Niška televizija » Retrospektiva filmova Gorana Radovanovića (VIDEO)\nObjavljeno 17.11.2014. 16:09\nU maloj sali Niškog kulturnog centra, večeras se nastavlja retrospektiva filmova Gorana Radovanovića, reditelja iz Beograda. Goran Radovanović je dobitnik 50 evropskih i svetskih filmskih nagrada, a večeras će biti prikazana njegova dva dokumentarna filma – “Kasting “ i “Pileći izbori”. Njegovo najnovije ostvarenje, igrani film “Enklava”, biće premijerno prikazan na FESTU u februaru 2015.\nPo formalnom obrazovanju istoričar umetnosti, po zanimanju reditelj, poliglota, slobodni strelac iliti “freelancer” u modernom žargonu. Godinu dana je proveo na Kubi, u Havani kao profesor u filmskoj školi i to smatra svojim najbezbrižnijim životnim periodom. Na Kubi je nastao dokumentarni film “Uz Fidela do kraja”, koji ga je doveo u poziciju jedinog Srbina koji je Špancima prodao film i to na španskom jeziku. Najnovije ostvarenje, igrani film “Enklava” radio je četiri godine. Film je upravo izašao iz montaže, a premijerno će biti prikazan na FEST-u u februaru sledeće godine.\nInače, “Enklava” je emotivna priča koja govori o životu srpskog življa na Kosovu i Metohiji. Scenario za film Radovanović je završio još 2004. godine, izvesno vreme proveo je na Kosovu tražeći glumce za uloge 4 dečka, a snimljen je u okolini Valjeva, u srcu Šumadije.\nRetrospektiva filmova Gorana Radovanovića nastavlja se večeras i sutra prikazivanjem dokumentarnioh ostvarenja “Kasting”, “Pileći izbori”, “Moja domovina”, “Maketa” i “Uz Fidela do kraja”. Projekcije počinju u 19 h, a publika u maloj sali NKC-a imaće priliku i da se lično upozna sa rediteljem i nakon projekcija razgovara sa njim.


Obezbedjenje | Alarmni sistemi Beograd | Video nadzor Beograd | privatniksam.rs\nprivatniksam.rs Usluge Obezbeđenje i zaštita\nObezbeđenje i zaštita u Beogradu, obezbeđenje i zaštita u Nišu, obezbeđenje i zaštita u Novom sadu i ostalim gradovima u Srbiji. Potražite vodeće firme iz oblasti obezbeđenja i zaštite na jednom mestu i lako stupite u kontakt sa njima.\nAJTI support and service\nUgradnja sigurnosne opreme i servis i odrzavanje racunara.\nObezbeđenje i zaštita Beograd - Palilula\nD.o.o. za proizvodnju, odrzavanje i promet vatrogasne i zastitne opreme\nObezbeđenje i zaštita Niš\nKao stručno lice nudimo vam usluge vezane za zaštitu od požara na osnovu zakona o zaštiti od požara!\nObezbeđenje i zaštita Beograd - Zvezdara\nPoligraf centar je akreditovana, sertifikovana i licencirana agencija koja pruža usluge profesionalnog testiranja na poligrafu. obavljamo sve vrste poligrafskih testova za naše klijente, testove pri...\nBIU - MISKOVIC\nAgencija za pruzanje bezbednosnih tehnickih i poslovnih usluga\nObezbeđenje i zaštita Beograd - Čukarica\nUsluge iz oblasti zaštite od požara, prodaja vatrogasnih aparata i opreme\nObezbeđenje i zaštita Novi Beograd\nAlarmni sistemi ,video nadzor ,servis elektronskih uredjaja.\nObezbeđenje i zaštita Leskovac\nDetektivska agencija seguridad - detektivske usluge beograd\n•\tprodaja i ugradnja zaštitnih folija za objekte i automobile. armolan window films. •\tsecurity,protivprovalne,zastitne ,zastita od uv zracenja 99%,toplotni izolateri,protivgrebni sloj itd. �...\nObezbeđenje i zaštita Trstenik\nSion gard obezbeđenje\nFizicko obezbedjenje i zastita od pozara, tehnicka zastita, transport novca i vrednosti, patrolna sluzba, video alarm i monitoring, alkotestiranje, procena rizika u zastiti\nOnline ID doo\nAlarmni sistemi, video nadzor, kontrola pristupa, interfoni. ugradnja, prodaja, servis.\nTRIBAL TECHNOLOGY TR\nVelikoprodaja opreme za video nadzor,alarmnih sistema ,audio i video interfona\nDetektivska agencija Čukarica\nTransfer vrednosti beograd\nObezbedjivanje objekata beograd


Da li se sećate ovog koncepta? Supersportski Cadillac Cien iz 2002. FOTO\nIzvor: B92, 22.Jul.2019, 11:19\n"promenio ploču" i odustao od, do danas tradicionalne, koncepcije motora u prednjem delu ovog sportskog modela. Ipak, General Motors (GM), u čijem vlasništvu je brend Chevrolet, ali i Cadillac, i pre C8 razmatrao je proizvodnju jednog superautomobila sa centralno postavljenom pogonskom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << jedinicom.\nTako je početkom ovog veka nastao koncept Cadillac Cien. Cien je debitovao na auto-salonu u Detroitu 2002. godine povodom obeležavanja 100. rođendana Cadillaca. Za razliku od modela Corvette C8, koga pokreće V8 motor, Cien je za pogon koristip monstruozni 7.5-litarski V12 sa čak 750 konjskih snaga i 880 Nm.\nAutomobil je oblikovan u GM-ovom dizajnerskom centru u Engleskoj, a potpisuje ga Sajmon Koks. Osim atraktivnog izgleda karakterističnog za supersportske automobile i vrata koja se otvaraju nagore, Cien je najavio i budući stilski jezik produkcijskih modela Cadillaca.\nAmerički proizvođač nije napravio serijsku verziju, ali je koncept Cien postao poznat kao najsnažniji Cadillac u istoriji koji nije naknadno dorađivan. Ubrzavao je do stotke za oko 3,5 s, a maksimalna brzina iznosila je oko 350 km/h.


Donacija za ugradnju solarnih panela u Pirotu i Velikom Gradištu - Pirot Plus Online\n29. decembar 2021. 09:16 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nU okviru pilot-projekta ugradnje solarnih panela na krovove zgrada, industrijskih objekata i kuća u Pirotu i Velikom Gradištu, koje finansira Fondacija za otvoreno društvo,potpisani su ugovori o donaciji između fondacije i ove dve lokalne samouprave.\nPotpisivanju ugovora prisustvovali su državna sekretarka Ministarstva rudarstva i energetike Jovanke Atanacković, pomoćnik ministarke rudarstva i energetike Milan Macura, kao i izvršni direktor fondacije Miodrag Milosavljević. Ispred grada Pirota ugovor je potpisala Milena Dimitrijević, predsednica Skupštine grada\nSolarni paneli biće postavljeni u Osnovnoj školi “Ivo Lola Ribar”, Predškolskoj ustanovi “Majski cvet” u Velikom Gradištu i Ekonomskoj školi u Pirotu. Ukupna vrednost donacija iznosi 43.700 evra u dinarskoj protivrednosti.\nКako je rečeno, očekivane uštede na godišnjem nivou u proizvodnji električne energije iz solarnih panela iznosiće oko 20 odsto u Velikom Gradištu, dok će se godišnje uštede od oko 250.000 dinara u Pirotu iskoristiti za unapređenje energetske sanacije objekta Ekonomske škole.\n*Tekst i foto Ministarstvo rudarstva i energetike Republike Srbije


