek predstoji\nFoto: N.N. | Reprezentativke Srbije za "Nezavisne": Borba tek predstoji\nMaja Predragović 10.12.2019 09:00\nNije bilo treme u završnici možda zato što smo godinama zajedno i što smo bile u sličnim situacijama, a nakon pobedničkog gola smo slavile kao da smo osvojile Svetsko prvenstvo, rekla je Kristina Liščević, rukometašica koja je Srbiji donijela pobjedu nad Njemačkom u drugom kolu Grupe 1 šampionata svijeta. Ovom pobjedom, ali i zahvaljujući drugim rezultatima, Srbija je ostala u igri za polufinale.\nLiščevićeva je juče golom iz penala u posljednjim sekundama utakmice u Kumamotu donijela slavlje Srbiji (29:28). Selekcija Ljubomira Obradovića je dobro ušla u meč, u prvom poluvremenu je imala i pet golova prednosti, ali se Njemice nisu predavale, u drugom dijelu su i povele.\n"Nismo prvi put bile u ovakvoj situaciji, ostale smo mirne do kraja i ostvarile važnu pobedu. Bodovi su nam veoma važni i nastavljamo s borbom. Presudili su naša borbenost i htenje, naravno dobra igra i to što smo ispoštovale jedna drugu. U drugom krugu Svetskog prvenstva ne sme ništa da fali. Samo tako se može do pobede", rekla je Liščevićeva za "Nezavisne".\nNije bilo lako ni Katarini Tomašević, koja je imala nekoliko odličnih odbrana.\n"Zaista je bilo dramatično. Svaka čast devojkama na igri, a i veri da možemo da dobijemo utakmicu. U završnici se igralo gol za gol, vodile su i Nemice i mi, bilo je veoma teško", rekla je Tomaševićeva za "Nezavisne" i dodala:\n"Igračice Nemačke su imali veći pritisak od nas, jer im je ova utakmica, odnosno pobeda, donosila plasman u polufinale. Naravno, i nama je bila bitna, pre svega zbog dalje borbe za kvalifikacije za Olimpijske igre. Borba na Svetskom prvenstvu tek predstoji, naš cilj je da se borimo za nastup na Igrama u Tokiju i daćemo sve od sebe kako bismo to ostvarile."\nSrbija mora da bude među šest najboljih reprezentacija na SP koje ranije nisu izborile plasman na Igre, da bi izborila kvalifikacije. Ka tome je napravljen veliki korak, ali ni polufinale nije izgubljeno. Da bi Srbija prošla u polufinale treba sutra da pobijedi Dansku, a da Njemačka i Holandija ne osvoje više od boda protiv Norveške, odnosno Južne Koreje, a do polufinala može i uz remi sa Danskom, ali poraze Holandije i Njemačke.\n"Teško je u ovom trenutku govoriti o polufinalu, dosta toga treba da se poklopi i malo je neverovatno da imamo toliko sreće, ali naš osnovni cilj je da se plasiramo u kvalifikacije za OI. Najvažnije i najteže utakmice nas tek očekuju. Meč sa Danskom nam je veoma važan", rekla je Tomaševićeva, dok je Liščevićeva dodala:\n"Danska je jako težak rival, možda jedan od najtežih. Ostvarenje našeg cilja zavisi i od drugih selekcija, ali sada gledamo ka Danskoj. Nama je važna samo pobeda i za nju ćemo se boriti."\nSrbija dobro igra u Japanu, a Liščevićeva je jedna od onih koja je dobre partije i očekivala.\n"Iskreno, očekivala sam da ćemo dobro igrati i verovala da možemo daleko stići. Kiks protiv Holandije u prvoj fazi takmičenja nas je puno koštao, utakmica sa Norveškom nas je puno istrošila i zato se sada malo više mučimo. Ali, nastavljamo borbu za ostvarenje cilja."\nLiščevićeva je juče postigla dva gola. Dragana Cvijić, koja je istakla da joj je ovo omiljena pobjeda u karijeri, bila je najefikasnija sa sedam, pet je dodala Jelena Lavko, a u selekciji Njemačke po šest golova su postigle Ameli Berger i Evgenija Minevskaja.\n"Bila je ovo vrla teška utakmica za obe reprezentacije. Pružili smo dobru rukometnu predstavu, a čestitam svojim devojkama koje su dale sve od sebe da bi došle do ova dva boda. Imamo još po jednu utakmicu, dosta toga je u igri".\nRezultati: Srbija - Njemačka 29:28, Danska - Holandija 27:24, Norveška - Južna Koreja 36:25.\n1. Norveška 4 3 0 1 + 15 6\n2. Njemačka 4 2 1 1 + 2 5\n3. Holandija 4 2 0 2 + 10 4\n4. Srbija 4 2 0 2 -12 4\n5. Danska 4 1 1 2 -1 3\n6. Južna Koreja 4 0 2 2 -1 2\nDanas, sedam časova: Rusija - Crna Gora, 10: Japan - Španija, 12.30: Švedska - Rumunija.\n1. Rusija 3 3 0 0 + 27 6\n2. Španija 3 2 1 0 + 16 5\n3. Crna Gora 3 2 0 1 + 4 4\n4. Švedska 3 1 1 1 0 3\n5. Japan 3 0 0 3 - 22 0\n6. Rumunija 3 0 0 3 - 25 0


Senior 3D Artist | Radical Galaxy Studio | Beograd | HelloWorld.rs\nBavimo se izradom inovativnih rešenja virtuelne (VR) i augmentativne realnosti (AR), animacija i rendera u polju savremene arhitektonske vizuelizacije. Naš tim obuhvata arhitekte, programere i 3d artiste.\nZa novootvorene kancelarije u Beogradu tražimo kreativne, dinamične, motivisane i odgovorne stručnjake, zaljubljenike u svoju profesiju.\nU našoj zajednici cenimo i negujemo kulturu posvećenosti, odgovornosti i ljubavi prema profesiji.\nKao senior 3D Artist, za stvaranje visoko-fotorealističnih rendera eksterijera i enterijera koristićete pretežno 3ds Max, V-Ray i Photoshop, pa je profesionalni nivo znanja u ovim programima neophodan.\nNapredne veštine modelovanja i renderovanja, odlično oko za kompoziciju, svetla, compositing i postprodukciju su potrebni činioci Vašeg rada.\nOdgovornost u poslu, izuzetno visoki standardi kvaliteta, samostalnost u organizaciji i sprovođenju zadataka, pregled i kontrola nad celinom zadatka, sposobnost odgovornog vođenja manjeg tima, su osobine koje ćemo posebno ceniti i koje će Vam omogućavati napredovanje.\nIskustvo u ozbiljnoj arhitektonskoj animaciji i produkciji je prednost.\nU NAŠEM TIMU\nPonosni smo na otvorenu i dobru komunikaciju i atmosferu, međusobnu podršku i razumevanje članova tima, multi-disciplinarnost unutar tima, izazov novih naprednih tehnologija na svakodnevnom nivou, komforni radni prostor, vrhunsku opremu.\nZalažemo se za dobar balans radnih i slobodnih sati (po pravilu slobodni vikendi i praznici, osmočasovno radno vreme sa pauzom za ručak).\nFinansijski uslovi i bonus program su konkurentni vodećim evropskim standardima.\nKako biste postali deo našeg tima, pošaljite Vašu Prijavu, CV i Portfolio radova ili link ka istom, na e-mail adresu prijave.rgstudio@gmail.com.\nUkoliko nemate pripremljen portfolio radova, budite slobodni da nam pošaljete izbor od Vaša tri najbolja rada.


DUGO NISMO VIDELI ČUDNIJU HALJINU: Glumica koja je u "Kruni" oživela ledi Dajanu iznenadila neobičnim modnim rešenjem\nOvogodišnju dodelu SAG nagrada obeležilo je nekoliko očaravajućih toaleta, ali i jedna oko koje nisu svi saglasni\nMlada Engleskinja Ema Korin (25) našla se među nominovanima za nagradu Udruženja filmskih glumaca, i to za žensku ulogu u dramskoj seriji, zahvaljujući njenom izvanrednom tumačenju uloge princeze Dajane u seriji "Kruna".\nOna nije osvojila ovo priznanje — nju i televizijsku kraljicu Elizabetu Oliviju Kolman pretekla je Džilijan Anderson, koja je u "Kruni" odigrala Margaret Tačer, ali je svakako ponovo ostavila utisak na sve.\nU tome je uspela uz pomoć interesantne haljine s potpisom modne kuće "Prada", koju je odabrala za virtuelnu dodelu SAG nagrada. Reč je o asimetričnom modelu čiji se gornji deo sastoji od bele čipkaste tkanine i svetloplavihš širih rukava, dok je donji sastavljen od suknje čija je jedna polovina čipkana i vrlo romantična dok je druga stroga, kruta, siva i plisirana! Struk je dodatno naglašen "Pradinim" pojasom čiji jedan kraj pada niz telo.\nOvako neobičnoj haljini nije bila potrebna preterano upečatljiva obuća, ali je Ema rešila da i ovim delom kombinacije ostavi utisak pa je odabrala crne combat čizme. Ema je imala svoju prepoznatljivu bob frizuru, a od aksesoara je ponela "Kartijeove" viseće minđuše.\nTAGOVI: Ema KorinKrunaglumicaprinceza DajanaSAG nagradedodela SAG nagradaStil poznatihcrveni tepihPradaneobična haljinaČipkaOdevna kombinacijamodna kombinacijacombat čizmevojničke čizmeanketaAnketaneobično izdanje


Opis bezbednosne ispravke za SharePoint Server 2010 Office Web Apps: 13 jun, 2017\nOva bezbednosna ispravka rešava ranjivosti sistema Microsoft Office koje mogu dozvoliti daljinsko izvršavanje koda ako korisnik otvori specijalno izrađen Office datoteku. Da biste saznali više o ovim ranjivih tačaka, pogledajte Microsoft uobičajene ranjivosti i jonizirajuće CVE-2017-8509, Microsoft zajedničke ranjivosti i jonizirajuće cve-2017-8511i Microsoft zajedničke ranjivosti i jonizirajuće cve-2017-8512. Napomena Da biste primenili ovu bezbednosnu ispravku, na računaru morate imati instaliranu verziju servisnog paketa 2 za SharePoint Server 2010 Office Web Apps .\nPreuzmite bezbednosnu ispravku KB3203466 za 64-bitnu verziju SharePoint Server 2010 Office Web Apps\nOva bezbednosna ispravka zamenjuje prethodno objavljenu bezbednosnu ispravku KB3191904.\nZa sve podržane 64-bitne verzije sistema SharePoint Server 2010 Office Web Apps


Makart | Knjiga: RAZVEZIVANJE - Gordan Lemajić | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\n… Ni kod jednog novosadskog prozaika osećanje famoznog Brehtovog „kruga kredom“ nije tako izričito, uticajno, pravo pravcato nemerljivo merilo stvari i sudbina, kao u rečenici Gordana Lemajića. Istina, njegovi negovani i ponekad skoro ritualni izleti u svetove „onih drugih“, imaju i dimenziju radoznalosti za kakvog-takvog neprijatelja koga, isto, treba upoznati. No, možda i ne želeći da bude tako, ovde se baš ostvaruje njegova autobiografija po drugima. Nije, dakle, u pitanju safari, nego neodoljiva potreba jednog odnegovano usamljenog čoveka da se multiplicira. Svi ti njegovi jarani, sve te žene, zatim svi ti razredni drugovi i slučajno naišli prolaznici njegovim ulicama, isto i njegovom slobodom, zaista su dvojnici njegovog ličnog junaka koji se, u neprekinutom erotskom doživljaju prepoznaje i overava žestoko. Ničim izazvan, taj dvojnik zapravo glavom bez obzira, na javi i u mreži muških fantazija, živo nastoji da prevaziđe, da preskoči tu građansku ogradu uzdržanosti i ponašanja koje se ne uči, ne stiče, nego koje jednostavno jeste…Draško Ređep\nRAZVEZIVANJEPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


