Zašto birači imaju dva glasa i kada će biti poznati rezultati: Najvažnije o izborima u Nemačkoj - Telegraf.rs\n26/09/21 | 12:06 ≫ 15:02\nDanas, 26. septembra 2021, Nemci biraju novi saziv Bundestaga\nU Nemačkoj se danas održavaju opšti ili parlamentarni izbori - za novi saziv Bundestaga. Građani s pravom glasa biraju poslanike, predstavnike naroda za najviše zakonodavno telo u svojoj zemlji.\nPravo glasa imaju svi građani koji su na dan izbora punoletni i poseduju nemačko državljanstvo. Za Nemce koji žive u inostranstvu postoje posebna pravila.\nPrema procenama Saveznog zavoda za statistiku oko 60,4 miliona Nemaca ima pravo glasa - od toga su 31,2 miliona žene i 29,2 miliona muškaraca. To je milion ljudi manje nego 2017. Među registrovanim biračima 12,8 miliona je starije od 69 godina, 10, 2 miliona ima 60-69 godina, a 11,8 miliona 50-59 godina. To znači da je većina birača, njih 57,8 odsto, starije od 49 godina.\nNajviše birača, 12,8 miliona, živi u Severnoj Rajni-Vestfaliji, sledi Bavarska sa 9,4 miliona.\nOko 2,8 miliona mladih građana koji su postali punoletni od poslednjih izbora sada će moći da glasa po prvi put. Ne zna se koliko je broj stranaca koji su postali nemački državljani i koji su punuletni, te sada takođe prvi put imaju pravo glasa na saveznim izborima.\nZa predaju glasova su isključivo dozvoljeni zvanični izborni listići - direktno na biračkom mestu ili poštom.\nUdeo ljudi koji glasaju putem pošte, a ne na biračkom mestu, u stalnom je porastu od ponovnog ujedinjenja 1990. Pre tri decenije samo 9,4 odsto birača glasalo je na ovaj način, u poređenju sa 28,6 odsto 2017. Zbog pandemije koronavirusa, očekuje se novi rekord.\nSamo jednom (2005. godine) je nešto više od milion ljudi u Nemačkoj moglo da glasa i elektronski. Savezni ustavni sud je kasnije ipak odlučio da se to kosi s načelom javnosti izbora, odnosno da je protivustavno, piše DW.\nKoliko ima biračkih mesta?\nNa oko 80 000 biračkih mesta biće oko 650.000 dobrovoljaca koji će pomagati tokom glasanja i potom brojanja glasova. To je otprilike isto kao i 2017.\nIma li posmatrača izbora?\nIzbori u Nemačkoj su javni, tokom glasanja i kasnije, tokom prebrojavanja glasova - svako ko želi, čak i ako nema pravo glasa - može da bude na nekom biračkom mestu i posmatra da li se sve odvija po pravilima. Od izbora za 17. saziv Bundestaga nemačke izbore „nadzire” i nekoliko ljudi u okviru posmatračke misije OEBS-a.\nIzborno pravo u Nemačkoj propisuje takozvano „personalizovano proporcionalno pravo glasa”. To znači da svaki birač ima na raspolaganju takozvani „prvi” i „drugi” glas i može da stavi dva krstića na izbornom listiću, ali ne mora. Listić se broji i ako je dat samo jedan glas.\nPrvi glas odlučuje o jednom konkretnom kandidatu ili kandidatkinji izbornom okrugu - time je zagarantovano da je svaki izborni okrug, zastupljen u Bundestagu.\nDrugim glasom se biraju partije - i on odlučuje o odnosu snaga u novom Bundestagu. Zato je on važniji od prvog.\nZakonom je predviđeno da Bundestag mora da ima najmanje 598 poslanika. Koliko će ih zaista biti zavisi od odnosa direktnih mandata i broja mandata koje su stranke osvojile putem drugog glasa na listiću. Odlazeći Bundestag je imao rekordan broj od 709 narodnih predstavnika. Ovaj put bi ih moglo biti znatno više - 800 ili čak 900.\nKoliko ima izbornih okruga?\nIzbori se vrše u 299 izbornih okruga. Većina ih je u Severnoj Rajni-Vestfaliji (64) i Bavarskoj (46), a najmanji broj u Bremenu (dva) i Sarlandu (četiri). Izborni okruzi su relativno jednaki i trebalo bi da obuhvate oko 250 000 građana s pravom glasa.\nKoliko ljudi se kandidovalo?\nSa 6.211 kandidata, na ovim saveznim izborima učestvuje više kandidata nego ikada. Na poslednjim izborima krajem 2017. bilo se prijavilo 4.827 kandidata.\nNa ovim izborima 33 odsto kandidata su žene - više nego ikada ranije. Udeo žena je najveći među Zelenima, 54 odsto, a najmanji u AfD, sa 13 odsto. Na izborima 2017. žene su činile 29 odsto svih kandidata.\nKoliko stranaka izlazi na ove izbore?\nNa izborima učestvuje 47 stranaka, što je rekord od ponovnog ujedinjenja 1990. Međutim, samo 11 stranaka ima svoje liste u svih 16 saveznih pokrajina. Ukupno 40 partija učestvuje sa pokrajnskim listama dok 7 stranaka ima kandidate samo u određenim izbornim okruzima.\nU odlazećem sazivu Bundestaga poslanike ima sedam stranaka - CDU, CSU, SPD, Levica, Zeleni, FDP i AFD. CDU i CSU su zasebne stranke – CSU je aktivna samo u Bavarskoj, dok je CDU aktivna širom zemlje osim u Bavarskoj, a u Bundestagu imaju zajedničku poslaničku grupu.\nKakva izlaznost se očekuje?\nNa birališta 2017. izašlo je 76,2 odsto građana Nemačke s pravom glasa. Rekordno učešće na saveznim izborima bilo je 91,1 odsto 1972 godine. Najmanji odziv birača postignut je 2009. sa 70,8 odsto.\nOdmah posle zatvaranja izbornih lokala u 18 časova, objavljuju se takozvane prognoze - ili izlazne ankete. Instituti za istraživanje javnog mnijenja pitaju ljude koji izlaze s biračkih mesta za koga su glasali i to su podaci koji se objavljuju.\nNešto kasnije, kada se već prebroji određeni broj glasačkih listića, objavljuju se prve projekcije. Tek posle ponoći ili sledećeg jutra objavljuju se „privremeni rezultati”. A do objave zvaničnih konačnih rezultata može proći i po nekoliko sedmica.\nKada sa radom počinje novoizabrani Bundestag?\nZakonom je određeno da se konstitutivna sednica novog Bundestaga mora održati najkasnije 30 dana posle izbora - dakle 26. oktobra 2021.\nDa li postoji rok za izbor nove kancelarke ili kancelara?\nNe. U Osnovnom zakonu (Ustavu) Nemačke o tome nema ništa. Član 63 (1) Osnovnog zakona samo kaže: „Savezni kancelar se bira bez rasprave na predlog Saveznog predsednika".\nDakle, formalno pravo da predlaže kandidate ima Savezni predsednik - a to je sada Frank Valter Štajnmajer. Pri tome on ima obavezu da Bundestagu predloži kandidatkinju ili kandidata koji ima šanse da dobije većinu glasova. Kada se (tajno) glasanje uspešno obavi u parlamentu, onda Predsednik Štajnmajer imenuje novu kancelarku ili kancelara.\nFormalno, mandat Angele Merkel i Vlade završava se s konstitutivnom sednicom novog Bundestaga. Angela Merkel i članovi Vlade ostaju na svojim funkcijama kao vršoci dužnosti - sve dok Bundestag ne izabere novu kancelarku ili kancelara.\nPoslednji izbori su održani 24. septembra 2017. a Angela Merkel je formalno ponovo postala kancelarka tek pola godine kasnije - 18. marta 2018.\nDa li je Angela Merkel mogla ponovo da se kandiduje?\nDa, u Nemačkoj to nije ograničeno zakonom. Da je htela, Angela Merkel je mogla ponovo da se kandiduje i u slučaju da bude izabrana, ostane kancelarka.\nAngela Merkel nije samo jedina žena već i najmlađa osoba koja je preuzela tu funkciju, s obzirom da je 22. novembra 2005. imala 51 godinu. Ona je 16 godina kancelarka, ali nije jedina koja ja dugo (bila) na čelu Nemačke, već su to bili i Helmut Kol (1982–1998) i Konrad Adenauer (1949–1963) - svo troje članovi CDU.\nNa čelu vlade Savezne Republike Nemačke do sada su bili uvek samo vodeći kandidati dve stranke - CDU (4 kancelara i jedna kancelarka) ili SPD (3 kancelara).\nBabuskara koju 52% nemaca ne zali sto nije vise kancelarka neznam kako su je preostali mogli do sada trpeti.


Razmatrana aktuelna situacija u vezi s povećanim stepenim zagađenosti na lokalitetu Šišetskog potoka\nOdržan sastanak predstavnika nadležnih organa i ustanova BPK Goražde i Općine Goražde\nNakon što je Kantonalna uprava za inspekcijske poslove upoznala javnost da je na lokalitetu Šišetskog potoka prisutna povećana zagađenost okoliša, što je ustanovljno analizom kvaliteta vode iz Šišetskog potoka, danas je održan sastanak predstavnika nadležnih organa i ustanova Bosansko-podrinjskog kantona Goražde i Općine Goražde.\nSastanku, na kojem je razgovarano o aktuelnoj situaciji i mogućim načinima rješavanja ovog problema, prisustvovali su predstavnici Ministarstva za urbanizam, prostorno uređenje i zaštitu okoliša predvođeni ministrom Slobodanom Jankovićem, ministrica za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Sabira Bešlija, ministar za privredu Anes Salman, predstavnici Kantonalne uprave za inspekcijske poslove predvođeni direktorom Midhatom Hadžiomerovićem, direktorica Zavoda za javno zdravstvo Medina Bičo, pomoćnik načelnika Općine Goražde za stambeno-komunalne poslove Enver Adžem te direktor JKP „6. mart“ Sadik Silajdžić.\nOdržavanje ovog sastanka, kako je istaknuto, iniciralo je Ministarstvo za urbanizam, prostorno uređenje i zaštitu okoliša nakon što je dobilo rezultate analize vode u vodotocima na prostoru BPK Goražde.\n– Ta analiza je, po meni, nesumnjivo pokazala da je to vezano za postojeću deponiju „Šišeta“, jer su uzorci uzimani na 300 metara ispod deponije i 100 metara iznad deponije i onda po tim pokazateljima, koje hemijske supstance su u povećanim količinama, vidi se da je tu uzrok sanitarna deponija – kazao je ministar Janković.\nPrema njegovim riječima, nakon obavljenih razgovora i analize trenutne situacije, učesnici sastanka složili su se u stavu da je trajno rješenje ovog problema izgradnja sanitarne deponije „Trešnjica“.\nS tim u vezi, resorni ministar podsjetio je da je ovo Ministarstvo u protekom periodu realizovalo aktivnosti na izradi i donošenju Kantonalnog akcionog plana za zaštitu okoliša, te Prostornog plana BPK Goražde, čime su stvorene formalno-pravne pretpostavke za početak aktivnosti na izgradnji savremene deopnije za zbrinjavanje otpada na prostoru BPK Goražde.\n– Time smo otkočili te procese. U tom planu za zaštitu okoliša predviđeno je da se u 2016. i 2017. godini izradi kompletna investiciono-tehnička dokumentacija za uspostavu sanitarne deoponije „Trešnjica“. Prema informaciji predstavnika lokalne zajednice, to je, u neku ruku, skoro i završeno, a drugo što smo konstatovali je da je Opština Goražde potpisala ugovor o javno-privatnom partnerstvu o izgradnji te sanitarne deponije – riječi su ministra Slobodana Jankovića.\nKako bi se ostvario uvid dokle se došlo sa tim aktivnostima, naglašeno je da je na današnjem sastanku od predstavnika Opštine Goražde zatraženo da se Ministarstvu za urbanizam, prostorno uređenje i zaštitu okoline dostavi cjelovita informacija o tome u kojoj fazi su aktivnosti na izgradnji sanitarne deoponije „Trešnjica.“ Ujedno, ova informacija poslužila bi i kao osnova na kojoj bi Kanton planirao na koji način i u kojim segmentima može pomoći u procesu izgradnje sanitarne deponije „Trešnjica“.\nKako bi se cijeli proces ubrzao, ministar Janković predložio je da se napravi i dinamički plan aktivnosti kojim će se jasno definisati naredni koraci i rokovi na izgradnji sanitarne deponije.\nTrenutna situacija po pitanju zagađenosti okoliša zahtijeva i poduzimanje određenih mjera opreza radi zaštite zdravlja stanovnika koji žive na području Šišetskog potoka.\n– Obzirom da je dokazano prisustvo teških metala, znači njihovo prisusvo u životnoj sredini ima ogroman uticaj prije svega na zdravlje ljudi a ima i ekološki uticaj, ukoliko se ekspozicija vrši duži vremenski period, mogu da nastanu hronične posljedice na organizam. Prije svega, mogu da djeluju na zdravlje djece, u smislu mentalne retardacije, zaostajanja u rastu i razvoju, zatim gastrointestinalni trakt, na centralni nervni sistem, a znamo da su teški metali i kancerogeni. Prisustvo teških metala može da bude preko vode, vazduha i tla, da se zadrži u zemljištu i da putem lanca ishrane dospijeva u ljudski organizam – pojasnila je direktorica Zavoda za javno zdravstvo Medina Bičo.\nS tim u vezi, ona je preporučila građanima koji žive na ugroženom području da se pridržavaju pojačanih mjera higijensko-epidemiološke zaštite te da ne koriste vodu iz potoka za navodnjavanje ili u druge svrhe.\nPotpisanim protokolom definisane najznačajnije oblasti saradnje između BPK Goražde i Kantona Sarajevo\nNajavljeno održavanje sutrašnjeg, 6. po redu atletskog mitinga za učenike osnovnih i srednjih škola u BPK Goražde\nObilježen 22. maj – Dan sjećanja na nevino ubijene civile\nObilježen 22. maj – Dan otpora Hrenovice\nUprava policije informacija za period 21/22.05.2018 godine.\nUprava policije informacija za period od 18.05. do 21.05.2018.godine.