SANITARNA INSPEKCIJA PIROTSKOG OKRUGA: Izdali 306 rešenja o izolaciji | Novosti.rs\nSANITARNA inspekcija Pirotskog upravnog okruga, u trećem kvartalu radila je uobičajene poslove, ali je istovremeno izdala i 306 rešenja o kućnoj izolaciji.\nJula meseca izdata su 227 takvih rešenja, avusta 72 i septembra 7, kaže Leposava Veljković, šef Sanitarne inspekcije.\nPrema njenim rečima, u istom periodu bilo je 480 vanrednih nadzora i kontrola poštovanja preventivnih mera.\nNajveći broj Piroćanaca i vlasnika radnji poštuje propšise, sa izuzetkom dvojice vozača autobusa koji su, zbog nepoštovanja pomenutih mera, dobili prekršajne naloge.\nUNIŠTAVANJE ŠTETOČINA: Deratizacija u pirotskim selima\nKontrolisani su objekti za proizvodnju brze hrane, ugostiteljski i trgovinski objekti, zatim škole, vrtići i slične ustanove.\nvirus korona korona virus Pirot Sanitarna inspekcija\nDIGITALIZUJU DOPISNICE I KARTE: Narodna biblioteka u Pirotu obogatila kolekciju\nNARODNA biblioteka u Pirotu, obogatila je svoju zavičajnu kolekciju za digitalne formate starih razglednica i dopisnica.\n12. 10. 2020. u 11:28\nSTALNA POSTAVKA POSVEĆENA PEŠIĆU: Ideja pirotskog muzeja "Ponišavlja" naišla na pohvalu\nMUZEJ "Ponišavlja" u Pirotu, upriličiće stalnu postavku posvećenu jednom od napoznatijih Piroćanaca-Svetislavu Pešiću Kariju.\n02. 10. 2020. u 17:58


Prirodni lek za imunitet |\nUkoliko ste skloni čestim i upornim prehladama, virusnim infekcijama, povišenoj telesnoj temperaturi ili ste jednostavno često hronično umorni, iscrpljeni i izloženi opštoj slabosti organizma, znak je da je vaš imunološki sistem na nezavidnom nivou i da je potrebno da poradite na njegovom poboljšanju.\nU protivnom, ukoliko drastično zapostavite svoj imunološki sistem, to se može negativno i neželjeno odraziti na vaše zdravlje, u smislu pojave ozbiljnijih zdravstvenih komplikacija koje mogu zahvatiti vaše unutrašnje organe.\nKako na prirodan način podići imunitet?\nNa svu sreću, dovođenje imuniteta na zavidan nivo i uspostavljanje zdravstvenog balansa organizma, nije nemoguća misija.\nNaprotiv, postoji izobilje načina koje možete primeniti, a od kojih će svaki biti jednako efikasan.\nU nastavku teksta, pročitajte naših nekoliko predloga, koji će vam sigurno pomoći da održite ili povratite imunološki sistem.\nLimun kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nLimun je zahvaljujući visokom procentu C vitamina koji sadrži, izuzetno delotvorno sredstvo za podizanje imuniteta.\nZato, svaki dan, u periodu od trideset dana bez prekida, napravite i popijte po jednu limunadu koju je obavezno da pijete zaslađenu kako ne bi došlo do pojave osetljivosti želuca.\nMed kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nMed je takođe delotvoran pri podizanju imuniteta. Na isti način, deluju i proizvodi od meda kao što su propolis ili matični mleč. Zato, što češće i što redovnije jedite med i proizvode od meda. Ukoliko ste u mogućnosti, možete ga kombinovati sa cimetom za dodatan zdravstveni efekat.\nAronija i jagoda kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nAronija prirodno ima izuzetno bogat vitaminski sastav, a uz to sadrži i antioksidantnu materiju antocijan koja je posebno delotvorna u procesu podizanja imunološkog sistema. Antocijan je takođe sadržan i u jagodama, pa bilo koju od pomenute dve vrste voća treba jesti onda kada primetite da vam je imunološki sistem u padu.\nBeli luk i peršun kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nBeli luk je jedan od najefikasnijih i najšire primenjenih i poznatih prirodnih antibiotika. Kao takav, on se koristi kao prirodni lek za lečenje različitih oblika infekcija i drugih oblika bolesti. U tom lečenju, on je pokazao visoke rezultate, pa je jasno i da beli luk podiže imunitet. Ipak, ono što je svima dobro poznata negativna strana ove korisne vrste povrća, jeste to što oslobađa neprijatan miris iz usta nakon konzumiranja.\nZato, potrudite se da konzumirate beli luk u prahu koji se znatno slabije oseća ili ukoliko ste ipak jeli svež beli luk, nakon toga odmah operite zube, pa zatim nekoliko minuta žvaćite svež ili osušen peršun. Peršun prilično efikasno neutrališe miris belog luka, a ujedno i sam utiče na podizanje imunološkog sistema. Zato, što češće koristite peršun kao začin i dodatak što većem broju jela.\nĐumbir kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nĐumbir je još jedna na spisku biljaka koje uspešno podižu imunološki sistem. Zato, dovoljno je da prstohvat narendanog korena ove biljke (u svežem stanju), dodate što češće imate priliku u svoje jelo ili čak napitak.\nŠto raznovrsnije sveže voće i povrće kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nPoznato je da je u svežem voću i povrću sadržana najveća koncentracija minerala i vitamina i da upravo od nivoa minerala i vitamina u ljudskom organizmu, zavisi i jačina imunološkog sistema.\nZato, što češćim i što obilnijim unosom raznovrsnog svežeg voća i povrća u svoj organizam, unećete i dovoljnu količinu različitih minerala i vitamina. Samim tim, na taj način ćete obezbediti i očuvanje ili podizanje imunološkog sistema.\nVoda kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nVerovali ili ne, čak i obična pijaća voda ima važnu ulogu u očuvanju i funkciji imunološkog sistema. U nedostatku vode u organizmu, organizam postaje podložan nastanku i širenju različitih oblika infekcija. Zato, što više pijte vodu, sprečite dehidraciju organizma i pad imuniteta.\nUz sve to, budite i dovoljno fizički aktivni, jer i dovoljna fizička aktivnost (ne preterana), deluje kao lek i sredstvo za podizanje imuniteta\nOno što je važno da znate kada je u pitanju jačanje imunološkog sistema, jeste da je u tome neophodan kontinuitet. U protivnom, ukoliko čuvanje svog imunološkog sistema zapostavite, oslanjajući se na trenutnu činjenicu da je on na zadovoljavajućem nivou, ta činjenica se lako može preokrenuti i promeniti.\nZato, kontinuirano se hranite zdravo i redovno koristite naše predloge za prirodno podizanje i čuvanje imuniteta.\nBrigu o imunitetu posebno pojačajte u zimskom periodu, kada je izloženost prehladama i virusnim infekcijama jača nego obično.


14.09.2020 – Stevan Babić i TV CINK – Centar za informacije Novi Kneževac, napravili su lep prilog sa otvaranja terena Slobodanu Jankoviću. Veliko hvala na promociji košarke u kolicima i nadam se da će svi koji su bili prisutni, imati o čemu da pričaju neko vreme. Do sledećeg susreta…. – Savez košarkaša u kolicima Srbije\n12.09.2020 Divan dan u Novom Kneževcu. Veliko hvala na gostoprimstvu


Windows 10 Build - stiže i Spartan - oradio.rs\nWindows 10 Build - stiže i Spartan\nWindows 10 Build spreman za preuzimanje, uz njega stiže i Spartan!\nDobre vesti za sve članove Windows insider programa: Microsoft je upravo objavio novu verziju Windows 10 Technical Preview operativnog sistema, a on je doneo i jednu od najiščekivanijih karakteristika - Spartan pretraživač.\nWindows 10 build 10049 verzija operativnog sistema je skoro u potpunosti koncentrisana na Spartan, pa ćemo osim ove aplikacije videti samo nekoliko manjih poboljšanja i ispravki, uključujući i neke promene načinjene na Photos aplikaciji.\nDolazak Project Spartana u Windows 10 Technical Preview je prvi korak koji Microsoft čini u dugoočekivanom povlačenju Internet Explorera, koji je korisnicima Windowsa dugo bio dostupan ali i sve ređe korišćen.\nU sledećoj iteraciji Windowsa, Spartan će biti ponuđen zajedno sa Internet Explorerom kako bi se izbegli problemi kompatibilnosti. Spartan je univerzalni pregledač te će biti ponuđen korisnicima računara, tableta i telefona.