TRENUTNO smo uz Crnu Goru, druga zemlja u Evropi sa najlošijim pokazateljima. Oni koji nisu verovali u kovid 19 odneli su prevagu nad ostalima. Bilo ih je manje, a sada se zaražavaju svi od reda. Broj od 1.254 zaraženih na 100.000 stanovnika u prethodnih 14 dana - ECDC indeks - drugi je najgori u Evropi.\nSKORO OSAM HILjADA NOVOZARAŽENIH! U Srbiji od virusa korona preminulo još 48 ljudi\nU POSLEDNjA 24 sata u Srbiji je na korona virus testirano 22.837 osoba, njih 7.999 bilo je pozitivno, dok je nažalost 48 preminulo lica.\n01. 12. 2020. u 15:01\nDRAMA KOD HRAMA SVETOG SAVE: Žena se popela na skelu, preti samoubistvom\nŽENA starosti između 30 i 40 godina popela se na skelu postavljenu uz Hram Svetog Save i preti da će da skoči.\n01. 12. 2020. u 16:21\nPREMINUO PACIJENT KOJI JE POKUŠAO DA SE UBIJE U LESKOVCU: Sekao se ogledalom po vratu i telu, cepao infuziju - borba je bila neprestana\nOSMOMESEČNA borba za živote osoba zaraženih virusom korona velika je odgovornost za osoblje leskovačke Opšte bolnice, a nedavni incident sa pacijentom koji je pokušao da izvrši samoubistvo primer je tereta koji zdravstveni radnici trpe kako bi pružili neophodnu pomoć svima koji zbog komplikacija bolesti završe u bolničkoj postelji.\n01. 12. 2020. u 14:15\nAKCIJA POLICIJE U BEOGRADU: Ovako je izgledalo hapšnje mladića na Paliluli (FOTO/VIDEO)\nJ.N. uahpšen je zbog sumnje da je sinoć oko 19,30 časova, na terotoriji opštine Palilula, u ulici Bore Vukumirovića, iz automobila marke „reno laguna“ ispalio više projektila u pravcu parkiranog vozila marke „mercedes“.\n01. 12. 2020. u 12:41\nIZNENAĐENjE ZA GLEDAOCE: Stanija i Soraja u kvizu „Potera” (FOTO)\nU kvizu „Potera", takmičar po imenu Miloš, koji je izabrao da se bori za svotu od 250.000 dinara, i tragač Milorad Milinković su dobili pitanje sa ponuđenim odgovorima koji su im izmamili osmeh.\n01. 12. 2020. u 13:22\nGRANIT Gaši, zamenik predsednika Skupštine opštine Gračanica, podneo je danas krivičnu prijavu protiv predsednika ove opštine Srđana Popovića zbog njegovih izjava o bilbordu "Sloboda ima ime – OVK", postavljenom u selu Kišnica nadomak Gračanice.\nBRANKO Ružić, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Aleksandar Markov, predsednik Foruma beogradskih gimnazija i prof. dr Branislav Tiodorović, epidemiolog i član Kriznog štaba za borbu protiv korona virusa, govorili su večeras u Upitniku na RTS o načinima na koje se može spasiti školska godina, ali i o epidemiološkoj situaciji u Srbiji.\nDO subote u košavskom području očekuje nas vetrovito vreme objavljeno je na sajtu Republičkog hidrometeorološkog zavoda. Duvaće vetar olujne jačine, posebno u predelima južnog Banata, Pomoravlja i Podunavlja. Uprkos vetru, temperatura će biti u osetnom porastu.\n22:28 KORONA ODNELA JOŠ 775 ŽIVOTA U FRANCUSKOJ: Virusom zaraženo preko 8. 000 ljudi\n22:25 VRATOLOMIJE ČUVARA RUSKOG ARKTIKA: Pogledajte akrobacije lovaca sa nosača aviona "Admiral Kuznjecov" (VIDEO)\nPRE pet godina u sastavu Mornaričke avijacije Rusije formiran je 100. brodski lovački vazduhoplovni puk. Piloti su proslavili godišnjicu letovima tokom kojih su formirali figure kao što su „mrtva petlja“, „cev“ i „vadičep“, piše portal „Zvezda“.\n22:24 SKUPŠTINA FK VOJVODINA ZAKAZANA ZA PETAK: Predsednik, pa dugovi!\nSKUPŠTINA fudbalera Vojvodine, zakazana za petak, 4. decembar, trebalo bi da razreši mnoga pitanja vezana za još bolje funkcionisanje kluba, čiji je profesionalni pogon trenutno trećeplasirani na tabeli i odlučan da dogodine odbrani trofej Kupa Srbije, osvojen proletos.\n22:21 NATO SADA "ČAČKA" RUSIJU PREKO MOLDAVIJE: Stoltenberg se buni zbog mirovnjaka u Pridnjestovlju\nNATO očekuje kontakte sa novoizabranom predsednicom Moldavije Majom Sandu i smatra da Rusija narušava teritorijalni integritet ove zemlje razmeštanjem mirovnjaka u Pridnjestrovlju, izjavio je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg.\n22:16 AKCIJA HAPŠENjA U ADI: Mladić krio kilogram marihuane u teglama i džakovima\n83 VLADA SRBIJE PRESEKLA - NOVE STROŽE MERE OD VIKENDA: Subotom i nedeljom zatvara se sve osim ovih 6 objekata\n51 "NOVOSTI SAZNAJU": Stručnjaci u Kriznom štabu traže zatvaranje radnji i ugostiteljskih objekata\n35 IMALE SU I PO 400 MUŠTERIJA MESEČNO! Novi detalji prostitucije u Šapcu, biznismeni strepe zbog seksualnih robinja


Milutin Milanković i kosmički seljaci – SVEMIR\nOn 28. May 2011. 29. May 2011. By Predrag AgatonovićIn Drugi autori\nJedna moja prijateljica, jednom prilikom je zapisala:\nSvaki narod vredi onoliko koliko i kako poštuje svoje najumnije ljude. Neverovatno u 21 veku možda i 50% naših ljudi nikad nije čulo za Milutina Milankovića. Zapanjujuće da smo možda i jedini narod na svetu koji ne zna kako nam se zove najveći naučnik. Ne verujem da postoje takvi žalosni primeri u svetu. Prošle godine nas je na 28. maj, dan rođenja našeg najvećeg naučnka, svetski pretraživač Google podsetio da imamo svetsku veličinu. Tek tada su RTS, B-92 i ostali počeli u da objavljuju kakve takve tekstove na svojim sajtovima.\n2009. Vlada Srbije proglasi godinom Milutina Milankovića, moram da primetim vrlo lep gest naših (čak i iznenađujući ) političara. Bila je to prilika da ljudi vise saznaju i nešto i nauče kako nam se zove najcenjeniji naučnik na svetu(vidi http://www.blic.rs/Kultura/82848/Proglasena-Godina-Milutina-Milankovica). Bilo bi interesantno saznati šta je ovaj odbor za obeležavanje 130 godina od rođenja velikog naučnika radio i koliko je para potrošio za svoj rad. Uspeo sam na netu da nađem da je održan samo jedan simpozijum. (http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:7hwhkHgPSMkJ:www.blic.rs/Kultura/111897/Simpozijum-u-cast-godisnjice-rodjenja-Milutina-Milankovica+&cd=4&hl=en&ct=clnk&source=encrypted.google.com)\n1923 na Svepravoslavnom kongresu u Carigradu je podneo svoj predlog najsavršenijeg kalendara. Pogledajte http://www.svetnauke.org/cezare-srecna-ti-srpska-nova-godina\nSimpozijum “Milanković i klima” organizovan je 1982. godine u Palisadu (SAD), na kome je učestvovalo preko 90 najeminentnijih naučnika iz celog sveta. Sve njih okupljalo je ime i delo našeg genija, ali i široka mogućnost daljeg usavršavanja i istraživanja kada je u pitanju interakcija Sunce – Zemlja i svi drugi prateći efekti. Koliko se u svim tim naučnim delatnostima prikrivaju i drugi elementi neka posluži činjenica da je za pomenuti skup izuzetno bio zainteresovan NATO, jedan od finansijera.\n(Izvor dr Vlado Milićević, http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:Au4qXm53gEgJ:static.astronomija.co.rs/nauke/istorija/biografije/milankovic/milankovic.htm+&cd=2&hl=en&ct=clnk&source=encrypted.google.com)\n4. Interesantno da je na jednom referendumu za promenu ulica dobio jedan glas, a general Petar Drapšin 131. dok za Ruđera Boškovića niko nije glasao. (vidi http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:Yj7E_e5b630J:www.politika.rs/rubrike/Drustvo/t29408.lt.html+&cd=1&hl=en&ct=clnk&source=encrypted.google.com )Kada bi za ovako saznao neki američki akademik verovatno bi pomislio da smo mi boljševički narod pa bi verovatno rekao :\n2 thoughts on “Milutin Milanković i kosmički seljaci”\nZa naše ne znanje možemo zahvaliti prosveti i medijina, tu mislim na štampu i TV.\n1. June 2011. at 22:25\t Reply\nRespect! -” Obično na sajtovima piše da je on naš zaboravljeni naučnik, što naravno nije istina jer mi pola veka posle njegove smrti nismo stigli da ga upoznamo. Dugačak je dvadeset prvi vek ima još vremena da ispravimo nepravdu prema našem najvećem naučniku.”\n28. May 2011. at 23:53\t Reply


novinarka - Sputnjik Srbija\nBorka Budić (38), dugogodišnja novinarka brojnih medija u Republici Srpskoj, koju čitaoci pamte i kao talentovanu šarmantnu blogerku, poginula je u planinarskoj nesreći u Sloveniji. Tužna vest šokirala je novinarsku zajednicu u Srpskoj i brojne Borkine prijatelje širom Balkana.\nTramp podržao Pompeovo vikanje na novinarku: Dobro si odradio posao\nAmerički predsednik Donald Tramp pohvalio je ponašanje državnog sekretara Majka Pompea prema novinarki Nacionalnog javnog radija, na koju je Pompeo posle nedavnog intervjua vikao i psovao.


Srijeda, 21. travnja 2021., 06:43\nVijesti Svijet Prodan manji dio opreme Peveca u Banja Luci\nNa jučerašnjoj četvrtoj po redu licitaciji za prodaju imovine bankrotiranog banjalučkog tržnog centra “Pevec” došlo je do unovčenja samo dijela imovine i opreme ove kompanije u vrijednosti od 200.000 KM.\nNa licitaciji se prodavalo i atraktvno zemljište u Tuzli, čija vrijednost je procijenjena na pet milijuna KM, ali ni ovaj put nije bilo prijavljenih kupaca.\n“Za kupovinu zemljišta površine 36.837 m² u Tuzli postoje zainteresirani kupci, ali se čini kako čekaju smanjenje njegove cijene, do čega, prema sadašnjim odlukama Skupštine povjerilaca, neće doći”, rekla je Mirjana Golić, stečajna upraviteljica “Peveca”.\nNajveći dio imovine banjalučkog “Peveca” ranije su preuzele mađarska i bh. poslovnica austrijske Raiffeisen banke, koje su od ovog tržnog centra po osnovu odobrenih kredita potraživale više od 28 milijuna KM.\nStečajni postupak u banjalučkom tržnom centru otvoren je 26. studenog prošle godine, nakon što je u ogromne probleme zapala njegova matična kompanija u Hrvatskoj. Do pokretanja stečajnog postupka u banjalučkom “Pevecu” došlo je samo 15 mjeseci nakon njegovog otvaranja. (Nezavisne novine)\nPrethodni članakNajviša cijena kave u zadnjih 12 godina\nSljedeći članakPekari kod Čobankovića traže više cijene kruha


PLANIRANA ISKLJUČENJA STRUJE ZA SUBOTU 25. NOVEMBAR | ZR KLIK\nPerlez- Zbog planiranih radova na električnoj mreži u subotu, 25. novembra, bez struje će ostati delovi sledećih ulica: Đure Jakšića, Vase Pelagića do Bnatske; Vase Pelagića, od Đure Jakšića do Radoslava Panića; Mihajla Pupina, od Đure Jakšića do Kralja A. Karađorđevića; Radoslava Panića, od Svetosavske do Banatske; Kralja A. Karađorđevića, od Svetosavske do Mihajla Pupina i Svetosavska, od Kralja A. Karađorđevića do Radoslava Panića u periodu od 9 do 10 časova.\nSrpska Crnja, Radojevo- Zbog planiranih radova na električnoj mreži u subotu, 25. novembra, bez struje će ostati kompletna naseljena mesta u periodu od 9 do 13 časova.\nNovi Bečej- Zbog planiranih radova na električnoj mreži u subotu, 25. novembra, bez struje će ostati delovi sledećih ulica: Čika Ljubina i Njegoševa, od JNA do P. Šandora; Narodnog fronta i Petefi Šandora, od Njegoševe do Zmaj Jovine u periodu od 12 do 13 časova.