Naslovna/VESTI/Online debata "Umetnost otpora pandemiji"\nZavod za proučavanje kulturnog razvitka organizuje onlajn javnu debatu “Umetnost otpora pandemiji” o prevazilaženju posledica pandemije u oblasti kulture i umetnosti, 21, maja na svojoj fejsbuk stranici u okviru Unesko inicijative ResiliArt, najavili su danas iz Zavoda.\nNacionalna kontakt tačka za Konvenciju o zaštiti i unapređenju raznolikosti kulturnih izraza (Unesko 2005) partner je Zavoda u organizaciji ovog događaja povodom obeležavanja Svetskog dana kulturne raznolikosti za dijalog i razvoj.\nU razgovoru će, ovim povodom, učestvovati eminentni umetnici i stručnjaci u oblasti kulture – Ivana Vujić, upravnica Narodnog pozorišta u Beogradu, Tijana Palkovljević Bugarski, direktorka Galerije Matice srpske, Neda Knežević, direktorka Muzeja Jugoslavije, Jasmina Ninkov, direktorka Biblioteke grada Beograda i Nikola Božović, umetnik, docent na Fakultetu primenjenih umetnosti u Beogradu, član ULUS-a i Borislav Dugić, muzičar, član predsedništva UMUS-a.\nDo sada 3.750.000 građana se prijavilo za 100 evra: Kraj isplate najkasnije do 7. juna


Kako je nastala kompanija koja će da spasi svet? - Biznis Telegraf.rs\n11/11/20 | 10:07 ≫ 10:10\nKako je nastala kompanija koja će da spasi svet?\nPreduzetnički život započeli su 2001. godine\nSahin i njegova supruga nalaze se na listi od 100 najbogatijih Nemaca, a trenutno su poznati kao tim iz snova koji bi mogao da spasi svet od koronavirusa.\nUgur Sahin, koji dolazi iz skromne porodice, osnivač je nemačke kompanije BioNTech vredne dve milijarde dolara, ali ipak još uvek na posao dolazi biciklom. Njegova supruga Ozlem Tureči takođe je članica upravnog odbora.\nGlobalna trka u pronalasku vakcine protiv Kovida-19 podigla se na viši nivo pre dva dana kada su kompanije Biontek i američki Fajzer objavili da njihova vakcina nakon treće faze kliničkog testiranja ima efikasnost od 90 odsto.\nSahin, rođen u Turskoj, odrastao je u Nemačkoj gde su njegovi roditelji radili u Fordovoj fabrici automobila. Nakon završenog fakulteta, Sahin je postao profesor i istraživač u području imunoterapije. Radio je u bolnicama u Kelnu i gradu Hamburgu, gde je tokom svoje rane akademske karijere upoznao imunološkinju Oezlem Tuereci. Medicinsko istraživanje i onkologija postali su njihova zajednička strast.\nOzlem Tureči, ćerka turskog lekara koji je takođe iz Turske došao u Nemačku.\nPreduzetnički život započeli su 2001. godine kada su osnovali firmu Ganymed Pharmaceuticals kako bi mogli da razviju antitela protiv karcinoma.\nOva firma prodata je 2016. godine japanskom Astellasu za 1,4 milijarde dolara, a Sahin i Tureči su 2008. godine osnovali BioNTech sa ciljem postizanja šireg raspona alata za imunoterapiju u borbi protiv karcinoma.\nSahin i njegova supruga trenutno se nalaze na listi od 100 najbogatijih Nemaca.


Izvor: B92, 12.Nov.2019, 00:35\nLa Paz -- Predstavnica bolivijske opozicije Žanin Anes najavila je u ponedeljak da će preuzeti predsedavanje Bolivijom nakon ostavke predsdnika Eva Moralesa.\nNasleđujući predsednički kabinet, ona je postala prva žena predsednica Bolivije.\nNajavila je i da će postati predsednica Senata.\nOstavke su juče podneli i potpredsednik Alvaro Garsija Linera, predsednik ;Narodne skupštine Bolivije Viktor Borda, ;ministar rudarstva Cezar Navaro, ministar energetike Luis Alberto Sančes.\nKurir: NAPETO U BOLIVIJI: Predstavnica opozicije najavila preuzimanje mesta šefice države!\nOpozicionarka iz Bolivije biće nova predsednica nakon ostavke Moralesa\nŽanin Anes, bolivijska opozicionarka, najavila da će privremeno zameniti Moralesa na mestu predsednika\nIzvor: 011vodič.com, 12.Nov.2019\nPredstavnica bolivijske opozicije Žanin Anes najavila je u ponedeljak da će preuzeti predsedavanje Bolivijom nakon ostavke predsdnika Eva Moralesa, prenosi B92.. Moralesova ostavka dovela je do niza ostavki najviših bolivijskih zvaničnika.. Poziciju je napustila i predsednica Senata Adrian Salvatier,...


MojPosao.net - Vlada 'šokirana': Tvrtke plaćaju 572 nameta državi\nNaslovnica › Vijesti › Aktualno › Vlada 'šokirana': Tvrtke plaćaju 572 nameta državi\nUmjesto 245 neporeznih davanja, hrvatske tvrtke plaćaju čak 572 parafiskalna nameta! Šokantan je to podatak do kojeg su došli u Vladi kada su preko svojih radnih grupa počeli 'češljati' investicijsku klimu u zemlji, piše Jutarnji list.\nLista neporeznih davanja puno je dulja nego što se dosad mislilo. Ministarstvo financija upravo izrađuje novi katalog neporeznih davanja, a on će zamijeniti stari koji je govorio o 245 neporeznih davanja. Ima tu svega - od davanja za razne agencije, preko nameta koje kreiraju lokalne i regionalne vlasti, do onih koje stvaraju ministarstva - rekli su sugovornici iz Vladinih krugova za Jutarnji list.\nParafiskalni nameti jedna su od značajnijih prepreka rastu ulaganja u gospodarstvu. Hrvatska je po kriteriju neporeznih davanja visokoopterećeno gospodarstvo, u kojem je, prema podacima Ministarstva financija, 2005. na parafiskalne namete odlazilo čak 3,8% bruto domaćeg proizvoda. To je, doduše, bilo nešto manje od prosjeka na razini OECD-a, koji je 2005. iznosio 4,9% BDP-a, ali, za razliku od većine drugih zemalja u kojima udio neporeznih davanja pada, kod nas on raste.\nRazlog tome je ili povećanje postojećih nameta, ili uvođenje novih. Ne treba se stoga čuditi procjenama da hrvatske tvrtke godišnje na razna neporezna davanja zajedno potroše i do 12 milijardi kuna.\nOsim raznih pristojbi, članarina i pretplata, među neporeznim naknadama nalaze se i naknade za korištenje županijskih, gradskih i općinskih zastava i grbova. Sva ta davanja tvrtkama, prema nekim računicama, godišnje uzimaju i do 1,5% prihoda. Samim tim, neporezna su davanja velik uteg u ionako slaboj investicijskoj klimi koja vlada u Hrvatskoj. Kukuriku vladi ona su i jedan od razloga napada na bivšu vlast.\n"Utvrdili smo 572 neporezna nameta, a prethodna ih je Vlada u registru zapisala 245. To znači da ili nisu znali ili su lagali", ocijenio je ministar gospodarstva Ivan Vrdoljak.\nNeporezna davanja jedna su od prepeka investicijama\nOsim njih, u najveće prepreke zahuktavanju investicijskog ciklusa u Hrvatskoj spadaju i neriješeni imovinsko-pravni odnosi, zatim nepredvidivost procedura, poput slučajeva kada investitor ‘naleti’ na neko arheološko nalazište, i neujednačena provedba zakona, kada se, primjerice, različito tumače isti propisi. U tu kategoriju spadaju i spore procedure u javnim nabavama, ali i protivljenja dijela javnosti.\nUnatoč tome, ministri su zadovoljni dosad učinjenim u pokretanju investicija. Vladin plan investicija u ovoj godini kreće se oko 69,5 milijardi kuna, pri čemu bi više od 50 milijardi kuna trebao investirati privatni sektor.\nSDP za radničko vlasništvo u čak 60 državnih tvrtki\nVlada: 11,6 milijuna kuna za stanove državnih službenika\nVlada treba stimulirati tvrtke da uplaćuju treći stup


Zvezde Granda 2019 | ZVEZDE GRANDA 2020 UZIVO | Grand Online | TV Prva - Part 30\nDanijel Ajetović – Sajbija i Tražim neku kao ti – (07. 12.) – dvanaesta emisija\nDanijel Ajetović - Sajbija i Tražim neku kao ti - (07. 12.) - dvanaesta emisija Danijel Ajetović se predstavio pesmama "Sajbija" Šabana Bajramovića i "Tražim neku kao ti" Dragija Domića. Đorđe David je još za vreme...\nIvana Bogićević - Zaledi grijeh i Carte blanche - (07. 12.) - dvanaesta emisija Ivana Bogićević (20) dolazi iz Ugrinovaca i predstavila se pesmama ,,Zaledi grijeh'' Ilme Karahmet i ,,Carte blanche'' grupe ,,Oktobar...\nNataša Lazić - Da li znaš da te ne volim i Bolja sam od nje - (07. 12.) - dvanaesta emisija Nataša Lazić iz Vukovara je odabrala pesme "Da li znaš da te ne volim" Magazina i "Bolja sam od nje" Nataše Bekvalac. Neki...\nAvdo Škokan – Nije taj čovjek za tebe i Ne daju mi da te volim – (07. 12.) – dvanaesta emisija\nAvdo Škokan - Nije taj čovjek za tebe i Ne daju mi da te volim - (07. 12.) - dvanaesta emisija Avdo Škokan (16) iz Tešnja, BiH, nastupio je pesmama ,,Nije taj čovjek za tebe'' Šerifa Konjevića i ,,Ne daju mi da te ...\nStefan Milićević – Kako boli me i Rekli su mi da si plakala – (07. 12.) – dvanaesta emisija\nStefan Milićević - Kako boli me i Rekli su mi da si plakala - (07. 12.) - dvanaesta emisija Stefan Milićević (26) iz Zrenjanina, prvi je nastupio večeras, a njegove izvedbe pesama ,,Kako boli me'' Harisa Džinovića ...\nNOVE ZVEZDE GRANDA 2019 – 2020: Dvanaesta emisija – 07. 12. – najava\nNOVE ZVEZDE GRANDA 2019 - 2020: Dvanaesta emisija - 07. 12. - najava\nZVEZDE GRANDA 2019 – 2020 – cela 11. emisija (30. 11.) – jedanaesta epizoda – snimak\nZVEZDE GRANDA 2019 - 2020 - cela emisija 11. (30. 11.) - jedanaesta epizoda - snimak U nastavku pročitajte koji kandidati su prošli u drugi krug Zvezde Granda i kod kog mentora će biti u timu: Dragan Stojković B...\nNemanja Blažević – (30. 11.) – jedanaesta emisija\nNemanja Blažević - (30. 11.) - jedanaesta emisija\nNikola Stojanović - Lažem i Jednoj ženi za sećanje dugo - (30. 11.) - jedanaesta emisija Nikola Stojanović se predstavio pesmama "Lažem" Nemanje Nikolić i "Jednoj ženi za sećanje dugo" Jašara Ahmedovskog. Glas je d...\nMirsad Mustafoski – Boliš me i Nikoj kako tebe ne baknuva – (30. 11.) – jedanaesta emisija\nMirsad Mustafoski - Boliš me i Nikoj kako tebe ne baknuva - (30. 11.) - jedanaesta emisija Mirsad Mustafoski dolazi iz Beča i ima 28 godina. On se u prvom krugu predstavio pesmama "Boliš me" Mirze Selimovića i "Nik...