Odbojkaši iz Velikog Gradišta ukupni pobednici Sportskih igara mladih - TopVesti.rs\nRTV Pančevo | pre 52 minuta\nOdbojkaši iz Velikog Gradišta ukupni pobednici Sportskih igara mladih\nRT Vojvodine | na 06.2020\nVELIKO GRADIŠTE - Odbojkaši iz Velikog Gradišta krunisani su titulom ukupnih pobednika Dunav osiguranje Sportskih igara mladih (SIM) za 2019. Ovo priznanje dodeljuje se ekipi ili pojedincu koji osim rezultata na terenu, pokažu da neguju i sve druge vrednosti koje odlikuju prave šampione, kao što su prijateljstvo, tolerancija, timski duh i lepo vaspitanje\nHotsport | na 06.2020\nOdbojkaši iz Velikog Gradišta u sredu, 3. juna 2020, krunisani titulom ukupnih pobednika Dunav osiguranje Sportskih igara mladih za 2019. Sportske igre mladih su i definitivno krenule u Srbiji. Posle najave početka Igara u Priboju, od četvrka kreću i turniri širom Srbije. A danas je odbojkašima iz Velikog Gradišta pripala titula ukupnih pobednika Dunav\nB92 | na 06.2020\nSportske igre mladih su i definitivno krenule u Srbiji. Posle najave početka Igara u Priboju, od četvrtka kreću i turniri širom Srbije. A danas je odbojkašima iz Velikog Gradišta pripala titula ukupnih pobednika Dunav osiguranje Sportskih igara mladih za 2019. godinu. Ovo priznanje dodeljuje se ekipi ili pojedincu koji osim rezultata na terenu, pokažu\nSport klub | na 06.2020\nOdbojkaši iz Velikog Gradišta u sredu, 3. juna 2020, krunisani titulom ukupnih pobednika Dunav osiguranje Sportskih igara mladih za 2019. SIM Srbije Sportske igre mladih su i definitivno krenule u Srbiji. Posle najave početka Igara u Priboju, od četvrka kreću i turniri širom Srbije. A danas je odbojkašima iz Velikog Gradišta pripala titula ukupnih\nRepublika | na 06.2020\nSportske igre mladih su i definitivno krenule u Srbiji. Posle najave početka Igara u Priboju, od četvrka kreću i turniri širom Srbije. A danas je odbojkašima iz Velikog Gradišta pripala titula ukupnih pobednika Dunav osiguranje Sportskih igara mladih za 2019. godinu. Foto: SIM Stefan Cvetkovic Odbojkaši iz Velikog Gradišta koji su nagrađeni Ovo priznanje


KOMPANIJE SA RANG-LISTI 100 NAJVEĆIH U BIH POVEĆALE BROJ ZAPOSLENIH ZA SKORO 20.000! | ZOS d.o.o.\nKoliko su ove kompanije važne za bh. ekonomiju govori podatak da su njihovi ukupni prihodi porasli za deset posto i iznose čak 31,3 milijarde KM. Dobit im je porasla za sedam posto, što je ukupno ostvarenih skoro 1,7 milijardi KM. Izvoz im je porastao 5%, što u konačnici iznosi 6,7 milijardi KM. No, najveći je pomak ipak napravljen u segmentu zapošljavanja. Broj zaposlenih u bh. kompanijama koje su rangirane na ljestvicama „100 najvećih u BiH“ lani je porastao za čak 19 posto, odnosno sa 123 hiljade u 2017. na 147 hiljada zaposlenih u 2018. godini.\nInteresantno je da ovih 758 najuspješnijih čine tek 2% ukupnog broja kompanija u BiH, a generišu 45% ukupnih prihoda zemlje, ostvaruju 62% ukupnog izvoza i 55% ukupne dobiti BiH. U ovim kompanijama zaposleno je čak 28% od ukupnog broja zaposlenih u BiH.\nNavedeni podaci nisu cjelovit prikaz analiza vodećih kompanija u BiH, koji će uz rang-liste najboljih kompanija u regionu biti publikovan u godišnjaku poslovnih uspjeha Poslovnih novina u septembru i promoviran na gala svečanosti koja će okupiti preko 500 vodećih privrednika iz BiH i regije. Projekt „100 najvećih u BiH“ jedinstven je i tradicionalno ga već 32 godine rade Poslovne novine, uz podršku analitičkog partnera LRC-a, Vanjskotrgovinske komore BiH, Addiko Banke i Euroexpress brza pošta.