STARA SRBIJA I MAKEDONIJA - Borisav Čeliković :: SERBIAN SHOP\nPod Starom Srbijom i Makedonijom, odnosno Južnom Srbijom, podrazumevamo u užem smislu one predele koji su posle balkanskih ratova oslobođeni od petovekovnog turskog ropstva i Bukureškim mirom, 1913. godine, prisajedinjeni Kraljevini Srbiji i Kraljevini Crnoj Gori.\nPod Starom Srbijom i Makedonijom, odnosno Južnom Srbijom, podrazumevamo u užem smislu one predele koji su posle balkanskih ratova oslobođeni od petovekovnog turskog ropstva i Bukureškim mirom, 1913. godine, prisajedinjeni Kraljevini Srbiji i Kraljevini Crnoj Gori. To su oblasti u dolinama Lima, Ibra i Raške, zatim Metohija, Kosovo i Vardarska Makedonija. Namera nam je da u ovoj knjizi Biblioteke „Koreni“ saberemo najznačajnije antropogeografske radove, napisane pre Drugog svetskog rata, koji ovaj prostor sagledavaju kao celinu, s ciljem da ona bude uvod u naredne knjige ove biblioteke koje će biti posvećene posebnim predeonim celinama Stare Srbije. Ovo je pre svega važno zbog prezentovanja rezultata istraživanja i zapažanja Jovana Cvijića, koji je prvi sistematski pristupio proučavanju ovog prostora dok se on još uvek nalazio u granicama Turske. Njegova istraživanja trajala su duže od jedne decenije, a studija koju objavljujemo prvi put se u ovom obliku prezentuje javnosti. Naredne tri studije posvećene su prodiranju Albanaca u krajeve Stare Srbije i Makedonije, njihovom nasilju i osvajanju znatnih delova ovih krajeva, zatim procesu islamizacije i arnaućenja. To su studije istoričara Jovana N. Tomića, geografa Riste T. Nikolića i istoričara Jovana Hadži-Vasiljevića. Sledi potom studija Makedonski Srbi, Jovana Erdeljanovića, našeg poznatog etnologa, koja predstavlja argumentovanu kritiku i odgovor na knjigu nemačkog istoričara Gustava Vajganda koji je žitelje Makedonije poistovetio sa Bugarima. Donosimo i članak Vojislava S. Radovanovića, posvećen problemima u antropogeografskim istraživanjima s kojima su se naučnici suočavali, sa pratećim fotografijama seoskih naselja Južne Srbije objavljenim u posebnom albumu. Dalje dajemo sistematičan pregled etničkih prilika u Južnoj Srbiji koji je Milenko Filipović pripremio za Spomenicu, objavljenu 1937. godine povodom dvadesetpetogodišnjice oslobođenja ovih krajeva. Iz Spomenice donosimo i prigodan članak Atanasija Uroševića o kolonizaciji Stare Srbije i Makedonije, koju je država sprovodila posle oslobođenja 1913. godine pa do početka Drugog svetskog rata.\nJovan Cvijić, Makedonija i Stara Srbija (1908, 1911)\nJovan N. Tomić, O Arnautima u Staroj Srbiji i Sandžaku (1913)\nR. T. Nikolić, Širenje Arnauta u Srpske Zemlje (1914)\nJovan Hadži-Vasiljević, Arnauti naše krvi – Arnautaši (1939)\nJovan Erdeljanović, Makedonski Srbi, Beograd (1925)\nVojislav S. Radovanović, Problemi antropogeografskih ispitivanja Južne Srbije (1933)\nMilenko S. Filipović, Etničke prilike u Južnoj Srbiji (1937)\nAtanasije Urošević, Agrarna reforma i naseljavanje (1937)\nPogovor: B. Čeliković, O istraživačima i istraživanjima Stare Srbije i Makedonije\nObrađene oblasti: Skopska kotlina, Kumanovsko –preševska udolina, oblast oko Pčinje i Krive, Kočanska kotlina, Maleško-osogovske planine, Plauš i Srumica, Veleška klisura, Slivovi Topolke i Babune, Has i Klepca, rajac i Tikveš, Morihovo i Meglen, Ciganska klisura, Đevđelijska kotlina i Bojmija, Demir kapija, Solunska kampanja i zaliv, Pajak, Solunska, Dojranska, Sereska i Dramska kotlina, Trakija, Basen Marice, Ajvasilsko i Bešičko jezero, Dojransko jezero, Epir i Južna Albanija, Zapadna Makedonija, Poreč, Kičevo i Kopač, Kačanička klisura, Tetovska kotlina i Suhodolica, Šar-planina, Kosovo, Metphija i Prizrenska oblast, Rogozna i Novopazarska oblast, Šekular, Plav i Gusinje.\nJovan Cvijić,Ekskurzije po Staroj Srbiji i Makedoniji (1908)\nJovan Cvjić, Političko etnografska skica makedonije i Stare Srbije (1908)\nJovan Cvijić, Staističke tablice o makedonskom stanovništvu (1906)\nJovan Cvijić, Etnografska skica Stare Srbije (1911)\nVojislav S. Radovanović, Pregledna karta Južne Srbije (1938)\nAutor: priredio Borislav Čeliković\nIZMEĐU KIBORGA I HIMERE - Miša Đurković\nPRIČA KOJA JE UBILA EMILIJU KNOR(II DVOJEZIČNO IZDANJE) - MILORAD PAVIĆ ENG\nSCHOOL ZONE - BROJEVI 1-12, 4-6\nS. P.- Estetika I Doživljaj : Ljubitelju Umetnosti I Lepote\nKAKO SE PIŠE STRUČNI RAD - DRAGAN ŠOBAJIĆ\nROMAN BEZ ORMANA - Vule Žurić\nNAJMRAČNIJE MESTO - ELIZABET HEJNS\nBEBE ŽIVOTINJA: NA IMANJU - GRUPA AUTORA


NovaEnergija.net » digital 2017 digital 2017 – Page 2 – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "digital 2017"\nOvogodišnji – #Digital2017 – trajaće 2 dana – 07. i 08. septembra (četvrtak i petak) i okupiće najznačajnija imena iz ovih oblasti iz celog regiona kao i brojne goste iz inostranstva, a konferencija se održava u Hotelu Metropol u Beogradu.\nI na ovogodišnjoj konferenciji moći ćete uživo da pratite Tweet Wall sa najzanimljivijim tvitovima koji imaju hešteg #Digital2017. Ovogodišnji Tweet Wall Host je kompanija VOX electronics.\nVOX electronics je prepoznatljiv brend za potrošačku elektroniku i male kućne aparate.\nKompanija je osnovana pre nešto manje od 15 godina, i za to vreme se na tržištu pozicionirala kao brend koji svojim kvalitetom i performansama može da odgovori zahtevima svojih kupaca. Misija kompanije je da odnosom kvaliteta i cene odgovori potrebama velikog broja korisnika, što uspeva sve ove godine. O kvalitetu VOX electronics proizvoda svedoči i dugi niz godina prisutnosti na tržištu, dobra pozicioniranost i konstatan rast.\nUz garanciju od 5 godina na sve uređaje bele tehnike, kao i 3 godine na televizore, sa VOX-om nema iznenadjenja.\nKompanija VOX electronics Tweet Wall Host ovogodišnje konferencije “Digital 2017” was last modified: August 24th, 2017 by Jelena Jovičić\nDigital 2017 – Maja Vujašković Đureinović: Kriza uvek potiče od “greške” zato je neophodno da su komunikatori bliski mestu donošenja odluka\nDigital 2017 – Ejub Kučuk: Ne mislim da je odrastanje na društvenim mrežama ključno za poznavanje i preuzimanje neke industrije\nDigital 2017 – Lenja Faraguna: Tradicionalni marketing je mrtav zato što se zasniva na cenama, a ne na približavanju ljudima!


Apple planira plasirati tri Maca s vlastitim koprocesorima – BH Novosti\nKompanija Apple planira do kraja godine na tržište plasirati nova tri Maca koji će koristiti kompanijine koprocesore.\nApple od ranije proizvodi posebne procesore za svoje mobitele, tablete i male prijenosne uređaje, ali ovo će biti prvi put da kompanija ugrađuje vlastite procesore u svoj Mac. Sve je počelo 2016. godine kada se pojavio MacBook Pro s Touch Barom koji je imao čip korišten za funkcionisanje Touch Bara i Touch ID-ja. Međutim, prošlog mjeseca je Apple svoj čip ugradio u iMac Pro koji je zadužen za zvuk, kameru i enkripciju.\nApple je povećao korištenje vlastitih procesora, a to nagovještava velike stvari kada je riječ o budućim modelima Maca. To pokazuje manju potrebu da Apple čeka druge kompanije za poboljšanja te mu omogučava još dublju integraciju hardvera i softvera. Možda i najvažnija stvar ovdje je to da se Apple približava korištenju vlastitog čipa kao core procesora u Macu.\nApple je na iPhoneu i iPadu pokazao da može napraviti procesore koji su znatno bolji od onih koje imaju rivali. Međutim, postoji još mnogo prepreka koje sprečavaju Apple da Intelove procesore u Macu zamijeni vlastitim, tako da se to vjerovatno neće dogoditi baš brzo, ali je definitivno neizbježno.\nPrevious article Koncert Laibacha u sarajevskom Domu mladih 29. marta\nNext article Policija moli za pomoć u pronalasku Milivoja Radulovića iz Višegrada\nKoncert Laibacha u sarajevskom Domu mladih 29. marta


Miralem Pjanić akter historijske utakmice - Narod.ba\nNogomet 28. Septembra 2019.\nFudbaleri Juventusa od 15 sati igraju meč italijanske Serije A protiv SPAL-a. Ujedno, to je historijska utakmica, budući da golman Đanluiđi Bufon (Gianluigi Buffon) nastupom u njoj prestiže na vječnoj listi Paola Maldinija po broju odigranih utakmica za jedan klub. Bufonu je ovaj meč 903., dok je Maldini odigrao 902. U ekipi Juventusa od prve […]\nFudbaleri Juventusa od 15 sati igraju meč italijanske Serije A protiv SPAL-a.\nUjedno, to je historijska utakmica, budući da golman Đanluiđi Bufon (Gianluigi Buffon) nastupom u njoj prestiže na vječnoj listi Paola Maldinija po broju odigranih utakmica za jedan klub.\nBufonu je ovaj meč 903., dok je Maldini odigrao 902.\nU ekipi Juventusa od prve minute igra i Miralem Pjanić, pa će tako biti dijelom historijskog trenutka.


Opozicija traži posebnu sjednicu NSRS o Programu reformi - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Aktuelno > Opozicija traži posebnu sjednicu NSRS o Programu reformi\n23. Novembra 2019. Istinito269Leave a Comment on Opozicija traži posebnu sjednicu NSRS o Programu reformi\nMisteriozni sadržaj Programa reformi, koji je dogovoren u Predsjedništvu BiH, razlog je zbog koga SDS i PDP traže da se o tom dokumentu raspravlja u Narodnoj skupštini, ali to ipak ne znači da će parlament zasijedati jer je sve u rukama vlasti.\nNa sjednici Predsjedništva SDS je odlučeno da Klub poslanika te stranke u NS RS zatraži posebnu sjednicu posvećenu ovoj temi.\n– Ne mora da znači da će sjednica biti i održana. Sve zavisi od većine – kaže kratko za Srpskainfo predsjednik Kluba poslanika SDS Miladin Stanić.\nPrema Poslovniku Narodne skupštine, posebnu sjednicu može, između ostalih, da zatraži trećina poslanika. Budući da SDS sam nema trećinu poslanika u parlamentu, jasno je da će mu za zahtjev za zakazivanje posebne sjednice biti potrebna podrška ostalih partija, prije svih opozicionih. To ne bi trebalo da bude problem, jer je i potpredsjednik PDP Igor Crnadak juče pozvao Milorada Dodika da hitno objavi sadržaj Programa reformi.\nŠef Kluba poslanika SNSD u Narodnoj skupštini RS Igor Žunić odgovara da, prema informacijama iz Predsjedništva BiH, Program reformi ni na koji način ne prejudicira eventualnu odluku o članstvu BiH u NATO. Komentarišući zaključak Predsjedništva SDS, Žunić za Srpskainfo kaže da će se o takvom zahtjevu odlučiti na sjednici skupštinskog Kolegijuma.\n– Čekamo materijal. Prema informacijama iz Predsjedništva BiH, Program reformi ni po nazivu, ni po sadržaju nije ANP i ne znači aktiviranje MAP niti je suprotan našoj rezoluciji o vojnoj neutralnosti – rekao je Žunić.\nVojnopolitički analitičar iz Sarajeva Hamza Višća tvrdi da ne stoji teza kako sličan Program reformi kao i BiH imaju i ostale zemlje koje sarađuju s NATO, a trenutno ne namjeravaju da postanu članice.\n– Za takve zemlje se program reformi pravi mimo Akcionog plana za članstvo MAP. Pitanje je da li su se članovi Predsjedništva BiH dogovorili da podrže Program reformi umjesto Godišnjeg nacionalnog plana ANP jer nekom smeta riječ „nacionalni. Ne znam, ali ne bi trebalo da postoji bilo kakva razlika između ta dva dokumenta. Godišnji nacionalni program je ustvari reformski proces. Konkretno, radi se o reformama koje bi doprinijele ispunjavanju uslova da se može u NATO. Ovdje niko posebno ne naglašava da mi i bez ikakvih dodatnih tačaka možemo da budemo u MAP 110 godina ako treba, sve dok se BiH na edakvatan način ne izjasni da li želi u NATO. To znači odlukom parlamenta ili referendumom. A nama bi dobro došla reforma bez obira da li mi ušli ili ne u NATO – kaže Višća.\nMeđutim, pitanje je zbog čega su članovi Predsjedništva BiH odlučili da Program reformi drže u tajnosti sve dok kompletan Savjet ministara BiH, na čelu sa Zoranom Tegeltijom, ne bude izabran. Da li je u pitanju strah od glasača ako se ispostavi da nijedan od njih nije potpisao ono što su obećavali glasačima – Dodik da nema aktiviranja MAP, a Džaferović i Komšić da nema Savjeta ministara bez toga?!\nProcurilo je jedino da dokument ima 25 strana. Zanimljivo je da je o tome davno govorila opozicija u RS, koja je tvrdila da se u Predsjedništvu BiH radi na usvajanju tzv. skraćenog ANP sa 25 strana koji bi se drugačije zvao, a koji bi navodno nastavio integracije BiH u NATO.\n– Mislim da su međusobna uslovljavanja ispočetka bila da neko izgubi, a neko dobije. A sada su htjeli da otprilike svi dobiju, a dobiće na taj način ako predsjedavajući Savjeta ministara BiH Zoran Tegeltija na sjednici Komisije za izbor Savjeta ministara u utorak kaže da je zainteresovan za reforme iz Programa reformi. Ako to ne kaže, moguće je da sve ovo bude jedna šarena laža koja se dešava već 15 mjeseci – zaključuje Višća.\nPredsjednik SDS Mirko Šarović i dalje tvrdi da dokument o reformi odbrane, koji je usvojilo Predsjedništvo BiH, uvodi BiH i RS u NATO proces integracija i u suprotnosti je sa rezolucijom NS RS koja govori o vojnoj neutralnosti.\n– Ako ovaj dokumenat nije toliko bitan i relevantan, zašto se drži u tajnosti, zašto se šalje štabu u Briselu i zašto na njega treba da saglasnost da Komanda NATO? To upućuje da on ima dalekosežniju ulogu i da na neki način potpuno jasno vrši aktivaciju MAP iako ima drugačiji naziv i manji je od dokumenta koji je Savjet ministara BiH „skidao“ nekoliko puta – rekao je Šarović.\nCrnadak: Dopuna dnevnog reda\nPotpredsjednik PDP Igor Crnadak izjavio je da će ova partija u ponedjeljak uputiti incijativu za dopunu predloženog dnevnog reda za predstojeću sjednicu Narodne skupštine da bi poslanici mogli da razmatraju dokument Program reformi BiH.\n– Taj Program mora biti objavljen, za šta očekujem i podršku javnosti, jer 13 mjeseci traje drama vezana za formiranje vlasti na nivou BiH i zato je sramotno da se ovaj dokument čuva u sefu kao da je neki tajni recept. Za Srpsku će biti poražavajuće ukoliko dokument bude poslat u Brisel bez stava NSRS i Vlade. Pozivam predsjednika Narodne skupštine Nedeljka Čubrilovića i predsjednika Republike Srpske Željku Cvijanović da zaštite integritet institucija Srpske – istakao je Crnadak.\nOn je upitao predsjedavajućeg Savjeta ministara Zorana Tegeltiju da li će Savjet ministara u naredne tri godine sarađivati sa NATO u okviru IPAP ili MAP i zatražio da sjednica Komisije za izbor Savjeta ministara u utorak bude otvorena za javnost.\nTagged istinito opozicija program reformi\nNovi saziv Savjeta ministara treba da “otključa” drugu fazu reformi


