Na osnovu člana 15. i člana 22. Statuta Lovačkog saveza Srbije, Upravni odbor Lovačkog saveza Srbije donosi\no lovačkim odlikovanjima Lovačkog saveza Srbije\nZa izvanredne zasluge na unapređenju lovstva i zaštite prirode, Lovački savez Srbije ustanovljava sledeća odlikovanja :\n- ZLATNI LOVAČKI ORDEN LOVAČKOG SAVEZA SRBIJE;\n- SREBRNI LOVAČKI ORDEN LOVAČKOG SAVEZA SRBIJE;\n- BRONZANI LOVAČKI ORDEN LOVAČKOG SAVEZA SRBIJE;\n- PLAKETA LOVAČKOG SAVEZA SRBIJE.\nLovački ordeni LSS se dodeljuju: lovcima -članovima lovačkih organizacija, koja su se naročito istakla zalaganjem i rezultatima na unapređenju lovstva i zaštite prirode, dok se lovačkim udruženjima, drugim organizacijama i licima dodeljuju plakete lovačkog saveza Srbije.\nO dodeli lovačkih odlikovanja LSS, odlučuje Upravni odbor Saveza. Izuzetno, lovačka odlikovanja Saveza može da dodeli Predsednik Saveza ako se radi o hitnosti, s tim što će ih Upravni odbor verifikovati na svojoj narednoj sednici.\nLovački orden LSS je izrađen od tombaka, štitastog oblika sa glavom srndaća u profilu, oko koje se nalazi potkovičasta traka od belog emajla sa natpisom: LOVAČKI SAVEZ SRBIJE, a ispod glave srndaća talasasta traka od zelenog emajla sa natpisom: ZA LOVAČKE ZASLUGE. Ceo orden je ovenčan reljefom hrastovog lišća i žira.\nZlatni lovački orden je pozlaćen.\nSrebrni lovački orden je posrebren i patiniran.\nBronzani lovački orden je presvučen patiniranom bronzom.\nUz odlikovanje se dodeljuje i DIPLOMA sa nazivom ordena i imenom odlikovanog lica ili organizacije.\nPlaketa LSS je izrađena identično ordenu i zlatne je boje.\nObaveštenje o dodeli ovih odlikovanja se objavljuje u glasilu LSS ili Biltenu LSS, čime se upoznaje najšire članstvo Saveza.\nPredloge za dodelu lovačkih odlikovanja utvrđuju nadležni organi lovačkih organizacija i na tipskim upitnicima dostavljaju Lovačkom savezu Srbije.\nU izuzetnim slučajevima, predloge za dodelu lovačkih odlikovanja može davati i Komisija za odlikovanja i druga priznanja LSS, poštujući napred navedeni postupak u formiranju predloga.\nLovačke organizacije mogu svoje članove i druge zaslužne lovce radnike i organizacije predlagati za ova odlikovanja jednom u pet godina.\nBroj predloženih za ova odlikovanja ne može da bude veći od dva procenta od broja članova organizacije u predhodnoj godini.\nIzuzetno, prilikom proslava jubileja (na svakih deset godina), može se predložiti i do tri odsto u odnosu na broj članova u predhodnoj godini.\nKada ukupan broj odlikovanih u jednoj organizaciji dostigne pet odsto od broja članova u predhodnoj godini, mogu se usvajati samo predlozi koji su vezani za jubileje (na svakih deset godina).\nIsto lice ili organizacija se u ponovnom predlaganju može predložiti samo za veći stepen odlikovanja.\nPrilikom predlaganja se mora voditi računa da odnos odlikovanja mora da bude u srazmeri:\n1 (zlatni) : 3 (srebrna) : 5 (bronzanih).\nPopunjeni i overeni predlozi se dostavljaju Komisiji za odlikovanja i druga priznanja LSS, koja ista razmatra na svojim sednicama i svoje mišljenje po predlozima dostavlja Upravnom odboru LSS na odlučivanje.\nPredlozi moraju biti popunjeni isključivo na tipskim upitnicima sa pismenim obrazloženjem za svaki predlog ponaosob, i oni moraju biti dostavljeni Komisiji na razmatranje najmanje 60 dana pre predviđenog uručivanja. Primerak tipskog upitnika je sastavni deo ovog Pravilnika.\nSvaki predlog koji ne zadovoljava uslove ovog Pravilnika vraća se lovačkoj organizaciji na usklađivanje sa njim.\nO izdatim odlikovanjima se vodi evidencija u LSS za svaku godinu po LU, u okviru Komisije za lovačka odlikovanja i druga priznanja LSS. Svaka lovačka organizacija vodi evidenciju o odlikovanjima svojih članova.\nLovačka odlikovanja iz člana 1. ovog Pravilnika se nose po pravilu na levoj strani grudi (levom reveru) o praznicima, skupštinama lovačkih organizacija i ostalim lovačkim svečanostima.\nOvaj Pravilnik stupa na snagu danom donošenja od strane Upravnog odbora Lovačkog saveza Srbije. Stupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaje da važi raniji Pravilnik br. 100/93 od 23. 10 1993. godine.\nLovačko udruženje: _______________________\nPREZIME (OČEVO IME) I IME\nDATUM I MESTO ROĐENJA – REPUBLIKA\nZANIMANJE – ZVANJE\nOD KADA JE ČLAN LOVAČKOG UDRUŽENJA\nFUNKCIJE U LOVAČKOJ ORGANIZACIJI\nDOSADAŠNJA PRIZNANJA ZA DELATNOST\nU LOVAČKOJ ORGANIZACIJI\nZA KOJI SE LOVAČKI ORDEN PREDLAŽE\nPismeno obrazloženje za PREDLOG:\n_______________________ (m.p.) _________________________\n(mesto i datum) (Predsednik lovačkog udruženja)\nOD KADA JE ANGAŽOVANA NA POSLOVIMA LOVSTVA


Datum objave: petak, 7 oktobra, 2011\nPočetkom oktobra donesene su skandalozne odluke kojima se još jednom diskriminira pravo na sjećanje porodica srpskih žrtava rata. Naime, ministar unutrašnjih poslova Tomislav Karamarko zabranio je održavanje komemorativnog skupa na kojem je 2. oktobra u Golubiću kraj Knina, pred crkvom Sv. Stefana, trebao biti otkriven još nedovršeni spomenik za 34 žrtve iz tog sela, stradale u ratu od 1991. do 1995.\nPostavljanje spomenika organizirao je Odbor za podizanje spomenika, što ga je formiralo beogradsko Udruženje porodica nestalih i poginulih lica “Suza”. Osim toga, državna inspekcija Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva ustanovila je da je prostor na kojem je postavljen spomenik većim dijelom u vlasništvu države, a manjim u vlasništvu SPC-a, te da nema dozvole i potrebne suglasnosti, zbog čega su zabranjeni daljnji radovi.\nVijeće traži da se odluka o zabrani preispita i da se porodicama stradalih omogući da postave spomenik sjećanja na svoje najmilije, poštujući vrednote ustavnog poretka Hrvatske. U Golubiću je ovih dana mirno, a nedovršeni spomenik obilazi policijska patrola u džipu.


Faktor | Zajednički projekti ViK-a i Općine Novo Sarajevo\nObjavljeno: 24.07.2019. u 16:13\nSa sastanka u Novom Sarajevu\nNačelnik Nedžad Koldžo zatražio je veći anganžman Vodovoda i kanalizacije u realizaciji projekata kružni tok u naselju Pofalići na spoju ulica Hamdije Čemerlića - Put života, unapređenje kanalizacionog sistema u Velešićima\nNačelnik Općine Novo Sarajevo Nedžad Koldžo i direktor KJKP Vodovod i kanalizacija Enver Hadžiahmetović sa saradnicima, održali su sastanak posvećen općinskim projektima koji se realizuju u saradnji sa ovim preduzećem.\nNa sastanku se razgovaralo o nizu projekata koji se nisu završili u prošloj godini.\nNačelnik Nedžad Koldžo zatražio je veći anganžman Vodovoda i kanalizacije u realizaciji projekata kružni tok u naselju Pofalići na spoju ulica Hamdije Čemerlića - Put života, unapređenje kanalizacionog sistema u Velešićima, te posebno rješavanje problema transportnog voda koji prolazi kroz Velešiće na kojem su stalni kvarovi uzrok pojave klizišta.\nNa sastanku je razgovarano i o realizaciji projekta, te načinu saradnje na izgradnji separatne kanalizacije i vodovodne mreže u ulici Fra Matije Divkovića.\nNavedeni projekti rješavaju se na zahtjev Općine Novo Sarajevo sredstvima od vodnih naknada, a projekte implementira Vodovod i kanalizacija, kaže se u saopćenju Općine Novo Sarajevo.\nOpćina Novo SarajevoVodovod i kanalizacijaprojekti\nDirektoru se (ne)žuri\nHadžiahmetović o povratku na posao 6. novembra: Probudili ste me, u ViK ću poslije džume\nSud odlučio: Enver Hadžiahmetović vraća se na funkciju direktora ViK-a u roku od tri dana


Reon\tčetvrtak, 09 april 2020 19:20 Link komentara\nMislite da je poltronima koji glasaju za 50 maraka bitno koliko je firmi proplo\n@Posmatrac\tsreda, 08 april 2020 22:38 Link komentara\nDobojlija\tsreda, 08 april 2020 21:10 Link komentara\n23.Institut za ekonomiku\n24.Institut za kibernetiku\n25.Osnovna privredna komora\nAli zato danas jedna toplana i vodovod i DIRG imaju tri puta vise zaposlenih nego sto ih je bilo prije rata. Doduse, DIRG nije postojao prije rata ali je zato te poslove obavljao Dobojinvest.\n@ Posmatrač sreda, 08 april 2020 18:37 Link komentara\nPosmatrač sreda, 08 april 2020 09:42 Link komentara\nMali podsjetnik na značajna preduzeća i očuvanje radnih mjesta:\n9. Doboj lijek;\n11. Metalo montaža;\n12. Elektro montaža ;\n14. Bosna kop;\n15. Pekara Dobojka;\n16. Apoteka 3. maj\nOvo je onako iz glave, na brzinu...\nRadi se o firmama kojih više nema sa nekoliko hiljada radnih mjesta.\nIsti ljudi su vodili ove firme, ovaj grad, a i danas vode vas mlade koji pričate gluposti.\nAko se ko sjeti još neka dopuni spisak.\nMentor\tutorak, 07 april 2020 21:40 Link komentara\nKoja radna mesta .ajmune, ko radi sanaciju ulica, da nije neka firma iz Doboja mozda? Ne nego stw se vec ugradili i i najtezoj situaciji koja pogadja ceo svet vi delite narodni novac mladim bracnim parovima, i kupujete.poslovne prostore i garaze, neverovatno, pa to ima samo u ovoj nesrecnoj zemlji, pa treba vas sve zajedno uhapsiti,.kakvi su to razvojni projekti lopovi, niti jedna firma vam ne radi u gradu, ko ce da vraca te.kredite moroncine. A to sto nemate ni jedan reapirator u bolnici , sto spustate poglede kada govorite o opremi za bolnicu i doktore, sto niko od vas ne zna da izgovori pravilno rec Epidemiologija, sto nam se ljudi smeju kada vas vide kako mucete i ne znate ni svoj jezik da.govorite , a otimate masne\nnezaradjene plate, dosta vas je . Politicka elita koja otvara veseraj i jos se kezite na onoj vasoj glupoj televiziji sa jos glupljim novinarima jer to je vas pun kapacitet a ne da otvarate fabrike, to jadni Doboj nikada.nece.doziveti sa vama. Skidajte tu bagru vec jednom Pavlovicu ! I zasto mi nisi objavio komentar oko\nvladinu uredbe i maltretiranja radnika od strane polupismene Milene Jovic direktorke.Medicinske skole.!? Svi za mnom!\nDrug Tito\tponedeljak, 06 april 2020 23:55 Link komentara\n@djeneral drazo, ma ko dir'o ovi Rankicu miša mu njegovog...\nSlušaj papcino, to sto tebi smeta moje iznošenje istinitih cinjenica koje svi u gradu znaju samo o tebi govori , to govori da nisi nista bolji od nje i slicnih... to znaci da si ti iz istog "kolektiva" samo tebi mrvice daju, jos si nedonošče malo, mali poltrončić Rankicin tacnije Obrenov. Vjerovatno vozis neki autičić službeni pa si sam sebi bitan a svjestan si da ti je to krajnji domet...\nA i ovaj tvoj Jerinic, kazeš, okružen timom mladih ljudi jel?\nGolman Pero Tubic\nBekovski par braca teletabisi Jovic - Dujakovic\nCentrahalf Mladen Micic\nLibero Nenad Paleksic\nZadnji vezni Danijel Jošic\nSrednji vezni Boris Jerinic\nOfanzivni vezni Beli Josipovic\nPoluspic Sreto Djurkovic Pekara\nCentarfor, brzi i okretni Uros Gostic,\nvihorno krilo Vlado Blaojevic\nSelektor Obren Petrovic\nProsjek godina 60, madost nasa...\nPosmatrač\tponedeljak, 06 april 2020 21:12 Link komentara\nOvi, Rankice, nije sve tako crno i teže nego u poplavi.\nTada nisi radila u Elektro Doboju. Jest da smo sada izloženi opasnosti kako na ulici, tako i u sredinama u kojima se krećemo, ali još nekih para kapne sa strane pored onih za maski.\nMožda nešto odbiju od plate ovo za taj neki Fond, ali i privatna firma zaradi koju crkavicu (mada je teže sad kad je 1m2 platna 5.5KM, a jedna maska 1.75KM).\nTeško jeste, ali treba izdržati do podjele para iz tog fonda za oporavak privrede.\nĐenerale Dražo, Lipac, Pridjel, to se zna? :-)\nGrad nam prosto vrvi od te nove energije.\ndjeneral draza\tponedeljak, 06 april 2020 20:10 Link komentara\ntito ocigledno je da ti nemas za participaciju da posjetis psihijatriju. covjece idi se lijeci toliko mrznje nije dobro posjeti neku ustanovu potrazi pomoc upo si u virtuelnu stvarnost nisi bio niti ces bit bitan. hvala gospodinu jerinicu sto radi sa timom mladih ljudi i gradi novu energiju u ovaj grad. psi laju vozovi prolaze\nPoznavalac\tponedeljak, 06 april 2020 19:11 Link komentara\nBjezite djeco kakvi crni stanovi, samo bjezite negdje gdje ćete se osjecati kao ljudi i zivjeti od svog rada.