Izdavanje Kuca i plac Zemun, Sava Kovacevic, 70m2, 8ari - WinnerNekretnine\nPočetnaIzdavanje Kuca I Plac Zemun, Sava Kovacevic, 70m2, 8ari\nTIPKuca, plac, poslovni prostor\nIzdavanje Kuca i plac Zemun, naselje Sava Kovacevic, ulica Ugrinovacka, plac povrsine 8 ari, kuca 70m2, pomocni objekat, izrada web sajtova…\nIzdavanje Kuca i plac Zemun\nPovrsina placa: 8 ari\nUknjizena, odmah useljiva, ktv, telefon, internet, parking, pomocni objekat, gradska kanalizacija, voda, struja.\nIzdaje se kuca od 70m2 sa placom od 8 ari. Kuca je po strukturi troiposobna, sredjena, plac je pravougaonog oblika, poseduje vodu i sazidanu cesmu, struja, gradska kanalizacija.\nIzdavanje Poslovni Prostor 42m2, Zemun, Sava Kovacevic


Transakcioni Račun - Prva Banka Crne Gore\nZahtijev je uspješno poslat. Uskoro će te kontaktirati službenik banke iz odabrane filijale.\nOdržavanje transakcionog računa za nacionalne platne transakcije\nDebitna Mastercard® kartica\nOsiguranje od smrti usljed nezgode\n2,99 € mjesečno\nTransakcioni račun za nacionalne platne transakcije ti omogućava korišćenje brojnih bankarskih proizvoda i usluga!\nSvi klijenti, rezidenti i nerezidenti, koji imaju redovan ili periodičan prihod, mogu otvoriti transakcioni račun za nacionalne platne transakcije u našoj Banci.\nOtvaranje računa je besplatno i može se obaviti na svim šalterima naše Banke, uz identifikacioni dokument – ličnu kartu ili pasoš.\nMogućnost korišćenja Mastercard® i/ili Visa platnih kartica;\nMogućnost odobrenja limita po transakcionom računu za nacionalne platne transakcije;\nMogućnost plaćanja posredstvom trajnog naloga;\nMogućnost dobijanja informacija o stanju na računu putem SMS obavještenja;\nRaspolaganje sredstvima putem e-banking i/ili m-banking servisa;\nVelika mreža filijala/šaltera i bankomata na teritoriji Crne Gore.\nOdaberi transakcioni račun za nacionalne platne transakcije prema svojim potrebama! Kreirali smo dva paketa:\nOtvaranje transakcionog računa za nacionalne platne transakcije bez naknade\nVođenje transakcionog računa za nacionalne platne transakcije (računi koji su imali promet veći od 10,00€) 0,99€ mjesečno\nOdobravanje prekoračenja po računu 1,20% jednokratno\nIzrada punomoćja po računu građana bez naknade\nRedovan mjesečni izvod sa računa (na šalteru Banke) bez naknade\nBezgotovinski prenos na račun u okviru Banke (prema drugom fizičkom ili pravnom licu) 0,1% min. 0,40€ max. 90€ po transakciji\nGotovinske uplate na račun fizičkog ili pravnog lica u okviru Banke 0,1% min. 0,40€ max. 90€ po transakciji\nBezgotovinski prenos na račun izvan Banke do 500€ - 0,50€\nod 500 do 1000€ - 1,00€\nveći od 1000€ - 0,35%, max. 200€ po transakciji\nOsnovni paket (Održavanje transakcionog računa, Debitna Mastercard® kartica, SMS obavještenja\nTrajni nalog, Osiguranje od smrti usljed nezgode) 1,99€ mjesečno\nStandard paket (Održavanje transakcionog računa, Debitna Mastercard® kartica, Web plaćanje, SMS obavještenja, Trajni nalog, Osiguranje od smrti usljed nezgode) 2,99€ mjesečno\nePaket (E-banking servis (Web plaćanje), M-banking servis, SMS obavještenja) 1,60€ mjesečno\nPremijum paket (Održavanje transakcionog računa, Debitna Mastercard® kartica / Visa Electron, E-banking servis (Web plaćanje), M-banking servis, SMS obavještenja, Trajni nalog, Osiguranje od smrti usljed nezgode) 3,49€ mjesečno


Šemonjak: Prošlo je vrijeme mira u Evropi\n"PRIJETNJE SU SVE BROJNIJE"\n"Sve su brojnije prijetnje oko Evrope: rusko-ukrajinska kriza, grupa Islamska država Irak i Levant, složena kriza u sjevernoj Africi. Nećemo moći odbraniti naše evropsko blagostanje ne budemo li više radili na bezbjednosti", rekao je Šemonjak\nTomas Šemonijak, Foto: Reuters\n18.06.2015. 18:14h Ažurirano: 18.06.2015. 18:14h\nSukobi i krize na vratima Evrope znače da su godine mira u Evropi prošlost, kazao je poljski ministar odbrane Tomas Šemonjak.\n"Mi, političari i mediji, moramo reći našim javnostima da je vrijeme decenija mira u Evropi nakon Hladnog rata prošlo", rekao je Šemonjak na zajedničkoj konferenciji za novinare s generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom u Zaganu, na zapadu Poljske, prenosi Aldžazira Balkans\nDvojica čelnika su, uz njemačkog, norveškog i holandskog ministra obrane, učestvovala u Zaganu u prvoj "cjelovitoj" vježbi novih Snaga za brzi odgovor Sjevernoatlantskog saveza (Very High Readiness Joint Task Force, skraćeno VJTF).\n"Sve su brojnije prijetnje oko Evrope: rusko-ukrajinska kriza, grupa Islamska država Irak i Levant, složena kriza u sjevernoj Africi. Nećemo moći odbraniti naše evropsko blagostanje ne budemo li više radili na bezbjednosti", dodao je Šemonjak, a prenosi Aldžazira Balkans.\nStoltenberg je istakao da će ministri odbrane zemalja članica NATO sljedeće sedmice raspravljati o "preraspodjeli" oružja NATO-a u centralnoj Evropi, što je već naišlo na kritiku Moskve.\n"Odluke još nismo donijeli. Sa saveznicima sarađujemo u vezi s preraspodjelom opreme. O tome ćemo sljedeće sedmice razgovarati na ministarskoj sjednici NATO-a", rekao je generalni sekretar NATO.\nU toj prvoj velikoj vježbi VJTF saveza koja je počela prošle sedmice, učestvuje blizu 2.100 vojnika iz Holandije, Češke, Njemačke, Norveške, Poljske, Litvanije, Belgije, SAD i Mađarske, različitih rodova vojske koji su Poljsku stigli vazduhom i kopnom.\nOdluka o osnivanju VJTF-a donesena je nakon NATO samita u Velsu u septembru 2014. radi jačanja istočnog krila Alijanse.\nRuska aneksija Krima podstaknula je zabrinutost u zemljama centralne Evrope koje su ušle u NATO nakon Hladnog rata, prije svega u baltičkim, koje su gotovo 50 godine bile pod sovjetskom vlašću, podsjeća Aldžazira Balkans.\nPredsjednik Rusiej Vladimir Putin najavio je u utorak da će Rusija ojačati svoj nuklearni arsenal i do kraja godine razmjestiti više od 40 novih interkontinentalnih raketa.\nTomas Šemonijakhladni ratJens StoltenbergNATORusija


RTS :: Terapija epilepsije muzikom\nNauka Terapija epilepsije muzikom\nnedelja, 05. jul 2020, 11:17 -> 11:25\nPostoje dva osnovna tipa epileptičkih napada: fokalni i generalizovani. Kod fokalnih napada osoba može osećati neobične mirise ili se ponašati neadekvatno, dok se generalizovani napadi manifestuju tipičnim epileptičkim napadom u vidu gubitka svesti i pojave mišićnih spazama.\nSmatra se da postoji oko četrdeset različitih tipova epilepsije koji se ne manifestuju klasičnim epileptičkim napadom. Neke od ne reaguju na konvencionalnu terapiju lekovima, ili ona nije dovoljno efikasna za taj oblik, dok u drugim slučajevima terapija jeste delotvorna ali može imati neželjene efekte.\nTako da pored konvencionalnog pristupa lečenju postoje i druge terapije, poput Tomatisove metode koja stimuliše ceo nervni sistem muzikom i zvukovima.\nPoznato je da klasična muzika povećava aktivnost mozga više nego druge vrste muzike i da slušanje odabranih kompozicija može podstaći poboljšanje u obavljanju određenih vrsta mentalnih zadataka poznatih kao prostorno - vremensko rezonovanje.\nMuzička terapija stimuliše mozak na specifičan način, što može dovesti do boljih veza, efikasnijeg funkcionisanja neurotransmitera i smirenijeg i koordiniranijeg ukupnog funkcionisanja i integracije mozga. Naučne studije su potvrdile da muzičke terapije smanjuju ili eliminišu epileptičku aktivnost, a primećena su i poboljšanja u pamćenju, budnosti, koncentraciji, koordinaciji, poverenju i opštem funkcionisanju.\nUređaj nazvan elektronsko uho povezan je sa slušalicama koje je dizajnirao doktor Alfred Tomatis, a koje prenose muziku vežbajući mišiće u uhu.\nSlušanje filtrirane muzike kroz slušalice pokazalo se da obnavlja rad mozga, a klinički je dokazano da smanjuje stres i depresiju, istovremeno povećavajući sposobnost koncentracije.\nDodatno, pokazalo se da u većini slučajeva epilepsije, primena ove terapije brzo dovodi do promene kliničke slike, napadi postaju manje nasilni, ređi i osoba se brže oporavlja.


Mihajlovićeva: Od Dačića sam očekivala iskren izvještaj o radu – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nNa pitanje da li je očekivala smjenu Dačića na mjestu ministra unutrašnjih poslova, Mihajlovićeva je odgovorila:\n“Očekivala sam iskren izveštaj o sopstvenom radu, posebno o propustima. Jer niko danas u Srbiji ne može reći da je sve idealno. A ako želite da radite zaista dobro svoj posao ministra, onda ne možete obavljati više poslova u isto vreme. Jer je situacija teška i traži da budemo posvećeni danonoćno resoru koji vodimo”.\nJoš nismo razgovarali ni o jednom novom ministru, tako da svako ime koje se pojavi po medijima je više plod želja ili opstrukcija, rekla je Mihajlovićeva.\nPotpredsjednica SNS-a je za “Danas”, navela da su i prije početka rekonstrukcije vođeni razgovori o tome ko bi mogao bolje i efikasnije da radi u određenim ministarstvima, da li je ovakav raspored ministarstava i nadležnosti efikasan i adekvatan, ko bi mogao da predstavlja pojačanje i slično.\nOna je rekla da razdvajanje resora, kao u slučaju finansija i privrede, nije bilo pitanje stranke koja ih je vodila, već potrebe da se postigne preglednost u radu i da dva resora koja su jedna drugom konkurencija budu razdvojena.