Do ambisa... pa napred RSEStranice po jezicima Teme dana: BiH i Sirija-paralele Kolumna Kurspahić Grubješić-datum BiH-sindikat Egipat-turizam Shqipevropaelire.orgعربیiraqhurr.orgՀայերենazatutyun.amАварradioerkenli.comAzərbaycancaazadliq.orgНохчийнradiomarsho.comBiH/Hrv/Srb/CGslobodnaevropa.orgБеларускаяsvaboda.orgدریda.azadiradio.orgქართულიradiotavisupleba.geEnglishrferl.orgАдыгэkhutynygharadio.comҚазақazattyq.orgKыргызazattyk.orgМакедонскиmakdenes.orgپشتوافغانستانpa.azadiradio.orgپاکستانmashaalradio.orgفارسیradiofarda.comRomâneșteeuropalibera.orgТоҷикӣozodi.orgТатарazatliq.orgTurkmenazathabar.comУкраїнськаradiosvoboda.orgЎзбекчаozodlik.orgРусскийРоссияsvoboda.orgКазахстанrus.azattyq.orgАрменияrus.azatutyun.amАзербайджанradioazadlyg.orgГрузияekhokavkaza.comКиргизияrus.azattyk.orgТаджикистанrus.ozodi.orgKako slušati RSERadio Slobodna Evropa emituje program na 28 jezika. Većina naših programa je dostupna na FM i srednjim talasima na domaćim stanicama u našim zonama emitovanja. Ako imate problema sa slušanjem našeg programa preko interneta, molimo vas da pogledate naše uputstvo za tehničku pomoć document\nDo ambisa... pa napred Ne znam jesmo li to zaista tražili, ali fakat je da smo to dobili: život je u Srbiji iznova nepodnošljivo zanimljiv. Toliko je zanimljiv da ne postižemo da ga pratimo, nego sopćući trčkaramo za njim.\nTeofil PančićxTeofil Pančić\nEvo, pogledajte samo šta smo imali u februaru: prvo je Boris Tadić izabran za predsednika Srbije, sa programom svodivim na parolu “I Evropa i Kosovo”. To u praksi znači “da” približavanju članstvu u Evropskoj uniji bez obzira na proglašenje nezavisnosti Kosova, za koje su ama baš svi znali da će uslediti za koji dan. I usledilo je, praćeno nasiljem i paležom po Beogradu i Srbiji. Sve je to moglo još nekako da se razume – predugo je i predobro stvarana sva ova psihoza “sudnjeg dana” da bi mogla tek tako da se izduva – dok u četvrtak nije sama vlast, uz pomoć radikala za koje se više uopšte ne zna kakav im je tačno položaj unutar srpskog političkog sistema (tj. jesu li više paravlast ili paraopozicija), organizovala “miting” (neće ovde svanuti dok ta idiotska reč ne nestane iz naših života: vampira za nama već dvadeset godina i sapliće nas gde stigne!) koji naprosto, po kombinovanim zakonima žanra i situacije, nije mogao da se ne degeneriše u onu Strahotu.Bio je to logičan i prilično neizbežan epilog (ako je epilog?!) sistematskog stvaranja i ohrabrivanja zastrašujuće histerične atmosfere, koja je gotovo preko noći ozbiljno zapretila da Srbiju pretvori u tamni vilajet, zlokobno osvetljen samo bakljama siledžijskih hordi. Da li se to desilo “spontano” ili “organizovano”, o tome bi se moglo divaniti ceo dan, ali nesporno je da je prošli četvrtak bio trijumf, mada verovatno i početak kraja “ideologije vanrednog stanja”, koja je već poduže omiljeni sport i razonoda jednog dela vlasti. Nije da nismo mesecima jasno upozoravali na to, ali nije da je imao ko da nas sluša...Mesec koji je, dakle, počeo Nadom, ide ka svome kraju u znaku Košmara, a da se u međuvremenu zapravo dogodilo samo i jedino ono za šta se mesecima, zapravo godinama, znalo da će se dogoditi, ovog ili onog datuma: Skupština Kosova proglasila je nezavisnost, neki su je priznali, neki nisu i kažu da ne nameravaju, a Srbija ju je “poništila”. Dakle, sve jasno, sve očekivano. I što je najvažnije, na Kosovu je sve to prošlo prilično mirno, u smislu mogućih “međuetničkih sukoba” koji bi Srbe, pogotovu one južno od Ibra, mogli zaista egzistencijalno da ugroze. Pa čak ni to što je prvih dan-dva došlo do izvesnih izliva nasilja i besa po Srbiji ne bi bilo ništa tako strašno i nepopravljivo, samo da nije bilo ministarskih i drugih zvaničničkih izjava koje opravdavaju, pa čak i podstiču i jedva uvijeno pohvaljuju nasilje i nasilnike, i da nije bilo onakvog “mitinga”, i potonjeg prepuštanja Beograda na milost i nemilost podivljaloj linčerskoj hordi, koja je izgleda odlično razumela ministarska podjarivanja.Kako je, naime, moglo doći do toga? Jedno moguće objašnjenje kaže da je policija ispoljila zapanjujući diletantizam. Ali, jasno je da bi baš takvo objašnjenje bilo diletantsko: beogradska policija odavno je dokazala da ume da izađe na kraj i sa mirnim demonstrantima i sa nasilnim huliganima. Ostaje, dakle, drugo objašnjenje: neko ih je svesno i ciljano pustio da se malko “isprazne”, ili s namerom da tako “pošalje poruku” nekome u svetu – ta poruka bi, prevedena u verbalni iskaz, verovatno bila neprikladna za citiranje u ozbiljnim medijima, iz čega nekako slutimo i rukopis mogućeg autora – ili pak da malko uvežbava vanredno stanje, tj. da “spoljnim dušmanima i unutrašnjim neprijateljima” pokaže šta ih čeka ako nastave da sekiraju ovdašnje “elitne patriote” i ostale oprobane marodere, na delu dokazane u ama baš svakoj srpskoj nesreći od 1990. naovamo. Uostalom, i sa visokih adresa vlasti ovih su dana stizale škrgutave pretnje i “dobronamerna upozorenja” medijima, opoziciji i aktivistima organizacija za ljudska prava.Srbija se, dakle, našla na samom rubu ambisa, a onda ju je jedan deo izvršne vlasti pozvao da slobodno iskorači napred... Sledeći dani morali bi doneti odgovore na nekoliko ključnih pitanja. Najpre, misli li Boris Tadić zaista da je dobio mandat samo zato da se slika, da putuje u Rumuniju, i da, kao neka stidljiva snaša koja se zarumenela od neprijatnosti, lepo moli siledžijske horde da se, ako bi bile tako ljubazne, pomalo pomere sa ulica? Drugim rečima, misle li Tadić i njegova Demokratska stranka da je krajnje vreme da se ili za nešto u ovoj zemlji pitaju – kao, naime, većinska stranka u Vladi – ili da pređu u opoziciju, pa da znamo na čemu smo? Srbija neće moći ovako da taljiga još dugo, jer na sceni je neka vrsta puzajućeg državnog udara koji se svodi na sistematsko poništavanje svega onoga što je Srbija postigla nakon svrgavanja Slobodana Miloševića. “Odbrana Kosova” je, po hiljaditi put, odigrala rolu univerzalniogizgovora za zamrzavanje reformi i za ustoličenje i(li) rehabilitaciju mračnjaka svih fela. A šta je to što je Srbija uopšte “postizala” od petog oktobra 2000? To je, naravno, kontinuirano približavanje Evropskoj uniji, uz sve što to podrazumeva – u politici, ekonomiji, pravu etc. Jer, ako to nije smisao rušenja “starog režima”, onda ga nije trebalo ni rušiti. Ako se Demokratska stranka otvoreno ne suprotstavi tome udaru, onda se i njeno postojanje obesmišljava, to jest, svodi se na interesni klub za raškošno udomljavanje ciničnih političkih tehnokrata. I zato, ako uskoro ne bude izbora, Srbija će biti zemlja bez izbora, zemlja (samo)osuđena na truljenje uz gusle i balalajke, i uz pojanja i prenemaganja krvopija i demagoga, zemlja temeljito skuvana u sopstvenom sosu, a zaklopljena odozgo poput pretis-lonca. Osim, naravno, ako se planeta Zemlja u poslednji čas ne predomisli, i izvini se Koštunici i društvu zbog toga što ih je ljutila!\nFollow @RSE_Balkan Izbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma iz Brisela Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1245)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1113)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1072) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (929) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (831) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (819)Reakcije u Beogradu: Nema kompromisa o sporazumu, ispunjen uslov za datum (706) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (663) Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (634) Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacije (593)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (92)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (26)Sveti Njegoš po Amfilohiju (23)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Sabor SPC neće razmatrati Amfilohijevu inicijativu o kanonizaciji Njegoša (12)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (11)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (9)Reakcije u Beogradu: Nema kompromisa o sporazumu, ispunjen uslov za datum (9)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Brutalno ubojstvo u Londonu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Vučić i Palmer kroz ključaonicu - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Vučić i Palmer kroz ključaonicu\nVučić i Palmer kroz ključaonicu\nOd jalovih prepucavanja predsednika jedne države (A. Vučića) sa jednim zamenikom pomoćnika državnog sekretara (M. Palmerom) ipak ime neke koristi.\n4Piše: Slobodan Samardžić 05. novembra 2019. 17.30\nAko javnost Srbije ne zna ništa o poziciji države na predstojećim pregovorima sa predstavnicima kosmetskih Albanaca, predsednik Srbije ipak u žaru oponiranja nešto od toga otkrije.\nIz poslednjeg primera ezopovskih istupa A. Vučića izdvojićemo dve oponirajuće situacije: prva, na Palmerovu rečenicu iz Prištine da Srbija ne može u EU dok ne prizna Kosovo, Vučić odgovara pitanjem: O čemu onda da pregovaramo? Druga situacija: na Palmerovu ideju o razmeni taksi za priznanje, sledi odgovor: Da povuku takse, a da mi priznamo Kosovo – to je šala.\nŠta se može videti iz ovih kratkih replika predsednika Vučića.\nKao prvo, a to je u nas već uobičajena situacija, nije dolično da se jedan predsednik preko domaćih medija javno raspravlja sa jednim pomoćnikom zamenika pa makar njegov šef bio i Sveti Petar. Ali, to je diplomatski nivo države koji je Vučić zavredeo tokom svoje lavovske borbe za Kosovo.\nNJegovi američki sagovornici sada su dva specijalca poslata u zajedničku akciju na Balkan – M. Palmer i R. Grenel; ovaj drugi u zvaničnom rangu ambasadora. Ali, pošto Vučić, kao i prilikom otvaranja radova od kioska do koridora, sve voli da uradi sam, tako postupa i u slučaju pitanja Kosmeta, pa kada su SAD na dnevnom redu – daj šta daš.\nVratimo se prvom primeru Vučićevog oponiranja Palmeru. Kao prvo, Amerikanac zna da u EU više niko neće ući, ali on preteći maše perspektivom pristupanja znajući da je ta fikcija još uvek zvanično i medijski važeća u Srbiji. Sve dok je u Srbiji tako, podsećanje na obavezu priznanja Kosova ima realni efekat na političku klasu i kulturni sektor glavnog toka kao najvitalnije segmente zapadne politike uslovljavanja.\nDa nije tako, Vučić bi ladno odgovorio da od ulaska Srbije u EU nema ništa, pa bi mogao biti i diplomatski vešt govoreći – sada ne zbog toga što Srbija ne želi ulazak nego zato što EU više ne može da ga ponudi. Nasuprot tome, Vučićev odgovor bio je u izrazu rezigniran – o čemu onda da pregovaramo? – ali u sadržaju pomirljiv i za američke i za evropske političare: ako za priznanje Kosova ne dobijemo ništa od EU – mene vašeg više nema, pa vi vidite s kim ćete razgovarati. Poruka Vučića je jednostavna – dajte bar nešto na tom putu Srbije ka EU pa da razgovaramo o vašem rešenju.\nDrugi primer oponiranja nije mnogo drugačiji od prvog, samo što se odnosi na nešto konkretniju kontribuciju Srbije za priznanje nezavisnog Kosova. Rešenje – ukidanje takse (zapravo carine) za priznanje – obesmislilo bi Vučićevu prethodeću politiku „nešto“ za priznanje, pa time i prekid pregovora.\n„Nešto više“ od ukidanja taksi sada je njegova poslednja linija odbrane. Doduše, Vučić je u domaćoj javnosti mnogo više govorio o tome da Srbija nema ništa na Kosovu nego što bi objasnio šta bi moglo biti to „nešto“ za šta bismo ga priznali. Gorljivo okrenut svojoj publici u ubeđivanju o lošim uslovima borbe, nije primetio da je ostavio malo toga što bi mogao tražiti od Albanaca i zapadnjaka. Zajednicu srpskih opština je istapirao hazardnim ispunjavanjem težih i složenijih uslova za Srbiju, da bi se suočio sa tim da mu Albanci, tako darovitom, ne daju ni ono malo što su morali.\nNije mu se posrećila ni supstitucija sa „razgraničenjem“. To što je sada Palmeru odbrusio – to je šala – samo znači da je ostao pri svom; dajte bar nešto, pa da završimo posao.\nZnači, iz ove inače efemerne epizode „sporenja“ saznali smo da, što se tiče poruka poslatih zapadnjacima, sa Vučićem je sve u redu. Štaviše, ovo je bio još jedan javni nastup koji je dodao novi sloj navikavanju javnosti da nije u pitanju da li će Srbija priznati Kosovo, nego samo šta će Vučić za to da dobije.\nTako, jedina šansa Srbije u ovim okolnostima jeste da Albanci nastave sa svojim političkim fundamentalizmom koji iz razumljivih razloga ide na živce i zapadnim učesnicima.\nAutor je predsednik Državotvornog pokreta i profesor FPN\nLični stav, Slobodan Samardžić\n05. novembra 2019. u 18.37\nSigurno je da mnogi nastupi i izjave Vučića, kada je Kosovo u pitanju, za domaće medije i javnost nisu diplomatski. Ja sam siguran da on ne zna, kada ga danas pitate, na šta bi pristao. On nema strateški plan, on ima nekakav spisak unutrašnjih želja, a u zavisnosti od toga ko ga pritisne te želje potiskuje, a neke mu se posle nekog vremena vraćaju. Mi treba da shvatimo, da iako je on na čelu države, da on nije državnik, čak ni osrednjeg formata. On nema mudrost i dubinu državnika, ima previše emocija i grimasa, a o svemu ostalom što čini njegovu ličnost ne treba posebno govoriti, sve je već više puta rečeno. Ono što mu se ne može osporiti je radna energija. On takav osrednji se našao u jednom komplikovanom vremenu međunarodne politike, veoma specifične situacije u kojoj se Srbija nalazi, problema sa Kosovom koje je nasledio kao vruć krompir, zaostale privrede i nedovoljno razvijene ekonomije i još koje čega sa jedne strane, i njegove nezajažljive potrebe da vlada, sa druge strane. Uz opoziciju koju ima, odnosno nema, sve to ima za posledicu autokratiju ovog režima. To što je on odbrusio Palmeru ili Grenelu, to je manje bitno, šamaraju se oni mnogo više u četiri oka. Ne vidim ja da je išta loše u pitanju „o čemu onda pregovaramo“, jer su stavovi antipodni. Ne treba licemerno razmišljati da mu „Albanci, tako darovitom nisu ništa dali“. Autor je i sam bio učesnik pregovora, i veoma dobro zna kako se i šta postiže na tim i takvim pregovorima. Čime je on, ili Srbija, mogla Šiptare da natera da poštuju Briselski sporazum? Tu je neko drugi zakazao. Da li je sporazum dobar, o tom potom. I na kraju jedan apsolutno tendenciozan zaključak „…nije u pitanju da li će Srbija priznati Kosovo, nego samo šta će Vučić za to da dobije.” Jedan profesor ne bi zbog svog ličnog autoriteta trebalo da upada u zamke ovakvih animoziteta. Potpuno autistično zvuči da je naša jedina šansa albanski fundamentalizam. Pa nije valjda da vi kao professor FPN ne znate i ne vidite ni jedno drugo rešenje, sem ovoga? Ako je tako, ja onda ozbiljno sumnjam u vaše akademsko zvanje. Zašto niste prikazali svetska iskustva u razrešenju ovakvih problema, ukazali na prednosti i probleme, dali predlog šta bi po obe strane bilo najprihvatljivije rešenje? Mada mislim da je to jedna maliciozna kritika Vučića. Samo, ovakve nedosledne kritike vlasti neće nam puno pomoći.\n05. novembra 2019. u 23.01\nAmeri su rekli da mora da bude nezavisno i jedino je pitanje sada šta će Vučić za sebe da ispregovara, jer je čovek opterećen sobom i narod ga ne zanima!\n06. novembra 2019. u 08.12\nA propo radne energije nase3g predsjednika pada mi na pamet moj pokojni sef iz Energoprojekta Nikola N. koji je znao da kaze: Nista gore od glupog a vrijednog radnika.U ovim slucaju ne radi se o glupom vac pokvarenom, pohlepnom, samoljubivom [dopunjavajte dalje po nahodjenju].Nije problem sto je on takav kakav jeste , vec sto se nalazi na poziciji sa koje moze da nacini takve stvari koje se ne mogu ispraviti.\n06. novembra 2019. u 12.13\nRece profesor i nabroja sijaset predloga za resenje problema sa Kosovom koje bi bilo slavodobitno za Srbiju…