22.3.2018. 10:59 :: Bagaimana gejala sipilis\n22.3.2018. 10:59 :: Obat Ambeien Stadium Tiga\n22.3.2018. 10:59 :: Bagaimana gejala penyakit sipilis\n22.3.2018. 11:00 :: Obat Ambeien Stadium Tiga\n22.3.2018. 11:00 :: Bagaimana gejala sipilis\n22.3.2018. 11:00 :: Bagaimana gejala penyakit sipilis\n22.3.2018. 17:03 :: OBAT KANKER PAYUDARA YANG AMPUH\n23.3.2018. 5:12 :: Pabrik Karung Plastik Bandung\n23.3.2018. 5:13 :: Pabrik Karung Plastik Bandung\n23.3.2018. 5:14 :: Pabrik Karung Plastik Bandung\n23.3.2018. 5:15 :: Pabrik Karung Plastik Bandung\nDatiranje koštica ugljikom-14 pokazalo je da se breskva odvojila od svog divljeg pretka pre oko 7.500 godina. Od sasvim malog ploda, sa vrlo malo mesa, breskva je vremenom narasla u krupnu, sočnu voćku koju danas poznajemo.\nFoto: Image courtesy of Suat Eman at FreeDigitalPhotos.net\ngastrolog @ 13:45 | Komentiraj | Komentari: 6 | Prikaži komentare\nČak i ako niste neki kulinarski majstor, bilo bi poželjno da znate barem da spremite jaja, koja mogu poslužiti kao zdrav doručak ili večera.\nFoto: dana robinson / Flickr.com\nBez obzira na to kakva jaja volite, možete ih spremiti kao pravi stručnjak, ukoliko poštujete neke osnovne smernice. Evo kako:\nFoto: Ritesh Man Tamrakar / Flickr.com\nJaja se kuvaju u ljusci dok i belance i žumance ne postanu čvrsti. To se radi tako što se jaja stave u vodu, a zatim kuvaju u ključaloj vodi 10 minuta. Za meko kuvana jaja, to vreme treba da je tri minuta kraće.\nKada su jaja kuvana, ocedite ih i zatim stavite pod mlaz hladne vode tokom jednog minuta, jer će se tako lakše ljuštiti. Takođe, skidanje ljuske može olakšati i sirće koje ćete staviti u vodu u kojoj se jaja kuvaju.\nFoto: gemteck1 / Flickr.com\nJaja se kuvaju u šerpi punoj vode na niskoj temperaturi. Razbijte jaje u jednu činijicu, a kad voda bude blizu tački ključanja, stavite ivicu činijice u vodu i polako izručite jaje. Kuvajte ga oko četiri minuta, postepeno kašikom mešajući vodu, tako da se belance drži na okupu.\nFoto: jeffreyw / Flickr.com\nPržena jaja prave se u tiganju podmazanom puterom ili uljem. Jedna od verzija prženih jaja je jaje na oko, koje se prži samo s jedne strane. Belanca treba da budu potpuno pržena, dok žumance treba da ostane rovito.\nDruga varijanta je prženje s obe strane, pri čemu jaje treba pažljivo okrenuti špatulom. Trajanje prženja zavisi od toga koliko tvrdo ili meko jaje želite.\nFoto: Katherine Lim / Flickr.com\nJaja se mute u činiji i to tako da se žumance i belance ravnomerno spoje. Jaj se zatim prže na puteru ili ulju u tiganju, uz povremeno mešanje. Trajanje prženja varira, ali se preporučuje da ih skinete sa vatra dok su blago kremasta, kako se ne bi previše isušila.\ngastrolog @ 18:47 | Komentiraj | Komentari: 3 | Prikaži komentare\nNajveći francuski, a verovatno i svetski kuvar Alen Dikas okrenuo je leđa tradicionalnoj francuskoj gastronomiji, izbacivši svo meso iz jelovnika svog restorana u čuvenom pariskom hotelu Plaza Atene.\nDikas, čije se ugostiteljsko carstvo može pohvaliti sa nekoliko Mišelinovih zvezdica, izjavio je za AFP da je njegova odluka da "okrene novi list" rezultat potrebe za laganijim, prirodnijim stilom kuvanja.\n"Resursi planete su sve oskudniji, moramo da se hranimo etičnije i pravičnije", objasnio je "kum francuske kuhinje".\nNovi jelovnik Dikasovog restorana, koji je ponovo otvorio svoja vrata u ponedeljak, zasniva se na ribi, organskim žitaricama i povrću koje je uzgajano u baštama dvorca Versaj, čuvenoj palati koju je podigao Luj XIV, poznat kao "Kralj Sunce".\nGosti restorana mogu da degustiraju crni pirinač koji se krčkao u loncu sa školjkama, lignjama i hobotnicom kao i mediteransku žabu sa prilogom od bulgura i kinoe.\nOva jednostavna i rustična jela, međutim, nisu nimalo jeftina: cena im se kreće od 380 evra naviše, bez pića.\nU Dikasovom novom meniju nema više ni pavlake, ali su puter i šećer i dalje zastupljeni mada u minimalnim količinama.\n"Moja je opsesija da u potpunosti izbacim šećer", naveo je slavni kuvar, napomenuvši da će deserti biti nešto sasvim novo.\n"Ljudi traže šlag ili karamel sa čokoladom", rekao je on i istakao da više neće udovoljavati takvim zahtevima jer bi to "inače bila samo globalizacija - jedemo iste masnoće i iste slatkiše".\nU ponudi restorana će biti i "prostije" vrste riba, kao što je sardina koja je, kako je francuski gastronom rekao, pravi izazov za svakog kuvara.\n"Čišćenje sardine od kože i kostiju zahteva gotovo hirurške veštine. Što je proizvod jednostavniji, to je veća pažnja koja mu se mora posvetiti", naveo je on.\nTu su i neke radikalne promene, kao što je crveno vino uz riblji specijalitet.\n"Ne treba se plašiti da servirate crno vino uz ribu", tvrdi Loran Rukejrol, somelije restorana koji je zajedno sa hotelom u kojem se nalazi bio nekoliko meseci zatvoren zbog renoviranja.\nFoto: tiramisustudio / FreeDigitalPhotos.net\ngastrolog @ 07:54 | Komentiraj | Komentari: 3 | Prikaži komentare\ngastrolog @ 14:42 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nRak pluća je jedan od vodećih uzroka smrti od karcinoma u svetu i od njega u najvećem broju oboljevaju upravo oni koji svakodnevno uživaju u udisanju cigaretnog dima. Lekari zbog toga svim pušačima preporučuju da se jednostavno odreknu te nimalo dobre navike. Ako već pušite, potrudite se da barem smanjite rizik od obolevanja od raka. Postoje različiti načini da očistite pluća od katrana i toksina i tako smanjite rizik od pojave infekcije. Određene namirnice itekako vam mogu pomoći da malo pročistite pluća. Zapamtite da pluća ne možete u potpunosti očistiti samim konzumiranjem ovih namirnica, ali se barem u određenoj meri možete osloboditi toksina. S tim na umu, donosimo vam popis od nekoliko namirnica koje će vam pomoći u čišćenju pluća........... Kukuruz šećerac.... Ova namirnica sadrži beta-kriptoksantin za koji se smatra da štiti pluća od karcinoma jer predstavlja snažan antioksidans. S druge strane, imajte na umu da je većina kukuruza šećerca na policama u trgovinama zapravo GMO, pa konzumirajte isključivo onaj za čije ste poreklo u potpunosti sigurni.\ngastrolog @ 14:26 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nFoto: Pen Waggener / photo on flickr\nPotiče iz Severne Amerike, gde su je starosedeoci koristili kao lek za mnoge bolesti, Indijanci su je "otkrili" doseljenicima u prvoj polovini 17. veka. U Evropu je doputovala mnogo kasnije i njen veliki uticaj na zdravlje nije bio odmah uočen. Danas je brusnica najtraženija u Velikoj Britaniji, Francuskoj i Nemačkoj, najvrednija je poljoprivredna kultura američke države Masačusets, glavnog svetskog proizvođača.\nOsvežavajući sok Tri kilograma svežih brusnica ubacite u litar vode i kuvajte dok im korica ne ispuca. Zatim ih ispasirajte, a sok procedite kroz gazu ili cediljku. Dodajte 250 g šećera, kuvajte dva minuta i neprestano skidajte penu. Vreo sok sipajte u zagrejane flašice, ostavite da se ohladi i pijte.\nMuffet / Foter / Creative Commons Attribution 2.0 Generic (CC BY 2.0)\nU narodnoj medicini, brusnica se koristi za lečenje urinarnih infekcija. Izuzetno je važna za žene, jer čak 60 procenata dama makar jednom u životu ima taj problem. Infekcije mokraćnih kanala su vrlo uporne, pa se kod trećine pacijentkinja opet jave u godinu dana posle izlečenja. A posebno su im sklone starije osobe, trudnice, žene u menopauzi i postmenopauzi, oboleli od dijabetesa...\ngastrolog @ 17:01 | Komentiraj | Komentari: 3 | Prikaži komentare\nTu su mocarela, čedar i nikako ne smemo zaboraviti provalone. Sa tolikim izborom sireva, koji je zapravo najbolje staviti na picu kako bi ona imala neverovatan ukus i prepoznatljiv izgled iz italijanskih restorana?\nInternacionalni tim naučnika sada je otkrio idealnu kombinaciju sireva koje treba koristiti kako bi dobili savršenu picu nakon što su proučavali elastičnost, vlagu, aktivnost vode i temperaturu pečenja svakog dostupnog sira, piše "Huffington Post".\nNa kraju krajeva, svaki ljubitelj pice voli kada mu se sir rasteže poput kakve želatinaste mase bez previše „plikova“ i zagorelih mesta.\n„Crnjenje pice i ‘plikovi’ zvuče kao potpuno trivijalna stvar, međutim, sve to diktiraju kombinacija, sastav i mehanička svojstva samog sira koji koristite“, izjavio je dr Brajoni Džejms, profesor hemijskog i mašinskog inženjerstva sa Univerziteta Okland na Novom Zelandu.\nDžejms je sa kolegama analizirao svojstva sedam različitih tipova sira – mocarele, čedara, kolbija, edamera, ementalera, grijera i provolonea.\nS obzirom da čedar, kolbi i edamer imaju „malu elastičnost“, oni nisu lako formirali „plikove“ tokom pečenja. Kada su grijer, ementaler i provolone, njihova velika količina slobodnog ulja sprečila je da vlaga lako isparava, što je dovelo do manje crnjenja, dok mozarela lako stvara „plikove“.\nZato su naučnici zaključili u studiji da mocarela može biti kombinovana sa bilo kojim od ostalih 6 sireva kako bi se stvorio pravi odnos crnjenja i „plikova“ koji volimo na pici.\nFoto: Image courtesy of Naito8 at FreeDigitalPhotos.net\ngastrolog @ 09:02 | Komentiraj | Komentari: 3 | Prikaži komentare\n| IZVOR: Z.O.JOKSOVIĆ / VEČERNJE NOVOSTI\nFoto: douneika / Flickr.com\ngastrolog @ 19:25 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\n10 najsmrtonosnijih specijaliteta sveta\n| NEWS.COM.AU Ove egzotične namirnice veoma su cenjene širom sveta, ali pre nego što ih isprobate, morate biti veoma oprezni.\nFoto: tsuda / Flickr.com\nOd ove hrane možete se jako razboleti, a neki zalogaj vas čak može i ubiti. Evo o kojim namirnicama je reč.\nFoto: Ton Rulkens / Flickr.com\nKoren ove biljke koristi se u spremanju specijaliteta pacifičkih zemalja, Južne Amerike, Azije i Afrike. Većina sirovih korena sadrži potencijalno smrtonosne cijanogene glikozoide.\nKako bi je učinili bezbednom za upotrebu, kuvari ih prvo ljušte i seku, a zatim temeljno termički obrađuju, čime se pomenuta opasna jedinjenja u potpunosti neutrališu.\nTako treba da se pripremaju i zamrznute manioke. Voda se posle kuvanja baca.\nFoto: Peter Kaminski / Flickr.com\nFugu je riba poznata po svojoj sposobnosti da ubija, ukoliko nije spremljena kako treba. Ovaj japanski delikates, koji se služi u više od 3.800 specijalizovanih restorana, priprema se tek posle više godina rigorozne obuke, posle koje se dobija specijalan sertifikat.\nPošto se jede sirova, ova riba može da vas otruje tetrodoksinom, koji vam može postepeno "ugasiti" nervni sistem i polako vas ubiti.\nOvaj "specijalitet" zapravo je truli sir sa crvima, koji se služi u Sardiniji.\nLokalno stanovništvo ga seče i ostavlja na otvorenom, dozvoljavajući muvama da legu jaja u njemu, posle čega na hiljade crva u njemu izazivaju fermentaciju.\nTreba ga jesti uz odgovarajuću zaštitu za oči, pošto ovi crvi mogu da "skaču" i do 15 centimetara uvis.\nKada se progutaju, te larve mogu prodreti kroz zidove creva i dovesti do opasnih bolesti. Inače, kada crvi uginu, sir je već toliko pokvaren, da nije bezbedan za konzumaciju.\nOn je zabranjen širom Evrope, ali, verovali ili ne, može se naći na crnom tržištu. Možda su ljudi zainteresovani za njega zato što se veruje da ima afrodizijačka svojstva.\nFoto: Funky Tee / Flickr.com\nTradicionalno jelo sa Islanda predstavlja meso ajkule sa Grenlanda, koje nemaju urinarni trakt. Kuvari ih fermentišu i ostavljaju da se suši šest meseci, kako bi filtrirali toksine iz njenog mesa.\nFoto: kaiton / Flickr.com\nNacionalno voće sa Jamajke zapravo potiče iz Zapadne Afrike. Ako se pojede pre nego što potpuno sazri, može dovesti do takozvane jamajčanske mučnine, koja vodi komi, pa čak i smrti. Naime, u zelenoj voćki nalazi se hipoglicin, moćni otrov, koji se zadržava i u zrelim plodovima, ali samo u semenkama.\nFoto: Jennifer / Flickr.com\nOva omiljena grickalica zapravo je otrovna dok je sirova. Razlog za to je opasna hemikalija urušiol, koja u velikim dozama može biti fatalna.\nFoto: Kelley Minars / Flickr.com\nOva žaba je delikates u nekim delovima Afrike, ali sadrži niz hemikalija koje mogu biti smrtonosne za ljude.\nNaime, mlađe žabe koje se još nisu parile, nisu bezbedne za upotrebu, jer imaju otrove, koji mogu izazvati otkazivanje bubrega kod ljudi.\nFoto: Andy Rogers / Flickr.com\nListovi, seme i grane zove mogu izazvati ozbiljno trovanje ukoliko se pojedu, budući da sadrže hemikaliju srodnu cijanidu. Takođe, jedenje njenih bobica pre nego što sazru ili se propisno termički obrade, može dovesti do ozbiljne dijareje.\nFoto: Marshall Astor / Flickr.com\nOvo jelo od mladih hobotnica može biti veoma opasno. Naime, njihovi mišići grče se dugo pošto ih kuvari ubiju, što može dovesti do gušenja onog ko ih jede.\nOva vrsta školjke ubira se u oblastima Pacifika, Atlantika i Meksičkog zaliva, a uglavnom su zaražene raznim virusima i bakterijama uključujući hepatitis A, tifus i dizenteriju.\nOne koje potiču iz kineskih voda izazivaju prave epidemije hepatitisa.\ngastrolog @ 13:27 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nOve semenke zaista spadaju među omiljene i dosta često konzumirane grickalice, a za svoj status mogu biti zahvalne samo ukusu i ničemu više jer skoro niko nije upućen u to koliko zaista semenke bundeve predstavljaju zdravu namirnicu. Semenke bundeve imaju celi niz sastojaka koji jako pozitivno deluju na ljudsko zdravlje to je jedna činjenica, međutim skroz druga je to koliko je širok dijapazon uticaja košpica pa tako deluje kako na imunitet tako čak i na zdravlje srca i drugih organa. Cink je elemenat koji inače pomaže ljudskom organizmu da se izbori sa virusnim infekcijama, umorom i lakšim psihičkim problemima kakva je depresija, a cinka u semenkama bundeve moguće je naći u znatno velikom procentu. Magnezijum je još jedan elemenat koji je od velike važnosti za zdravlje čoveka, a u ovom slučaju se radi o srcu koje je vitalni organ i čije zdravlje istovremeno zavisi od unosa magnezijuma koji kontroliše krvni pritisak i zadužen je za sprečavanje celog niza bolesti srca. Dovoljno je da kažemo da polovina šoljice semenki bundeve sadrže skoro kompletnu preporučenu dnevnu dozu unosa magnezijuma u organizam. Još jedan uticaj cinka kao jednog od elemenata sa kojim su bogate semenke bundeve. Osim što su važne za preventivu, one se čak koriste i za lečenje benigne hipertenzije ovog muškog organa.\nSemenke bundeve dokazano poboljšavaju regulaciju insulina, što smanjuje rizik od dobijanja ovog učestalog problematičnog zdravstvenog stanja, a pomaže osobama koje već imaju taj problem.\ngastrolog @ 13:04 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\n12 voćki prvog roda manga u Brizbejnu (Australija), prodato je na aukciji po ceni od 50.000 dolara, odnosno 4,200 dolara po komadu.\nFritata od jastoga teška pola kilograma prekrivena kavijarom prodaje se po ceni od neverovatnih 1.000 dolara u njujorškom restoranu Norma's.\nSir od magarećeg mleka koji se prodaje u Zasavici košta 1.000 evra po kilogramu, a za njegovo pravljenje potrebno je 25 litara mleka.\nPastirska vekna iz Hobbs House pekare u Kotsvoldu košta 35 dolara po komadu. Visoku cenu ovo pecivo duguje 55 godina staroj specifičnoj recepturi za kisela testa.\nAlmas, retki kavijar i irana, prodaje se po ceni od 25.000 dolara. Istini za volju, služi se u 24-karatnoj zlatnoj limenci. Dostupna je i manja limenka za "samo" 1.250 dolara. Služi se u Caviar House & Prunier u Londonu.\nWagyi rebarca dobijaju se od specijalno uzgojenih krava iz Hioga u Japanu. Ove krave dobijaju čak i masažu, kako bi raspored masnog tkiva i krtog mesa kasnije bio sličniji šarama na mermeru. Rebarca se dobijaju po ceni od 2.800 dolara u Craftsteak restoranu u Njujorku.\nAnki fu supa iz Tiato restorana u Santa Moniki, košta 5.000 dolara po porciji. Pravi se od vagji junetine, belih tartufa, foje gra supe, ručno branih klica pasulja i testenine sa mesom retkog plavog jasnota.\nThe Bacon Bling sendvič možete kupiti po ceni od 235 dolara u Tangberry's kafeu u Šeltenhemu u Engleskoj. Pravi se od specifične slanine, crnih tartufa, ulja tartufa, zlatnih listića i praha, kao i šafrana.\nNajskuplje parče torte je komad svadbene torte vojvode i vojvotkinje od Vindzora iz 1937. koje je na aukciji kuće Sotheby u Njujorku prodato za 29.900 dolara.\nŠafran je najskuplji začin koji se dobija od osušenih tučkova cveta šafrana. Za pola kilograma ovog začina potrebno je 75.000 cvetova. Zato i ne čudi što ćete ih platiti 2.000 dolara.\nSalata Florette "More i zemlja" u Hempel hotelu u Londonu koštala je 1.000 dolara. Poznati kuvar Rejmond Blank napravio ju je od kavijara beluge, rendanih tartufa, krompira sa zlatim listićima, mesom krabe i jastoga, kao i 30 godina starim balzamiko sirćetom.\nAngelito Araneta's zlatni suši prodaje se u Manili i predstavlja rolnice napravljene od listića 24-karatnog zlata, a služi se uz 0,2-karatne afričke dijamante i tri Mikimoto bisera. Ovo zadovoljstvo koštaće vas 2.700 dolara.\nFrrrozen Haute čokoladni sladoled u Serendipity 3 restoranu u Njujorku pravi se od osam plodova kakaa, pet grama jestivog 23-karatnog zlata i servira se u zlatnom peharu sa belim dijamantima i zlatnom kašičicom, koje posle deserta možete poneti kući. Poslastica košta 25.000 dolara.\nAlbarragena iberijsku šunku možete kupiti u Londonu. Prodaje se u komadima od sedam kilograma i pravi od svinja hranjenim prirodnim korenjem, čije je meso sušeno tri godine. Uz šunku dobijate i njen DNK sertifikat, naravno, ako ste spremni da za nju platite 2.682 dolara.\nTartufi su jedan od omiljenih sastojaka luksuznih specijalieta. Jedan kilogram ovih dragocenih pečurki košta 3.000 dolara.\ngastrolog @ 20:01 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nAromatični ruzmarin je još jedan u nizu lekovitih bisera. Stari Grci su ga posvetili boginji Afroditi, mađarska kraljica Elizabeta koristila za podmlađivanje, a kod nas je nezaobilazan detalj na svadbama. Od davnina se veruje da njegove iglice ublažavaju bol, pa su ga drevni narodi stavljali na rane. Uspešno pomaže i kod malokrvnosti, naročito kod dece, popravlja apetit i raspoloženje, poboljšava rad želuca, smiruje nervozu, otklanja strah. Takođe, ublažava i menstrualne bolove i reguliše neredovan ciklus. Čaj i oblog od ruzmarina umanjuju glavobolju koja se javlja zbog stresa, pišuNovosti.\nOva biljka pozitivno utiče i na koncentraciju i rad mozga, znatno smanjuje rizik od moždanog udara i Alchajmerove bolesti. Dokazano poboljšava pamćenje, pa je zato zovu "biljka sećanja". Ima jako antibakterijsko i antispazmatično dejstvo, pa opušta mišiće i štiti organizam od bakterija.\ngastrolog @ 08:43 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nVino i čaj - bliski, a tako različiti rođaci\nIZVOR: TANJUG Vino i čaj nisu daleki rođaci kada je reč o tradiciji, ritualima i istoriji, pošto se i jedno i drugo piće konzumira hiljadama godina, a oba dolaze iz "drveća života" - lišća i grožđa, prenosi AFP.\nIako je jedan "alkoholičar", a drugi se pije radi zdravlja, oba pića se koriste hiljadama godina u različitim kulturama i upravo je to tema izložbe u Pekingu "Čaj i Vino: zajednička strast" (Tea and Wine: A Shared Passion).\n"Čaj se u budizmu koristio kao lek i to je ono zbog čega je opstao, dok bi vino nestalo da se ne pije zbog hrišćanstva", kaže kustos izložbe Žan-Pol Desroš.\nNjemu je kao baza za izložbu poslužila zaboravljena kineska dinastija Tang i tekst Vang Fua koje je napisao pre više od hiljadu godina.\nFu je zamišljao razgovore između čaja i vina, kako se hvališu svojim zaslugama, rugaju, kao i glasom koji govori zašto ljudi ne mogu bez tih napitaka, navodi AFP.\ngastrolog @ 08:56 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nČAROLIJA MALIH PIKANTNIH ZALOGAJA Finger Food\nMita Sandić, Vitez kulinarstva\nVEČITI I POKORNO ODANI SLUGA GASTRONOMIJI\nHrana koja se jede prstima jesu donekle predjela ali se uglavnom služe : na koktel partijama, hladnim bifeima i u domaćinstvu . O va mala predjela treba da posluže kao glavni obrok u organizovanom obliku : koktel partije, zakuske, garden partije, frut partije, frut kekik partije, šampanj čiz partije, klub zakuske. Organizacija ovih ugostiteljskih prigoda kako u domaćinstvu tako i u javnim objektima kao što su hoteli , restorani i sportske hale . Prepušta se uglavnom ljudima iz struke. Ako se organizuje treba da bude na visini zadaće i ugodi ukuse i količinu , a i da velik broj zvanica usluži vrlo brzo i u kratkom vremenu oko dva sata treba da traje ovakva prigoda. Skupni naziv za ovakve prigode jeste hrana koja se jede prstima- finger fud.\nPoreklo i naziv datira još iz vremena starog Rima, a moderna gastronomija je potvrdila poreklo iz RUSIJE, FRANCUSKE, I AMERIČKOG KONTINENTA. Sudeći po nazivu u engleskoj i SAD. je vrlo brzo prihvaćen i udomaćen ovaj način pripremanja i serviranja hrane kad treba zadovoljiti za kratko vreme velik broj zvanica. Tako danas u celoj evropi poslovna filozofija se menja pa usled brzine vremena poslovni ručkovi poprimaju oblik i izgled npr.KOKTEL PARTIJE umesto klasičnog seckanim voćem . Normativno može da bude i druga od pomenutih zakuski menija sa više gangova obično će se ugovoriti neka od spomenutih partija iz oblasti FINGER FUDA kao što je šampanj – čiz finger fud. Dakle radi se o šampanjskoj partiji u kombinajicisa sirevima na ledu i se ili partija u stilu finger fuda- hrane za prste gde se izbegava pribor za obavezno : tanjiri i salvete prikladne za nivo koji se očekuje za određenu klijantelu jelo sva hrana se uzima sa prstima dali je to neki vid serviranja na čačakalice ili u komadiće sa podlogom , tako da se može uzeti prstima , Što je tu. Stolovi za finger fud parti se obično postave u obliku slova i latiničnog ili više stolova okruglih poređanih tako da gosti mogu da priđu svako kako bi uyimao hranu.\nA sastoji se obično od sledećih namirnica: suvi jezik , suva šunka , kuvana šunka od sve male zalogaje od njihi drugih namirnica.\nKako finger fud organizovati za ručak predlaže se asortiman kojije: šunaka, rozbif, pečeni teleći frikando , i mali pikantni zalogaji sa žara . Sva hladna jela morajubiti ukrašena sa zelenom salatom i kiselim krastavcima aspikom ,rotkvicama ,prešunom majonezom , maslacem itd.\nA ako se želi prezentirati nacionalna hrana npr. naša ili druga onda se upotrebljavaju namirnice tog dela sveta, kao autohtone namirnice. Tako i mi srbi imamo užički pršut, sir, kajmak, suvi svinjski vrat, suvu svinjsku pečenicu i ostalo. Kako bi celokupna prigoda sa svim jelima iz ove oblasti zadovoljila sve ukuse i mirise pa i vizuelno dakle organoleptički teba posvetiti naročitu pažnju kod serviranja. Ako uključimo maštu i sa malo zalaganja uvek će mo otkriti da postoje i drugi načini serviranja .Dakle nemoramo se ponavljati u tome. Postoje neiscrpne mogućnosti da od materijala koji imamo napravimo dobru finger fud partiju.\n........ Maslac s estragonom\ngastrolog @ 07:11 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nMasna hrana ipak nije krivac za bolesti srca?\nNaučnici kažu da crveno meso i punomasne mlečne prerađevine ipak ne predstavljaju tako veliku opasnost po zdravlje srca.\nU nedavno objavljenoj knjizi "Veliko masno iznenađenje" (The Big Fat Surprise) novinarka Nina Tejholc tvrdi da hrana bogata holesterolom možda uopšte nije tako loša.\nOna kaže da jednostavno nema naučnih dokaza da je to slučaj.\n"Kada su se preporuke vezane za ishranu pojavile 1961. tvrdeći da zasićene masti izazivaju bolesti srca, to se odnosilo na ukupan holesterol", kaže Tejholc. "Međutim, naše poznavanje kardiovaskularnih je od tada značajno napredovalo".\nTokom pedesetih i šezdesetih godina dr Ensel Kis, naučnik Univerziteta u Minesoti, sproveo je čuvenu studiju "Sedam zemalja".\nStudija je pratila više od 13.000 muškaraca i primetila povezanost između holesterola u krvi i srčanih problema. Međutim, istraživanjem nije obuhvaćena šira slika.\n"U to vreme, bilo je više objašnjenja, ali Ensel Kis došao je na takvu ideju i predstavio je Američkoj asocijaciji za bolesti srca... ostalo je istorija", kaže Tejholc. "To nikada nije potvrđeno".\nIako je studija pratila ljude iz sedam zemalja, kritičari ističu da je dr Kis izostavio Švajcarsku, Švedsku i Nemačku u kojima se tradicionalno jede masnija hrana, a čiji stanovnici nemaju ništa učestalije srčane probleme.\nNina Tejholc i drugi kritičari došli su do zaključka da je masna hrana neopravdano okrivljena za srčane bolesti.\nMeđutim, dr Volter Vilet, načelnik Odeljenja za nutricionizam na Harvardu, kao i njegove kolege, ipak savetuje oprez prilikom promena navika u ishrani.\nOn kaže da iako holesterol možda nije jedini uzrok srčanih problema, on definitivno nije zdrav i doprinosi slabljenju zdravstvenog stanja.\n"To je kao orkestar – morate da uskladite sve delove i nađete pravu ravnotežu", kaže Vilet. "Ne postoji samo jedan faktor koji će da reši vaše probleme sa srcem".\nFoto: Jeremy Keith/ Flickr.com\ngastrolog @ 07:48 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nGovernment Organization · 1,461,442 Likes\nShopska salad from Bulgaria took over the cold beetroot soup from Lithuania and is currently the leading most popular dish of Europe. Do you agree with this choice? Vote @http://epfacebook.eu/tasteofeurope\nLike · Share · 4,0772771,554\ngastrolog @ 12:27 | Komentiraj | Komentari: 3 | Prikaži komentare\nKako se hrane školarci širom sveta? (FOTO) | DAILY MAIL\nKako se hrane školarci širom sveta? (FOTO)\n| DAILY MAIL Kako na Zapadu raste broj slučajeva gojaznosti kod dece, sve su glasniji oni koji zahtevaju zdraviju hranu za đake u školama.\nPirinač, supa sa ćuftama, tofu i povrće za decu u Džakarti (Foto: BEta / AP Photo/Achmad Ibrahim)\nIako Amerika prednjači u nezdravim obrocima, treba pogledati šta jedu i đaci u Aziji, Evropi, Africi i Latinskoj Americi, kako bi se stekla realna slika o tome da li je moguće popraviti kvalitet hrane za decu.\nU mnogim zemljama, užine su podjednako nezdrave kao u Americi: pržene krofne u Maliju i Pakistanu, slatkiši u Zapadnoj Oblai, prženi pileći odresci u nekim delovima Francuske...\nPržene krofne u Bamaku, Mali (Foto: Beta / AP Photo/Baba Ahmed)\nMeđutim, u drugim krajevima Francuske, deci u školama serviraju se obroci prepuni povrća. Mališani iz Lambersara dobijaju ratatuj, obrok od raznovrsnog pečenog povrća, losos, pirinač, komad bageta i pomorandžu.\nRatatuj sa pirinčem u Lambesaru (Foto: Beta / AP Photo/Michel Spingler)\nZdrava hrana nudi se i u kafeterijama javnih škola u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, ali deca stranaca koja idu u privatne škole dobijaju nešto manje zdrave varijante obroka, poput roštiljskog mesa, indijskog karija i azijskih nudli.\nKroketi od piletine sa prilogom od taro korena i supa od graška u Havani (Foto: Beta / AP Photo/Franklin Reyes)\nKuba svim učenicima nudi besplatne užine, koji obično podrazumevaju pirinač, pasulj, još neki izvor proteina poput tvrdo kuvanog jajeta i povrće u vidu isečenog paradajza. Za desert imaju neki oblik kubanskog sutlijaša.\nMnogi roditelji šalju decu u školu sa nekoliko komada povrća ili parčetom ribe, kako bi upotpunili besplatni obrok.\nSalata koja se služi u jednoj školi u Singapuru (Foto: Beta / AP Photo/Wong Maye-E)\nSveže namirnice su na meniju i jedne od škola u Singapuru, gde učenici roditelja koji rade do kasno u kafeteriji doručkuju, ručaju i večeraju.\nTipičan ručak su špageti marinara (sos je od paradajza i ostriga), riba, neka vrsta musake od piletine ili supa sa korenom lotosa.\nRazličiti obroci u Pakistanu (Foto: Beta / AP Photo/Anjum Naveed)\nU Pakistanu deca sama donose kuvani obrok u školu, a svi lanč paketi se pregledaju od strane nadležnih, kako bi se sprečilo da deca jedu brzu i nezdravu hranu.\nTipičan ručak školarca u Ekvadoru (Foto: Beta / AP Photo/Dolores Ochoa)\nEkvadorski đaci donose takođe sami svoje obroke – obično sendvič, sok, jogurt, keksiće i komad voća.\nSalata, piletina bez soli, paprike i dresing od peršuna u školi blizu Sijetla (Foto: Beta/ AP Photo/Ted S. Warren)\nZbog aktivizma prve dame Amerike Mišel Obame, mnoge škole uvele su zdravije menije, ali beli hleb, hrana pržena u dubokom ulju, kao i deserti prepuni šećera nisu u potpuno iščezli iz kafeterija.\nDeca čekaju u redu da dobiju svoju porciju slatkog pirinča u Džamuu u Indiji (Foto: Beta / AP Photo/Channi Anand)\nĐaci u Londonu mogu da biraju između više opcija (Foto: Beta / AP Photo/Sang Tan)\nPalestinski đaci pokazuju hleb sa maslinovim uljem i mešavinom začina koji od kuće donose za ručak (Foto: Beta/ AP Photo/Majdi Mohammed)\ngastrolog @ 20:17 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\n| IZVOR: JASNA ANĐELKOVIĆ, NUTRICIONISTA\nPiperin, aktivna supstanca bibera, podiže nivo apsorpcije selena, vitamina Be, beta karotena i drugih nutrijenata i ubrzava energetski metabolizam u telu\nFoto: DaveOnFlickr / Flickr.com\nCrni biber (Piper nigrum) je začin koji se, uz so, najčešće koristi za supe, čorbe, predjela, salate, jela od mesa i povrća, zimnicu… Jedino su poslastice „osigurane” da se ovaj začin neće koristiti prilikom njihovog spremanja.\nLjutina bibera potiče od piperina, kojeg u zrnu ima između 4,6 i 9,7 odsto, dok je kod belog bibera taj procenat nešto veći. Aroma potiče od rutondona, koji može da se nađe i u drugim začinima: majoranu, origanu, ruzmarinu, bosiljku...\nBaš kao što je to slučaj sa drugim začinima, i biber ima veliku primenu u kulinarstvu i u tradicionalnoj, narodnoj medicini. Za crni biber se kaže da je delotvoran protiv zatvora, dijareje, uhobolje, gangrene, kile, problema sa srcem i varenjem, ujeda insekata, nesanice, bolova u zglobovima, zubobolje i problema sa jetrom i plućima. Savremena medicina ovakva tumačenja ne priznaje, ali postoje indikacije da biber ima izvesnih lekovitih svojstva. Piperin, aktivna supstanca iz bibera, podiže nivo apsorpcije selena, vitamina Be, beta karotena, kao i drugih važnih nutrijenata. Piperin podstiče termogenezu lipida, ubrzava energetski metabolizam u telu i pojačava proizvodnju serotonina i endorfina u mozgu.\nFoto: sonictk / Flickr.com\nPotiče iz jugoistočne i južne Azije, tačnije iz južne Indije, a koristi se u tamošnjim kuhinjama već četiri milenijuma. Biber je najpoznatiji začin na svetu i u ukupnoj svetskoj trgovini začinima na njega otpada 20 odsto. Najveći svetski proizvođač je Vijetnam, sa 34 odsto ukupne proizvodnje, a slede Indija, Brazil, Indonezija, Malezija, Šri Lanka, Kina i Tajland.\nMleveni biber brzo gubi aromu\nZbog iritirajućeg dejstva na creva, ne bi trebalo da ga koriste pacijenti koji su imali operacije na organima za varenje i osobe sa čirom. Biber je sastavni deo mnogih jela i veoma je važno da li se upotrebljava dok je svež. Vremenom gubi aromu, pa ga je najbolje čuvati u hermetički zatvorenim teglicama, zaštićenog od uticaja svetlosti, čime će se duže održati. Samleven, brzo gubi aromu, pa ga je najbolje mleti pred upotrebu.\nIzvor: Politika / www.nadijeti.com\ngastrolog @ 18:14 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nFrancuzi poručuju: Bez masti nema slasti!\n"Prestanimo da odmašćujemo", poručuju članovi francuskog Udruženja prijatelja masti koje okuplja kuvare, kobasičare i ostale ljubitelja svinjetine.\n"Dosta nam je onih koji skidaju masnoću. Bez masti, nema slasti", istakla je Frederik Erme, autorka knjiga o gastronomiji i predsednica pomenute organizacije, osnovane u aprilu prošle godine.\n"Ne kažemo da treba preterivati, ali dosta nam je asepticne kuhinje", dodala je ona, prenose francuski mediji.\nUdruženje prijatelja masti, koje broji 80 članova, okuplja "gurmane, ljubitelje masti i zaljubljenike u slasnu prasetinu".\n"Treba naučiti kako se jede mast, kao što učimo da vodimo ljubav uz upaljeno svetlo", kažu u udruženju koje svake godine dodeljuje nagrade - skulpturu u obliku praseta, kuvarima, vlasnicima restorana i proizvodjačima hrane koji posebnu pažnju ukazuju svinjetini.\nŠef Iv Kamdebord jedan je od ovogodišnjih laureata.\nPreuzimajući nagradu, on je rekao da je "restoran bez masti - restoran bez života" i istakao da su suhomesnati proizvodi ponovo u trendu.\nFoto: antpkr / FreeDigitalPhotos.net\ngastrolog @ 17:59 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\n| SUBOTA 15.03.2014. | 13:39 HRANA\nZa srce se mislilo da se ne regeneriše, da ceo život imamo ’isto’ srce, ali istraživanja su dokazala da pumpa organizma može da se obnovi i to tri do četiri puta u toku života.\nPostoji širok spektar prirodnih jedinjenja koja regenerativno deluju na nerve. Studija iz 2010 objavljena u Rejuvenation Research kaže da kombinacija\ni karnozina (nalazi se u svinjetini, junetini, ribi)\nOvi sastojci pomažu nervnu i regeneraciju matičnih ćelija. Druge supstance sa sličnim dejstvom su:\nvitamin E (tofu, spanać, badem, seme suncokreta, avokado, škampi, riba, maslinovo ulje, brokoli, bundeva i tikva).\nKurkumin i rezveratrol su se dobro pokazali kod oporavka od povrede kičmene moždine, dok za osteoartritis, degenerativno oboljenje zglobova, postoji širok spektar potencijalno regenerativnih supstanci koje se nalaze u:\nribljem ulju i ostalim namirnicama bogatim vitaminom E.\ngastrolog @ 22:43 | Komentiraj | Komentari: 8 | Prikaži komentare