Zdravstvene prilike u Vojvodini u XVIII veku | (Vesti - 25.03.2016) Novi Sad\n25.03.2016 u 10:02h\nZdravstvene prilike u Vojvodini u XVIII veku\nNehigijenski uslovi, bolest i glad su obeležili srednjovekovnu Evropu. Kada su na evropskim dvorovima u XVIII veku mladi paževi padali u nesvest od teškog zadaha i neugodnih mirisa koji su osećali u prostorijama, onda nije teško zamisliti kakve su higijenske prilike vladale po vojvođanskim selima, gde su eksploatisani seljaci živeli u bedi i prljavštini.\nPo lekaru Hasu, koji je proučavao higijenske prilike srpskog naroda u Sremu, žene još i drže svoje telo čisto, dok se za muškarce to nikako ne može kazati. “Oni se ponekad i više od šest nedelja ne presvlače i spavaju u istoj odeći u kojoj se kreću preko celog dana” – zabeležio je zaprepašćeno Has. Po zabelešci jednog drugog lekara, Srbima, u krajevima današnje Vojvodine šuga uopšte nije bila neprijatna, a kao jedini lek koristili su se vlastiti nokti. Tako iz jednog sanitetskog izveštaja iz 1796. godine vidimo da je u to vreme bilo u Sremu mnogo krastavih i šugavih. Pošto naši preci nisu izgleda ni posuđe prali i držali čisto, a o nekom pranju ruku pre jela i da se ne govori, mnogo su bolovali od crevnih oboljenja i raznih vrsta glista. Vaši su takođe bile široko odomaćene kao i šuga. Ponekom odraslom muškarcu bili su čak i brkovi puni vaški. Među zaraznim bolestima naročito su česte bile epidemije boginja, a kao posledica ove opake bolesti povećavao se broj rošavih, boginjavih i slepih osoba. Interesantno je spomenuti da naši preci ne samo da nisu voleli da se umivaju i peru, već su se i u najkritičnijim situacijama odupirali sanitetskim naredbama i intervencijama lekara. Zato nije ni čudo što su zarazne bolesti, a među njima i one najopakije kao što su kuga i kolera, bile česti gosti u vojvođanskim selima i gradovima, u ne tako dalekom XVIII veku.\nSrbi iz Bačke, građani i zanatlije 1809. god. (akvarel Jovana Pačića, Sečenjijeva biblioteka Budimpešta)\nDanašnja Vojvodina u XVIII veku beše jedna podvodna, vodoplavna i močvarna, zdravlju škodljiva ravnica, puna beskrajnih bara i ritova. Na zdravlje stanovništva štetno su uticale i guste magle, oštri vetrovi i vazduh pun prašine, i najgore nezdrava pijaća voda iz bara i plitkih nezaštićenih bunara. Dimitrije Mišković i Marko Staniša, bunarski majstori iz Turske, izdubili su bunar u Petrovaradinu 1765. godine, a na pijaci u Karlovcima je 1799. godine sagrađena je česma sa četiri slavine, na kojoj je zabeleženo ime “istočnikovoditelja”, Dimitrija Zaharića. Kupatila se spominju za vreme Turaka. Evlija Čelebija pripoveda da ih je bilo u Petrovaradinu, Slankamenu, Mitrovici, Čereviću, Bečeju, Velikom Bečkereku, Vršcu i Staroj Palanci.\nOskudica u drvetu i kamenu, a i burna vremena i epidemije su bile uzrok što su široki slojevi našeg naroda dugi niz vremena boravili u zemunicama, pletarama i kolibama bez stakla na prozorima, zajedno sa marvom, a katkad i u ritovima. Postavljena na svetskom drumu, Vojvodina je bila ne samo poprište ognja i mača, već i leglo mnogih endemskih i epidemskih bolesti: difterija, srdobolja, boginje, vrućice, pegavac, malarije, sušice, sifilisa i gonoreje, skorbuta, šuge, kuge, a usled vojnih pohoda je vladala velika nečistoća po vašarima i drumovima. Godine 1738. izbila je kuga u Temišvaru, pa je svom žestinom obišla celu današnju Vojvodinu.\nKarlovački trg s početka XIX veka\nJedna od najstrašnijih kuga, koje su u prošlosti veoma često zahvatale Evropu, pa i naše krajeve, pojavila se u Vojvodini 1738. godine. Trajala je sve do 1740. godine i pokosila je mnoge živote. Iz Erdelja kugu je u Temišvar preneo jedan odred vojnika, a odatle se epidemija veoma brzo širila, a kako tvrdi jedan ondašnji zapis, “do Šanca Varadinskog (Novi Sad), a posle po svemu Sremu, i po svoj Bačkoj i do samog Beča”. Kuga se u Vardinskom Šancu pojavila 1. novembra 1738. godine. Dalje u tom zapisu je zabeleženo da se “od Varadina do Zemuna nije moglo proći drumom od trupova mrtvih ljudi i skotova (stoke) i od smrada. A ne mogavši se ni u Dunavu pristupiti ni vode zahvatiti od teškog gada i smrada… Decembra pomreše mnogi ljudi u Ledincima…”. Mnogi ljudi stradali su po drugim selima i gradovima. No, prema pojedinim svedočanstvima, najteže je pogodila Banat. U Bečkerečkom okrugu stanovništvo je gotovo prepolovila. Bečkerek je posle kuge postao jedno od najmanjih naselja u ovom okrugu. Godine 1764. po Sremu je harala neka teška malarija, a za vreme turskog rata (1788-91) besneo je pomor u Sremu, verovatno usled pegavca. Godine 1795-96. Srem je strahovito stradao od kuge, a 1798. godine je nekakva rednja, verovatno boginje, kosila Banat (Crepaja). Utvrđeno je da su krajem XVIII veka sifilis i gonoreja vladali u Zemunu, Pančevu, Novom Sadu, Topoli… Od 1773. godine često se spominju čedomorstva, pobačaji, vanbračna deca, a zabeleženo je i neumereno uživanje u alkoholnim pićima. Ti negativni faktori razorno su delovali na opšte zdravlje i na priraštaj stanovništva u oblastima današnje Vojvodine. Srem je 1795-96. izgubio 3.435 duša usled kuge, a taj nedostatak nije mogao da namiri ni za 80 godina. U Novom Sadu se 1782. godine rodilo 414 dece, a umrlo 691 duša, a godinu dana ranije umrlo je 13 katolika više, nego što se rodilo, iako u varoši tada nije vladala nikakva rednja. I natpisi na grobljima i spomenicima u Novom Sadu govore nam o ranim umiranjima naših ljudi, a kako Vasa Stajić i piše, dolazi i do gašenja mnogih porodica u Novom Sadu.\nŽene Srpkinje iz Bačke 1809. god. (akvarel Jovana Pačića, Sečenjijeva biblioteka Budimpešta)\nPre nepunih 300 godina porođaj je smatran sramotnim činom, pa je zato u velikoj većini slučajeva obavljan u tajnosti. Srpske žene su u krajevima današnje Vojvodine prikrivale trudnoću i na nekom zabitom mestu u mukama rađale svoju decu. Međutim, svedočanstvima tog varvarizma iz te tako daleke nam prošlosti jeste naredba Zemaljske administracije od 26. februara 1729. godine upućena Mojsiju Petroviću, tadašnjem beogradsko-karlovačkom mitropolitu. U tom dopisu austrijske vlasti zahtevaju od karlovačkog mitropolita da preko sveštenstva nastoji, po svaku cenu, da iskoreni štetan običaj srpskih žena, koje krijući trudnoću i dan porođaja od svojih muževa i okoline, same u tajnosti rađaju decu po žbunju, u šumama, kukuruzištu ili na drugim nepristupačnim mestima. Kakvih je ovo moglo imati, a imalo je, tragičnih posledica nije potrebno ni pominjati, međutim vekovne predrasude, sujeverja i primitivizam nije bilo moguće iskoreniti tek jednom administrativnom merom. Zbog toga su državne vlasti propisale i kaznene mere radi iskorenjavanja ove štetne i pogubne pojave. Ponovo su se parosi u srpskim crkvama širom Habzburške monarhije obratili i objavili okupljenim vernicima carsku naredbu: “Da svaka porodilja ima obavestiti muža svoga, ili rođaku ili susetku da joj se nađe na pomoći prilikom porođaja. Žene koje to ne budu učinile biće najstrožije kažnjene. Posebno će biti strogo kažnjeni i oni nesavesni supruzi, koji prilikom porođaja ne budu vodili dovoljno brige o supruzi-porodilji i rađanju svoje dece”. Ali naše pra-pra-prabake i dalje su se zavlačile u žbunje, kukuruzišta i odlazile na druga usamljena mesta da bi se porađale. Za ovaj primitivizam mnoge su platile previsoku cenu, umirale su usled odliva krvi ili sepse i često rađale mrtvu decu. Jedan francuski lekar 1870-ih godina izračunao je da od 1.000 duša umre 23 pri porođaju, 277 pri izbijanju zuba, od grčeva i glista, 7 od mrase (malih boginja), 2 na porođaju kao porodilja, 195 od tuberkoloze, astme i drugih hroničnih bolesti u grudima, 250 od groznice, 12 od srčane kapi i 41 od vodene bolesti. Po drugom načinu računanja umre od 1.000 osoba, 200 u prvoj, 80 u drugoj, 40 u trećoj i 24 u četvrtoj godini života. U prvih osam godina života umre 445 osoba, dakle skoro polovina umre preranom smrću.\nPored retkih doktora medicine, hirurga, berbera i domaćih neškolovanih lekara na terenu današnje Vojvodine bilo je stranih nadrilekara, a među njima i herniotoma i litotoma iz Epira. Ne samo široki slojevi našeg naroda, već i srpsko građanstvo tražilo je empirike i preporučivalo ih, jer su bili jeftiniji, a i što se naš narod sa njima kao sa svojim ljudima lako snalazio i verovao im. Na žalost zbog besparice i siromaštva bežalo se od pravih lekova, a i školovanih lekara i babica, koji se takođe sa nekim velikim uspehom nisu mogli pohvaliti, a i naš narod nije imao poverenja u tuđine lekare, koji nisu poznavali naše običaje i jezik. Međutim, Vojvodina kao minijatura svih srpskih država tih vremena smogla je snage da se od sredine XVIII veka značajnije uključi u stvaranje zdravstvene obrazovanosti. Od sredine do kraja XVIII veka, pošla su jedna za drugim četiri srpska mladića na stranu, da uče medicinu, pa se trojica vraćaju sa postignutom diplomom medicinskog doktorata. Ta četvorica mladića su Jovan Apostolović iz Budima, Petar Miloradović iz Novog Sada, Jovan Živković iz Kamenice i Manojlo Janković iz Novog Sada. To nam danas može izgledati minijaturno, ali u ono doba, kad današnja Vojvodina nije imala ni gimnazije ni fondova, koji bi siromašnima omogućavali školovanje na strani, bio je to veliki korak za ondašnje vojvođane.\nU Pešti je, na primer, 1789/90. godine promovisano samo osam doktora medicine, koji su bili Nemci i Mađari, ali mladi Srbi doktori, Apostolović i Miloradović, nailazili su na velike prepreke i smetnje. Sav trud novosadskih Srba da im obezbedi opstanak u Novom Sadu i Karlovačkih Srba da se domognu Miloradovića za svog fizika behu uzaludne, jer im se usprotivila Generalna komanda u Varadinu, Ugarska dvorska kancelarija u Požunu i Nemci katolici u novosadskom magistratu. U znatne podvige zdravstvene kulture i nastojanja vojvođanskih Srba spadaju dve srpske bolnice podignute sredinom XVIII veka.\nGlasnik istoriskog društva u Novom Sadu, Sr. Karlovci 1936.\nGlasnik istoriskog društva u Novom Sadu, Sr. Karlovci 1928.\nGlasnik istoriskog društva u Novom Sadu, Sr. Karlovci 1940.\nAkvareli Jovana Pačića, Sečenjijeva biblioteka, Budimpešta\nPovezane teme higijena stare gradske priče stari novi sad Vasa Stajić Vojvodina zdravstvena zaštita\npre 2255 dana i 8 sati\nPoslednji deo teksta je potpuno nejasan. Zasto srpski dokori nisu mogli raditi u NS, da li je tad grad imao lekara Nemca, ili nije uopste imao lekara... I gde su se nalazile te srpske bolnice?\npre 2254 dana i 17 sati\nNa vaša pitanja moraćete sami potažiti odgovore, jer u izvorima to nije pisalo, a za kompletnan odgovor potreban je znatan istraživački rad i trud (a i znanje).\npre 2254 dana i 3 sata\nNe pripadam grupi ljudi izučavaju istoriju, ali volim pročitati članke iz istorije, pogotovo ako obrađuju istoriju Novog Sada i Vojvodine. Osnovno obrazovanje koje sam stekao u osnovnoj i srednjoj školi, apsolutno je dovoljno da mi daje pravo da prokomentarišem ovakav tekst i ocenim ga lošom ocenom. Autor ako već piše o zdravstvenim prilikama u Vojvodini u XVIII veku, mora znati da su one uslovljene društvenim, ekonomskim i političkim prilikama tog vremena i da se one ne mogu izdvojeno posmatrati kao nezavisna celina. Prosečnom čitaocu (čitaocima) delovi teksta bivaju "potpuno nejasni" (komentar čitaoca Vite), a ponovljeno čitanje ne doprinosi razumevanju suštine, sem ako se ne konsultuje internet, literatura (kome je dostupna), ili neki prijatelj poznavalac istorije. Zato neizbežno moram postaviti pitanje: kome je onda namenjen ovaj tekst sačinjen od par nezavisnih pasusa spojenih u jednu nerazumljivu celinu ?\npre 2252 dana i 18 sati\nIzvori: Istorijski glasnici, dnevnik.... I onda kao i sada, novinari pisu samo o najgorem da bi skrenuli paznju na sebe. O pozitivnim primerima ni rec, kao i danas. Ipak, i pored toliko navodnih umiranja nartalitet Srba u tom regionu je bio kudikamo na visem nivou nego danas? Ovaj tekst nece se dopasti ni onima koji zastupaju teoriju "Madjarske Vojvodine" da je Srba bilo u to doba malo na ovim prostorima. Nedostatak drveta? Pa Vojvodina je bila vrlo sumovita sto dokazuju fotografije koje posedujem iz mnogo kasnijeg perioda sa stoletnim stablima i jos mnogo nelogicnosti koje sadrzi ovaj tekst. Ipak, na svu ovu neobrazovanost, neznanje, nevodjenja racuna o osnovnim higijenskim pravilima, neko je napravio preciznu stastisiku umiranja i matematicki je sveo na primerak od 1000 osoba. Danas za to moramo imati obrazovane i obucene ljude, naucno odabrane uzorke precizno vodjenu dokumentaciju, matematicki znanje..... Ko je to odradio u onakvoj Vojvodini. Znam! Verovatno Marsovci,\npre 2252 dana i 6 sati\n@Vito, prvi Srbi lekari javljaju se tek od druge polovine XVIII veka i njihov broj je jednocifren. Razloge zašto je toliko mali broj lekara Srba treba tražiti u političkim i ekonomskim prilikama u kojima je živeo srpski narod u Ugarskoj (što je lepo primetio @Bogdan u svom komentaru), jer su Srbi u to vreme bili od vlasti sputavani i nisu se mogli posvetiti svakom pozivu. U pogledu višeg obrazovanja imali su samo dve mogućnosti, ili da se posvete svešteničkom pozivu, ili vojnoj službi (u kojoj im je napredovanje bilo prilično ograničeno). Ostala zanimanja Srbima u Austrougarskoj, kao pravoslavcima, bila su apsolutno nepristupačna. Pored tog, čisto političkog razloga, velik uticaj na odsustvo školovanih lekara Srba utiče i ekonomsko stanje Srba u Ugarskoj, jer treba imati u vidu da se srpska građanska klasa počela formirati tek početkom XVIII veka i da je imućnih građana koji su mogli školovati svoju decu bilo jako malo. Sve te poteškoće na svojoj koži najbolje su osetili Srbi lekari, počev od Apostolovića, Miloradovića, oba Živkovića i Mandića. U prilog tome govori i činjenica da su prva dva Srbina lekara učili medicinu na protestantskom univerzitetu u Haleu, na dalekom severu, a ne na rimokatoličkim Univerzitetima u Beču ili Pešti.\nŠto se tiče prve bolnice u Novom Sadu prema Đ. Rajkoviću osnovana je 1730. godine , što znači da je prva srpska bolnica u Novom Sadu ujedno naša najstarija bolnica na teritoriji današnje Vojvodine. Srbi su tada u Novom sadu predstavljali većinu stanovnika i osim toga ekonomski su bili stali na svoje noge. Ova bolnica je u početku imala karakter doma za siromahe. R. Jeremić je objavio građu koja se odnosi na bolnicu za period 1786-1792. godine iz koje se vidi da se o bolnici starala srpska opština i da se izdržavala od dobrovoljnih priloga. Sudeći po objavljenoj građi, ona nije nikada bila u teškoj materijalnoj situaciji. Sama činjenica da se izdržavala od dobrovoljnih priloga i bila uvek u dobroj materijalnoj situaciji, govori u prilog da je srpska građanska klasa u Novom Sadu stasala i ekonomski dobro stajala.\nNadam se da sam vam (a i svim ostalim čitaocima koje ova tema interesuje) pomogao, a sto se razjašnjenja teksta tiče tu vam ne mogu pomoći, jer ni meni nije jasan. Ali, ukoliko ima neki čitalac/čitateljka koji ga je shvatio/la nadam se da će se javiti komentarom i nama pomoći da ga razumemo.\nVama, pošto vas interesuje ta tematika, mogu toplo preporučiti literaturu gde možete pronaći iscrpne i verodostojne informacije i opširno se informisati o zdravstvenim prilikama u Vojvodini u XVIII veku, a da nisu „Izvori“ - prepisani tekstovi iz starih novina diskutabilne verodostojnosti:\nRajković Đ., Nega bolesnika, Slika iz prošlosti sa osobitim osvrtom na Novi Sad, Letopis Matice srpske, Novi Sad, 138, 79;\nJeremić R., Bolnica srpske opštine u Novom Sadu, Glasnik Istorijskog Društva u Novom sadu, 12, V, 1932, 432;\nVasa Stajić, Građa za kulturnu istoriju Novog Sada, Matica srpska, Novi Sad, 1951.\npre 2251 dan i 15 sati\nHvala na zanimljivom tekstu!\nŠto se tiče komentara o tome kome je namenjen, i slično, rekao bih da je namenjen ljudima poput mene koji vole da pročitaju zanimljiv tekst - a da pri tome nisu akademici i Nobelovci. I koji su, pri tome, mrzeli istoriju u osnovnoj školi, a sada shvataju da ona može da bude i zanimljiva.\nAutor je naveo izvore - i to je sasvim dovoljno za verodostojnost ovog članka.\nAutori komentara mogu da diskutuju o verodostojnosti izvora u istorijskim akademskim žurnalima - ili da makar pokušaju da napišu članak koji je zanimljiv poput ovog.....\npre 2250 dana i 11 sati\nPridružio bih se Dejanu.\nHvala Vladi S. na zanimljivom tekstu!\npre 2250 dana i 10 sati\nDejane ne treba da objašnjavate ono što je gospodin Knežev već objasnio : " Ovo nisu tekstovi za profesore istorije i ostale pozvaoce prošlosti ovih prostora. Ovo što pišem je čista publicistika i namenjena je publici od 7-77 godina, od čistačice početnice do najstarijih penzionera sa osnovnom školom, a ne naučni radovi iz oblasti istorije."\nZato, kome se sviđa neka čita, a kome ne, širok mu internet (to sam već jednom prepuručila onima kojima ne sviđaju ovi tekstovi). Uostalom ako niste zadovoljni tekstom vi napišite svoju verziju kao što je to lepo i stručno uradio gospodin Vlada S.\nBravo !!! Uživao sam dok sam čitao vaš tekst. Bila bi prava šteta da, kao očigledno odličan poznavalac istorije zdravstva u Vojvodini, malo više i opširnije ne obradite tu interesantnu temu na stranicama našeg omiljenog portala "Moj Novi Sad".\nApsolutno se slažem sa komentarom @Vlada S. i podržavam ideju i molbu da gospodin Vlada S. napiše seriju tekstova u istoriji zdravstva u Vojvodini. To je tema o kojoj se jako malo može pronaći i pročitati, a jako je interesantna.\npre 2249 dana i 12 sati\nJedan komentator napisa:" Autor je naveo izvore - i to je sasvim dovoljno za verodostojnost ovog članka. Autori komentara mogu da diskutuju o verodostojnosti izvora u istorijskim akademskim žurnalima."\nJa imam bolji predlog; da autor lepo navede članak koji je prepisao pa onda nek komentatori diskutuju o verodostojnosti ovog članka do mile volje. A ako im nešto ne odgovara nije onda kriv gospodin Knežev, nego onaj što je izvorni tekst napisao.\npre 2249 dana i 10 sati\nNado, manite se demagogije. Svedoci smo opšteg zaglupljivanja našeg napaćenog naroda poplavom odurnih rejaliti emisija na TV, turbo folka, niskobudžetnih skandaloznih filmova i serija, bez sadržajnih senzacionalističkih članaka i tekstova u tabloidnim novinama, raznih polu istinitih informacija u svim medijima (a ponajviše na internetu) i umesto da se borite za kvalitet tekstova koji se objavljuju o Novom Sadu i Vojvodini, vi zagovarate „široki internet“ i slobodu izbora štiva za čitanje. Internet je i inače pun raznog sadržaja veoma sumnjivog kvaliteta, a odabir šta čitati je moguće napraviti jedino ako se poseduje bar elementarno znanje iz oblasti na koju se tekst odnosi. Zato tekst koji tretira specifičnu istorijsku temu o zdravstvenim prilikama u Vojvodini u XVIII veku mora biti kvalitetno obrađen i istinit, jer to nije tema koja se može pročitati u udžbenicima istorije za osnovnu školu ili gimnaziju, pa kome nije fah istorija pročitano će prihvatiti „zdravo za gotovo“. Stručan članak, kao što je ovaj članak, mora biti i stručno napisan, naravno na način koji je prihvatljiv prosečnom čitaocu koji nije ni „akademac i Nobelovac“ kako to lepo konstatuje autor. Istorijske teme koje se na portalu obrađuju nije štivo za „razbibrigu i razonodu“ ili tekst koji objašnjava značaj pranja ruku na sprečavanje širenja infektivnih bolesti, već je štivo za one čitaoce koji žele da nešto više saznaju, ili da prošire znanje, o prošlosti sredine u kojoj žive. Moram vas upitati: internetom u poslednje vreme kruži popriličan broj tekstova u kojima se dokazuje da je Zemlja centar Kosmosa i da se on okreće oko Zemlje i da ona nije okrugla nego je ravna ploča. Da li verujete u to? Siguran sam da NE! A ne verujete zato što ste učili i naučili ono što su „akademci i Nobelovci“ davnih dana dokazali, odnosno imate dovoljno predznanja da to ne prihvatite kao istinu. Šta bi bilo da nemate? I ne zaboravite da najveću štetu u nauci, kulturi, umetnosti, literaturi, privredi, politici, ekonomiji… nije napravilo neznanje, nego poluznanje.