SVETLANA BROZ, DIREKTORICA NVO GARIWO IZ SARAJEVA: Vraćanje spomenika Titu služi vlastodršcima – Monitor\nNa vlasti u Crnoj Gori su ljudi koji su bili na vlasti i davne godine u kojoj su ukinuli ime glavnog grada Crne Gore Titograd i sklonili svaku uspomenu na Tita. Mislim da spomenik Titu služi u dnevno-političke svrhe vlastodršcima za obračune s neistomišljenicima. Pitam se da li oni koji su srušili Titovo političko nasljeđe imaju moralno pravo da se služe Titovim imenom na bilo koji način\nMONITOR: Dok odbrojavamo posljednje dane ove godine svi, pa i vlast, svodi račune i po pravilu se hvali ovogodišnjim uspjesima. Kakav je, po Vašem mišljenju, ovogodišnji saldo BiH?\nBroz: U toku čitave godine nije zabeleženo ništa značajno što bi bilo pozitivno, a pri kraju smo imali skandalozne izbore sa pola miliona nevažećih glasova, po Centralnoj izbornoj komisiji, koja je to proglasila normalnim izborima, a birači, koji su napravljeni maloumnicima, ćute!? Ovogodišnji saldo je zato ispod nule.\nMONITOR: Ministarstvo spoljnih poslova Kanade je prije nekoliko dana okarakterisalo BiH kao opasnu i nesigurnu zemlju. Je li BiH zaista takva zemlja?\nBroz: Sve što su naveli tačno je, izuzev upozorenja na „česte proteste koji se mogu pretvoriti u nasilne“. U BiH su protesti sporadični i uvek izazvani emotivnom reakcijom (na smrt bebe zbog neizdavanja matičnog broja na vreme da bi se mogla lečiti u inostranstvu, na ubistva mladića u Sarajevu i u Banja Luci u kojima vlasti ne dozvoljavanju iznošenje istine…). Retke su i neposećene demonstracije poput prošlogodišnjih u Mostaru, koje su u osnovi imale nezadovoljstvo politikom vlasti. Dakle, netačno je da su demonstracije česte, a još netačnije da se mogu pretvoriti u nasilne, jer takve ne ugoržavaju vlast, pa neće na njih poslati provokatore koji će širiti nasilje, kao što se to dogodilo u Sarajevu u februaru 2014. Generalno, BiH jeste zemlja kriminala, ali naročito organizovanog (!) i korupcije od vrha vlasti do dna društva.\nMONITOR: Uoči oktobarskih izbora za člana Predsjedništva BiH javno ste objavili da ćete glasati za Denisa Bećirovića i detaljno objasnili zašto. On, ipak, nije izabran. Šta BiH može očekivati od Predsjedništva u sadašnjem sastavu?\nBroz: BiH je propustila šansu i ne može očekivati ništa pozitivno. Na preko sto hiljada nevažećih listića bilo je i ime Denisa Bećirevića, mog favorita, koji bi sa tim glasovima bio član Predsjedništva BiH. Verujem da bi taj mladi, sposobni, nekorumpirani i iskreni borac za BiH mogao uticati na pozitivne promene u BiH. A sada samo jedan član (Željko Komšić) nije nacionalista, i ne može sam ni o čemu odlučivati. Dodik odavno radi, a sada samo nastavlja na novoj funkciji na disoluciji BiH, a Džaferović nastavlja politiku SDA za koju vidimo dokle je dovela Federaciju BiH.\nMONITOR: Zašto je Predsjedništvo BiH smijenilo sve ambasadore koji pripadaju Republici Srpskoj, ali i one hrvatske nacionalnosti?\nBroz: Odabir ambasadora je u nadležnosti članova Predsjedništva BiH, pa je Dodik smenio sve dosadašnje ambasadore koje je postavio njegov prethodnik Mladen Ivanić iz druge partije, a Komšić je smenio sve ambasadore koje je postavio njegov prethodnik Dragan Čović, takođe iz druge partije. Džaferović nije nikoga smenio jer su bili postavljeni od strane Bakira Izetbegovića, iz njegove partije. Iz toga se jasno iščitava da se ambasadori retko šalju da bi predstavljali državu BiH, oni najčešće predstavljaju svoje partijske interese koji su neretko u koliziji sa interesima same države. I, to, naravno, ne vodi nikuda.\nMONITOR: Hrvatski sabor usvojio je Deklaraciju o položaju Hrvata u BiH, kojom su zatražene ustavne reforme u BiH. O Deklaraciji se ovih dana dosta polemiše, a mnogi u Sarajevu tvrde da je skandalozna i da je Zagreb njom pokazao „paternalistički i hegemonistički odnos prema BiH”. Vaš komentar?\nBroz: Ako bilo koja susedna država na najvišem nivou raspravlja i usvaja deklaraciju o položaju jedne etničke grupe (ma koje) u drugoj državi, ona se jasno meša u unutrašnja pitanja te zemlje, što bi svako normalan osudio. Hrvatskom saboru bi pametnije i moralnije bilo da donosi zakone kojima će sprečiti delovanje i uticaj fašističke i ustaške ideologije kroz institucije, grupe i pojedince, jer se Hrvatska bruka čak i pred veoma desnom Evropom.\nMONITOR: Kako komentarišete to što je Džon Salivan, zamjenik američkog državnog sekretara, nakon susreta s članovima državnog Predsjedništva, kategorično poručio da nema ni secesije, ni trećeg entiteta i da će SAD snažno podržavati integraciju BiH u NATO i Evropsku uniju?\nBroz: SAD od 1995. godine, kada je zaustavila agresiju na BiH, bez obzira na to da li njom vladaju republikanci ili demokrate, verbalno uvek zagovara da neće dozvoliti disoluciju BiH, odnosno realizaciju Velike Srbije i Velike Hrvatske na račun ove napaćene zemlje, ni političkim putem, kao što nije dozvolila ni na kraju rata. Žao mi je samo što ta ista SAD, koja ima sve argumente i dokaze u rukama, nikada nije ni pokušala da ih upotrebi da bi ratne i posleratne zločince i profitere na vrhovima vlasti u BiH privela pravdi, tj. primorala korumpirane tužioce da počnu procesuirati (ali ne tako da im „operu“ biografije nedostatkom dokaza, kao što su do sada činili) odgovorne i za političku i za ekonomsku katastrofu u BiH. U tom slučaju oni ne bi mogli ni konkurisati za najviše funkcije u zemlji, niti obnašati ih kao što to i danas neretko čine. Dakle, bilo bi najbolje da pređu sa reči na delo, i na taj način potvrde svoje prijateljstvo prema BiH.\nMONITOR: Nedavno ste rekli da se lideri velikih država u svijetu četo ponašaju kao poluidioti, donoseći odluke koje svijet vrlo lako mogu sunovratiti u ponor trećeg svjetskog rata. Na koga ste mislili?\nBroz: Mislila sam na sve one koji poseduju nuklearno oružje kojim mogu izazvati treći svetski rat ozbiljnih razmera i posledica, iako se on po meni vodi od 2003, samo je za sada niskog intenziteta. To usitnjene zemljice jugoistočne Evrope ipak ne mogu, što me raduje.\nMONTOR: Vi ste direktorica NVO Gariwo iz Sarajeva, čiji je glavni cilj edukacija mladih ljudi na Balkanu o građanskoj hrabrosti. Čemu su trenutno posvećene vaše aktivnosti?\nBroz: Posle dvadeset pet godina intenzivnih aktivnosti na edukaciji o građanskoj hrabrosti mladih na Balkanu i šire, s pravom čekamo rezultate. Ustanovila sam program edukacije o građanskoj hrabrosti i lično radila sa preko sto hiljada mladih ljudi. Svako od njih dobio je jednu od četrdeset prevedenih i objavljenih knjiga o toj temi. Broj onih koji su direktno upoznati sa temom predstavlja deset posto od miliona, što je po meni više nego dovoljna kritična masa da napravi promene koje želi u nepravednim, kriminalizovanim i korumpiranim društvima u kojima žive.\nMONITOR: Zašto je, ne samo BiH, nego u manje-više u cijelom našem regionu sve manje je građanske hrabrosti?\nBroz: Zato što režimi zastrašuju one koji bi im se suprotstavili, „zabranjuju“ im aktivnosti bez dekreta, pomažu im da odu iz zemlje. Istovremeno, oni koji su iskazali građansku hrabrost u ratu nekada i po cenu života, ne postaju modeli ponašanja nego „izdajnici“ sopstvenih grupa, odnosno ogledala u kojima većina ne želi da gleda svoje nakazno lice, pa bi ih najradije razbili. Kada će čestitima ispoljavanje građanske hrabrosti ipak doći na red, niko ne zna. Strpljen – spašen, govorila je moja majka. Ja čekam.\nMONITOR: U regionu jačaju ustaštvo, četništvo, desnica, nacionalisti svih boja, svjedoci smo retorike kao u ratnim devedesetim … Postoji li zbog toga opasnost od novih sukoba?\nBroz: Na našim prostorima takva opasnost uvek postoji. Ono što svima nedostaje u ovim vremenima su mudri političari s vizijom, umesto kojih gledamo u celoj regiji politikante koji ne znaju šta im je sutra činiti (osim ako nije njihov lični, kriminalni interes u pitanju). A takvim barabama ne treba mnogo da svakako već decenijama pomoću medija ispiraju mozak „svojima“ kako su im „drugi“ neprijatelji, pa im ne bi bilo teško zapaliti fitilje novih sukoba, samo kada bi dobili zeleno svetlo od svojih „zaštitnika“. Kada bi se stanovnici mogli nekako dozvati sebi i shvatiti da su ih i u dosadanjim ratovima zloupotrebljavali, pa će i u budućim, možda bi se sukobi mogli sprečiti.\nMONITOR: Ovog mjeseca u Podgorici je otkriven spomenik Josipu Brozu Titu. Kako ste Vi, kao njegova unuka, to doživjeli?\nBroz: Jasno je da su danas na vlasti u Crnoj Gori isti ljudi koji su bili na vlasti i davne godine u kojoj su ukinuli ime glavnog grada Crne Gore Titograd i sklonili svaku uspomenu na Tita. Danas kada ti isti ljudi postavljaju Titov spomenik moram se pitati zašto to čine. Sigurno ne zato što su posle više od dvadeset pet godina nešto novo shvatili, pa čak ni to koliko je Tito gotovo četrdeset godina nakon smrti cenjen u svetu. Mislim da vraćanje spomenika Titu služi u dnevno-političke svrhe vlastodršcima za obračune s nekim neistomišljenicima, a to nije nešto što me može istinski radovati. Pitam se da li oni koji su srušili i Titovo ime i njegovo političko nasleđe u svojoj zemlji imaju moralno pravo da se danas služe Titovim imenom na bilo koji način?


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 14 slučajeva COVID-19, prijavljen jedan smrtni ishod - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 14 slučajeva COVID-19, prijavljen jedan smrtni ishod\nObjavljeno: 18.06.2021 ; Ažurirano: 18.06.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.324 uzorka, od kojih je 14 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u Unsko-sanskom, Srednjobosanskom, Zeničko-dobojskom, Zapadnohercegovačkom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nU Federaciji BiH do sada su testirana ukupno 703.360 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 133.809 osoba. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH je evidentiran oporavak 125.216 pacijenata.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljen je jedan smrtni ishod u Tuzlanskom kantonu. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.526.