MOZAIK LJUBAVI u Koncertno-izložbenom prostoru FU - kultURA!\nkultURA!· 26/03/2018 ·2 mins read\nKoncertom pod nazivom “Mozaik ljubavi” Aleksandra Ristić, redovni profesor na Fakultetu umetnosti, obeležiće 25 godina umetničkog rada uz klavirsku saradnju Ingrid Janković.\nKoncert, u organizaciji Srpske akademije nauka i umetnosti, Ogranka SANU u Nišu i Fakulteta umetnosti u Nišu, održaće se u sredu 28. marta 2018. godine sa početkom u 20 sati u Koncertno-izložbenom prostoru FU, Knjaževačka 2a. Ulaz na koncert je besplatan.\n“Sklapanje mozaika je divno umeće, a još kada je ljubav lajt motiv, onda je uspeh zagarantovan. To ćemo svakako kroz pregršt odabranih arija prikazati na koncertu 28.marta u Koncertno izložbenom prostoru Fakulteta umetnosti u Nišu”, kaže Aleksandra Ristić.\nDiplomirala je i magistrirala na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu, u klasi prof. Irine Arsikin. Dobitnik je mnogih nagrada na republičkim i saveznim takmičenjima mladih operskih umetnika. Solo recitalima predstavila se brojnoj publici širom Srbije, Crne Gore, u Sloveniji, Makedoniji, Italiji, Velikoj Britaniji, Francuskoj, Grčkoj, Austriji, Švajcarskoj, Mađarskoj i Češkoj. Nastupala je u više navrata sa Umetničkim ansamblom Ministarstva odbrane „Stanislav Binički”, Niškim simfonijskim orkestrom, gudačima Svetog Đorđa, orkestrom „Constantinus“ i simfonijskim orkestrom Fakulteta umetnosti u Nišu, a ostvarila je i veliki broj nastupa sa Niškim duvačkim kvintetom, kao i sa raznim gudačkim kvartetima. Snimala je numere za pozorišne predstave u Narodnom pozorištu u Beogradu, Narodnom pozorištu u Nišu i Niškom lutkarskom pozorištu. Od 2003. godine članica je tria ANIMA koji postiže velike uspehe u zemlјi i inostranstvu promovišući muziku srpskih kompozitora. Na svom repertoaru Aleksandra ima kompletan opus solo pesama kompozitora Konstantina Babića, sa kojim je godinama uspešno sarađivala. Ulogom Rozalinde u Štrausovoj opereti „Slepi miš” od 2013. godine pruža značajan doprinos obnovi operske scene u Nišu. Od tada je vodeći solista niške operske scene, kao i gostujući umetnik Narodnog pozorišta u Beogradu. Za bogat i uspešan umetnički rad tokom 2015. godine dobila je nagradu časopisa „Muzika Klasika” za najbolјeg ženskog izvođača godine. Aleksandra Ristić je redovni profesor i šef Katedre za solo pevanje Fakulteta umetnosti u Nišu.\nDiplomirala je na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu, u klasi prof. Zorice Dimitrijević Stošić. Tokom školovanja učestvovala je na mnogim takmičenjima i osvajala prestižne nagrade. Znanje nadgrađuje i uz druge eminentne profesore, kao što su Dorian Lelјak, Kemal Gekić, Irina Skerl, Arbo Valdma. Svoj pedagoški i korepetitorski rad započinje u Zrenjaninu. Sa kolegama i studentima ostvaruje veliki broj koncerata. Nastupala je na NIMUS-u, u Kolarčevoj zadužbini i galeriji SANU u Beogradu, Galeriji Artget Kulturnog centra Beograda, koncertnoj dvorani Banski dvor u Banja Luci i u koncertno-izložbenom prostoru Fakulteta umetnosti u Nišu. Kao umetnički saradnik deo je projekta obnove operske scene u Nišu. Od 2011. godine je član tria Anima sa kojim ostvaruje uspešne koncerte u zemlјi i inostranstvu (Mađarska, Francuska, Češka, Bosna i Hercegovina). Ingrid Janković je stručni saradnik na Katedri za solo pevanje Fakulteta umetnosti u Nišu.\nFAKULTET UMETNOSTI NIŠkoncertKoncertno - izložbeni prostor Fakulteta umetnosti u NišuKONCERTNO-IZLOŽBENI PROSTORkulturamozaik ljubavi