Fiskulturna sala u Obrenovcu – Savez arhitekata Crne Gore\nSACG 12.04.2015. Projekti, Vijesti No Comments\nOBJEKAT: Fiskulturna sala u Obrenovcu\nMESTO: Obrenovac, Srbija\nPROGRAM: Sport i rekreacija\nINVESTICIJA: 92.500.000 Din\nAUTOR: Jovan Mitrović\nSARADNICI: Vuk Lukić, Milena Folić, Miloš Milivojević, Aida Hadziahmetović\nU beogradskoj opštini Obrenovac učenici Prve obrenovačke osnovne škole skoro dva veka nisu imali mogućnost za fizičko obrazovanje i sportske aktivnosti u adekvatnom zatvorenom prostoru. Na inicijativu lokalne vlasti 2010. godine pokrenut je program kojim bi se škola opremila fiskulturnom salom za potrebe škole, ali koja bi ispunila i standarde za održavanje različitih sportskih događanja. Ovaj zadatak poveren je arhitekti Jovanu Mitroviću i njegovom projektantskom timu.\nObjekat fiskulturne sale u okviru Prve obrenovačke osnovne škole nalazi se u postojećem školskom dvorištu. Lokacija je omeđena starom zgradom škole (koja je najstarija u Beogradu), Sokolskim domom (projekat arh. Korunovića) i otvorenim sportskim terenom. Potreban volumen sale zauzeo bi skoro čitavo dvorište i znatno premašio visinu zaštićenih objekata iz 19. veka koji ga okružuju, pa autor u skladu sa tim odlučuje da objekat utisne u zemlju do kote podzemnih voda, dubine 5 m. Istovremeno, krov nad svlačionicama, sanitarnim prostorima i malom salom ostaje slobodna površina koja postaje deo školskog dvorišta.\nDeo sale u zemlji izveden je od betonskih dijafragmi i vodonepropusnog betona formirajući korito potopljeno u zemlju koje sprečava prodor eventualnih površinskih i procednih voda. Unutrašnja obloga sale je od vodootporne šper ploče koja je istovremeno i završna obrada.\nNadzemni volumen sale koji izlazi 3m iznad zemlje faktički je samo lanterna kojom je osvetljena sala sa svih strana. Konstrukcija krova i nadzemnog dela objekta je od lameliranog drveta. Zastakljene površine nadzemnog kubusa zaštićene su vertikalnom drvenimpalisadom od zaobljenih štafli koje služe kao zaštita od udara lopte i istovremeno kao brisoleji za disperziju direktnog svetla. Svoje ishodište ovaj element zaštite nalazi u asocijaciji na drvene ograde srpske tradicionalne seoske arhitekture, povezujući savremenu arhitekturu i okolne objekte jednostavnom horizontalnom siluetom koja ne konkuriše razigranim oblicima i krovnim ravnima okoline.\nSala ima dva odvojena ulaza (dva natkrivena stepenišna kraka sa dve naspramne strane objekta) iz više razloga – pre svega zbog protivpožarnih uslova, a zatim i zbog potreba odvajanja sportskih timova, učeničkih odeljenja, dečaka i devojčica…\nFormalno, fiskulturna sala se nenametljivo uklapa u okruženje, afirmiše ga i gotovo neprimetno formira i povećava prostorni kapacitet školskih prostorija. Sala je dobar primer prostornog rešenja koje ne samo da zadovoljava osnovnu namenu odvijanja sportskih manifestacija, već i podiže kvalitet sadržaja koji se u njemu i oko njega odvijaju.\n← ETIKA I POETIKA NEPOSREDNE ARHITEKTURE\nEnota – ‘Ptuj Performance Center’ →


RTS :: „Fargo“, 3. sezona, nedeljom samo na RTS 1!\nStrane serije „Fargo“, 3. sezona, nedeljom samo na RTS 1!\n„Fargo“, 3. sezona, nedeljom samo na RTS 1!\npetak, 19. jan 2018, 16:22 -> 12:18\nNakon emitovanja prve i druge sezone planetarno popularne serije „Fargo“, na Prvom programu RTS-a, nedeljom oko 23 časa, gledaoci će imati priliku da pogledaju i treći nastavak, koji je pobrao odlične kritike i osvojio Zlatnog globusa. Ljubitelje krimića očekuje još jedna uzbudljiva sezona sa potpuno novim likovima, neverovatnim zapletom, tragikomičnim scenama, Juanom Mekgregorom u čak dve uloge i Goranom Bogdanom u ulozi hladnokrvnog ukrajinskog ubice.\nTreća sezona serije Fargo smeštena je u 2010. godinu i prati šeficu odeljenja policije u dolini Edna, Gloriju Burgl. Ona istražuje neobično ubistvo svog očuha, Enisa Stasija, dok se istovremeno sa istragom prepliće sitno rivalstvo između dva brata blizanca, Emeta i Reja Stasija.\nDok je Emet oličenje uspešnog Amerikanca, Rej je je ćelav i gojazan, neugledni policijski službenik, koji oduvek živi u senci svog uspešnijeg starijeg brata, kriveći ga za sve životne neuspehe. Njihovo rivalstvo prati isprepleteni niz događaja, koji počinje sitnom krađom a vodi ka ubistvu, mafijaškim poslovima i nadmetanju u ubistvima.\nOno što je zanimljivo da obe uloge - Emeta i Reja tumači Juan Mekgregor, koji je za ulogu Reja morao da "nabaci" nekoliko kilograma, zbog čega je, kada bi glumio Emeta, morao da nosi steznik. Ipak, da se odlično snašao u dvostrukoj ulozi potvrđuje i to što je na nedavno održanoj ceremoniji dodele Zlatnih globusa dobio nagradu za najboljeg glumca.\nKeri Kun tumači lik Glorije Burgle, šefice lokalne policijske stanice. Sveže razvedena majka Glorija, pokušava da razume svet u kome živi, a u kom su ljudi više vezani za svoje telefone, nego za ljude iz svoje okoline.\nDejvid Tjulis tumači lik V.M.Vargasa, misterioznog usamljenika i pravog kapitaliste, koji ne preza ni od čega i dolazi da Emetu saopšti veoma loše vesti.\n„Fargo 3", nedeljom oko 23 č. na Prvom programu.\n(subota, 27. jan 2018, 19:53)\n1 „Četiri godišnja doba u Havani“ na RTS 2\n2 Serija „Rej Donovan“ na RTS 1\n3 „Tunel“, treća sezona\n4 „Tunel“, druga sezona\n5 „Tunel“ na RTS 1


Oglasio se heroj Rusije — Evo šta je rekao - Sputnjik Srbija\n16:25 18 April 2021\n21:20 01.07.2018 (osveženo 21:23 01.07.2018) Preuzmite kraći link\n„Ne osećam se kao najbolji igrač utakmice. Igrač utakmice su moj tim i navijači“, rekao je Akinfejev.\nRusija se plasirala u četvrtfinale Svetskog prvenstva, pošto je posle boljeg izvođenja jedanaesteraca pobedila Španiju. Nakon produžetaka rezultat je bio 1:1, da bi\nRusi na penale dobili sa 4:3, a odlučujuću odbranu napravio je Akinfejev.\n‚Nismo igrali kako smo želeli, želeli smo da napadamo više, ali protiv Španije retko koji tim može da ima posed. Završilo se, kako se završilo. Ovaj put je sreća bila na našoj strani. Ovo je sjajan Mundijal za nas. Danas smo svi uvereni da Rusija zna kako se igra fudbal“, rekao je Akinfejev.\nakinfejev, Mundijal, izjava