Filantropske aktivnosti o kojima se najviše izvještavalo u regionu - :: fAKT ::\nFilantropske aktivnosti o kojima se najviše izvještavalo u regionu\nKao što smo već pominjali, prije nekoliko mjeseci pokrenuli smo Catalyst inicijativu u okviru koje – između ostalog – pratimo medije u sedam zemalja u regionu, pokušavajući da nađemo načine da “izmjerimo” filantropiju. Iz mora podataka koje smo na taj način dobili, zanimalo nas je i koje su filantropske akcije dobile najviše pažnje u medijima u svakoj od zemalja. Činilo nam se da može biti zanimljivo da sa vama podijelimo primjere filantropskih akcija za koje mediji u vašim zemljama smatraju da su interesantne za njihovu publiku:\nAlbanija: Albanski mediji izbjegavaju ponavljanje izvještaja – postoje samo dvije priče koje se ponavljaju više puta. Prva priča je bila o volonterskoj akciji, promovisana od strane Prve dame Albanije, kojom je organizovala i povela volontere na čišćenje jedne od deponija smeća i pozvala ljude širom Albanije da učine to isto. Druga priča se odnosi na korporativnu donaciju domu za nezbrinutu djecu “Ziber Haluli”. Banka Albanije je donirala igračke, odjeću i knjige djeci u “Ziber Haluli” domu kao i novčanu donaciju. O objema aktivnostima je izvještavano dva puta.\nBosna i Hercegovina: Čini se da su u mediji u Bosni najviše zainteresovani za akcije kojima se pomaže pojedincima/kama. Od tri humanitarne akcije koje su privukle pažnju medija – svaka sa po 11 izvještaja – dvije su vezane za prikupljanje novca za liječenje a jedna na donaciju hrane. Prva priča govori o Miralemu Pjaniću, fudbaleru iz Bosne koji trenutno igra u Italiji i njegovu donaciju Fondu za liječenje Aldine Sarajlić. Druga priča pokriva pozorišnu predstavu u Mostaru kojom je obilježen završetak prikupljanja sredstava za liječenje Andi Milasa. Treća priča je o donaciji od 30 tona hrane mesne industrije “Ovako”; kompanija je uputila poziv gradjanima da se prijave i prime donaciju.\nHrvatska: Akcija koja je privukla najveću pažnju medija u Hrvatskoj (čak 18 izvještaja) je prikupljanje sredstava za liječenje Maše Lučić djeteta kome je potrebna hitna operacija u SAD. Kroz članke su se upućivali pozovi na donacije, opisi različitih akcija za prikupljanje novca i izvještaji o tome koliko je novca prikupljeno. Sljedeća akcija, koja je bila pokrivena sa 10 izvještaja, govori o roditeljima preminule djevojčice Nore Šitum, koji su odlučili da sredstva prikupljena za liječenje njihovog djeteta iskoriste kako bi se izgradio dom za djecu oboljelu od raka i osnuju “Nora Šitum” Fondaciju. Na kraju, posljednja akcija propraćena sa šest izvještaja je donacija “OTP Banke” Opštoj bolnici u Zadru koju će ova bolnica iskoristiti za kupovinu neophodne opreme.\nKosovo: Izgleda da kosovski mediji najčešće prate donacije od dobrobiti za cjelokupnu zajednicu. Dvije akcije o kojima se najviše izvještavalo, kroz po šest izvještaja za svaku, su donacije iz dijaspore: Rotari klub i Romed Klinika iz Njemačke su donirali opremu za nacionalnu kliniku (QKUK) u Prištini, a fond iz dijapsore Fondit Humanitarte Kosoves Lindore iz Švajcarske je organizovao izgradnju 100 kuća za beskućnike u Preševu, Bujanovcu I Medveđi.\nMakedonija: Za medije u Makedoniji “djeca” su čarobna riječ – donacije/akcije koje su bile najviše pokrivene su bile namjenjene djeci. Najviše izvještaja je bilo o VIP Mobile donaciji opreme za porodilište – bilo ih je ni manje, ni više nego 29! Drugi dogadjaj/akcija o kome se najviše izvještavalo, kroz 18 medijskih izvještaja, je donacija medicinske opreme Dečijoj bolnici Kozle u Skoplju od strane Rotari kluba i “Tineksa”. Treći dogadjaj, koji je bio pokriven sa 12 medijskih izvještaja je donacija Mlekare iz Bitolja – 100 paketa mlijeka Domu za djecu bez roditeljskog staranja “11 Oktomri” u Skoplju.\nCrna Gora: Slično je i u Crnoj Gori – donacije djeci privlače najviše pažnje. Donacija sa najviše izvještaja – ukupno deset – je donacija Telekoma koji je, u saradnji sa Udruženjem roditelja, obezbijedio 15 televizora i besplatnu godišnju pretplatu za ExtraTV pakete za 15 obdaništa u Crnoj Gori. Drugo mjesto dijele dvije donacije od kojih svaka ima po šest izvještaja: “Knjaz Miloš” kompanija je donirala 15.000 eura za renoviranje i adaptaciju Dječijeg razvojnog savjetovališta pri Kliničkom centru Crne Gore; dok je “Merkur osiguranje” obezbijedilo školske torbe za 71 dete iz Resurs centra za djecu i mlade “Podgorica”.\nSrbija: Srpski mediji očigledno prate poznate ličnosti – filantropske aktivnosti o kojima se najviše izvještavalo su događaji na kojima je bilo zabilježeno veliko prisustvo javnih ličnosti, sa zdravstvom i kulturom kao glavnim temama. Najviše izvještaja (21) je bilo o koncertu i donatorskoj večeri, koju su organizovali Zubin Mehta i Beogradska filharmonija za prikupljanje sredstava za svoju turneju u SAD. Zatim, tu su još tri donacije, svaka sa po 15 izvještaja: Fondacija Dragica Nikolić (Prva dama Srbije) koja je donirala medicinsku opremu za kliničke centre u Srbiji, Vojvodini i Nišu; Kompanija “Ivančić i sinovi” se uključila u akciju “Bitka za porodilišta” (Akcija B92) donirajući medicinsku opremu. Konačno, “Hugo Boss Celebrities Challenger Belgrade 2013” (Teniski turnir poznatih ličnosti) je podržao “Plavi Krug” – udruženje za borbu protiv dijabetesa grada Beograda.\nČini nam se da – iako su mediji u različitim zemljama pratili različite teme – na osnovu ovog brzog pregleda medijskog izvještavanja u posljednja dva mjeseca možemo izvući neke zajedničke karakteristike. Na primjer, većina priča koje se više puta ponavljaju u medijima imaju ono što možemo nazvati “ljudskom stranom priče”: to su priče o djeci, o ljudima kojima je potrebna medicinska pomoć, zajednice kojima je potrebna podrška itd. Dalje, poznata imena i javne ličnosti, (na primjer Prve dame :)) će vas za kratko vrijeme dovesti u centar medijske pažnje! Konačno, dobro je i njegovanje partnerstva sa kompanijama, jer mnoge kompanije imaju PR agencije koje za njih rade i koje plasiraju njihove priče u medijima. Zato, kada pokušavate da zainteresujete medije za vašu priču, ili dobro razmislite o ideji/proizvodu koji želite da im plasirate (humanost/javne ličnosti), ili zatražite pomoć od profesionalaca!\nZnamo da su mnogi od vas uključeni u filantropske akcije koje nisu ad hoc već promovišu dugoročna riješenja za neke od važnih problema sa kojima se susrijećemo. Baš zato – a imajući u vidu ulogu medija u obrazovanju javnosti – promovisanje priča koje podstiču ljude da razmisle o dugoročnom uticaju koje njihovi filantropski doprinosi mogu imati bi bio važan korak za sve nas! Stoga se nadamo da ćete moći da iskoristite neka od ovih iskustava kako bi se češće i više plasirale takve priče…\nAutorka: Aleksandra Vesic\nRezultati konkursa za zelene ideje Zlatna dolina – bajka za djecu od djece