C:\_ TYPESET\_ FSVESKE7\_ SINTIJA.QXD\nŽENE GRADE MOSTOVE\nSusret ženskih projekata\niz zemalja u ratu\nPrevela Jelena Batinić\nDvadeset žena sedelo je na terasi vile u južnoj Španiji, u zlatno popodne kasnog septembra. To je bila radionica organizovana kao deo projekta "Žene grade mostove", istraživačke akcije ženskih alijansi izvan etničkih podela. Žene su došle iz Bosne i Hercegovine, Izraela i Severne Irske. Žene iz Bosne bile su iz Medice – ženskog terapeutskog centra u Zenici. Izraelke, iz ruralnih oblasti sa severa zemlje, pripadale su Mreži Jevrejki i Arapkinja za mir, nazvanoj Bat Shalom. Irkinje su bile članice Ženske mreže podrške iz Belfasta.\nDakle, sve ove žene su, za jedan radosni trenutak, ostavile iza sebe svet militarizma i nasilja, grotesknih nejednakosti i neuspele demokratije. Sve su slobodno disale taj topli španski vazduh, opuštajući se u sigurnosti regije koja je u relativnom miru, u osami centra za odmor, koji vode feministkinje za žene. Posle ručka šetale su se kroz mediteranske borove do privatnog bazena, tako zaštićene da su čak i Muslimanke, koje obično pokrivaju glavu, mogle da se skinu i uživaju u suncu. Sada su kretale na poslepodnevni rad zajedno.\nTri projekta, Medica, Bat Shalom i Ženska mreža podrške, odlikuju se time da što su alijanse koje spajaju etničke grupe – zajednice koje su u širem društvu u ratu. A razgovor na terasi tog popodneva je kružio oko pitanja "izgradnje demokratije izvan razlika". Kako su ove ženske alijanse nastale i opstale? To je predmet mog istraživanja a i sami projekti ga konstantno proučavaju.\nMedica Zenica se sastoji od oko šezdeset bosanskih žena, uključujući lekarke, ginekološkinje, medicinske sestre, psihoterapeutkinje i savetnice, trenerke i bolničko osoblje, kuvarice, vozačice i administratorke. One rade u tri zgrade u Zenici, gradu koji je primio oko 70 000 izbeglica, i u mobilnoj klinici koja pokriva okolnu regiju.\nTim Medice, zbog onoga što je rat učinio socijalnoj strukturi regije, čine naravno uglavnom bosanske Muslimanke po kulturnom poreklu. Ali postoje tri žene bosanko srpskog i tri žene bosansko hrvatskog porekla u projektu, zajedno sa ženama u mešovitim brakovima i ostalim koje su mešovitog porekla. Kao projekat Medica, one su ponosne na to, i to vide kao odraz starog bosanskog duha zajedništva.\nKoja je osnova njihove radne alijanse? Žene iz Medice međusobno imaju izvesna očekivanja: da će biti demokratkinje, ne zadrte i isključive. Sa druge strane, one ne očekuju jedna od druge da budu iste. One shvataju da će se svaka sećati onoga od juče, ili odgovarati na svako novo sutra sa drugačijim bolom ili drugačijim naletom nade. Postoje stvari u kojima one neće pritiskati i požurivati jedna drugu. Ali one su našle zajedničko tlo u odgovoru na očajničku potrebu u ratu silovanih i ratom traumatizovanih žena i njihove dece.\nSlično je sa Ženskom mrežom podrške iz Belfasta. To je grupa koordinatorki ženskih centara i ostalih masovnih ženskih projekata u gradu. Na datom terenu, gde je jedan od dva etnička identiteta markiran na svakom kvadratnom jardu (ivičnjaci i svetiljke Belfasta su bukvalno kodirani bojama dve nacionalne zastave), projekti koji učestvuju su ili katolički ili protestantski. Malo je lokalnih udruženja ili zajedničkih centara koji imaju značajnu unutarnju mešovitost. Tek poslednjih godina vidi se porast radnih kontakata između ženskih projekata sa suprotnih strana.\nTokom prethodnih šest godina bilo je kontinualne i efektivne saradnje između masovnih ženskih inicijativa kroz Žensku mrežu podrške. Ono što ih održava zajedno nije želja da budu mirotvorke, čak ni da učestvuju u "odnosima zajednice", koje vide kao dubioznu industriju kojom upravljaju crkve, britanska država i milosrdni NGO. Radije, one žele da učine da se zajednica razvije.\nU radničkoj klasi Belfasta obe zajednice su relativno siromašne. Obe podnose nasilje od paravojnih i državnih snaga. Dele iskustvo bednih olakšica, nedostatka društvenih usluga, ograničenih kretnji i žalosne poslovne perspektive. Žene na obe strane trpe najveći deo tereta uskraćivanja i pored toga su jednako isključene iz glavnih političkih procesa. Mreža se bori za povećanje resursa i za učešće žena u kreiranju politike.\nSve u kontekstu sukoba u Severnoj Irskoj, kao i sukoba u Bosni i Hercegovini, nagoveštava da civilne organizacije neće uspeti da generišu i održe etničku mešovitost. Koje su dakle stvari koje ovi projekti ispravno rade kada je u pitanju etnička kohezija?\nTo što se ima spoljni fokus za projekt (ratna trauma žena u jednom slučaju, siromaštvo u drugom) je bio bitan faktor da se etnička kohezija omogući u ovim eksplozivnim okruženjima, to je raison d’’être o kom se može misliti kao o prioritetu koji je iznad i izvan sukoba.\nTreća grupa, Bat Shalom nema tako praktičan fokus. Ove izraelske Jevrejke i izraelske Arapkinje javno demonstriraju za mir između dva naroda. One vode skupove i radionice. Ali je njihova glavna motivacija da prekorače barijeru koja postoji između dva društva, da se sretnu i upoznaju jedna sa drugom. Odsustvo dugoročnog praktičnog rada ili razvojnog projekta mogu načiniti ovu grupu ranjivijom na smetnje i razilaženje nego ostale dve.\nBat Shalom znači "Kćer mira". Bat Shalom Megiddo ve ha-Amakim je labava mreža žena koje dolaze iz dve zajednice, dve kulture, koje dele istu regiju ali nastavljaju duboko odvojene živote. Jevrejski članovi grupe žive uglavnom u utemeljenim kibucima na plodnom zemljištu u i blizu Megida i doline Jezrel. Oni su većinom nereligiozni, većinom socijalisti. Dele zajedničku imovinu, jedu u salama za ručavanje za više stotina ljudi i rade praktične poslove od kuhinjskog i ratarskog rada do administracije i podučavanja u obdaništima i školama kibuca.\nArapkinje u Bat Shalom-u su deca onih koji su uspeli da se održe kad je država Izrael nastala 1948, dok je 750 000 izgubilo svoje imanje i oterano u izbegličke kampove i egzil. Potpuno odvojeni od palestinske populacije Okupiranih teritorija, Palestinci čine danas 18% Izraelaca i skoro polovinu stanovništva ruralne oblasti u kojoj žive članovi ove grupe.\nArapi sada nisu poljoprivrednici. Morali su da postanu urbani narod, koji se klasterovao u vrlo gusto naseljene gradove i sela. Njihova kultura je oštar kontrast kulturi susednih Jevreja. Neomiljeni od države, bore se na nepovoljnom poslovnom tržištu, moraju da ulože svoje kvalifikacije, svoju decu, svoje kuće, imanja i kola. Mnogo zavise od porodične lojalnosti i podrške. Više su skloni od svojih jevrejskih suseda da budu vernici – muslimani ili hrišćani.\nŽene na obe strane plaćaju cenu međusobnog susreta. Palestinske žene mogu biti naterane da se osećaju nelojalnim prema svojim pobunjenim rođacima u izbegličkim kampovima Okupirane teritorije, Libana i Jordana. Jevrejke je desno-krilo oklevetalo kao "‘arapske ljubavnice" i "Arafatove kurve". One su čak hladno prihvaćene od ostalih članova u svojim kibucima.\nPostoje druge aktivnosti koje sam pronašla povezane sa idejom etničke kohezije ovih grupa. Jedna od njih izgleda jednostavna: one su se posvetile radu sa Drugim. Ali stvarnost nije tako jednostavna. Jer je to značilo veliki konceptualni preskok, prepoznavajući da ti drugi nisu neophodno ili zli ili pogrešni. To je značilo uviđanje da je svaka strana, u nekoj meri, politički konstruisala svog ‘neprijatelja, i da je u njihovoj sopstvenoj moći (i njihovom interesu) da preispitaju neprijateljstvo.\nVredno je pomenuti da nijedna od ovih grupa ne okrivljuje za nasilje prvo i prevashodno prokazana i bigotna društva – one ga lociraju spolja na političare i partije, crkve i medije, institucije koje manipulišu ljudskim strahovima. Na primer, u Medici žene se razlikuju po tome da li su se, u populacionom cenzusu bivše Jugoslavije, prijavile kao Muslimanke, Srpkinje, Hrvatice, Slovenke – ili izabrale jedinstven politički identitet "Jugoslovenka". Ali se nostalgično sećaju kako "smo svi bili Jugosloveni ranije", i gorko odbijaju političare i partije koje su ih podelili.\nU Severnoj Irskoj protestantske i katoličke zajednice su živele veoma razdvojene do promena nakon 1969. Žene Belfasta koje je Ženska mreža podrške okupila počele su da nakon sporazuma iz 1994. osećaju svoj put ka mogućnosti reintegracije. Sada, one ne krive "bigote lojaliste" ili "fanatične republikance" za obnovu mržnje, već krive političare Britanije, Irske i Severa, sebične interese koji su mirovne procese doveli do kraha.\nSledeća stvar koja izgleda karakteriše ove grupe je njihov pristup razlici. U najuspešnijem slučaju, one niti prihvataju razlike sa njihovom opšte datom vrednošću, niti pokušavaju da ih naruše. U stvari Ženska mreža podrške sebe opisuje kao "afirmisanje razlike". Niko u mreži ne mora da napusti svoj katolički ili protestantski identitet, čak ni svoju republikansku ili lojalističku politiku, da bi radile jedna sa drugom. Ne moraš biti neutralna.\nTeško je držati se takvog sporazuma. U Bat Shalom-u, toliko je očigledna kulturna razlika između izraelskih jevrejskih i izraelskih palestinskih zajednica da ne možeš lako zaboraviti da je ono što imaš međukulturni spoj. Vi ste pomalo van tokova svakodnevnih života ako ste zajedno, tako da izvesna predusretljivost prevladava. Glavna opasnost može doći od prenaglašavanja različitosti.\nU Medici imaju suprotan rizik. One koje nastave da potvrđuju svoje "jugoslovenstvo" mogu vrlo lako pretpostaviti da "nema problema". Na primer, Srpkinja u timu je osećala da je uobičajena ćutljivost o nacionalnosti u Medici ostavlja sa neizrečenim stvarima: ne možeš ignorisati kako je rat stvorio sliku Srba u svetu kao monstruma, i kako je biti antimilitaristkinja, demokratkinja, feministkinja i Srpkinja postalo teško danas. Srpkinja može želeti da se ta različitost prepozna.\nSva tri projekta najbolje rade kad postignu osetljivost na povredu koju mogu naneti jedna drugoj i kroz svoje identitete, kad uoče da tu postoji minsko polje različitosti, priđu mu obazrivo, ali nastave napred svakako.\nTako u Medicu može doći izbeglica Muslimanka pošto ju je silovao muškarac hrvatske HVO. Psihoterapeutkinje tamo su Muslimanke i Hrvatice. Tako njoj mogu ponuditi hrvatsku psihoterapeutkinju. Ali će je pitati za njena osećanja o tome i pružiće joj se izbor. A osećanja psihoterapeutkinje, ako ju je pacijentkinja odbila, takođe se obznane i diskutuju.\nTako sve tri grupe veoma brinu o definiciji programa: šta je na stolu između njih i šta će biti (u tom trenutku) izostavljeno. Bat Shalom je dobar primer. Mnogo se toga desilo oko ćutanja i govora. Trenutna i najnužnija akcija na kojoj se angažuju Jevrejke i Arapkinje je javno zajedničko demonstriranje za mirovni proces i za palestinsku državu. Ali većini Jevrejki je jasno da ne možeš praviti alijansu sa palestinskim ženama ako ne shvatiš da to nije samo sukob, to je opresija. Da bi napravile alijansu, one moraju izneti na sto pitanje arapske ugroženosti unutar Izraela i jasno se opredeliti da se bore protiv nje.\nOno što je teže staviti na sto za diskusiju, zbog straha da bi razlika mogla učiniti saradnju nemogućom, je legitimnost ili nelegitimnost osnovnog projekta Cionista jevrejske države za jevrejski narod. Mnogo, možda većina, Jevrejki u Bat Shalom-u sebe vide kao Cionistkinje.\nBila sam zatečena načinom koji izgleda pomaže projektima ako transcendiraju ili fragmentišu dihotomije koje ih okružuju. Pomaže recimo, kada prate podele unutar, kao i između sukobljenih strana. Tako su Bat Shalom u procesu traženja mogućnosti rada preko unutrašnjih razlika koje razdvajaju Aškenazi Jevreje od Mizrahi Jevreja.\nI na sličan način pomaže istraživanje spolja: u Belfastu neki od ženskih centara sada imaju kontakt sa indijskim i kineskim imigrantskim udruženjima – novi odnosi koji mogu biti pozitivno mobilisani da razblaže eksplozivni koktel katolika i protestanata.\nGledajući još unapred, projekti izgleda dobijaju otvaranjem prozora ka širem svetu. Ženska mreža podrške je dobila dosta zamaha od uspostavljanja veza sa ženama u Irskoj republici, i sada načinju Evropsku uniju. A Medica je dobro umrežena u svetski ženski pokret. To izgleda definitivno pomaže ako iskoračiš is ograđene teritorije u kojoj je gorka drama etničke mržnje normalno uramljena.\nKonačno, u najboljem, grupe izbegavaju da pripišu ljudima fiksirane identitete. Svesno ili nesvesno, one čine mnogo fleksibilnog rada oko identiteta. One, u stvari, rade tačno suprotno onom što paravojske u Belfastu rade kad koriste kaznu udaranjem ili utezanjem kolena da bi ojačale ispravan etnički identitet.\nOne ne pretpostavljaju da živeti u Shankill Road-u jeste biti protestant, jeste biti unionista, jeste biti lojalista, jeste mrzeti papu. One dozvoljavaju svakom etničkom identitetu da bude različit, višeznačan, iznenađujući, kreativno artikulisan ka mnogim drugim vrstama identiteta. One znaju da postoji mnogo mnogo načina da se bude katolik Severne Irske, ili Srbin. Ili Arapin. Dobri i loši načini.\nJedan podskup načina da se živi etnički identitet, naravno, je da se bude žena protestantkinja, muslimanka ili Jevrejka. I tako, mislim da pomaže to što je rodni identitet u igri u tim projektima. Ne znači da "zato što smo žene" možemo graditi mostove. Niti čak "zato što smo feministkinje". Ima žena koje sebe vide kao feministkinje, ali u svim slučajevima rade pored žena koje to nisu. Feminizam je jedan ponuđeni identitet, ali nije prinudan.\nSa druge strane, ima stvari koje žene mogu doneti sa sobom a koje su korisno oruđe u poduhvatu građenja mostova. Biti žena, to pomaže da se izbegnu teške predrasude: stereotipski neprijatelj je naoružan muškarac. Žene su više ukorenjene u domaći život i zajednicu, i mogu naći zajedničko tlo za podržavanje žena u kreiranju svakodnevnog života ili povratku u njega.\nPostoji, naravno, veliki ambis između takvih malog-opsega ženskih inicijativa i struktura moći gde se dogovaraju primirja i pregovara se o ustavu. Žene u svim tim projektima su naglasile da žene svuda trpe nalet netrpeljivosti i često pripremaju osnovu za mir, a niti su prisutne ni obaveštene kad muški lideri prave (i prekidaju) sporazume.\nProcep, ipak, nije samo onaj između muškaraca i žena nego između oblika političke akcije. Žene Belfasta su to naznačile u svom razvojnom projektu o "Ženama u politici". One pitaju: pod kojim uslovima bismo želele da budemo uključene u šire političke procese? Kakve promene bismo unele u to tako da žene mogu biti tamo efikasne kao žene?\nŽene znaju da su njihove masovne inicijative važni i validni mirotvorni procesi, koji pružaju institucionalne modele, postavljaju osnove za nenasilje i saradnju među ljudima podeljenim ne samo etnički, nego često političkom pripadnošću. Izazov sa kojim se sreću je da prvo prekorače jazove među sobom, a zatim, veći je konstruisanje čvrstih mostova od lokalnosti do države, od sada do sutra.\nOvde u Španiji, srećući jedna drugu po prvi put, članice tri projekta su isprele drugi, internacionalni most između tri različita rata, tri sveta. To je bio tanak ali dobro izgrađen most reči – i naravno, pošto su žene, bilo i je malo grljenja, pevanja i plesanja u njemu.