TAJNOG AGENTA JUŽNE AFRIKE U NOVOM BEOGRADU UBIO LIKVIDIRANI KRUŠEVLJANIN: Rasvetljeno ubistvo Gorga Darmanovića! Ždrokinac mu presudio sa 4 metka! | Crna Hronika | Kurir\n20:16h UŽIVO, KURIR TV: Crvena zvezda - Budućnost (13:5), LUDILO U PIONIRU! Posle totalnog HAOSA sa sat zakašnjenja počeo SPEKTAKL!\nSTARLETA RASKRINKALA LANAC PROSTITUCIJE: Soraja smestila makrou da bi je 10\t309\nSUPRUGA UBIJENOG ROŽAJCA JEDNA JE OD NAJUTICAJNIJIH INFLUENSERKI U CRNOJ 12\t202\nMOTORISTI NAPALI PORODICU KOD ZABRANA U OBRENOVCU: Preprečili im put, muškarca 32\t782\nZAJEDNO U SMRT, UŽAS NA DUNAVU KOD KRČEDINA I NOVOG SADA: Pronađena tela 138\nMOTIV LIKVIDACIJE VESELINA VUKOTIĆA! Platio glavom zbog egzekucije Roganovića 5\t30\nNEZAPAMĆENA DRAMA U KALUĐERICI: Bačena eksplozivna naprava na kuću strica 2\t31\nJELENA JE IMALA NEGATIVNU KARMU PREKO OČEVE LOZE I ONA JE SVOJOM GLAVOM 149\nTRAGEDIJA KOD MLADENOVCA, U STRAVIČNOJ NESREĆI POGINULA DEVOJKA (18): Pijani 2\t38\nIZA ŠABAČKOG MAKROA KRIJE SE MADAM, NJEGOVA BIVŠA DEVOJKA! Radi kao sekretarica, 1\t155\nOGLASIO SE STRIC ALEKSANDRE SUBOTIĆ NAKON DRAME U KALUĐERICI: Ne mogu ništa 29\nVOZAČ AUTOBUSA NOKAUTIRAO KOMUNALNOG POLICAJCA: Udario ga u glavu i grudi, 13\t1k\n11.06.2018. 18:56h 11.06.2018. 20:07h\nPolicija saopštila da je južnoafričkog državljanina početkom maja u Beogradu likvidirao Dejan Stanković Ždrokinac (71), nekadašnji pripadnik Legije stranaca koji je izrešetan pre šest dana u Kruševcu\nJužnoafričkog tajnog agenta Gorgija Gorga Darmanovića (58) 6. maja na Novom Beogradu ubio je jedan od vođa kruševačkog podzemlja, bivši legionar Dejan Stanković Ždrokinac (71), kog su još uvek nepoznati napadači i likvidirali tačno mesec dana kasnije, 6. juna.\nŽdrokinac je, kako se sumnja, maskiran kapuljačom na glavi sačekao Darmanovića ispred zgrade u kojoj je povremeno boravio, ispalio u njega četiri hica, a onda seo na skuter koji je dovezao njegov saučesnik i njime pobegao.\nObojica bili u JAR\n- Interesantno je da su i Ždrokinca ubice pre nekoliko dana likvidirale gotovo na identičan način, ali u Kruševcu. Ubica je pucao u njega, prišao mu i overio ga, a zatim pobegao do mesta na kom ga je sačekao saučesnik na skuteru. Inače, i sin jedinac Dejana Stankovića, koji se zove Vojin kao i njegov brat blizanac, ubijen je nepunih mesec dana pre oca - podseća sagovornik Kurira.\nOn objašnjava da se nekoliko likvidacija koje su se poslednjih meseci dogodile u Srbiji dovode u vezu sa sukobom u podzemlju Južnoafričke Republike oko poslova vezanih za drogu.\n- I Darmanović i Stanković bili su poznata imena u podzemlju JAR. Darmanović je bio agent službe bezbednosti, ali je šurovao i sa podzemljem. Tokom godina života u toj državi stekao je i brojne neprijatelje. S druge strane, braća blizanci Dejan i Vojin, poznati kao Ždrokinci, navodno su pre 48 godina opljačkali banku, a posle izlaska iz zatvora preselili su se u Južnoafričku Republiku, gde su radili kao vojnici plaćenici. Neko vreme proveli su i u Legiji stranaca. Darmanovićev ubica Dejan Stanković ima i pasoš i penziju iz JAR, a kod njegovog brata Vojina su prilikom hapšenja posle ubistva kruševačkog zubara, za koje su na kraju oslobođeni sumnje, nađena dokumenta na ime Grivman Džohenson - pojašnjava sagovornik Kurira na koji način su i ubica i ubijeni bili povezani sa JAR.\nDejan Stanković Ždrokinacfoto: Privatna Arhiva\nNađen i Bosanac sa poternice\nUhapšena dvojica pomagača, saučesnik u bekstvu\nPolicija je juče saopštila da je uhapsila dvojicu muškaraca Sretena M. (63) i Sašu Đ. (44) zbog sumnje da su Ždrokincu i njegovom saučesniku pomogli u ubistvu Darmanovića.\n- Takođe, prilikom pretresa stanova koje koriste osumnjičeni pronađeno je još jedno lice za koje se sumnja da je izvršilo krivično delo falsifikovanja isprave. Nakon izvršenih provera, utvrđeno je da je reč o licu za kojim postoji međunarodna poternica zbog izvršenog krivičnog dela ubistvo na području Bosne i Hercegovine - rekao je direktor policije Vladimir Rebić.\nKako saznajemo, reč je o Miljanu Vujaniću (35), koji se, osim za ubistvo u BiH, sumnjiči i za falsifikovanje isprava i biće priveden Osnovnom tužilaštvu u Mladenovcu.\nPrema njegovim rečima, sumnja se da je serija likvidacija počela 25. aprila, kada je u Johanezburgu ubijen Milan Đuričić Miki, koji se u toj državi krio nakon što je Srbija raspisala poternicu za njim zbog toga što je osuđen na 30 godina zatvora zbog saučesništva u ubistvu Željka Ražnatovića Arkana. Ubrzo je ubijen i Darmanović, i veruje se da su ova dva ubistva povezana.\nMilan Miki Đuričićfoto: Đorđe Jovanović\n- Operativne informacije ukazuju na to da se iza svega krije sukob dve kriminalne grupe oko droge, koja se većim delom distribuira preko JAR. Dugo su vođe podzemlja bili Čeh Radovan Krejčir i Siril Bika, dok se nisu razdvojili. Bika je ubijen, a sa njim u kolima tada je bio još jedan srpski begunac, Arkanov ubica Dobrosav Gavrić. Navodno je otkriveno da je Čeh imao spisak za likvidaciju i da su na njemu bili oni koji bi mogli da budu nezgodni svedoci njegovih nelegalnih poslova, kao i oni koji su ga izdali. Za likvidacije je, kako su tada preneli, angažovao trojicu plaćenih ubica iz Srbije i ne isključuju mogućnost da su upravo Ždrokinci dobili novac za to - objašnjava sagovornik Kurira.\nNapadači u bekstvu\nOtac i sin ubijeni za manje od 30 dana\nSin Dejana Stankovića Ždrokinca, Vojin, ubijen je nepunih mesec dana pre oca. Iako je prema jednoj verziji on likvidiran zbog sukoba sina sa grupom mladića, a njegov otac kako se ne bi svetio za ubistvo sina, izvor iz istrage otkriva da se istraga vodi i u drugom smeru - da su mladići angažovani od strane druge ekipe da likvidiraju konkurenciju.\n- Ubica Vojina Stankovića je identifikovan, ali je u bekstvu, dok se još ne zna ko je likvidirao njegovog oca. Istraga za sada ne isključuje mogućnost da su obojica stradala u ratu južnoafričke mafije - objašnjava izvor iz istrage.\n(Kurir.rs/Jelena Spasić/Foto:Zorana Jevtić/Privatna arhiva/Đorđe Jovanović)\nMIKI ĐURIČIĆ MI JE UBIO STRICA, ALI MU SE NISMO OSVETILI: Ekskluzivna ispovest Andrije Ražnatovića!\n(KURIR TV) UPUCAN MUŠKARAC KOD PRVOG OSNOVNOG SUDA: Sedeo je na skuteru kada su u njega ispaljena 4 metka!\nJužna AfrikaGorgija Gorg DarmanovićDejan Stanković ŽdrokinacJARubistvozločinrasvetljeno ubistvo\nUŽIVO, KURIR TV: Crvena zvezda - Budućnost (13:5), LUDILO U PIONIRU! Posle totalnog HAOSA sa sat zakašnjenja počeo SPEKTAKL! 22 6\t241\nSTARLETA RASKRINKALA LANAC PROSTITUCIJE: Soraja smestila makrou da bi je skinuli sa crne liste! 10\t309\nSUPRUGA UBIJENOG ROŽAJCA JEDNA JE OD NAJUTICAJNIJIH INFLUENSERKI U CRNOJ GORI: Selfi u Španiji njenom suprugu došao je glave?! 12\t202\nZAJEDNO U SMRT, UŽAS NA DUNAVU KOD KRČEDINA I NOVOG SADA: Pronađena tela prijatelja koji su se prevrnuli iz čamca u reku! 138\nMOTIV LIKVIDACIJE VESELINA VUKOTIĆA! Platio glavom zbog egzekucije Roganovića u Beču i Zvicerove žene? 5\t30


Faktor | Kako je vlast u KS trošila novac i koliko je utrošeno na kapitalne transfere?\n24.09.2019. / 07:49\nSamo je u julu ove godine iz Konakovićevog kabineta podijeljeno 47.200 KM\nZa zapošljavanje mladih nije izdvajan novac, ali jeste 122.500 KM za podršku radu prihvatalištu pasa lutalica. Aktivnosti Ministarstva privrede su, očigledno, bile usmjerene na lutalice, ali ne i na podršku projektima Privredne komore KS i Obrtničke komore KS. U te je svrhe potrošeno nula KM od predviđenih 205.000 KM.\nVlada Kantona SarajevoElmedin KonakovićEdin Forto


Ozvučenja – UPLINK Security Services ✔ Alarmni sistemi, Video monitoring, Alarm monitoring… (Planiranje, projektovanje i implementacija kompletnih bezbedonosnih sistema)\nAmbijentalni sistemi ozvučenja koriste se za sve prostore koji podrazumevaju veliku prometnost i frekvenciju ljudi.\nUPLINK nudi široku lepezu različitih pojačala, predpojačala i zvučnika vodećeg proizvođača u toj oblasti – CEOPA.\nUPLINK u svojoj ponudi ima abijentalno ozvučenje za različite tipove objekata:\nhale (davanje obaveštenja, muzika za radnike itd.)\nposlovne objekte (kancelarije sa ambijentalnom muzikom)\nspoljne ambijente (igrališta, stadioni i slično).\nSistem abijentalnog ozvučenja sastoji se od integrisanog pojačivača odgovarajuće snage na koji je povezan potreban broj zvučnika raspoređenih po objektu.\nZvučnici se mogu kombinovati i prema enterijeru i ambijentu (npr. ugradni u plafon, nazidni, spoljni vodootporni, stubni itd.), a za izbor najboljeg sistema ambijentalnog ozvučenja za Vaše potrebe, UPLINK-ovi stručnjaci za bezbednost stoje Vam na raspolaganju.


Joksimović: Tema o slikovnicama prenaduvana; Iznela sam svoje mišljenje i stojim iza njega | Politika | Novosti.rs\nTanjug | 07. maj 2018. 15:05 | Komentara: 1\nMinistarska za evorpske integracije Jadranka Joksimović izjavila je danas da je priča koja je nastala povodom Tvita ministra za inovacije Nenada Popovića "prenaduvana"\n"Cela priča je prenaduvana, ja sam samo iznela svoj stav u vezi sa tvitom. Iznela sam svoje mišljenje i stojim iza njega. Sa (predsednikom Srbije Aleksandrom) Vučićem dugo radim, ja sam vrlo često i na stranačkim organima i na sednicama vlade dok je on bio premijer iznosila svoje mišljenje koje nije uvek bilo opšteprihvaćeno i niko nije imao problem zbog toga. Ja sam to kod njega uvek cenila, a i sada cenim kao što i ja uvek uvažavam tuđe mišljenje, jer smatram da samo tako možete da dođete do pravih rešsenja", rekla je ministarka Joksimović gostujući na televiziji Hepi.\nPROČITAJTE JOŠ: BURA NA SEDNICI VLADE: Ana Brnabić ponudila ostavku zbog udara ministarki\n"To je dokaz pluralizma i demokratije u medijima, zamislite da kad vi možete dve članice predsedništva SNS - Zoranu Mihajlović i mene, a ja sam i međunarodni sekretar stranke, smenjujete svaki dan po medijima, to je dokaz slobode medija. Ja sa tim nemam nikakav problem, ali postoje neke procedure za to", istakla je Joksimović.\n"Podržala sam LGBT zajednicu, primila transrodne osobe u svoj kabinet da razgovaramo o njihovim svakodnevnim problemima i potrebama, zaista smatram da meni niko ne može da spočita tu vrstu homofobije ili bilo čega drgog, ali smatram da u zakonima ove zelje nije predviđeno usvajanje dece niti gej brak još uvek. Kada to dođe na dnevni red, ako dođe, debatovaćemo, do tada mislim da takve slikovnice nisu u skladu sa onim što je na kraju zakonski okvir ove zemlje", naglasila je ona.\nPROČITAJTE JOŠ: Đukanović: Novi sukob u Vladi zbog gej slikovnice ubrzaće njenu rekonstrukciju\n"Nema tabu tema, ali moramo ipak da se držimo nekih okvira", kazala je Joksimović.\n"Bez svakog se može, nije to poenta, hajde da dok sam još u mandatu pričamo o evropskim integracijama, kazala je ona uz osmeh.\n"Mislim da, pre svega, radim posao u interesu zemlje i građana i za mene je to najvažnije. Sve drugo, ako neko ima nešto da mi zameri, otvorena sam. Umem da kritikujem pa moram da prihvatim i da budem i kritikovana, nije problem", rekla je Joksimović.