Broj 3-4/2010 Tema: BiH i Republika Srpska petnaest godina nakon Dejtonskog sporazuma | Redovni brojevi\nPočetna strana > Štampana izdanja > Redovni brojevi > Broj 3-4/2010 Tema: BiH i Republika Srpska petnaest godina nakon Dejtonskog sporazuma\nBIH I REPUBLIKA SRPSKA PETNAEST GODINA NAKON DEJTONSKOG SPORAZUMA\nPovodom 15 godina Dejtona: Bosna i Hercegovina – zemlja\nvečite tranzicije..................................................................... 9\nRađanje Republike Srpske: mirovni planovi za Bosnu i\nHercegovinu 1992 – 1995........................................................ 29\nBudućnost Republike Srpske u makazama Sjedinjenih Država\ni Evropske unije...................................................................... 45\nDragan Đukanović i Ana Jović Lazić\nBosna i Hercegovina između zahteva međunarodne zajednice\ni nejedinstva domaćih aktera................................................. 63\nUticaj procesa evropskih integracija na izgradnju pravnog\nsistema Bosne i Hercegovine................................................. 75\nBeograd između kosova i srpske: mitološki jug\ni stvarni zapad........................................................................ 93\nRegionalna saradnja u kontekstu evropskih integracija iz\nugla Bosne i Hercegovine i Republike Srpske..................... 103\nO sudu i tužilaštvu BiH, ili kako je BiH nastala i kako\n(ne) može da opstane................................................................ 117\nEvropska unija kao „meka“ imperija i Srbi.......................... 135\nProizvodnja opijuma i rat protiv terorizma – „Nekom rat,\nnekom brat“.............................................................................. 165\nPropaganda u Drugom svetskom ratu...................................... 189\nO „GOVORU MRŽNjE“ i „UDRUŽENOM ZLOČINAČKOM PODUHVATU“\nGovor mržnje u evropskim krivičnim pravima..................... 211\n„Zajednički zločinački poduhvat “ i praksa međunarodnog\nsuda na ratne zločine.............................................................. 243\nMihailo Marković (1923–2010)............................................ 267\nVreme poniženja – o samookupaciji i reistoriji\n(Dobrica Ćosić, U tuđem veku, I deo) ................................... 279\nRealnost političke teorije\n(Nenad Kecmanović, Elementi vladavine) ........................... 282\nDemokratija na zalasku?\n-totalitarna pretnja) ......................................................... 285\ni stari stereotipi) ............................................................. 293\nU vatrenom obruču\n(Đorđe Vukadinović, Između dve vatre)............................... 297\nNa početku 21. veka srpsko je društvo suočeno sa možda najtežim političkim i egzistencijalnim izazovima u novijoj istoriji. Zato se interdisciplinarna teorijska – pre svega – politikološka, sociološka, filozofska, pravna i kulturološka artikulacija glavnih nacionalnih pitanja i izazova pojavljuje kao nezaobilazan zadatak i, istovremeno, intelektualni i moralni imperativ pred kojim naprosto nije dopustivo okretati glavu i zatvarati oči. To je razlog zbog kojeg smo odlučili da glavni temat ovog broja Nove srpske političke misli posvetimo pitanju stvaranja i budućnosti Republike Srpske, koja, uz sve nedaće i probleme, predstavlja možda jedini opipljiv i održiv uspeh srpske nacionalne politike u poslednjih osamdeset godina.\nDeceniju i po nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma ispostavilo se da su malobrojni pojedinci iz redova srpske političke, akademske i medijske elite koji su od početka podržavali njegovo potpisivanje zaista bili u pravu u pogledu njegovog istorijskog značaja i značenja. Danas je, naime, jasno da Dejtonski sporazum predstavlja okosnicu subjektiviteta i suvereniteta Republike Srpske, kao i glavni putokaz i oslonac njenog razvoja i održanja. Polazeći od te interpretativne platforme, naši autori analiziraju savremene političke, društvene i geopolitičke izazove koji se iznova stavljaju pred srpski narod sa druge strane Drine, nastojeći pri tome da objektivnim sagledavanjem iskušenja, dostignuća i problema, tematizovanjem prošlosti i sadašnjosti BiH i Republike Srpske, ukažu na moguće odgovore i rešenja koja, istovremeno, odgovaraju duhu novog veka, aktuelnom odnosu snaga, ali i interesima i stremljenjima onih koji na ovom području žive.\nVećina radova u ovom tematu izvorno potiče sa naučnih skupova održanih tokom 2009. i 2010. u Beogradu i Banjaluci pod nazivima „Republika Srpska – stanje i perspektive“, odnosno „Petnaest godina Dejtonskog sporazuma“, a čiji su organizatori i realizatori, uz podršku Vlade i Predstavništva Republike Srpske u Beogradu, bili Centar za nacionalnu strategiju i Nova srpska politička misao. U tom smislu, ovi različiti autorski prilozi čine neraskidivu celinu sa tekstovima iz specijalnog izdanja NSPM („Petnaest godina Dejtonskog sporazuma i budućnost Republike Srpske“), dok je odluku uredništva da dijalog i razmatranja o Republici Srpskoj i BiH „produži“ i u ovom redovnom izdanju potrebno razumeti kao poziv na kontinuitet, ali i kao podsećanje na odsudnu važnost ove teme u sadašnjem i budućem vremenu.\nRazmatrajući pitanje BiH kao zemlje „večite tranzicije“, odnosno analizirajući mirovne planove za BiH u periodu 1992-1995, a naročito usredsređujući se na problem budućnosti Republike Srpske s obzirom na političke pretenzije SAD i EU, autori okupljeni u ovom izdanju NSPM-a ukazuju na presudni uticaj i ambivalentnost delovanja velikih sila na ovom delu Balkana. Analogno, naučna istraživanja o BiH kao državi koja je raspolućena između zahteva „međunarodne zajednice“ i nejedinstva domaćih aktera, kao i kontekstualni pristupi u kojima se pitanje Republike Srpske pojavljuje u sklopu srpskog nacionalnog pitanja u celini i/ili kao deo pitanja regionalnih odnosa, čine nezaobilazan lokalni okvir, koji upotpunjuje, zaokružuje i, razume se, dodatno komplikuje ukupnu sliku.\nU rubrici „Dosije“ donosimo instruktivno izlaganje predsednika Republike Srpske Milorada Dodika, koji se bavi pitanjem suda i tužilaštva BiH, kao i kontinuiranim nastojanjima – pod različitim izgovorima – da se derogira Dejtonski sporazum i neprestano smanjuju nadležnosti Republike Srpske. Istraživanja u rubrici „Ogledi“ (Lj. Kljakić, Z. Kilibarda, I. Đorđević, A. Jazić) fokusirana su na fenomen „novog imperijalizma“, prilike u Evropskoj uniji, američki „rat protiv terorizma“, kao i poučnu, a pomalo potisnutu temu psihološkog rata i propagande u Drugom svetskom ratu.\nDrugi (pod)temat ovog broja Nove srpske političke misli tiče se problema „govora mržnje“ (Branislav Ristivojević) i „udruženog zločinačkog poduhvata“ (Goran Đorđević) te, kao takav, sadržajno korespondira tj. čini specifični nastavak teme o Republici Srpskoj i BiH. Nekonvencionalni In memoriam Maria Kalika posvećen je delu profesora Mihaila Markovića, jednog od najvećih srpskih filozofa i intelektualaca druge polovine dvadesetog veka. Konačno, u rubrici „Osvrti, recenzije, prikazi“ predstavljene su najnovije knjige Dobrice Ćosića, Nenada Kecmanovića, Zorana Vidojevića, Alberta Rotenberga i Đorđa Vukadinovića.\nPovodom 15 godina Dejtona: Bosna i Hercegovina – zemlja večite tranzicije\nSažetak: Spoljna politika Republike Srbije poštuje pravila pozitivnih vrednosti i principe međunarodnih odnosa, primenjujući ih u poštovanju dobrosusedskih odnosa sa državom Bosnom i Hercegovinom. Ova politika sadrži konstruktivan pristup u razumevanju istoriografije, tranzicije, Dejtonskog i Pariskog sporazuma, regionalizma, regionalne bezbedosti u društvenim reformama. Takođe se suočava sa preprekama poput mitomanije.\nKljučne reči: Srbija, Bosna i Hercegovizna, spoljna politika Srbije, dobrosusedski odnosi\nRAĐANjE REPUBLIKE SRPSKE: MIROVNI PLANOVI ZA BOSNU I HERCEGOVINU 1992–1995\nSažetak: U ovom članku iznosi se istorijat mirovnih planova za Bosnu i Hercegovinu od 1992. do 1995. godine, daje se pregled ponuda i iznosi istorijat različitih mirovnih posredovanja i njihovih neuspjeha: Kutiljerov plan, Vens-Ovenov plan, Oven-Stoltenbergov plan, Plan Kontakt grupe i Dejtonsko-pariski mirovni plan, koji je rezultovao istoimenim sporazumom. Iako je Dejtonsko-pariski sporazum doveo do stvaranja Republike Srpske, on ima i krupne nedostatke: gubitak značajnih teritorija (Visoke Krajine, doline Neretve, prostora Sarajeva, južnog dijela Ozrena i dijelova Posavine), ostavljanje međunarodnoj arbitraži da rješava pitanje Brčkog i stalna prijetnja kantonizacije odnosno „dokantonizacije“ BiH. Republika Srpska ima teritoriju potkovičastog oblika, u koju je uglavljen glavni prostorni klin Federacije Bosne i Hercegovine, što otvara vrata geostrateškim nastojanjima da se u regionu Brčkog Republika Srpska presiječe, ili da se kantonizacijom razdrobi i, naposljetku, ukine.\nKljučne riječi: jugoslovenski ratovi, Dejtonsko-pariski sporazum, srpsko nacionalno pitanje, etnički sukobi\nBUDUĆNOST REPUBLIKE SRPSKE U MAKAZAMA SJEDINjENIH DRŽAVA I EVROPSKE UNIJE\nSažetak: Ovaj tekst se bavi odnosima Republike Srpske, SAD i EU. Autor polazi od nedavno iznete teze Gordona Bardoša da SAD više nemaju interesa za RS i BIH, te da žele da se povuku sa tih prostora. Kroz analizu spoljnopolitičkih interesa SAD, autor polemiše sa Bardoševom tezom, pokazujući njenu neosnovanost. Dalje, tekst ukazuje na potencijalne sukobe SAD i EU oko političke kontrole BIH i RS, ali i razmatra ulogu Turske kao regionalnog igrača u ovoj igri moći. Autor ukazuje da su RS i BIH i dalje dio spoljnopolitičke strategije SAD, jer se preko njih može ostvarivati kontrola nad evropskim poslovima i interesima na Zapadnom Balkanu, i daje pet mogućih objašnjanja zašto to može biti slučaj.\nKljučne reči: RS, SAD, EU, spolja politika, kontrola.\nBOSNA I HERCEGOVINA IZMEĐU ZAHTEVA MEĐUNARODNE ZAJEDNICE I NEJEDINSTVA DOMAĆIH AKTERA\nSažetak: Autori u radu ukazuju na brojne probleme koji prate proces ustavnih reformi u Bosni i Hercegovini. S tim u vezi posebno skreću pažnju na različita viđenja budućnosti zemlje od strane političkih elita tri konstitutivna naroda – Bošnjaka, Hrvata i Srba, ali i na nemogućnost predstavnika međunarodne zajednice da usaglase vlastite stavove i predstave ih bosanskohercegovačkim političkim akterima. Poseban akcenat u ovom radu dat je konkretnim predlozima Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije u vezi sa izmenama i dopunama Ustava Bosne i Hercegovine tokom takozvanog Butmirskog procesa (2009). Polazeći od činjenice da će se naredni parlamentarni izbori u Bosni i Hercegovini održati tokom oktobra 2010. godine, autori zaključuju da neće biti postignut minimalni politički konsenzus oko ustavnih promena.\nKljučne reči: Bosna i Hercegovina, Dejtonski sporazum, Ustav, Bošnjaci, Hrvati, Srbi, međunarodna zajednica, Sjedinjene Američke Države, Evropska unija, Severnoatlantski savez\nUTICAJ PROCESA EVROPSKIH INTEGRACIJA NA IZGRADNjU PRAVNOG SISTEMA BOSNE I HERCEGOVINE\nSažetak:Integrisanje u Evropsku uniju veoma je kompleksan, dugotrajan i fazno određen postupak koji obuhvata normativnu i institucionalnu dimenziju. Pored ostalog, potrebno je usvojiti pravni okvir evropskih integracija i uspostaviti funkcionalan administrativni sistem, pogodan da se u njemu ispunjavaju obaveze proistekle iz članstva u Evropskoj uniji. Strateško opredjeljenje Bosne i Hercegovine jeste sticanje statusa punopravnog člana ove organizacije. Zaključivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pristupanju odnosi sa Evropskom unijom uređeni su međunarodnim ugovorom kojim se Bosna i Hercegovina obavezala da će svoj pravni sistem usklađivati sa acquis communautaire. Usklađivanje propisa, pored preuzimanja evropskih normativnih rješenja, podrazumijeva i usvajanje savremenih pravnih instituta i izgradnju adekvatnog okvira javne uprave.\nKljučne riječi: evropske integracije, Evropska unija, acquis communautaire, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, usklađivanje propisa\nBeograd između kosova i srpske: Mitološki jug i stvarni zapad\nSažetak: U članku autor kritički razmatra najnovije događaje na Balkanu i u BiH, sa posebnim osvrtom na odnos Republike Srbije prema Republici Srpskoj. Argumentišući u prilog teze da „real-političko stanovište“ nije stanovište Republike Srbije, obzirom na različit i ambivalentan odnos prema nacionalnim pitanjima Kosova i Republike Srpske, autor razmatra uzroke i posledice ideja o „mitološkom jugu“ (Kosovo) i „stvarnom zapadu“ (Republika Srpska). U zaključku se ističe da bi političko delovanje bez konsenzusa i dogovora između zvaničnog Beograda i zvanične Banjaluke, imalo dugoročne štetne posledice po budućnost srpskog naroda.\nKljučne reči: Republika Srpska, Kosovo, mitološki jug, stvarni zapad, Dejtonski sporazum, realnost.\nRegionalna saradnja u kontekstu evropskih integracija iz ugla Bosne i Hercegovine i Republike Srpske\nSažetak: U ovom članku autor analizira regionalne odnose na Balkanu u kontekstu političke ideje evropskih integracija. Razmatrajući diplomatske odnose, kao i celokupnu pravnopolitičku aktivnost Bosne i Hercegovine prema susedima, sa jedne strane, ali i prirodu regionalnog pristupa EU, sa druge, fokus istraživanja stavlja se na ustavni okvir spoljne politike BiH i specijalne paralelne veze. Autor zaključuje da se spoljna politika BiH u njenim glavnim prioritetima – a to su proces pridruživanja EU, regionalni odnosi ali i odnos prema Turskoj – moraju zasnivati na poštovanju minimuma zajedničkih interesa sva tri konstitutivna naroda.\nKljučne reči: regionalna saradnje, evropske integracije, BiH, Republika Srpska, spoljna politika, regionalne integracije\nEVROPSKA UNIJA KAO „MEKA“ IMPERIJA I SRBI\nSažetak: Posebni slučajevi Republike Srpske i Republike Srbije, a naročito njihove perspektive u bližoj i daljoj budućnosti, sagledavaju se iz ugla aktuelnog istorijskog konteksta. U svetskim poslovima već je postavljena imperijalna hijerarhija moći novog feudalnog poretka – integrisana struktura globalne moći koju, s jedne strane, demonstriraju Sjedinjene Američke Države kao „tvrda“ imperija, a s druge Evropska unija kao „meka“ imperija. U takvom poretku, rat je permanentno stanje. Ovde imamo posla sa uzornim slučajem doslovne primene doktrine militarističkog „novog liberalnog imperijalizma“, koja je imala zadatak da posle tzv. Hladnog rata 1989 – 1990. ideološki legitimiše praksu permanentnog svetskog rata i unilateralne primene sile u svetskim poslovima. Ovde se to pokazuje kritičkim osvetljavanjem doktrine „novog liberalnog imperijalizma“ i „nove liberalne imperije“ u njenom izvornom obliku – što možemo videti u radu Roberta Kupera i drugih, a naročito ako sagledamo ulogu Tonija Blera.\nKljučne reči: militarizacija svetskih poslova, novi feudalni poredak, četvrta generacija ratovanja, „novi liberalni imperijalizam“, EU kao „meka“ imperija, SAD kao „tvrda“ imperija, Srbi\nZoran Kilibarda i Ivica Đorđević\nPROIZVODNjA OPIJUMA I RAT PROTIV TERORIZMA – „NEKOM RAT, NEKOM BRAT“\nSažetak: Nagli skok proizvodnje opijuma u Avganistanu koji je nastupio s dolaskom koalicionih snaga u misiji rata protiv terorizma, i održavanje te proizvodnje na izuzetno visokom nivou sve do današnjih dana, ne daje za pravo Vašingtonu da svoje ratovanje protiv terorizma proglasi uspešnim. Ako je tačno, što uglavnom niko ne spori, da je solidna finansijska podrška jedan od stubova vitalnosti terorističkih organizacija, te da je novac od ilegalne trgovine narkoticima, po procenama samih Bin Ladenovih progonilaca na avganistanskom ratištu, značajan izvor finansiranja njegovih terorističkih poduhvata, činjenica da ta trgovina i dalje cveta neizostavno navodi na razmišljanje: ili „misionari“ sa Sjedinjenim Američkim Državama na čelu nisu u stanju da je obuzdaju, ili nekima koji imaju snažan uticaj na delovanje misije to nije u interesu.\nKljučne reči: rat protiv terorizma, opijum, Avganistan\nPROPAGANDA U DRUGOM SVETSKOM RATU\nSažetak: U Drugom svetskom ratu propagandne aktivnosti dostigle su vrhunac. Sve strane u sukobu maksimalno su koristile propagandna sredstva kako prema svom stanovništvu tako i prema inostranstvu. Prvi svetski rat pokazao je državama učesnicama Drugog svetskog rata snagu propagande u borbi za ostvarenje željenih ciljeva. Jednostavnije rečeno, propaganda je shvaćena kao sredstvo koje je veoma efikasno ako se kombinuje sa vojnim sredstvima. Pored propagandnih sredstava koja su korišćena u Prvom svetskom ratu, došlo je do obimne upotrebe masovnih medija, poput štampe i radija. Propaganda je u ovom periodu razvila određene karakteristike koje su joj omogućile da bude upotrebljena kao sredstvo „psihološkog rata“ Drugi svetski rat predstavlja prekretnicu u razvoju propagande jer se videlo da, pored svih korisnih osobina, propaganda može biti zloupotrebljena za ostvarenje ciljeva koji nisu pozitivni i legitimni.\nKljučne reči: Drugi svetski rat, propaganda, psihološki rat, masovni mediji, nacionalsocijalizam, komunizam.\nGOVOR MRŽNjE U EVROPSKIM KRIVIČNIM PRAVIMA\nSažetak:Pisac pristupa zabranama slobode govora koje sadržinski odgovaraju govoru mržnje u uporednim evropskim krivičnim pravima. Način na koji države određuju obim zabrana slobode govora u svojim unutrašnjim krivičnim pravima jasno govori o vrednosnom ustrojstvu koje one slede. Razlika između tih pristupa može da ukaže na razliku koju pojedina društva pridaju dostojanstvu društvenih grupa ili dostojanstvu pojedinaca, pripadnika tih grupa, kao objektu zaštite.\nKljučne reči:Govor mržnje, sloboda govora, dostojanstvo, društvene grupe, zabrane, uvreda, kleveta, podsticanje, poricanje, holokaust, mržnja, Evropa, SAD\nGoran V. Đorđević\n„Zajednički zločinački poduhvat“ i praksa Međunarodnog suda za ratne zločine\nSažetak: Premet rasprave predstavlja institut „zajednički zločinački poduhvat“ kao jedan od osnova koji se u postupcima pred Haškim tribunalom koriste radi utvrđivanja krivične odgovornosti. Specifičnost upotrebe instituta zajedničkog zločinačkog poduhvata u praksi Haškog tribunala ogleda se u činjenici da se putem osuda pojedinaca za konkretna krivična dela može utvrditi odgovornost za druga krivična dela, počinjena u okviru onog što se označava kao „zajednički zločinački poduhvat“. Takođe, praksa Haškog tribunala pokazala je da se učešće u zajedničkom zločinačkom poduhvatu može odnositi na veći broj lica, obuhvatajući pri tome različite nivoe učesnika i oblike organizacije, na čemu se može zasnivati krivična odgovornost. U tom smislu, autor ukazuje na značaj, kompleksnost, kao i na tretiranje ovog instituta u praksi Haškog tribunala.\nKljučne reči: zajednički zločinački poduhvat, zavera, individualna odgovornost, mensrea, actusreus, sudska praksa