Bramerc: Srbija i RS da priznaju genocid u Srebrenici | N1 Srbija\n22.06.2017. |14.00 >14.04 |\n"Negiranje genocida je danas, na žalost, uobičajeno. Ono čemu se moramo nadati u Srbiji i Republici Srpskoj je da zvanično priznaju da je u Srebrenici počinjen genocid", rekao je Bramerc za sarajevsko "Oslobođenje".\nNavodeći da genocid nije pitanje o kojem treba diskutovati, on je ukazao da vlasti u Srbiji i RS "moraju imati časti i hrabrosti da priznaju istinu".\n"To nije potpuno rešenje, ali teško je videti da će se taj problem početi rešavati i da će početi pravo pomirenje ako se to i dok se to ne dogodi", naveo je Bramerc.\nOn je dodao da je Haški tribunal "samo osudio pojedince za zločine, uključujući za genocid", dodavši da optuženi za genocid vole da kažu da su "radili u ime Srbije".\nNa taj način, kako je ocenio, oni minimiziraju vlastitu krivicu i pokušavaju stvoriti "kolektivnu krivicu".\n"Ja bih rekao da je genocid najosjetljivije pitanje za žrtve, posebno za porodice onih sedam hiljada muškaraca i dečaka ubijenih u Srebrenici, i onih 30 hiljada žena, dece i starijih koji su terorisani i silom isterani iz svojih domova", naglasio je glavni tužilac Haškog tribunal.\nBramerc: Posle zatvaranja Tribunala, veliku odgovornost imaće tužioci u regionu\nBramerc je izjavio i da će posle okončanja rada ovog Suda veliku odgovornost imati tužioci u regionu, dodavši da će međunarodna zajednica nastaviti da pruža kontinuiranu podršku na uspostavljanju vladavine prava.\n"Sva tužilaštva imaju isti cilj - da traže one koji su najodgovorniji za zločine. U takvim istragama najteže je ustanoviti vezu izmedju zločina i vojno-političkog rukovodstva. Kako osigurati zaštitu svedoka, kako pričati s njima... Kako osigurati da su zapovednici odgovorni za ono što su radili njihovi vojnici", kazao je Bramerc na konferenciji "Dijalozi o nasledju Medjunarodnog krivičnog suda za zločine u bivšoj Jugoslaviji".\nPrema njegovim rečima, mnogo je područja na kojima je Haški tribunal dao doprinos razvoju međunarodne pravde.\n"Zaključio bih razmišljanjem i porukom ključnim akterima koji će nastaviti da se bore za pravdu. Tužioci vi ste naši ključni sagovornici, izuzetne stvari ste uradili pod izuzetno teškim političkim okolnostima. Prevazišli ste brojne prepreke, sada će na vašim ramenima biti još veća odgovornost. Znam da ćete se nastaviti boriti i osiguravati da nema političkog mešanja u ono što vi radite", istakao je on.\n"Meni lično to je najveće razočaranje. Nemoguće je zamisliti da one, koji su odgovorni za etnička čišćenja, neko vidi kao nacionalne heroje. Negiranje zločina hrani regionalnu nestabilnost i loše komšijske odnose. Pomirenje je put ka integraciji i prosperitetu", istakao je on.\nPolitička klima je velika barijera zadovoljenju pravde, a sve više je prisutna glorifikacija zločina, zločinaca i negiranje zločina, rekao je Bramerc.\n"Poručio bih tužiocima u ovom regionu da će zatvaranjem Haškog tribunala još više odgovornosti pasti na njihova pleća. Međunarodna zajednica nastaviće da pruža kontinuiranu podršku na uspostavljanju vladavine prava", rekao je Bramerc.\nPredsednik Haškog tribunala Karmel Ađijus izjavio je u Sarajevu da je najveće nasleđe tog suda što je pokazao da niko nije imun na to da odgovara za svoje zločine.\n"Tribunal je pokazao da je, bez obzira na njihov položaj, moguće privesti pravdi počinice najvišeg nivoa i da niko nije imun od odgovornosti", rekao je Ađijus otvarajući trodnevnu konferenciju "Dijalozi o nasleđu Međunarodnog krivičnog suda za zločine u bivšoj Jugoslaviji".\nserž bramerc Haški tribunal Srebrenica genocid\nPa priznacce ti Vuchicc,ne boj se za to!.....josh mu samo malo vremena treba...\nMože. Ali da SAD priznaju genocide...recimo, samo u Vijetnamu.\nMoze, a Rusi, recimo, u Poljskoj i Avganistanu.