Dan online - Drustvo: Broj zaposlenih sezonaca trostruko manji - 2020-08-05\nDrustvo SVE VEĆE POSLEDICE PANDEMIJE VIRUSA KORONA PO TRŽIŠTE RADA U CRNOJ GORI\nIlustracija Broj zaposlenih sezonaca trostruko manji Broj nezaposlenih je od sredine marta veći za 6.328, dok je u prvoj polovini ove godine zaposleno svega 3.995 sezonskih radnika\nU Crnoj Gori je od početka godine do 20. jula zaposleno svega 3.995 sezonskih radnika, što je gotovo tri puta manje nego u prethodnoj, kada je posao dobilo 11.595 sezonaca. Iz Zavoda za zapošljavanje (ZZZCG) su za „Dan” kazali da je u normalnim okolnostima, u sezoni minulih godina, u prosjeku radilo nešto više od četvrtine ukupnog broja registrovanih nezaposlenih u Crnoj Gori.\n– U 2019. godini zaposleno je 11.595 sezonskih radnika, što govori u prilog činjenici da je prošle godine javna kampanja države „Zaposlimo domaće” urodila plodom i doprinijela značajnijem povećanju interesovanja domaćih radnika za rad u sezoni. Ovogodišnji podaci su, međutim, bitno drugačiji. Prema izvještajima od 1. januara do 20. jula 2020. godine zaposleno je svega 3.995 sezonskih radnika – kazao je za „Dan” pomoćnik direktora ZZZ Goran Bubanja.\nObjasnio je da su zdravstvena situacija i poznate okolnosti nepovoljno uticale i na sezonsko zapošljavanje. Kako je rekao, u periodu od 1. januara do 30. juna 2020. godine poslodavci su Zavodu prijavili ukupno 11.998 radnih mjesta, od čega je više od 28 odsto oglasa bilo vezano za sezonske poslove.\n– Zavod za zapošljavanje u kontinuitetu sprovodi aktivnosti pripreme nezaposlenih lica za sezonsko zapošljavanje. Te aktivnosti imaju za cilj da informišu, motivišu i podstaknu nezaposlena lica za rad na poslovima sezonskog karaktera. Osim nezaposlenih lica, aktivnosti Zavoda usmjerene su i ka ostalim tražiocima posla, prvenstveno đacima i studentima – rekao je on.\n– Novonastala situacija sa virusom Kovid-19, pokazala nam je koliko je važno ulagati u obrazovanje domaćeg kadra i obezbjeđivanje povoljnijih uslova za rad, kojim bi se smanjio odliv kvalitetne radne snage na druga tržišta – naglasio je on.\nPodsjetio je da je na nedavno održanom panelu „Zaposlimo domaće” ocijenjeno da bi se većim zapošljavanjem domaćih radnika, nezaposlenih lica sa evidencije Zavoda, studenata i učenika na sezonskim poslovima značajno doprinijelo rastu priliva sredstava u budžet, pogotovo u periodu kada je zbog novonastale situacije sa virusom korona znatno smanjen prostor za nova zapošljavanja i mogućnost angažovanja radne snage iz inostranstva. Bubanja navodi da je to bila prilika da predstavnici ZZZ, ministarstava rada i turizma, privrednici, sindikalci i ugostitelji razmijene mišljenja o novonastaloj situaciji, kada je riječ o sezonskom zapošljavanju.\nNezaposlenost veća za 17,84 odsto\nIz Zavoda su kazali da se na evidenciji nezaposlenih 20. jula nalazilo 41.794 nezaposlenih lica, od čega je više od 58 odsto žena. U odnosu na 15. mart, kada su uvedene mjere za suzbijanje epidemije, broj nezaposlenih je veći za 6.328 lica ili 17,84 odsto.\n– Na kraju marta broj nezaposlenih lica je bio 35.515, aprila 40.361, maja 42.194 i juna 41.890.\nNa evidenciju nezaposlenih se u posmatranom vremenskom periodu (15. mart–20. jul) prijavilo 2.895 lica kojima je u tom periodu prestao radni odnos. Najveći broj lica koji su ostali bez zaposlenja radilo je kod poslodavaca kojima je pretežna djelatnost bila trgovina na veliko i malo, popravka motornih vozila i motocikala – 559 lica ili 19,31 odsto, usluge smještaja i ishrane – 238 ili 8,22 odsto, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti – 214 ili 7,39 odsto itd. – kazali su iz Zavoda.