Barsin poslednji pokušaj, sad ili nikad! - Sportske.net\nBarsin poslednji pokušaj, sad ili nikad!\nMožda nemaju novca, ali svakako imaju nekoliko vrlo bitnih aduta...\nBarselona prelomila, poznato ko će voditi ekipu naredne sezone!Legenda Barse o meti Katalonaca: "On je poseban, biće najbolji na svetu!"Centri moći odlučili, Nejmar dobio zeleno svetlo?UEFA popustila, u Ligu šampiona sa pozivnicom! Još nekoliko bitnih izmena...Kocka je bačena, Real i Barsa našli napadače?\nBitka za Frenkija de Jonga traje i ove zime.\nZa supertalentovanog Holanđanina se trenutno bore tri kluba koja su se izdvojila - Pari Sen Žermen, Mančester siti i Barselona.\n"Sveci" su za koplje ispred jer mogu da mu obezbede minutažu, ali i ogroman novac. Siti je bio skeptičan prema ovom potonjem, ali je na kraju odlučio da se upusti u pravu aukciju po sistemu "ko da više".\nBarsa pak nema takvih mogućnosti, pa Sport navodi da će klub izneti na sto drugačije adute - status kluba, reputaciju, sličnost sa Ajaksom i Lea Mesija kao lidera ekipe.\nKatalonci su jasno stavili do znanja da neće ponuditi više novca kako bi izjednačili ponudu bogatijih klubova, već da se uzdati u to da će De Jong odabrati čisto sportski motiv.\nOni takođe navode i primer Nejmara koji dve godine nakon odlaska u PSŽ za ogroman novac sada želi da se vrati na Kamp Nou željan sportskih izazova.\nPostoje dve struje oko igrača - agent Ali Dursun želi jasno što veći ugovor, dok bi Frenkijev otac najradije odabrao čisto sportsku priču u Barsi.\nNa kraju će igrač morati da presudi sam.