Izabran idealni tim JSL\nIzabran je i idealni tim Jelen Superlige, a najviše predstavnika imaju najtrofejniji srpski klubovi, Crvena zvezda i Partizan, po četiri. Treneri najboljih srpskih klubova izabrali su idealnih 11 u kojem se nalaze i golman OFK Beograda i fudbaleri Vojvodine.\nPrema našim stručnjacima, najbolji tim izgleda ovako: golman "romantičara" Bojan Šaranov, desni bek Pavle Ninkov iz Zvezde, štoperi Stefan Savić iz Partizana i Danijel Mojsov iz Vojvodine i levi bek Zvezde Duško Tošić. U sredini terena na poziciji desnog veznog igrača bio bi Stefan Babović iz Partizana, centralno bi bili Slobodan Medojević iz Vojvodine i Radosav Petrović iz Partizana, a Evandro Goebel iz Zvezde bi pokrivao levu stranu. Najbolji "špicevi" Jelen Super tima su Oumaru Abubakar iz Vojvodine, a društvo bi mu pravili napadači "večitih rivala", Ivica Iliev i Andrija Kaluđerović. Kada se "podvuče crta" vidi se da je na spisku 12, a ne 11 igrača, a objašnjenje smo dobili naknadno. Za SPORTAL.RS je rečeno da su napadači Partizana i Zvezde dobili po šest glasova i da niko ne bi bio oštećen, odlučeno je da Iliev i Kaluđerović podele jedno mesto.\nSa osvojenih pet glasova, Slobodan Medojević iz Vojvodine proglašen je za najperspektivnijeg mladog igrača.\n- Mnogo mi znači nagrada i ona predstavlja korak ka fudbalskim visinama. Veliku zaslugu za nju ima cela ekipa predvođena odličnim trenerom. Ovo je i njihov uspeh. Očekujem još bolje igre i rezultate sledeće sezone - prenela je Beta reči Medojevića po dobijanju nagrade, a Petrović kazao da mu je drago što u domaćoj ligi ima veoma kvalitetnih igrača.\n- Drago mi je zbog Medojevića, a u našoj ligi imamo još dosta dobrih mladih fudbalera. Želim im da prođu prvo kroz mladu reprezentaciju, a onda i kroz A selekciju - kazao je Petrović i čestitao fudbalerima Partizana na osvajanju titule prvaka države i nacionalnom kupu.\nPredsednik Zajednice Superligaša Branimir Babarogić zahvalio se glavnom sponzoru lige Apatinskoj pivari, a klubovima i igračima poželeo još bolje igre i rezultate sledeće sezone. Takođe, nagrada za najjačeg šutera Superlige dodeljena je Marku Stanojeviću iz Rada, koji je zabeležio šut jačine 137 kilometara na sat.


Trka "Kroz Vojvodinu" startuje 17. septembra\nNovi Sad, 16. Septembar 2009. PR Objave: Najava -\nTrka "Kroz Vojvodinu" startovaće 17. septembra u 13 časova u Novom Sadu i posle tri dana završiće se u Apatinu. Očekuje se učešće 18 ekipa, do toga 14 iz inostranstva, a najavljen je i dolazak najboljih srpskih vozača kojima će 31. izdanje trke "Kroz Vojvodinu" biti poslednji test pred Šampionat sveta krajem meseca u Mendrisiju u Švajcarskoj.\n- Ponovo ćemo biti, posle Univerzijade, Prvenstva Evrope u atletici i drugih međunarodnih takmičenja, domaćini sportistima iz celog sveta – istakao je na konferenciji za medije Branko Vujović, savetnik u Sekretarijatu za sport i omladinu Vojvodine.- I pored restriktivnog finansijskog programa koji sprovodimo, Izvršno veće Vojvodine je nastavilo tradiciju pokroviteljstva ove manifestacije velikog ugleda u biciklističkom svetu i posebno nas je obradovao veliki broj učesnika i izuzetan kvalitet ekipa.\nDirektor trke, predsednik organizatora trke Biciklističkog saveza Vojvodine Nebojša Subić, naglasio je da je potvrđeno učešće kvalitetnih kontinentalnih profi timova iz Grčke, Mađarske, Bugarske, Rusije, Slovenije i Rumnije, sa nacionalnim selekcija dolaze Hrvati, Slovenci i Turci, a Srbiju će predstavljati Partizan, Železničar MBN iz Niša i kombinovani tim apatinskog Asa. U sastavima ekipa su i vozači sa Kipra, kao i iz Italije, Moldavije i Ukrajine.\n- Balkanski šampion Ivan Stević i i vicešampion Dragan Spasić voziće na trci, a siguran je i dolazak Gabora Kase našeg najboljeg mladog vozača koji je već pet meseci u trening centru Međunarodne biciklističke unije u Eglu kraj Lozane. Očekujemo i reprezentativce Esada Hasanovića i Žolta Dera, kao i Nebojšu Jovanovića, naše kandidate za SP u Švajcarskoj – obavestio je Nebojša Subić. - Treći dan trke "Korz Vojvodinu" bodovaće se za "Biciklističku ligu Srbije" koja ulazi u završnicu i svaki bod je važan za konačan uspeh, pa očekujem dobre i borbenu trku koja će biti otvorena i za juniore.\nPrvog dana 17. septembra, biciklisti će preći 158 km od Novog Sada preko Beočina, Sremske Mitrovice, Rume do Pećinaca. Drugog dana, 18. septembra, voziće se od Pećinaca preko Iriškog venca, Temerina, Bečeja, Banatskog Novog Sela do Kikinde u dužini od 180 km. Ova dva dana bodovaće se za svetsku rang listu Evropa tura, na kojoj je 1.700 biciklista, u kategoriji 1.2. Trećeg dana 19. septembra, biciklisti će preći 145 kilometra od Kikinde preko Mokrina, Sente, Bačke Topole, Sombora do Aptina. Nagradni fond za prva dva dana je 6.000 evra.\nvojvodina, biciklizam, trka, sampionat sveta, kroz vojvodinu


Faktor | Rošić: Aerodrom Bihać je kapitalni projekat za USK i Vlada FBiH je to prepoznala, ali kantonalna vlast nije\n07.01.2022. / 13:29\nU okviru kapitalnih tranfera javnim preduzećima u Federaciji BiH u budžetu za ovu godinu planirano je da se izdvoji 19,7 miliona KM za Aerodrom Bihać. Husein Rošić, zastupnik u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH, kaže kako je izgradnja Aerodroma Bihać od prevelike važnosti za Unsko-sanski kanton, a u kojem je primarna grana turizam.\nNi marke nisu dali\n- Mi smo jako zadovoljni takvim odnosom Vlade Federacije BiH jer to je jedan od najznačajnijih kapitalnih projekata kako za Bihać, tako i za kompletan Unsko-sanski kanton. Jer, vidite, naša primarna grana je turizam. Doduše, u pandemijsko vrijeme ona nije pokazala ona naša očekivanja, ali sve su bolje posjete Nacionalnom parku Una, dolazak stranih turista, tako da će to biti svakako doprinos većem razvoju turizma na Unsko-sanskom kantonu - govori nam Rošić i dodaje:\n- Moram kazati kako nismo zadovoljni dinamikom kada je riječ o tom projektu, ali i drugim projektima na USK. To je nešto čime ćemo se morati pozabaviti u narednom periodu. Ovdašnja vlast, koliko je meni poznato, nije ni marke dala u posljednje tri godine za ovaj značajan kapitalni projekat, izgradnje Aerodroma Bihać, tako da mi osiguravamo novac i za USK preko Međunarodog monetarnog fonda, međutim, nisam primijetio poboljšanja.\nOsvrnuo se ponovo na turizam u ovom kantonu i značaj aerodroma.\n- Mi smo imali skoro milionske posjete Nacionalnom parku Una, pa zamislite koji će to broj biti kada budemo imali Aerodrom Bihać, koliko će turista dolaziti iz zemalja zapadne Evrope, a naročito u posljednje vrijeme imamo posjete ljudi iz Saudijske Arabije, Kuvajta, Turske... Toliko smo se trudili, borili, pa krene talgo voz Sarajevo - Bihać, a onda je ovdašnja vlast tu liniju, voz, označila kao jedino prijevozno sredstvo koje koriste migranti, što naravno nije tačno, i eto izgubismo tu liniju, ali se nadam da ćemo je ponovo vratiti - govori Rošić.\nVEZANI TEKST - Hamdija Abdić Tigar: Sa aerodromom u Bihaću u Krajinu će doći i veće investicije iz cijelog svijeta\nPitali smo kada se mogu očekivati konkretni radovi na izgradnji Aerodroma Bihać.\nNa eksproprijaciju otišao višemilionski iznos\n- Oni su završili eksproprijaciju gradskog zemljišta, koliko je meni poznato. S obzirom na to da imaju uzak prostor za slijetanje, oni to žele proširiti, i ide eksproprijacija od privatnih osoba. Taj proces eksproprijacije traje već četiri-pet godina i mislim da su na to potrošena ogromna milionska sredstva. Vlada FBiH zaista ima sluha za ovaj kanton, dok ovdašnje vlasti dosta pasivno rade i nisu ozbiljni u svojim namjerama - govori Rošić.\nAerodrom BihaćHusein RošićVlada FBiHkapitalni projekat\nPooštravanje mjera u gradskom prijevozu, ko ne bude imao masku, dobit će je od Covid-redara