Sestre Moldovan bronzane na Svetskom kupu! - www.lobi-info.rs\nNikola J. 29. maja 2016., 13:56 5.2k Views\nNaše sugrađanke i jedne od najuspešnijih sportistkinja sa leve obale sestre Nikolina i Olivera Moldovan još jednom su briljirale i ovog puta osvojile bronzanu medalju na Svetskom kupu u češkim Račicama.\nOne su učestvovale u trci na 500 metara i trku su završile sa vremenom 1:44,661 sekund iza prvoplasiranih Ukrajinki Ine Hriščun i Anastalije Todorove 1:42,550 i drugoplasiranih Nemica Tine Dice i Fransiške Veber 1:42,600.\n„Jako sam srećna što smo Nikolina i ja osvojile bronzanu medalju na 500 metara. Ovo je ujedno naša prva medalja na Svetskim kupovima u ovoj disciplini. Nas dve smo poznate da smo sve bolje kako sezona odmiče, pa nam ovaj početak malo remeti planove s medaljama. Ova sezona je jako dobro počela“, izjavila je Olivera Moldovan.\nZatim najavljuje velika očekivanja i zahuktavanje pred Olimpijske igre u Riju.\n„Prezadovoljna sam ovom medaljom. Prva sezona da smo odličnjoj formi već u maju. Ide nam dvosed odlično. Složne smo, a i s planom našeg trenera pokazale smo da možemo da budemo sve bolje u nastavku. Finalna trka je bila teška i napeta do kraja i drago mi je što se završila u našu korist. Za mesec dana nas čeka EP. Takmičićemo se u ovom sastavu. Oćekivanja su ogromna, jer nam je to generalna proba pred Olimpijske igre u Riju„, kaže Olivera.\nPored njih učestvovalo je još srpskih takmičara na ovom takmičenju. Milica Starović i Dalma Ružičić-Bendek u finalu K2-500 zauzele su 7. mesto sa vremenom 1:46,006. Marku Tomićeviću je izmaklo treće mesto za osam hiljaditih delova sekunde u jednosedu na 1.000 metara i imao je vreme 3:35,850. Dejan Pajić u istoj disciplini ostvario je sedmo mesto sa vremenom 3:39,261.\nZatim u trci dvoseda na 200 metara Nebojša Grujić i Marko Novaković osvojili su peto mesto (32,378 sekundi). Dok je mlada srpska kanuistikinja Nikolina Mijušković osvojila 7. mesto u finalu jednokleka na 200 metara (52,038 sekundi). Dvosed na 1.000 metara Milenko Zorić i Simo Boltić u finalu je zauzeo osmo mesto (2:30,492).\nVladimir Torubanov osvojio je drugo mesto u kajaku jednosedu sa vremenom 1:37, 984 u disciplini K1-500. Na takmičenju u jednosedu na 200 metara, Marko Novaković završio je na šestom mestu u A finalu, dok je Marko Dragosavljević u B finalu doveslao do sedmog mesta.\nČestitamo svim našim kajakašima na ostvarenim plasmanima i želimo im još bolje rezultate u narednim takmičenjima! 🙂\nPrethodna objava Stajalište „Sebeš mokri“ danas u Beogradskoj hronici\nSledeća objava Put od BSK Borče do finala Lige šampiona


Dobra vest za farmere | Agroservis\n> Dobra vest za farmere\nDobra vest za farmere\nTemerin, 21. februar 2018.\nKompanija BOV-OV iz Temerina nastavlja za sedam dana izvoz jaganjaca u Izrael. Od domaćih odgajivača oni kupuju podmladak tovnih rasa i pojedine meleze i to u dve kategorije – od 20 do 30 kg i plaćaju 10.000 dinara po jagnjetu, a za one teže 300 din/kg. Kupac plaća i troškove prevoza 200 dinara po isporučenom grlu. Odgajivaču pripada i podsticaj za prodatu jagnjad u iznosu od 2.000 dinara po komadu.\nUprava za veterinu na osnovu važećeg sertifikata za izvoz u Izrael pruža zajedno sa veterinarskom službom kompletan servis za ovaj posao.\nKompanija BOV-OV planira da mesečno izveze najmanje 5.000 komada jagnjadi iz Srbije, a postoje dobri izgledi da se ovaj posao nastavi i iduće godine.\nOvčarstvo i kozarstvo u Srbiji ima podršku Ministarstva poljoprivrede kroz subvencije za umatičena grla, otkupljeno mleko i za jagnjad i jarad po 2.000 dinara ako se isporučena klanici ili izvozniku.\nProf. dr Cvijan Mekić\n- Kada se gleda ovčarstvo u celini, zabeležili smo pomak na bolje: više se radi na poboljšanju rasnog sastava prema zahtevu tržišta – kaže za „AgroServis plus” prof. dr Cvijan Mekić sa Poljoprivrednog fakulteta u Zemunu i ističe da ova grana stočarstva ima razvojnu šansu. - Teško ćemo se vratiti u vreme kada su ovčari muzli ovce, prodavali jaganjce i vunu, ali će mnogi pored jaganjaca tražiti i drugu korist, ne treba zaboraviti ni na stajnjak. Naši odgajivači sa više sigurnosti treba da ukrštaju rase, jer tržište zahteva težu jagnjad. Naše autohtone rase daju odličan tovni podmladak kada se ukrštaju sa il de france, safolkom, tekselom, pa i virtembergom. To se radi u svetu, naročito su poznati po tome Englezi i imaju dobru isplativost – ističe dr Cvijan Mekić.


Festivali na Balkanu - gde je u našoj okolini dobar provod?\nKako se dijalekt čuva u kafani “Dnevnik” – predstavljanje prve knjige Vladete Jerotića\nNov 4, 2019 U rubrici: superego\nProšlog puta sam vam preporučila zanimljive svetske festivale, ali sada ću vam pričati o nešto geografski bližim manifestacijama.\nUkoliko je Tajlandska žurka punog meseca previše van vaše zone komfora, možda će vam festivali na području Balkana ipak zagolicati maštu. Ako ste ljubitelj ovog poluostrva i njegove bogate istorije, ovo su moji predlozi za festivale u komšijskim zemljama!\nTaksirat je makedonski festival koji se održava u Skoplju, svake godine u decembru. Ove godine je festivalsko okupljanje zakazano za 7. decembar. Taksirat je prvi put održan 1999. godine. Uglavnom nastupaju muzičari koji se bave alternativnom muzikom, a dolaze iz zemalja širom sveta. Ove godine će nastupiti i srpska formacija “Beogradski sindikat”.\nNikada nisam bila na ovom festivalu, ali i samo ime mi stvara želju za ludovanjem na njemu. S obzirom na to da nije daleko, a da je za ovu godinu možda i kasno da se nabave karte, sledeće godine ću na vreme sebi da obezbedim jednu!\nSZiGET Festival se održava u Mađarskoj u Budimpešti i jedan je od najvećih muzičkih i kulturnih festivala u Evropi. Sledeći festival je već zakazan za period od 5. do 11. avgusta 2020. godine. Održi se više od 1.000 nastupa svake godine. U 2019. godini SZiGET je probio svoj rekord, kada ga je posetilo 565.000 ljudi.\nSviđa mi se što organizatori festivala poštuju želje svojih pratilaca. Na svoj sajtu imaju “mašinu želje” gde možete navesti imena izvođača koje biste slušali, a oni daju sve od sebe kako bi to ispunili. Ovakav festival bez ikakve dileme treba posetiti jer deluje kao “leglo” pozitivne energije i dobre muzike.\nOvaj hrvatski muzički festival je relativno nov, ali je ostavio odličnu impresiju od početka. Mesto na kom se održava ovaj festival je plaža Zrće, u malom gradu Novalji, na ostrvu Pag, poznatom kao hrvatska Ibica. Sonus ugosti više od 60 poznatih umetnika iz muzičke industrije tokom godine. Nastupi se održavaju u najpoznatijim klubovima – Kalipsu i Papaji, koji su i glavni organizatori ovog festivala.\nSonus zvuči kao manifestacija za okupljanje onih najenergičnijih partijaša, koji su u stanju da danonoćno luduju na žurkama. Ja nisam tip osobe koji bi izdržao višednevno odlaženje na žurke. Međutim, pošto Sonus ima već dobru istoriju dovedenih umetnika… Sigurno bih išla onaj dan kada nastupa neka zanimljiva ličnost sa muzičke scene, odakle god bila!\nCrnogorski festival Sea Dance se održava na plažama mesta Buljarice od 2018. godine. Prvenstveno je bio samo “dodatak” Exit festivalu. Međutim, on se osamostalio i privukao je pažnju mnogih. Održava se najčešće krajem avgusta svake godine.\nOvo je možda i najpoznatiji festival na Balkanu pored Exit-a. Do sada mi obaveze nikada nisu dozvoljavale da posetim ovu atrakciju, ali se nadam da ću se barem jedne godine ludo provesti! Fidbek osoba koje su gostovale na manifestaciji je fantastičan, tako da ne sumnjam da je vredno posetiti Buljarice krajem avgusta!\nOd prvog entuzijastičnog dana, Mostar Blues & Rock Festival izrastao je u ugledni događaj, koji je i na evropskoj mapi festivala. I jedan od najvažnijih muzičkih festivala u regionu. U poslednjoj deceniji, mostarski festival je ugostio poznata muzička imena poput Ten Years After, Anu Popović, Big Brother & The Holding Company, Sugar Blue, Snowy White, Dr. Feelgood, Tito & Tarantula, Deborah Coleman, Danny Shephard, i regionalne zvezde poput Mothera, Patibrejkersa, Dade Topića i Telephone Blues Band, Josipu Lisac, Zdenka Kovačičeka, Vlatka Stefanovskog, Yu Grupu i druge…\nOvo je jedan od manjih festivala, koji, iako deluje isto kao i ostali, ima neku posebnu draž. To što je festival mali, ne znači da ne zaslužuje našu pažnju i ljubav.\nMeadows In The Mountains (Livade u planinama) je unikatan i ne postoji nijedan sličan festival u svetu. Nalazi se u centru Rodopske planine bilizu bugarske granice sa Grčkom. Neki kažu da je prava avantura, u zagrljaju zalaska sunca na vašim ramenima, biti sa prijateljima i opuštati se u muzici i umetnosti. “Ovaj festival čini da dani i noći nestaju pod magičnom autom prelepe planinske prirode i upravo to čini festival posebnim”, isto su reči nekih od posetilaca.\nOd svih festivala u našoj okolini, i meni ovaj festival deluje najunikatnije i najzanimljivije. To je ono što kod ovakvih manifestacija i volim – jedinstvenost. Zagolicao mi je maštu i našao je svoje mesto na mojoj baket listi. Nadam se da će već sledeće godine biti štikliran!\nAko ste avanturista i volite da putujete i upoznajete druge kulture, možete uvek pustolovine započeti od svojih korena! Iako su svetski festivali nešto brojniji i na prvi pogled deluju zanimljvije od onih u vašoj blizini, dajte šansu i nešto manjim manifestacijama da vam se uvuku pod kožu. Nećete pogrešiti, verujte mi! 😀 A sledeće nedelje – posećujmo domaće – festivali u Srbiji.\nPrilika za mlade u Srbiji i Bosni i Hercegovini da razviju digitalne veštine\nJul 14, 2020 Petra Naumović in:webetext with\tno comments


SPISAK PREDAVANjA DRUŠTVA PČELARA ALEKSINAC U ZIMSKOM OBRAZOVNOM CIKLUSU 2015/2016. | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nSPISAK PREDAVANjA DRUŠTVA PČELARA ALEKSINAC U ZIMSKOM OBRAZOVNOM CIKLUSU 2015/2016.\nDatum objavljivanja vesti: 27. novembra 2015.\nObjavljen je preliminarni spisak svih 13 predavanja Društva pčelara Aleksinac za zimski ciklus predavanja 2015/2016. godine. Zapravo, on je konačan, preliminarna je samo lokacija održavanja, pošto postoji mogućnost da se predavanja tokom ove sezone održavaju na različitim lokacijama, što ćemo objaviti narednih dana.\nSva predavanja se održavaju petkom u 16 sati, (najverovatnije) u Domu kulture u Aleksincu. Ulaz je slobodan svim zainteresovanima samo na prvom predavanju na jesenjoj Skupštini. Prisustvo ostalim predavanjima dozvoljeno je samo članovima Društva (period učlanjenja u DP Aleksinac, shodno Statutu, je od 1. novembra do 31. oktobra), ostali plaćaju dnevnu članarinu za prisustvo jednom predavanju, u visini od polovine godišnje članarine.\nČlanarina za period od 1. novembra 2015. do 31. oktobra 2016. godine za Društvo pčelara Aleksinac je 1400 dinara. Porodična članarina i članarina za decu iznosi 700 dinara.\nČlanarina u 2016. godini za Savez pčelarskih organizacija Srbije je 2700 dinara sa dobijanjem 12 brojeva časopisa “Srpski pčelar”, a 1800 bez časopisa. Porodična članarina je 700 dinara.\nREDOVNA JESENJA SKUPŠTINA DRUŠTVA\n2) Plan rada za 2016. Godinu\nPredavač: Dr Goran Jevtić, Kruševac, naučni saradnik Instituta za krmno bilje\nTema: Dinamika razvoja pčelinje zajednice u funkciji ostvarenja visokih prinosa\nDatum: 25. decembar 2015.\nPredavač: Dipl. ecc. Miljko Šljivić, bivši predsednik SPOS-a\nTema 1: Uslovi za dobro zimovanje pčela\nTema 2: Značaj medne kape tokom godine (Važnost medne kape da dobro zimovanje i problemi zbog medne kape tokom paše i kako ih rešiti)\nDatum: 15. januar 2016.\nPredavač: Zoran Avramović, predsednik Društva pčelara u Sokobanji\nTema: Stacionarno pčelarenje DB košnicama bez prihranjivanja\nDatum: 22. januar 2016.\nPredavač: Prof. dr Zoran Stanimirović, šef Katedre za biologiju Fakulteta veterinarske medicine u Beogradu, član Izdavačkog saveta časopisa “Pčelar”\nTema: Nozemoza i energetski stres\nPredavač: Dr vet. med. Uroš Glavinić, asistent na Katedri za biologiju Fakulteta veterinarske medicine u Beogradu\nTema: Američka i evropska trulež pčelinjeg legla – klinička slika, dijagnostika i mere sanacije\nPredavač: Slobodan Jevtić, Stari Kostolac\nTema: Pčelarenje DB košnicama tokom godine sa akcentom na formiranje rojeva\nPredavač: Dr vet. med. Snežana Milosavljević, Požarevac\nDatum: 5. februar 2016.\nPredavač: Čedomir Jovanović, Niš\nTema: Veštačko rojenje – stimulacija prirodnog rojenja – savremeno rojenje\nDatum: 12. februar 2016.\nPredavači: DEBATNI KLUB (angažovani pčelari uvodničari daće uvodna izlaganja na zadatu temu, a nakon toga odgovaraće na pitanja okupljenih pčelara). Učestvuju pčelari: dr med. Rodoljub Živadinović, Vojislav Stojanović\nTema: Efikasno suzbijanje varoe\nDatum: 19. februar 2016.\nPredavač: Mr Biljana Stamenković, Bor, profesionalni pčelar, diplomirani inženjer poljoprivrede na doktorskim studijama\nTema: Seoba pčela i uticaj lokacije na prinos meda\nPredavači: DEBATNI KLUB (4 pčelara sa većim brojem košnica daće uvodna izlaganja na zadatu temu, a nakon toga odgovaraće na pitanja okupljenih pčelara). Učestvuju pčelari: prof. dr Dragoslav Cvetković, dipl. ing. Mladen Krstić, Slavoljub B. Rakočević, Goran Jovanović\nTema: Prolećni razvoj pčelinjih društava u DB i drugim košnicama na teritoriji opštine Aleksinac\nPROLEĆNA SKUPŠTINA DRUŠTVA PČELARA ALEKSINAC\n1) Izveštaji o radu za 2015. godinu;\nNakon Skupštine, održaće se predavanje:\nPredavač: Milutin Petrović, Kragujevac, profesionalni pčelar i odgajivač matica, zamenik predsednika SPOS-a, predsednik Društva pčelara Kragujevac\nTema: Formiranje ranih rojeva\nPREDAVANJE U ŽITORAĐI >