Čas ga vidiš, čas ne: Upoznajte buduće mame koje mogu da uvuku stomak u poodmakloj trudnoći (VIDEO) | Vesti | Zanimljivosti\nČas ga vidiš, čas ne: Upoznajte buduće mame koje mogu da uvuku stomak u poodmakloj trudnoći (VIDEO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nČas ga vidiš, čas ne: Upoznajte buduće mame koje mogu da uvuku stomak u poodmakloj trudnoći (VIDEO)\n23.05.2017. / 08:30 30.05.2017. / 16:55\nU trećem trimestru, malo je neverovatno da vam se stomak ne vidi. Ipak, sve je moguće... Pogledajte neverovatne snimke na kojima trudnice posebnom tehnikom učine da njihovi stomaci doslovno nestanu...\nTrudnički stomak je glavni fizički pokazatelj trudnoće, a nije retkost da toliko naraste za samo jedan dan da vam je već sledećeg jutra potrebna nova garderoba.\nIpak, da li ste znali da trudnički stomak može da nestane i to dok je beba još uvek unutra?\nU pitanju je tehnika "Belly Pump" koja je deo Bloom metode, fitnes rutine posebno osmišljene za trudnice, porodilje i one žene koje pokušavaju da ostanu u drugom stanju. Ova tehnika ima za cilj da poveća snagu mišića dna karlice i ubrza oporavak nakon porođaja.\nŠta se tačno radi? Žene polako i duboko dišu dijafragmom, aktivirajući na taj način trbušne mišiće. Zapravo, ova kombinacija istovremeno grči mišiće dna karlice i trbušne mišiće, pridržavajući na taj način bebu u grdnom košu.\nBruk Kejts, doktorka koja je osmislila ovu tehniku, kaže da je ona apsolutno bezbedna i da umnogome olakšava porođaj.\nA post shared by The Bloom Method™ (@thebloommethod) on Apr 2, 2017 at 5:51pm PDT\nA post shared by The Bloom Method™ (@thebloommethod) on Mar 20, 2017 at 3:16pm PDT\nDete Trudnoća i porođaj Trudnice Trudnoća po mesecima Trudnoća iz nedelje u nedelju Trudnoća po nedeljama i mesecima Trudnički stomak Zanimljivosti iz sveta Psihofizička priprema Vežbe Vežbe u trudnoći


Tema: Investicioni fondovi\n25.08.2007., 23:53 #1\nCudi me da nije bilo ni reci o ulaganju u investicione fondove na ovom forumu! Ima li neko iskustva sa njima? Moze li nesto da se zaradi ili ne?\n27.08.2007., 21:29 #2\nKoliko je meni poznato kod nas postoje 4 investiciona fonda. Dva su pocela sa radom ovih dana.\nMalo sam ih proucavao i dosao do zakljucka da je sve to jako skupo. Placas neke takse kada se uclanjujes, placas porez na profit, placas prilikom svake transakcije, to jest prodaje i kupovine investicionih jedinica.\nNaravno, mnogo toga zavisi i koju svotu neko ulaze. Sto je ulog veci troskovi su povoljniji. Sa ulogom od milion dinara moglo bi se i zaraditi. Sve ostalo (10 hiljada, 20 hiljada) je slaba vajda. Kada se odbiju svi troskovi zaradices kao i da si drzao novac u banci na stednji, mozda malo vise. Uz to i rizik je malo veci kod investicionh fondova...\n29.08.2007., 21:37 #3\nSuper je tema ja sam razmisljao malo o tome ali posto imam samo 1000 evra izgleda da se vise isplatim da stavim u dinarsku stednju i da molim boga da u narednih godinu i vise inflacija neopici puno.Dajte malo vise o invest fondovima ima ih vise vrsta otvoreni,zatvoreni malo detalja.\n30.08.2007., 21:49 #4\n05.09.2007., 12:05 #5\nLako je ulagati kada imas gomilu novca. Da ga imam u izobilju sigurno bih deo imetka ulozio u investicioni fond. Medjutim, ako imas manje novca mislim da je pametnije to sto imas ulagati u neku trgovinu ili nesto slicno i na taj nacin uvecati svoj kapital na mnogo brzi nacin nego sto je to moguce putem investicionih fondova. Drgugim recima, ako imas nesto novca kreni u neki posao. Tako ces vise zaraditi nego ulaganjem u fond...\n06.09.2007., 19:08 #6\nPa sad, veliko je pitanje gde je brze i pod kakvim okolnostima... Ima tu jedno veliko ali - trgovina, iako je mozda u odredjenim slucajevima isplativija, je pravi posao. Mozda nema radnog vremena, ali kao i u svakom poslu, ako zelis uspeh, moras da ulozis dosta vremena i znanja u to. Investicioni fond ne oduzima nikakvo vreme - postoje ljudi koji su placeni da upravljaju tudjim kapitalom. Za nekoga ko se bavi ozbiljnim poslom i nema vremena za avanture sa strane, investicioni fond je zanimljiva alternativa u odnosu na berzu, drzavne HOV i stednju u banci.\nPoslednja poruka: 29.07.2008., 23:41


Radoznali?: put ka sadržajnijem životu | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nŽelja autora je da, nakon što pročitate knjigu i kada vas pitaju šta najviše očekujete od života, umesto da smesta odgovorite: „Jedino mi je važno da budem srećan,“ možda odgovorite: „Želim da budem radoznao i da radim nešto bitno“.\nŽiveti radoznalo nas prožima smislom:\nŠta sve gube oni koji nisu znatiželjni, bez istraživačkog duha?\nŠta je ekstremna a šta potisnuta radoznalost?\nKako razvijati radoznalost i učiniti život interesantnijim i smislenijim?\n„Radoznalost je ona, često zanemarena osobina našeg 'unutrašnjeg deteta' zbog koje neprestano, tokom čitavog života istražujemo svet, druge i sebe. Ona je važan izvor životne energije koja nas čini mladim, vitalnim, obaveštenim i srećnim.“\n– Dr sci. Nataša Cvejić Starčević, psihoterapeut i psiholog, TA Centar, Novi Sad\nUšteda: 491,47 din


Hladi i greje za male pare | Srbija | Novosti.rs\nB. GRUJIĆ | 24. jun 2019. 17:41 | Komentara: 2\nZašto su toplotne pumpe, koje koriste energiju iz prirode, hit na području Banata. Sistem pogodan kod naglih promena vremena\nToplotna pumpa na kući Jocića/ "Fen koil" u dečjoj sobi Zrenjaninca\nTOPLOTNE pumpe, koje tehnološkim putem energiju zemlje, vode i vazduha pretvaraju u energiju grejanja zimi i hlađenja leti, apsolutni su hit na području Banata ovog leta, u vreme velikih temperaturnih oscilacija i naglih promena vremena.\n- Usavršili smo i maksimalno pojednostavili delove sistema koji, kad se sklopi i ugradi, funkcioniše kao toplotna pumpa i troši četiri puta manje električne energije da bi se kuća ili stan grejali ili hladili - kaže, za "Novosti", prvi čovek kompanije "Tehnofluid" iz Zrenjanina Dragan Radosav, uz konstataciju da je u njegovom stručnom timu nekoliko vrhunskih inženjera tehnologije i mašinstva, kao i studenata na praksi. Svi oni se maksimalno trude da inoviraju i usavrše "fen koil", zidne jedinice koje se, poput klasičnih radijatora, postavljaju u svim prostorijama, a svaka posebno može da se podesi tako da hladi ili greje određeni prostor.\nPROČITAJTE JOŠ - Zbog hlađenja mogu dobiti po džepu!\nUšteda je velika, predočava Radosav, navodeći konkretan primer kuće od 100 kvadratnih metara površine, gde korisnici za celu grejnu sezonu plate 210 evra, ili oko 3.000 dinara mesečno, a kada se prostor hladi, u letnjim mesecima, još je manje novca potrebno.\n- Oduševljen sam, već tri godine iz bunara u dvorištu crpim energiju zemlje, vode i vazduha, bez ikakvog sagorevanja. Uz pomoć najsavremenije tehnološke opreme energija se transformiše, i ja se lagodno zimi grejem, a leti hladim i uživam - ističe Zrenjaninac Dragan Jocić, uz preporuku zainteresovanim sugrađanima da za investiciju od nekoliko hiljada evra trajno reše problem u svojim stanovima ili kućama i izbegnu nervozu zbog ogromnih računa za grejanje tokom zimskih meseci.\nPROČITAJTE JOŠ - KLIMA "PALI" RAČUNE: Evo koliko će rashlađivanje uvećati iznose na uplatnicama za struju\nPO SISTEMU FRIŽIDERA\nSVE funkcioniše po sistemu frižidera, kad iza njega stavite ruku osetite toplotu, a kada ga otvorite on hladi, najprostije objašnjeno, tako funkcioniše proces transformacije energije iz prirodnih resursa u sistem grejanja i hlađenja zatvorenih prostora - dodaje diplomirani inženjer Dragan Radosav iz Zrenjanina.