Dan online - Drustvo: Za sanaciju štete daju 190.000 - 2018-01-12\nDrustvo VLADA DANAS UPLAĆUJE POMOĆ SJEVERNIM OPŠTINAMA POGOĐENIM ZEMLJOTRESOM\nOpštinama stiglo oko 3.000 zahtjeva za sanaciju štete Za sanaciju štete daju 190.000 Vlada je opredijelila 70.000 eura za saniranje štete na teritoriji opštine Plav, 50.000 za Gusinje, 40.000 za Andrijevicu i 30.000 za Berane\nNa račune opština Plav, Gusinje, Andrijevica i Berane, Vlada Crne Gore danas će uplatiti 190.000 eura kao interventnu podršku za sanaciju štete od zemljotresa. Opredijeljenim iznosom nezadovoljni su u opštinama Plav, Andrijevica i Berane jer smatraju da tim iznosom ne mogu ni blizu sanirati nastalu štetu.\nVlada je 70.000 eura opredijelila za saniranje štete na teritoriji opštine Plav, 50.000 za Gusinje, 40.000 za Andrijevicu i 30.000 za Berane. Ovim opštinama dosad je pristiglo oko 3.000 zahtjeva građana za sanaciju štete.\nMinistar bez portfelja Marija Vučinović kazala je nakon sjednice da je Vlada usvojila Predlog za dodjelu interventne finansijske pomoći lokalnim samoupravama, istakavši da je riječ o hitnoj pomoći i da će sredstva biti namijenjena za najugroženije porodice sjevernog regiona.\n– Vlada je usvojila Predlog za dodjelu interventne finansijske pomoći lokalnim samoupravama, za saniranje štete prouzrokovane potresom iz tekuće budžetske rezerve i to – za Opštinu Plav 70.000 eura, za Opštinu Gusinje 50.000 eura, Opštinu Andrijevica 40.000 i Opštinu Berane 30.000 eura. Ova sredstva biće namijenjena za hitne intervencije najugroženijim porodicama, a naknadno ćemo čekati izvještaj Komisije za procjenu štete sa lokalnog nivoa, kad će redovna vladina Komisija za procjenu štete dalje opredijeliti sredstva na osnovu pristiglih zahtjeva. Dakle, ova sredstva su kao što sam rekla namijenjena za interventnu pomoć najugroženijim porodicama – pojasnila je Vučinovićeva.\nPredsjednik Opštine Plav Orhan Šahmanović kazao je za „Dan” da je nezadovoljan iznosom koji je opredijelila Vlada s obzirom na nastali obim šteta. Kazao je da to može poslužiti samo za interventne poslove, pa vjeruje da će nakon završetka rada komisije i donošenja punog obima šteta, shodno tome Vlada i postupiti.\n– Šta da se kaže za iznos od 70.000 eura. To je, što se kaže, za prvu ruku, da se pomognu najugroženiji, da se nešto sanira na brzinu i da se ljudi koji su iseljeni vrate u svoje domove i da im je život siguran, dok je u odnosu na nastale štete to ništa. Ni nekoliko puta toliko neće biti dovoljno za saniranje ukupnih posledica. Vlada i svi drugi morali bi znati da je epicentar zemljotresa bio u Plavu i da je u toj opštini više šteta nego u svim drugima zajedno, u kojima se zemljotres osjetio. Ako je to za prvu pomoć, onda nije loše, ali kad budu gotovi rezultati komisija onda ćemo imati i ukupni obim šteta, pa je tek onda i moguće govoriti o stvarnim odštetama. Tolikim iznosom nikako ne možemo biti zadovoljni – kazao je Šahmanović.\nPotpredsjednik u Opštini Gusinje Huso Brdakić smatra da je realan iznos od 50.000 eura namijenjen za Gusinje, ocjenjujući da će biti potrebno još novca, što će se, kaže, znati nakon zaključenja rada komisije.\n– Jeste da je sa područja opštine Gusinje podneseno oko 450 zahtjeva za odštete, ali koliko vladamo stanjem, može biti da ih ima oko 15-20 stvarno oštećenih, gdje su pomjereni zidovi ili su se na njima stvorila znatnija napuknuća, te oštećeni krovovi i slično. Dakle, onih gdje se mora intervenisati da bi se u njima moglo sigurno živjeti, a ne pojavila se nekome neka crta na zidu, pa traži obeštećenje. Sve u svemu, iznosom od 50.000 zasad smo zadovoljni, a kasnije vidjećemo – istakao je Brdakić.\nPredsjednik Opštine Berane Dragoslav Šćekić smatra da je Vlada opredijelila izuzetno malo sredstava za hitne intervencije porodicama koje su pretrpjele štete od zemljotresa.\n– Evidentno je da su brojni stambeni i drugi objekti na području beranske opštine pretrpjeli znatna oštećenja usled jakog zemljotresa koji je pogodio sjever Crne Gore. U takvoj situaciji opredijeliti Beranama svega 30.000 eura pomoći je zaista ponižavajuće. Tim prije kad se zna da opština Berane ima više stanovnika nego sve druge ugrožene opštine zajedno. Tim novcem ne možemo ništa da uradimo. Pored toga, ne želimo da isplaćujemo štete selektivno, već svim oštećenim domaćinstima u skladu sa procjenom nadležne komisije. Nadaću se da će Vlada ubrzo shvatiti da je napravila grešku i da će našoj opštini opredijeliti znatno više sredstava kako bi bar donekle mogli da saniramo postojeće stanje – naglasio je Šćekić.\nI prvi čovjek Andrijevice Srđan Mašović navodi da opredijeljena sredstva ni izbliza ne mogu da nadomjeste štete koje je zemljotres izazvao na prostoru opštine na čijem se čelu nalazi.\n– Dosad smo dobili preko 500 zahtjeva za pomoć. Zato opredijeljenih 40.000 eura mogu samo djelimično da nadomjeste nastale štete. Problem je u tome što je sada vrlo teško rasporediti prispjeli novac jer svi smatraju da su najpreči. Uostalom, nadležna komisija još nije izašla na teren tako da je, do konačne procjene, nezahvalno baratati ciframa kad je novonastala šteta u pitanju – kazao je Mašović.N.V.– D.J. – A.O.\nOpština Plav otvorila je poseban žiro račun za pomoć u sanaciji šteta od zemljotresa, na koji se može uplaćivati novac iz zemlje i inostranstva (Evropa i Amerika).\n– Obavještavamo sve zainteresovane, u zemlji i inostranstvu, da je otvoren poseban žiro račun 510000000009618172 za pomoć u sanaciji nastalih šteta od zemljotresa, koji je pogodio opštinu Plav 4. januara. Građani svakodnevno prijavljuju nastalu štetu i na današnji dan Komisiji je pristiglo preko 1.500 zahtjeva za procjenu šteta – navedeno je u obavještenju.


Na Facebook-u provodimo 3,5 sata dnevno Na Facebook-u provodimo 3,5 sata dnevno – Personal magazin\nOko 64 odsto korisnika interneta u Srbiji ima nalog na Fejsbuku. Prosečan broj „prijatelja” je 422, ali se intenzivno komunicira tek sa oko 40 njih, pokazalo je poslednje istraživanje koje…\nOko 64 odsto korisnika interneta u Srbiji ima nalog na Fejsbuku. Prosečan broj „prijatelja” je 422, ali se intenzivno komunicira tek sa oko 40 njih, pokazalo je poslednje istraživanje koje je sproveo Ipsos stratedžik marketing. Prema ovom istraživanju, korisnici interneta na Fejsbuku u proseku provode oko 3,5 sati dnevno, a internet najčešće koriste u večernjim satima. Od 3,5 sati koliko su ulogovani na Fejsbuku, korisnici ove društvene mreže aktivni su oko dva sata i 45 minuta. Istraživanjem je potvrđeno i da mladi provode više vremena ulogovani i aktivni na ovoj društvenoj mreži nego korisnici stariji od 40 godina. Predstavljajući istraživanje, Jasna Milošević iz Ipsos stratedžik marketinga rekla je da dok surfuju internetom građani Srbije najčešće paralelno gledaju televiziju (60 odsto njih).\n– Oko 37 odsto korisnika interneta ulogovani su na Fejsbuk sve vreme dok je upaljen kompjuter, a više od 10 odsto na Tviter – rekla je Miloševićeva, i dodala da skoro 70 odsto korisnika interneta priznaje da ostaje duže na internetu od planiranog vremena, dok svoje vreme uspeva da kontroliše tek jedan odsto korisnika.\nRezultati istraživanja pokazuju i da se internet koristi tokom celog dana, ali ipak najviše uveče, i to od 20 do 24 sata.\nPredrag Kurčubić iz Ipsos stratedžik marketinga je naveo da 56 odsto građana Srbije koristi internet, odnosno 3,6 miliona, i dodao da čak 81 odsto mladih od 12 do 29 godina internet koristi svakodnevno.\n– U porastu je četovanje, čitanje foruma, blogova, kao i aktiviranje na društvenim mrežama – rekao je Kurčubić, i naveo da dve trećine ljudi koji koriste internet ima profil na Fejsbuku, a oko sedam odsto njih na Tviteru.\nNa Facebook-u provodimo 3,5 sata dnevno was last modified: December 15th, 2011 by Redakcija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: Dejvis uz zvuk sirene za pobjedu\n21. 09. 2020. 08:25 >> 08:27 2\nKošarkaši Los Anđeles lejkersa poveli su protiv Denvera sa 2:0 u finalu Zapadne konferencije NBA lige, pošto su prošle noći pobijedili sa 105:103.\nLejkersi su vodili tokom gotovo cijelog meča, imali su i 16 poena prednosti, ali su Nagetsi predvođeni Nikolom Jokićem u finišu meča stigli do vođstva. Sa 11 vezanih poena Jokića, Denver je na 20 sekundi prije kraja meča imao 103:102.\nAleks Karuzo je nakon toga promašio za tri, Džamal Marej je blokirao šut Denija Grina na 2,1 sekundu prije kraja, prije nego što je Entoni Dejvis pogodio odlučujuću trojku uz zvuk sirene i Lejkersima donio vođstvo od 2:0 u seriji.\nDejvis je meč završio sa 31 poenom od čega je 22 postigao u drugom poluvremenu, dok je Lebron Džejms za pobjednike ubacio 26 poena uz 11 skokova.\nTreća utakmica igra se u noći između utorka i srijede.


Senior Frontend Engineer | Namics d.o.o. Beograd | Beograd | HelloWorld.rs\nSenior Frontend Engineer Namics d.o.o. Beograd


Rusija će početi izdavati polimerne novčanice - Russia Beyond Croatia\nSredišnja banka planira koristiti posebnu polimernu impregnaciju za proizvodnju novih novčanica od 200 rubalja i prigodnih novčanica za Svjetsko prvenstvo 2018.\nPrema informacijama Središnje banke, ta će tehnologija učiniti novčanice praktički plastičnima i tako omogućiti zaštitu novčanica od oštećenja. Trenutno se papirnate novčanice izrađuju od papira koji sadrži 100% pamuka, prenosi list Izvestija.\nPolimerni novac već postoji u mnogim zemljama, a prva ga je proizvela Australija. Osim zaštitnih svojstva polimerna impregnacija omogućuje i povećanje roka trajanja novčanica za 3-5 puta. Također, proizvodnja polimernih novčanica smanjuje potrošnju energije za 30% u usporedbi s potrošnjom energije potrebnom za tiskanje papirnatih novčanica.\nMeđutim, postoje i minusi ovakve vrste novca. Po ocjenama stručnjaka, s polimernim novcem može doći do problema s njihovim odlaganjem. Polimer se može samo spaliti, a to nikako nije ekološki. Štoviše, proizvodnja takvog novca nekoliko je puta skuplja od proizvodnje papirnatog.\nzanimljiva rusija ruski rubalj UKRATKO


Razvoj poslovne ideje i marketinškog plana za mobilnu aplikaciju “Snow Buddy” | Croatian Digital Theses Repository\nZagreb: Algebra University College, 2019. urn:nbn:hr:225:939274\nŠkarica, N. (2019). Razvoj poslovne ideje i marketinškog plana za mobilnu aplikaciju “Snow Buddy” (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:939274\nŠkarica, Nikola. "Razvoj poslovne ideje i marketinškog plana za mobilnu aplikaciju “Snow Buddy”." Undergraduate thesis, Algebra University College, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:939274\nŠkarica, N. (2019). 'Razvoj poslovne ideje i marketinškog plana za mobilnu aplikaciju “Snow Buddy”', Undergraduate thesis, Algebra University College, accessed 18 September 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:939274\nŠkarica N. Razvoj poslovne ideje i marketinškog plana za mobilnu aplikaciju “Snow Buddy” [Undergraduate thesis]. Zagreb: Algebra University College; 2019 [cited 2021 September 18] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:939274\nN. Škarica, "Razvoj poslovne ideje i marketinškog plana za mobilnu aplikaciju “Snow Buddy”", Undergraduate thesis, Algebra University College, Zagreb, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:939274\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:939274\nTitle Razvoj poslovne ideje i marketinškog plana za mobilnu aplikaciju “Snow Buddy”\nAuthor Nikola Škarica\nCreated on 2019-04-23 17:50:27