NEOSTVARENI TURISTICKI POTENCIJALI RUMUNIJE | Institute for War and Peace Reporting\nNEOSTVARENI TURISTICKI POTENCIJALI RUMUNIJE\nUprkos znacajnim mogucnostima da se razvije kao turisticka destinacija, Rumunija i dalje zaostaje za svojim susedima.\nSvake godine, na pocetku turisticke sezone, zvanicnici najavljuju nove inicijative da se strani turisti privuku na rumunske plaze i planine, u srednjovekovne gradove i netaknute sume. Na osnovu nekih brojki moglo bi se zakljuciti da ove inicijative daju rezultata: prema podacima Svetske trgovinske organizacije, prosle godine Rumuniju je posetilo 6,6 miliona ljudi, sto je porast od 18 procenata u odnosu na 2003.\nAli u stvarnosti, situacija je drugacija, buduci da sami Rumuni radije letuju u inostranstvu, ako to mogu sebi da priuste, dok strane turiste odbijaju propala infrastruktura i lose usluge.\nSocijalisticka Rumunija je razvijala turisticku industriju sezdesetih i sedamdesetih godina i bila je u stanju da podstakne turiste sa Zapada da dodju i uzivaju u njenim plazama na Crnom moru, kao i da zadovolji turiste iz komunistickog bloka koji su imali na raspolaganju daleko manje opcija za putovanja.\nAli, gotovo 16 godina posle obaranja komunistickog lidera Nikolae Causeskua, Rumunija se i dalje bori da se oslobodi imidza sive, dosadne i siromasne zemlje. Podaci za ovogodisnju sezonu jos nisu dostupni, ali izvestaji hotelijera i turistickih zvanicnika pokazuju da rezultati nece premasiti proslogodisnje razocaravajuce brojke. Prema podacima Zavoda za statistiku u Konstanci, u periodu izmedju januara i septembra 2004, u hotele u Mamaji, glavnom turistickom centru na Crnom moru, prijavilo se svega 2.000 stranih turista.\nBrojka od 60.000 stranaca koji su prosle godine posetili plaze na Crnom moru priblizno je ista kao i 1996. godine.\nI sami Rumuni se drze podalje od odmaralista na Crnom moru, koja su za vreme komunisticke ere bila omiljena destinacija za vecinu rumunskih porodica.\nDok cene uporno rastu a prihodi ostaju isti, ili, cak, opadaju u realnim iznosima, Rumuni sve cesce odlaze na obalu mora samo preko vikenda. Nose sa sobom hranu i uglavnom borave u jeftinim hotelima sa jednom ili dve zvezdice, snalaze se pod satorima ili iznajmljuju sobe kod lokalnih seljaka.\nLucia Morariu, vlasnik turisticke agencije Eximtur, kaze da je njegova firma prodala 30 procenata manje rezervacija nego prosle godine.\n"Dolazi sve manje ljudi", kaze Morariu. "Broj rezervacija koje prave sindikati opada, jer i oni imaju sve manje novca, dok je cena hrane porasla za 20 procenata u odnosu na proslu godinu."\nNa vrhuncu sezone prosecna cena iznosi 20 evra za krevet u hotelu sa dve zvezdice. To mozda nije previse za strane turiste, ali sigurno nije jeftino za Rumune, koji u proseku zaradjuju oko 150 evra mesecno.\nNi stranci ne zure da iskoriste ove povoljne cene, jer je usluga losa i plaze nisu uvek ciste.\nLavinija Popesku, koja radi za osiguravajucu kompaniju iz Bukuresta, kaze da se odmor kod kuce ne moze porediti sa putovanjem u inostranstvo.\n"Vec tri godine idem na odmor u Grcku i Tursku i tamo je sve upravo onako kako treba da bude – lepo, cisto i relaksirajuce", kaze ona. Veoma sam razocarana zbog nedostatka raznolikosti u Rumuniji.\nStrucnjaci kazu da je jedan od problema u tome sto je privatizacija dovela do toga da se hoteli sada maksimalno iskoriscavaju za izvlacenje profita, bez ikakvih investicija u infrastrukturu ili personal.\nMada se u medijima mogu pronaci price o milionima dolara koji se investiraju u hotele na obali, taj novac je uglavnom utrosen na nekoliko hotela sa cetiri ili pet zvezdica u samom vrhu ponude. Na vecini preostalih hotela, kojih na obali Crnog mora ima oko 300, nema znakova cak ni najpovrsnijeg renoviranja. Mnogi su stari i preko 30 godina i potrebne su im znacajne investicije posle godina zapustenosti. U takvom kontekstu ne iznenadjuje to sto bogatiji Rumuniji svoj novac za odmor radije trose u inostranstvu. Omiljene destinacije su Spanija, Grcka i Hrvatska, gde su cene slicne cenama kod kuce, dok je kvalitet usluge na daleko visem nivou. Zvanicnici nadlezni za industriju turizma pokusavaju da naslikaju veseliju sliku. "Ako uzmemo u obzir dodatne troskove kao sto su avionske takse ili cena vecere za dvoje u restoranu, jeftinije je provesti jednonedeljni odmor u Rumuniji nego u inostranstvu", smatra Marius Krivtonesku, predsednik Nacionalne agencije za turizam. Ali, dok organizatori pokusavaju da prikazu odmor u Rumuniji u povoljnijem svetlu, vecina strucnjaka se slaze da zemlja ne uspeva da sustigne konkurenciju na medjunarodnom trzistu.\nAko se rezultati koje zemlja ostvaruje uporede sa rezultatima konkurenata u regionu, ne ostaje mnogo prostora za optimizam. Na primer, ukupan prihod od turizma koji je Rumunija ostvarila prosle godine iznosio je 768 miliona dolara. S druge strane, turizam je susednoj Bugarskoj doneo 800 miliona dolara, a ova zemlja je znatno manja i redje naseljena.\nSve vlade koje su se smenjivale u postkomunistickom periodu obecavale su da ce razviti region Bukovine na severoistoku Rumunije, gde se nalazi veliki broj manastrira iz 15. i 16. veka koji su zbog svojih fresaka stavljeni na listu svetske kulturne bastine.\nMoguce zanimljive destinacije su i srednjovekovni gradovi i utvrdjene crkve u Transilvaniji, mogucnosti za bavljenje sportom na Karpatima, netaknuta priroda u delti Dunava, gde se nalazi najvece staniste pelikana u Evropi, kao i stanista mnogih drugih barskih ptica. Ali problemi sa zakonima o privatizaciji i neuspesi niza vlada da rese probleme i razviju koordinisanu strategiju u ovoj oblasti drze strane turiste na distanci. "Poslednjih godina imamo konstantan rast potraznje u oblasti zdravstvenog i seoskog turizma", izjavio je Marsel Badesku, direktor uspesne agencije Nova Touring Eurolines. "Ali mnogi problemi ostaju nereseni, jer Rumunija jos nema strategiju za promovisanje svojih prirodnih lepota. "Infrastruktura je losa, mnogim uposlenicima nedostaje profesionalizam, a korupcija je zastitni znak za citavu zemlju."\nFloriana Skanteje je nezavisni novinar u Bukurestu.