Izložba venčanica Žan Pol Gotjea u MSUB - MediaSfera\nMuzej savremene umetnosti u Beogradu (MSUB) najavio je od 21. novembra, uprkos protivljenju kustoskog tima, modnu izložbu venčanica Žan-Pola Gotjea, za koga je v.d. direktor Viktor Kiš istakao da je “više od savremenog svetski poznatog modnog dizajnera – on je umetnik”.\n“Gotje nije brend, nego ideja jednakosti, ideja podrške, ideja raznolikosti i tolarancije, a ako iko treba da promoviše toleranciju u društvu to su umetnici. Umetnost je sveobuhvatna, slobodna, dozvoljava emocije, lično izražavanje, provokaciju i kritičko mišljenje”, istakao je Kiš povodom izložbe “Ljubav je ljubav: radost venčanja za sve” (Love Is Love – Le mariage pour tous selon), nastale 2017. godine u produkciji Muzeja lepih umetnosti u Montrealu.\nIzložba “Ljubav je ljubav: radost venčanja za sve” obuhvata 38 venčanica visoke mode, kreiranih u periodu od 1990. do 2020. godine, a nastala je kao finale retrospektive “Modni svet Žan Pol Gotjea: od trotoara do modne piste” koja je od 2011. godine privukla u 12 gradova širom sveta više od dva miliona posetilaca, obarajući rekorde za posete modnih izložbi, istakao je MSUB u saopštenju.\n“Izuzetno mi je drago da jedan deo ovog umetničkog savremenog sveta, koji široj domaćoj javnosti nije dostupan, dolazi u Srbiju. Ponosan sam na tim MSUB koji je čak i u ovoj krizi i komplikovanim uslovima, a kada nam je umetnost najviše potrebna, omogućio da predstavimo delo ovog umetnika Srbiji”, naveo je Kiš u saopštenju, u kojem se ne pominje protivljenje celog kustoskog tima MSUB-a toj izložbi, čije eksponate ocenjuju neprimerenim MSUB-u.\nKustos Tijeri – Maksim Lorio, prošlogodišnji dobitnik Vanguard nagrade za doprinos u umetnosti i kulturi, otvorio je Gotjeovu izložbu “Modni svet” 2011. godine u Muzeju lepih umetnosti u Montrealu, a potom je izlagana u Muzeju umetnosti Dalas, Muzeju likovne umetnosti San Franciska, u Fondaciji MAPFRE u Madridu, u Kunsthaleu u Roterdamu, u Švedskom centru za arhitekturu i dizajn u Stokholmu, u Bruklinskom muzeju, te u Barbikan Centru u Londonu, u Nacionalnoj galeriji Viktorije u Melburnu, kao i u Gran paleu u Parizu, u Kunsthaleu u Minhenu i u Dongdaemun Dizajn Plazi u Seulu.\nLorio je, prema navodima MSUB-a, oduševljen saradnjom sa beogradskim muzejem, u kojem prvi put gostuje izložba visoke mode: “Oduševljen sam što ćemo sarađivati sa Muzejem savremene umetnosti Beograd na ovom projektu koji ne samo što će biti prva izložba Žan Pola Gotjea u Srbiji, već i prva izložba visoke mode u tom Muzeju. Sada više nego ikad smatram da je ova izložba važna za snažnu socijalnu poruku slobode i tolerancije koju donosi. Ova premijera takođe označava kraj njegove karijere u svetu visoke mode i slavi način na koji je tokom 50 godina pokazivao humor kroz svoj kreativni i provokativni rad, koji je otkrio humanističku viziju društva prigrlivši sve kulture i podkulture bez ikakvih tabua i osuđivanja da bi nas prikazao onakvim kakvi jesmo mimo mode”.\nKao poseban ekskluzivitet beogradske postavke, najavljena je svetska premijera čak osam Gotjeovih venčanica, koje ranije nisu bile deo izložbe “Ljubav je ljubav”.\n“Dizajner je s neobuzdanom maštom pružio novi izgled klasičnoj beloj haljini, surovo preispitujući polne, etničke i verske konvencije. Ova izložba odražava Gotjeovu posvećenost borbi za ljudska prava i promoviše kulturnu raznolikost”, istakao je MSUB.\nMSUB je istakao da se organizovanjem izložbe koja “visoku modu prikazuje kao vrhunsku savremenu umetnost” našao “u društvu svetskih muzeja, poput njujorškog Metropoliten muzeja umetnosti, pariskog Luvra, Muzej savremene umetnosti MoMa i Muzeja Viktorija i Albert”.\n“Najbolji pokazatelj da izložbe visoke mode privlače sve veću pažnju muzejske publike je uspeh izložbe ‘Kristijan Dior: Dizajner snova’, koja je zvanično postala najposećenija izložba u istoriji Viktorija i Albert muzeja i prevazišla ogroman uspeh izložbe Aleksandra Mekvina ‘Divlja lepota’ u Metropoliten muzeju umetnosti u Njujorku”, saopštio je MSUB.\nIzložba “Ljubav je ljubav: radost venčanja za sve” biće otvorena u MSUB-u četiri meseca – do marta 2021. godine na petom nivou MSUB-a, na kojem je do sada bio deo izložbe akvizicija. Na ostalim nivoima MSUB-a i dalje će biti moguće pogledati izložbu “Refleksije našeg vremena: Akvizicije Muzeja savremene umetnosti 1993 – 2019”, ali u redukovanom izdanju.\nIzložba “Ljubav je ljubav: radost venčanja za sve” realizovana je uz velikodušnu podršku sponzora MSUB-a, a među njima su Francuski institut u Beogradu, Delegacije Evropske unije u Srbiji, kanadaska ambasada u Beogradu, Vlada Srbije i platforma “Srbija stvara”.\nIzložba „Ljubav je ljubav: radost venčanja“ za sve biće izložena četiri meseca, od 21. novembra do marta 2021. godine, na petom nivou MSUB, dok je na ostalim nivoima Muzeja i dalje moguće pogledati izložbu „Refleksije našeg vremena: Akvizicije Muzeja savremene umetnosti 1993 – 2019“, u redukovanom izdanju.\nTagovibeograd izlozba MSUB Muzej savremene umetnosti venčanice Žan Pol Gotje


Početak/Društvo/Početkom oktobra počeće da rade kompanije u Naučno-tenološkom parku\nVrata kompanija koje su se uselile u Naučno-tehnološki park zvanično će biti otvorena 1. oktobra kada iste počinju sa radom, saznajemo od direktora NTP Milana Ranđelovića. Prema njegovim rečima park pruža mnoge mogućnosti za dalji razvoj kompanija koje su u njemu, ali je osnovni cilj da se nauka poveže sa privredom. Dodaje da očekuje da do kraja septembra ceo objekat bude i funkcionlno opremljen. Jedan od ciljeva parka je i da pruži podršku firmama koje se nalaze u njemu.\nDodaje da se do sada 30 kompanija prijavilo i u toku je njihovo useljavanje u sam park. Kapaciteti su skoro popunjeni. Ostao je prostor za još jednu tehnološko-razvojnu kompaniju i nekoliko startapova. Konkurs za prijem kompanija je otvoren od 24 aprila i još uvek traje.\n‘’Kroz razvoj tih kompanija se posebno doprinosi zaposlenosti, menja se struktura privrede, promovišu se pozitivni primeri, motivišu se deca i studenti za tehnloško preduzetništvo, nauku, istraživanje i razvoj. Na taj način se utiče na povećanje konkurentnosti čitave privrede i društva uopšte’’- kaže Ranđelović. ‘’Sličnu podršku dobiće i tehnološko razvojne kompanije kao startap kompanije’’.\nObjekat je trenutno u probnoj fazi, a zajedno sa izvođačima radova, investitorom i predstavnicima Kancelarije za javna ulaganja Republike Srbije radili se na otklanjanju raznih, manjih, nedostataka koji su uočeni u objektu i shodno tome na pribavljanju upotrebne dozvole.\n‘’Očekujemo da se taj proces završi u najskorijem roku, u narednih nekoliko nedelja. Radimo i na projektu funkcionalnoh opremanja NTP koji obuhvata nabavku nameštaja za javne prostore unutar parka kao što je ceveće, žardinjera, kanti, koje su neophodne za funkcionianje parka. Ideja je da se do kraja septembra i najveći deo kompanija useli u fizičkom smislu da bi početkom oktobra i počeli da rade iz parka. Sada tu imamo mnogo otvorenih pitanja koja će sigurno uticati na rad parka u narednom periodu, od nezaobilaznog COVIDA koji utiče i na rad samog parka zbog čega smo odližili i početak rada ugostiteljskih objekata unutar parka’’- kaže Ranđelović.\nRanđelović dodaje da se radi i na brendiranju Naučno-tehnološkog parka.\n‘’Postavljamo Naučno-tehnološki park Niš u kontekst jedne sveukupne kampanje brendiranja Republike Srbije preko kampanje ‘’Srbija stvara’’, jer Naučno-tehnološki park jeste značajan za Niš, ali je činjenica da je Naučno-tehnološki park značajan i za Srbiju. Na taj način promovišemo i Niš i naš region’’- ističe Ranđelović.\nkompanije Milan Ranđelović Naučno tehnološki park


Uz optužbe i uvrede tokom rasprave usvojen Kodeks ponašanja poslanika, ponovo odloženo uvođenje platnih razreda | Insajder\nUz optužbe i uvrede tokom rasprave usvojen Kodeks ponašanja poslanika, ponovo odloženo uvođenje platnih razreda\nU Skupštini Srbije usvojen je Kodeks ponašanja narodnih poslanika koji propisuje da u nastupima poslanika treba da preovlađuje istina, pravičnost, poštenje, nepristrasnost, odgovornost, integritet, otvorenost i dostupnost. Ipak, tokom rasprave, poslanici su izneli niz optužbi i uvreda na račun nekadašnjih kolega narodnih poslanika i objasnili da Kodeks donose kako se predstavnici opozicije, ukoliko ikad opet budu narodni poslanici, ne mogu ponašati onako kako su se ranije ponašali.\nKako piše u Kodeksu, narodni poslanik obavezan je da postupa jednako prema svim gradjanima, bez diskriminacije, da ne sme da koristi informacije do kojih je došao radi sticanja finansijske ili neke druge lične koristi, da se ponaša na način kojim će jačati integritet Skupštine i poverenje u tu instituciju.\nO primeni Kodeksa staraće se Administrativni odbor, a za nepoštovanje Kodeksa moći će da izrekne meru opomene i javne opomene.\nProtiv usvajanja predloženog kodeksa izjasnili su se Otvoreni parlament koji smatra da kodesk preti da postane još jedno sredstvo za obračun sa političkim neistomišljenicima, umesto instrument koji bi jačao parlamentarni integritet, vladavinu prava i poverenje građana, ali i beogradska organizacija "Kuća ljudskih prava i demokratije" u kojoj smatraju da kodeks ponašanja poslanika Skupštine Srbije ne predviđa rešenje za "atmosferu linča" neistomišljenika.\nPoslanici su danas usvojili i set zakona kojima se uvođenje platnih razreda u državnim institucijama odlaže za još godinu dana, kao i četiri međunarodna sporazuma.\nKako je rekla ministarka državne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović Vlada nije odustala od uvođenja platnih razreda i da je planirani rok januar 2022, jer da je januar 2021. ostao rok, ne bi mogla da se ostvari puna implementacija po stupanju zakona na snagu i da su za punu primenu zakona neophodne dve do tri godine.