Elastična užad za ruke-iz Intersporta - KupujemProdajem\nFitnes i vežbanje > Vijače, trake za vežbanje i opruge > ID oglasa: #137190062 (Postavljen: pre nedelju dana)\nElastična užad za ruke-iz Intersporta\nElastična užad za ruke-iz Intersporta. Nova, nekorišćena, zaštitna ambalaža još na ručkama, dužine 80 cm, kuke (zakačaljke) na krajevima.\nZamena - za nekorišćene gumene trake za vežbe Ili nekorišćene bubice-slušalice sa kablom.\nAudio aux kabl 3.5mm na 2 x RCA (činč) 5m Ugreen


Jeftini letovi iz Tadžikistana - Avio karte Tadžikistan - eSky.rs\nProverite najbolje prilike za letove iz Tadžikistana\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Tadžikistana na eSky.rs?\n✔ Ako rezervišem let iz Tadžikistana, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Tadžikistana?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Tadžikistana uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije iz Tadžikistana\nPopularni gradovi Jeftini letovi iz Dušanbea Jeftini letovi iz Kudžanda Jeftini letovi iz Gafurov Jeftini letovi iz Kuloba Jeftini letovi iz Qurghonteppa\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi od Dushanbe Intl Airport Jeftini letovi od Khudjand Airport Jeftini letovi od Kulob Airport Jeftini letovi od Kurgan Tyube Qurghonteppa International Airport


Prikupljene jelke greju domaćinstava i hrane autohtonu vrstu koza - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nPrikupljene jelke greju domaćinstava i hrane autohtonu vrstu koza\nU glavnom gradu Austrije prošle godine je prikupljeno ukupno 757 tona odnosno 173.000 komada jelki, što je u poređenju sa 2017. godinom porast od osam odsto.\nU Srbiji se novogodišnje jelke čuvaju sve dok ne prođe Srpska nova godina, pa ponekad čak i kasnije. Nakon toga završavaju na razičitim mestima. Sa druge strane, Bečlije se već rešavaju ovih ukrasa, a imaju i dobu ideju kako. Bečko komunalno poduzeće za zbrinjavanje otpada (MA 48) i ove godine će se pobrinuti da islužene novogodišnje jelke svoj životni vek ne završe u otpadu.\nOd 27. decembra 2018. pa sve do 13. januara 2019. stanovnici grada Beča svoje novogodišnje jelke mogu, kao i svake godine, da predaju na posebno predviđena mesta. Ove godine u Beču postoje 534 takva javna mesta, a radnici MA 48 odeljenja apeluju na građane da borove donesu bez nakita i ukrasa, navode iz Eurocomma.\nJelke se iskorišćavaju za proizvodnju električne energije, kao i za centralno griejanje, a od prošle godine jedan deo odlazi i na deponiju otpada "Rautenweg", gde postaje hrana za ugroženu autohtonu austrijsku vrstu koza koja je tamo nastanjena.\nU glavnom gradu Austrije prošle godine je prikupljeno ukupno 757 tona odnosno 173.000 komada jelki, što je u poređenju sa 2017. godinom porast od osam odsto. Proizvedena energija bila je dovoljna za snabdevanje 1.060 domaćinstava električnom energijom i 2.470 domaćinstava centralnim grejanjem ceo mesec. Informacije o lokacijama prikupljanja drvaca građanima su dostupne putem besplatne telefonske linije i mobilne aplikacije preduzeća za zbrinjavanje otpada, a sve su lokacije ucrtane i u onlajn plan grada, koji se može naći na stranicama bečke gradske uprave.\nOrganizovano prikupljanje jelki u Beču je započelo 1990. godine, kada je građanima na raspolaganju bilo samo 220 lokacija za prikupljanje, zaključuje se u saopštenjuEurocomma.\nNovogodišnja jelka Beč Struja Grejanje Hrana Autohtona koza MA 48\nIgor Pavlovic, pre 2 dana


18 11 2019 / 04:17\nutorak, 06 avgust 2019 15:02\nbibliobata i biblioseka”\nspovedena i u avgustu\nBrojnim studijama dokazano je da čitanje deci od rođenja predstavlja ne samo način da se najmlađi umire ili zabave, već sa sobom nosi brojne benefite: deca će ovladati većim fondom reči, brže i lakše će naučiti da čitaju i pišu.\nUpravo rukovodeći se ovim činjenicama Gradska biblioteka "Karlo Bijelicki" u saradnji sa Kompanijom "Meteor Commerce" i Opštom bolnicom "Dr Radivoj Simonović" četvrti mesec zaredom sprovodi akciju "Bebiteka: bibliobata i biblioseka".\nPrvog rođenog dečaka i prvu rođenu devojčicu u avgustu mesecu obišli su Boris Bećarević, komercijalni direktor Kompanije "Meteor Commerce" i Maja Vlajnić, bibliotekarka Gradske biblioteke "Karlo Bijelcki".


- Na ovaj način svi vakcinisani će provesti jedan normalan Božić - izjavio je premijer Mario Dragi.\nUvođenje super zelene propusnice u Italiji u periodu od 6. decembra do 15. januara dovešće do toga da ko nije vakcinisan, ili ko nije preležao kovid, neće moći da ulazi u bioskope, pozorišta, restorane, na stadione i zabave, u diskoteke i prisustvuje javnim ceremonijama.\nEUTANAZIJA SPROVEDENA U ITALIJI: Istorijska odluka za neizlečivog pacijenta\n23. 11. 2021. u 12:34\nMinistar zdravlja Roberto Speranca izjavio je da će od 1. decembra biti moguće vakcinisati trećom dozom, sve osobe starije od 18 godina ukoliko je prošlo pet meseci od prethodne vakcinacije.\nSperanca je naveo da se trenutno čeka odluka EMA (Evropske agencije za lekove) i italijanske agencije za lekove Aifa koja će slediti Eminu odluku u vezi sa vakcinacijom dece mlađe od 12 godina. Ta odluka bi trebalo da bude doneta do kraja nedelje.\nItalija Mario Dragi kovid propusnica


Konzole i igrice : SONY Playstation 4 Pro 1TB 30.12.2019 - ID 43963334 - KupujemProdajem\nKonzole i igrice > Sony PlayStation > ID oglasa: #43963334 (postavljen: pre 3 nedelje)\nViđeno: 2747 puta\nhttps: //www. playstation. com/en-us/explore/ps4-pro/


Skupština usvojila Nacrt zakona o visokom obrazovanju ZDK-a - Top Vijesti\nSkupština usvojila Nacrt zakona o visokom obrazovanju ZDK-a\nSkupština Zeničko-dobojskog kantona usvojila je na svom današnjem zasjedanju Nacrt zakona o visokom obrazovanju ZDK-a, o kojem će se voditi 15-dnevna javna rasprava.\nNacrt je usvojen s 31 glasom za, jednim glasom protiv te bez suzdržanih glasova.\nKako je istakao ministar obrazovanja Spahija Kozlić, spomenuti će zakon, kada bude usvojen, biti “najliberalniji zakon o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini”. Najavio je i uvođenje “elektronskog indeksa”.\n-Mislim da je krajnje vrijeme da se na Univerzitetu u Zenici digitaliziraju svi procesi koji su bitni, jer to je odavno postala praksa u razvijenim, zapadnim zemljama. Kada se usvoji ovaj tekst zakona, naložit ću izradu ‘elektronskog indexa’, koji će integrirati određene aktivnosti studenata na univerzitetu. Tekst ovog zakona išao je u pravcu dodatnih institucionalnih, odnosno unutaruniverzitetskih sloboda i institucionalne nezavisnosti UNZE-a od osnivača. Rješenja poput toga da se više ne daje prethodna saglasnost na imenovanje rektora i prorektora UNZE-a te da se, također, ne daje saglasnost Vlade ZDK za tekst Statuta UNZE-a, dovoljno govori o namjeri predlagača da dodatno jača autonomiju UNZE-a i akademske slobode – podvukao je ministar Kozlić.\nNavedene će izmjene omogućiti brži i efikasniji proces izbora rektora UNZE-a, koji će, najavljuje Kozlić, biti u mogućnosti da samostalno bira prorektore.\n-Uveli smo rješenje da se prorektori ne biraju javnim konkursom, nego da se biraju na način da ih predloži rektor te da ih onda bira Senat UNZE-a. Njihov će se mandat vezati za mandat rektora. Dakle, tu rektor ima punu slobodu da bira tim s kojim će raditi te se, u tom smislu, Vlada ZDK ni na koji način ne miješa u njegov izbor – ističe Kozlić.\nRektor time dobija veće slobode te da, ako se ukaže potreba, može zamijeniti prorektora čijim radom nije zadovoljan.\nSkupština je, po skraćenom postupku, sa 19 glasova za, bez glasova protiv te 12 suzdržanih, usvojila i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o kantonalnim ministarstvima i drugim tijelima kantonalne uprave ZDK.\nKako je objasnio ministar pravosuđa i uprave u Vladi ZDK Nebojša Nikolić, izmjene su bile neophodne zbog činjenice da je početkom ove godine na snagu stupio Zakona o unutrašnjim poslovima ZDK. Po skraćenom postupku usvojen je Prijedlog zakona o plaćama i naknadama u organima vlasti ZDK.\n-Zakon o unutrašnjim poslovima predviđa da je Uprava policije ZDK samostalan organ, odnosno finansijski nezavisna od Ministarstva unutrašnjih poslova ZDK – podsjetio je Nikolić.\nAkti koji regulišu taj dio, između ostalog Zakon o ministarskim i drugim tijelima i Zakon o plaćama ZDK, napomenuo je, nisu bili usklađeni. S obzirom da je formirana nova uprava, kao samostalni organ, ovo je, dodaje, sasvim logičan slijed.\nVlada ZDK, kako je dodao, opredjelila se za sistemski pristup borbe protiv korupcije te je, kao prva kantonalna vlada u Federaciji BiH, oformila Ured za borbu protiv korupcije ZDK. Ured će biti nezavisan od rada policijskih agencija, a najavljuje kako će biti propisani mehanizmi za provođenje određenih zakonskih procedura.\n-Na sljedećoj sjednici Vlade ZDK, već sljedeće sedmice, bit će usvojena i Strategija za borbu protiv korupcije ZDK u naredne četiri godine. Strategija predviđa donošenje seta određenih zakonskih regulativa iz oblasti borbe protiv korupcije – najavio je ministar Nikolić.\nZastupnici su većinom glasova, sa 19 glasova za, osam protiv te četiri suzdržana glasa, danas usvojili i Program rada Skupštine ZDK za 2022. godinu.\nTagsSkupština Zeničko-dobojskog kantona


VERDI BASIC vertikalni rezač dizajniran je tako da seče bilo koji kruti materijal do 305 cm u visinu i maksimalne debljine od 22 mm. Mehanizam koji je veoma lak za korišćenje, u kombinaciji sa moćnim motorom, pretvara ovu mašinu u neophodan element svake radionice u kojoj se seku pločasti kruti materijali.\nOvaj model opremljen je sa univerzalnom testerom (sečivom) koje precizno seče materijale, kao što su: PVC ploče, alubond i razne vrste akrila. Linearni sistem navođenja sečiva eliminiše vibracije i garantuje perfektno sečenje.\nPostoji pet različitih veličina modela: 122 cm (48”), 157 cm (61,8”), 210 cm (82,7”), 244 cm (96,1”) i 305 cm (120,1”).\nVERDI TWIN vertikalni rezač dizajniran je tako da seče bilo koji kruti materijal do 305 cm u visinu i maksimalne debljine od 22 mm. Njegove jedinstvene performanse garantuju brzo, precizno i glatko sečenje materijala, kako kod pojedinačnih zahteva, tako i kod zahteva visoke produkcije.\nOvaj model je opremljen sa dva operativna sistema sečenja, testerom (sečivom) sa leve strane za krute materijale i pneumatskim nožem sa desne strane za polu-krute materijale. Pomeranje oba sečiva strogo je kontrolisano i omogućava perfektno ravno i precizno sečenje.\nWINCUT predstavlja pneumatski rezač, koji se može montirati na zid i koji se specijalno koristi za sečenje polu-krutih materijala i stakla do 305 cm visine. Pomeranje sečiva obavlja se kroz pneumatski cilindar, koji garantuje brzo i glatko sečenje.\nOvaj model je takođe opremljen sa pneumatskim sistemom za pritezanje, što materijal drži čvrsto tokom sečenja. Poseduje dve vrste glava sa sečivima, od kojih jedna specijalnim nožem seče polu-krute materijale do 20 mm debljine, dok druga služi za sečenje stakla do 3 mm debljine.\nDostupne su tri različite veličine modela: 160 cm (63”), 246 cm (96”) i 305 cm (120”).\nINBLADE vertikalni rezač je jedno od najnovijih rešenja za sečenje svih krutih i polu-krutih materijala, koji se koriste u današnjoj industriji izrade reklama, okvira, ramova i sl.\nPouzdan linearni sistem koji navodi sečivo, u kombinaciji sa moćnim motorom garantuje precizno i glatko sečenje svih materijala. Takođe, sistem zamenljivih glava sečiva nudi jednostavno rešenje za korišćenje svih dostupnih sečiva, čak i onih koji će se proizvoditi u budućnosti.\nDostupne su tri različite veličine modela: 165 cm (65”), 210 cm (82”) i 250 cm (98”), kao i sečenje do iznenađujuće maksimalne debljine od 20 mm.\nPreuzimanja – vertikalni rezači\nGalerija – vertikalni rezači