TI BiH organizuje konferenciju Transparentnost i odgovornost finansiranja političkih partija - RadiYo Active\nSarajevo 13. decembar 2017. – Transparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) organizuje konferenciju Transparentnost i odgovornost finansiranja političkih partija, kao jednu od aktivnosti u okviru obilježavanja Međunarodnog dana borbe protiv korupcije.\nPoseban fokus Konferencije će biti predstavljanje prijedloga za unapređenje Zakona o finansiranju političkih partija, uz osvrt na međunarodne standarde u oblasti finansiranja političkih partija i kampanja, i stepen njihove ispunjenosti u BiH.\nKonferenciji će prisustvovati predstavnici relevantnih institucija u BiH, predstavnici međunarodnih institucija, političkih partija, Centralne izborne komisije, te organizacije civilnog društva i medija sa ciljem prezentacije trenutnog stanja i najboljih standarda praksi. Također, na konferenciji će kao panelisti učestvovati i eksperti Grupe država protiv korupcije (GRECO) Vijeća/Savjeta Evrope i OSCE/ODIHR.\nKonferencija će se održati u četvrtak, 14. decembra 2017. godine u Hotelu Europe (Atrium sala) u Sarajevu, sa početkom u 10:30 sati.\nOznake članka:politika tansparentno


27. Dec. 2015 u 18:55 Mladost pobjednik Memorijalnog turnira „Asim Ferhatović Hase“\nBh. premijerligaška ekipa Mladosti iz Doboja kod Kaknja pobjednik je ovogodišnjeg novogodišnjem Memorijalnog turnira „Asim Ferhatović Hase“ u malom fudbalu. U veoma zanimljivom finalnom susretu, u Maloj dvorani Kulturno-sportskog centra „Skenderija“\n27. Dec. 2015 u 16:04 Porto do rekordnog ugovora u portugalskom sportu\nPortugalski nogometni velikan Porto potpisao je najveći ugovor u historiji portugalskog sporta. Uprava Porta je s televizijskom mrežom PT dogovorila saradnju, koja će klubu donijeti 475,5 miliona eura. Ugovor će važiti od 2018. do 2028. godine. Početkom ovog mjeseca dobar ugovor je ostvarila i Benfica, veliki\n27. Dec. 2015 u 14:35 Ekipe Čelika i Mladosti u finalu "Hasetovog memorijala"\nEkipe Čelika i Mladosti igrat će u finalu 23. međunarodnog memorijalnog malonogometnog turnira "Asim Ferhatović Hase". U odlučujućim utakmicama 3. kola za osvajanje prvih mjesta u grupama, Čelik je savladao organizatora turnira FK\n27. Dec. 2015 u 12:13 Zlatan Ibrahimović ovom je šalom ponovno podijelio svijet!\nOva fora ponovno podijelila javnost. Dok je neki smatraju iznimno smiješnom i domišljatom, drugi tvrde da je i to samo jedan od dokaza njegove bahatosti. latan Ibrahimović ima milijune i milijune obožavatelja\n26. Dec. 2015 u 22:48 Rezultati 23. memorijalnog malonogometnog turnira "Asim Ferhatović Hase"\nRezultati utakmica 1. i 2. kola 23. međunarodnog memorijalnog malonogometnog turnira "Asim Ferhatović Hase": A-grupa: Slavija - Čelik 5:5Vratnik - Vienna 6:22. kolo Čelik - Vienna 8:2Slavija - Vratnik 3:3 B-grupa: 1.kolo: Sarajevo - Željezničar 3:5Mladost - Sloboda 3:22.\n26. Dec. 2015 u 21:23 Rezultati 23. memorijalnog malonogometnog turnira "Asim Ferhatović Hase"\n26. Dec. 2015 u 19:28 Leicester poražen od Liverpoola, Hiddink na klupi Chelsea debitirao remijem\nLeicester, aktuelni lider engleske Premijer lige doživio je u 18. kolu tek drugi poraz sezone, nakon što je na „Enfild“ stadionu poražen od Liverpoola, rezultatom 0:1. Pobjednički gol za "crvene" postigao je


Tvente varao na transferu Tadića, ne sme u Evropu | Mondo Portal\nTvente suspendovan iz Evrope na tri sezone\n1. april, 03:49\nTvente varao na transferu Tadića, ne sme u Evropu 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n16.12.2015. / 08:34 08:52\nTvente varao na transferu Tadića, ne sme u Evropu\nAutor mondo.rs 16.12.2015. / 08:34 08:52\nNezakonitim potezima nekadašnjeg predsednika holandskog kluba, koji je u međuvremenu podneo ostavku, šampion Holandije "zaradio" je tešku suspenziju.\nFudbalski savez Holandije doneo je drastičnu meru i zabranio Tventeu nastup u evro kupovima!\nŠampion te zemlje iz sezone 2009/10 lažirao je neophodnu dokumentaciju za izdavanje licenci za nastup u međunarodnim takmičenjima i zbog toga će platiti paprenu cenu. Uz to, razlog kazne su i mahinacije bivšeg predsednika kluba, u kooperaciji sa jednom menadžerskom agencijom.\nTvente neće smeti da igra u Evropi u naredne tri sezone, a biće i kažnjen sa 45.250 evra.\nBivši predsednik kluba Aldo van der Laan je, navodno, pristao da menadžerska agencija, plati pet miliona evra za 10 do 50 odsto prava na transfere sedmorice igrača, među kojima je i srpski reprezentativac Dušan Tadić, sada igrač Sautemptona.\n16.12.2015. / 12:38\nZamisli ovako provere Zvezdu,ugasili bi je,ostao bi samo kiosk pored stadiona.\n16.12.2015. / 13:03\n@Bosancic=Pirlo Lopatari, po ovom vraćate se kući.U Zagreb.Njofra vas čeka!\n16.12.2015. / 11:41\nma svugde lopovi u fudbalu,naši su izgleda male bebe\nUpravo gledate Paunić se igra sa sinom, misli da ljudi nisu ozbiljno shvatili situaciju! 0 Ostalo Pre 13 h A posebnu poruku imao je za kineski narod\nUpravo gledate Andrea Lekić radi nešto što NIKAD ranije nije! Ima i poruku za vas 0 Ostalo Pre 13 h Proslavljena srpska rukometašica priča kako provodi vreme u izolaciji tokom epidemije.


Ušće Šoping centar i ove godine organizuje "Ušće Čarobni grad" (VIDEO)\nUšće Šoping centar i ove godine organizuje tradicionalni “Ušće Čarobni grad“, gde će najmlađi imati priliku da uživaju u Novogodišnjim i božićnim praznicima.\n“I ove zime vaša omiljena praznična destinacija biće UŠĆE Shopping Center, gde ćemo kroz igru, radost, zabavu i druženje dočekati Novogodišnje i božićne praznike”, navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje, Ušće Čarobni grad je za svoje najmlađe posetioce pripremio zanimljive novogodišnje radionice na kojima se stvara prava praznična magija.\nRadionice će se održavati svakog vikenda od 13 do 19 časova na Centralnom trgu Ušća i trajaće sve do 15. januara 2022. godine.\n“Pozivamo vas da dovedete vaše mališane u UŠĆE Čarobni grad, kako bismo i ove godine zajedno dočekali praznike”, navodi se.\nProgram Ušće Čarobnog grada\nSubota i nedelja, 13h, 16h i 19h\nPraznična magija je svuda oko nas i ogleda se u raznim stvarima. Zato smo pripremili strava ploču na kojoj se svira dodirom, specijalnog Lego robota koji sam rešava rubikovu kocku, bazz wire, kao i levitirajuću haverbord.\nSubota i nedelja, 18h\nMagija novogodišnjih praznika će poprimiti bajkoviti karakter kada zajedno budemo stvarali okvire za lampione koji će svetleti u obliku prazničnih motiva. Vaše dete za radionice “Čarobni fenjer” možete prijaviti putem dm-a ili inboxa na zvaničnim društvenim mrežama UŠĆE Shopping Centra Facebook i Instagram.\nDeda Mrazove radionice\nSubota i nedelja, 15h\nSa mališanima ćemo običan karton pretvoriti u mašinu za otkucavanje vremena i jedvačekanje Nove godine, kao i dolazak Deda Mraza!\nMnogo je razloga da ni ove godine ne propustite UŠĆE Čarobni grad! Prijavite vaše mališane na radionice putem društvenih mreža UŠĆE Shopping Centra Facebook i Instagram.\nFoto: Ušće Šoping centar


Prema ocjeni farmaceutske kompanije Bosnalijek, promet na tržištu lijekova u Bosni i Hercegovini godišnje iznosi blizu 700 miliona maraka\nTo je pokazao izvještaj o radu ove javne ustanove u godini pandemije korona virusa prezentiran Skupštini Kantona Sarajevo (KS) 11. maja, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nZanimljivo je i koliko „potrošači, nažalost ne reaguju na poskupljenje lijekova na onakav način kao što će to reagovati kada je poskupljenje brašna i drugih osnovnih životnih namirnica, kada svi to primijete i kažu ‘jeste to je poskupjelo'“, ističe Murisa Marić.\nU Republici Srpskoj maksimalna maloprodajna marža za lijekove iznosi 20 posto, a u Federaciji BiH 25 posto (Foto: Armin Durgut/PIXSELL)


O upravi vodovoda, smaku sveta i bludu u Nemanjinoj (Kvaka 202 – sreda, 6. jun) | Beograd202\n← Gluvi barut – sreda, 6. jun\nUstanak (7. jun – crtica) →\nO upravi vodovoda, smaku sveta i bludu u Nemanjinoj (Kvaka 202 – sreda, 6. jun)\nKancelarija zaštitnika građana (ili ombudsmana) primila je u proteklih pet godina, koliko postoji – čak četrdeset hiljada žalbi…\nPodatak koji govori da smo mi veoma radoznali, i da smo ovu novotariju prihvatili lako i aktivno kao i fejsbuk. Pohvalu zaslužuje i vlast, jer nijednim gestom nije pokazala da joj ovolike žalbe smetaju. I što je najvažnije, ružna fraza «žalite se upravi vodovoda» – sve ređe se koristi.\nToliko smo čuli stravičnih scenarija o tome šta nas čeka u bliskoj budućnosti da je smak sveta predviđen za kraj godine izgledao kao spasonosno rešenje. Međutim, ispostavilo se da to i nije bila ozbiljna prognoza, nego samo još jedna naša neostvarena nada. Što nas je dodatno razočaralo i potpuno uverilo da mi ni u čemu nemamo sreće.\nPrema jednom američkom istraživanju čak trideset odsto tamošnjih muškaraca mašta da ima seks u Beloj kući. Ako je to tačno, onda bar još toliko našeg muškog sveta proganja fantazam da vodi ljubav u Nemanjinoj, u sedištu vlade. Jer pregovori o budućoj vladi po količini strasti, erotskim dijalozima i neograničenim kombinacijama – sigurno raspaljuju maštu i kod onih najčednijih…\nKvaka 202 je rubrika koja se na Beogradu202 emituje od ponedeljka do četvrtka u terminima 07.40 (emisija „Ustanak“) i 11.45 (emisija „Formula 202“).\nOvaj unos je objavljen pod 06 Rubrike iz programa 202, Kvaka 202 i označen sa dragutin rokvić, kvaka 202, ljubav, seks, smak sveta, strasti, vladi. Zabeležite stalnu vezu.


U utorak, 25. februara, bez struje delovi Bačkog Gradišta.\nDatum poslednje izmene ponedeljak, 24 februar 2020 11:14\nOpširnije: U utorak, 25. februara, bez struje delovi Bačkog Gradišta\nU petak i subotu, 21. i 22. februara, bez struje delovi Bačkog Gradišta.\nDatum poslednje izmene četvrtak, 20 februar 2020 13:08\nOpširnije: U petak i subotu, 21. i 22. februara, bez struje delovi Bačkog Gradišta\nNarednih sedam dana, isključenja struje u Bačkom Gradištu.\nDatum poslednje izmene petak, 14 februar 2020 13:12\nOpširnije: Narednih sedam dana, isključenja struje u Bačkom Gradištu


Rada Manojlović : UMESTO MARKIRANE ODEĆE I NAJNOVIJIH IGRAČAKA IMALA SAM ZDRAVU PORODICU | Balkan Stars\nRada Manojlović : UMESTO MARKIRANE ODEĆE I NAJNOVIJIH IGRAČAKA IMALA SAM ZDRAVU PORODICU\nJanuary 1, 2019 January 1, 2019 Semir Kaljic\nIme i prezime: RADMILA RADA MANOJLOVIĆ\nPesme: “Nikada više”, “Lavlje krzno(Leon)”, “Biseri i svila(Haris Berković)”, “Deset ispod nule”, “Pola dva”, “Metropola”, “Dva promila”, “Nije meni”, “Spavaj mirno”, “Marakana”, “Alkotest”, “Mešaj mala(Saša Matić)”...\nMoje detinjstvo je bilo lepo i bezbrižno u smislu da iako nisam imala puno para, najnovijih igračaka, markiranih odela, da ne nabrajam…, imala sam zdravu i srećnu porodicu. Rasla sam sa sestrom uz roditelje koji su nam pružali puno, puno ljubavi i pažnje da mi nikada nismo ni imale osećaj da nam nešto nedostaje. Zahvaljujući njima izrasle smo u srećne, vesele, kulturne i vaspitane devojke koje znaju da cene prave vrednosti u životu. Tu je i naš ljubimac Pera, pas koji je živeo sa nama i\nulepšao nam detinjstvo, onda je tu naravno i učenje koje je za nas bilo, da se ne hvalim, ali nešto što nam je išlo od ruke i bilo nešto podrazumevano da se zna i da se dobijaju petice. Tu je i svakodnevna jurnjava po dvorištu, igralištu i neumorno igranje sa sestrom i drugaricama :).\nNAJVEĆA “ZLOĆA”KOJU SAM U DETINJSTVU URADILA JE?\nInače sam velika dobrica ali ako biste ovo pitali moju sestru kao iz topa bi vam odgovorila da je to nesrećni trenutak kada sam joj slučajnooo tokom igranja slomila ruku 🙂 . Obavezno bi dodala i moje stalno potenciranje da sam ja starija sestra i da mora da me sluša hehe!\nSestra i ja smo stvarno bila maštovita i kreativna deca, igrale se svega i svačega. Od šivenja haljinica za barbike, glumljenja da imamo prodavnicu, banku, da sam ja stilista i osmišljavala kreacije, a sestra manekenka, koja je sve to oblacila i šetala pistom pred gostima na moj nagovor iako je bilo sramota :), igranja tenisa, fudbala, košarke, vožnje bicikla i svega ostalog što može da se osmisli u velikom seoskom dvorištu :).\nNADIMAK SAM DALA – KOME?\nInače sam neko ko ne voli da zove ljude po nadimcima, osim ako mu ne zaboravim ime haha… Ali, eto nama su roditelji dali nadimke i tako smo i poznate u selu kao Raja i Maja, skraćeno naravno od Radmile i Marije 🙂 .\nHmmm… Jako teško pitanje haha!Obzirom da sam neko ko oduvek voli da jede sve i ne bira izdvojiću pasulj i domaći hleb sa sodom bikarbonom i domaću pileću čorbu.\nZnači da su drugovi jako bitna stavka u životu svakog deteta. Čine ga lepšim, zanimljivijim i bogatijim. Zato ja svoje društvo iz detinjstva čuvam i volim i dan danas, i stvarno sam srećna zbog toga.\nSto vukova!!! (smiley) To je pesmica po kojoj me svi pamte, i sa kojom sam se predstavljala i pobedjivala na takmičenjima recitatora :)!\nPre svega zadržala sam vaspitanje i kulturu koju su mi roditelji usadili kao osnovni model ponašanja, osmeh na licu, vedar duh i da svaki slobodan dan provedem u pidžami :).\nDefinitivno Anastasija! 🙂\nKroz detinjstvo poznatih Novosti