Uspešan eksperiment:Paralizovan miš ponovo prohodao VIDEO - B92\nNemaèki nauènici uspeli su da miševima paralizovanim nakon povrede kièmene moždine, nakon eksperimenta omoguæe da ponovo koriste noge tako što su nakon ubrizgavanja proteina u mozak uspostavili neuronsku vezu za koju se mislilo da je nepopravljiva.\nIzvor: B92, Reuters subota, 23.01.2021. | 16:35\nНеуронска веза може да се успостави само електрицитетом.\n(Сеновић, 24. januar 2021 16:47)\nOvo bi bilo revolucionarno otkrice,nadamo se da ce biti uspesno.\nNigde se vise ne pominje ni ne prica o poduhvatu lekara koji je planirao da presadi glavu,secate se da je danima bila vest o tome?\nSta li je bilo sa tim?\n(pitam, 24. januar 2021 11:10)\nBravo! Želim im puno uspjeha u daljem istraživanju!\n(Mg, 24. januar 2021 09:36)\nMiševe leèe, a imuæne maèke se hrane tunjevinom. Siromašne veæ gladuju. Lud svet. Dobiæemo maèke koje više ne mogu da ulove ni paralizovane miševe. Miševi treba da ostanu ono što jesu: brza hrana.\nMoj maèak je ogorèen zbog ovakvih eksperimenata. Potpuno ga podržavam. Mislite malo i na druge životinje vi obožavaoci miševa.\n(Zvrndov, 24. januar 2021 09:14)\nE za ovakva istrazivanja dao bih svoju celu platu. Kad bi tako svako ... resili bi problem za max 5 godina. Odlicna vest! Imam nepokretnog drugara i znam kako je to.\n(TiMeTrAVEler, 24. januar 2021 09:00)\nNemacka medicina je najbolja na svetu!\n(bavaria, 24. januar 2021 08:58)\n(billy_the_cat, 24. januar 2021 08:37)\nMare@ Dua Lipa te bas proganja a?\n(billy_the_cat, 24. januar 2021 08:35)\nPoznajem dvoje koji su ostali paralizovani od vrata na dole.Tragicni skokovi u vodu prakticno sa zemlje,nikakva visina.Ovo makar budi nadu ako nista drugo,bas lepa vest.\n(Pera kojot, 24. januar 2021 08:07)\n@Vagica, Divna je knjiga Flowers for Algernon, preporucujem da je sto vise ljudi procita!\n(JanBibijan, 23. januar 2021 23:01)\nTakoðe. Èesto sam je i ovde pominjao kao sjajnu alegoriju sadašnjeg mentalnog stanja èoveèanstva. Èoveèanstvo je imalo jedan uzlet inteligencije koji je doneo progres, prosperitet i generalno jedno humanije društvo. A onda je poèeo retrogradni proces kolektivne retardacije uz pojedinaène pokušaje da se sunovrat razuma makar zaustavi.\nTakve vrhunske alegorije važe i pojedinaèno koliko i generalno. Idiokratija je stanje kolektivne blažene demencije u kom je veæina potpuno nesvesna bilo kakvog gubitka, a pojedinaèni razumni su duboko nesreæni.\nFantastièno pisano. Kao i što su ljudi u poèetku jedva artikulisano komunicirali, potom stvorili i umetnost od govora i pripovedanja, da bi se sada vraæali na fond od stotinak reèi, mimiku, krike i smajlije. Gubljenje moæi govora je dovelo do najrudimentarnijeg odreðivanja ljudi prema svakom problemu ili fenomenu: na "lajkovanje" i "hejtovanje". Nema ništa izmeðu.\n(CATAPA, 24. januar 2021 03:05)\nÈoveèe, koja vest!!! Ovo treba da bude na svim naslovnim stranama!!!\n(Pera, 24. januar 2021 02:00)\nOvo je za Nobela. Bravo. Ali u ovom sistemu vrednosti ovo je na žalost nebitna vest. Mnogo je bitniji tamo neki Kristijano penaldo i onaj sto mesi i ostale gluposti koje se plaæaju stotinama miliona dolara....\n(Naucnik, 24. januar 2021 01:47)\nAko je ovo istina onda je ovo medicinska revolucija\n(Dylan Dog, 24. januar 2021 01:36)\nPridruzujem se preporuci. Izvanredna knjiga!\n(Mikii, 24. januar 2021 01:05)\nAlo roðaci, ne ložite se,mišonja ih izbaronisao za sve pare, folirao se da je nepokretan.\n(Èeki opinionista del cazzo, 23. januar 2021 22:18)\nPa video kako srpski gastosi foliraju za invalidske penzije...\n(ööö, 24. januar 2021 00:39)\nNapio se siroma\n(Milojko, 24. januar 2021 00:25)\n(pero, 23. januar 2021 22:29)\nNemci Evropska elita. Inteligencija od Boga data.\n(Josip, 23. januar 2021 22:18)\nDi beste, di beste...njemaèka medicina je najbolja.\nOvo je odlièna vijest, nešto što se do juèer smatralo nemoguæim.\n(Iskosa, 23. januar 2021 22:07)\nAko je neko u nesreæi, ostao paralizovan probaæe taj protein, jer nema šta da izgubi, mislite o tome, ako ste sposobni da mislite, a mnogi ovde oèigledno nisu.\n(Marijana, 23. januar 2021 21:57)\nSvaka èast. Oduševljena sam.\n(Marijana, 23. januar 2021 21:55)\nOvaj trkst me podsetio na knjigu "Flowers for Algernon". Zanimljiva i tužna prièa, tužna u nekoliko nivoa.\nNadam se da æe jednog dana moæi da isprave sve greške sa kojima su se neki ljudi rodili, dok su još bebice, i da æe moæi da žive normalan i obièan život, bez bolova, poteškoæa, nemoguænosti, bespomoænosti i njih i njihovih najbližih.\n(Vagica, 23. januar 2021 21:42)\nJâdni miševi ...\n(Dragon, 23. januar 2021 21:34)\nImam dete sa posebnim potrebama......... raduje me ova vest!\n(ljubitelj planina, 23. januar 2021 20:36)\nNemaèka medecina je najbolja medecina\n(Marko, 23. januar 2021 19:43)\nPo komentarima se vidi koliko su ljudi glupi, komentarisu stvari sa punim pravom, a pojma nemaju, verovatno nepotpuna osnovna škola.\n(dr Dragan, 23. januar 2021 18:27)\nJa zato i dolazim na ovaj portal - svi sve znaju, svi pismeni, obrazovani, pošteni, èistunci, moralni, sa lepim ženama, politièari, selektori, nauènici, ekonomisti, doktori,...\n(Delije Jug, 23. januar 2021 19:28)\nKad procitas ovakvu vest, shvatis svo prokletstvo covecanstva, koje tolika sredstva ulaze u naoruzanje umesto da ih daje univerzitetima u ove svrhe. malo zvucim kao Liza Simson, ali tako je i definitivno samo od ljudi zavisi.\n(Dnevni_posmatrac, 23. januar 2021 18:29)\nFenomenalna vest, za ovo vredi ulagati novac i vreme, a ne svemirci i sl. gluposti. Svaka cast Nemcima!\n(idemo!, 23. januar 2021 18:20)\nOva vest treba da ima 200 komentara a ne muskobanjsta Dua Lipe i njeni kompleksi\n(Mare, 23. januar 2021 18:07)\nMis je povredio kicmu kad je pao sa skele dok je radio na gradjevini...\n(dex, 23. januar 2021 18:04)\nА како се миш повредио?\n(Еустахије Брзић, 23. januar 2021 17:01)\n(Tefim, 23. januar 2021 17:34)\nKakva je to opsesija sa miševima? Veæ su ih napravili otpornima na sve zaraze, pametnijima, dugoveènijima... a sada popravljaju i bangave. Èasna reè, ima da im rade i plastiène operacije da budu lepši.\n(Zvrndov, 23. januar 2021 17:27)\ne ovo je vest a ne vakcina i korona ko da na svetu nem drugih bolesti osim korone.\nsvaka cast doktorima ovo je velika nada za mnoge nepokretne osobe.\n(samo kazem, 23. januar 2021 17:11)\nNeka neko kaze tim naucnicima da misevi i ljudi imaju totalno razlicit DNK, muskulaturu i skelet, ili neka ovaj eksperiment odrade na majmunima jer ljudi sa njima imaju mnogo slicnosti, vise nego sa misevima.\n(Zvezda IDEA Zagreb, 23. januar 2021 17:08)\n(Фактор мира и стабилности, 23. januar 2021 17:06)


Direktorka Etnografskog: Svatovi se samo slikali | SEEcult.org\nVest | Beograd | Muzej | Direktori | Etnografski\nPrema njenim rečima, venčanje njenog sina održano je 2015. godine u restoranu, a Etnografski muzej su iskoristili samo za fotografisanje.\n“Kao i svi mladenci, i oni su poželeli da naprave set venčanih fotografija i za to mesto su izabrali Studentski park. S grupom svojih prijatelja poželeli su da se slikaju i u Etnografskom muzeju, kao izraz ljubavi i poštovanja prema onome što prepoznaju kao deo svog kulturnog identiteta”, navela je Mirjana Menković, preneo je Kurir.\nDirektorka Etnografskog muzeja dodala je da su eksponati bili deo interaktivne izložbe i da je svako od posetilaca mogao da ih koristi.\nMirjana Menković je rekla da su autori izložbe rekonstruisali kuhinju iz tog perioda koristeći predmete koje su pozajmili iz jednog etno dućana.\n"Kao i svi posetioci, ova grupa mladih farmaceuta, lekara i ekonomista s dužnim poštovanjem se odnosila prema izložbenim eksponatima i Etnografskom muzeju u celini", rekla je Mirjana Menković, koju je ministar kulture i informisanja Srbije Ivan Tasovac prethodno pozvao da se izjasni o navodima u medijima da je u muzejskim prostorijama organizovala svadbu svog sina.\n“Ukoliko se medijski navodi ispostave kao tačni, nema sumnje da će direktorka Etnografskog muzeja za to snositi posledice”, saopštilo je 19. jula Ministarstvo kulture, koje se o tom slučaju nije više oglašavalo.\nJavnost je saznala za zloupotrebu Etnografskog muzeja posredstvom dopisa grupe građana koji su medijima poslali fotografije na kojima se vide svatovi koji se provode i zabavljaju na muzejskim eksponatima.


Рубрика: Политика, Актуелно Аутор: Преузето 503 пута прочитано Датум: 3.05.2008 Одштампај\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić i predsedavajući EU Dimitrij Rupel potpisali su juče u Luksemburgu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Beograda i Brisela. Potpisivanju Sporazuma prisustvovali su i predsednik Srbije Boris Tadić, kao i ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić.\nPotpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU sa Srbijom još je jedan korak ka stvaranju Evropske unije onakve kakva je zamišljena u početku, rekao je juče uoči potpisivanja SSP-a predsedavajući Savetu EU Dimitrije Rupel. „Ovo je srećan dan, kako za Evropsku uniju, tako i za Srbiju. Evropa je otvorila svoja vrata za srpske političare i za narod Srbije”, rekao je Rupel i dodao da i „Srbija mora da pokaže spremnost da sarađuje sa EU”.\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić izjavio je juče u Luksemburgu, neposredno pred potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom, da će Srbija ulaskom u EU biti jača i biti poštovana. „Samo jaka Srbija, koja se hrabro bori protiv svih nepravdi koje su joj učinjene, biće u stanju da se izbori za sopstvene interese. Ulazeći u Evropsku uniju, bićemo jači. Glas Srbije će se čuti. Srbija će biti poštovana”, rekao je Đelić, naglasivši da Sporazum potpisuje kao „srpski patriota”. On je izrazio uverenje da je „Srbija sposobna i voljna da postane kandidat za članstvo u EU do kraja ove godine”.\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana izjavio je juče neposredno pred potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju da je to „veliki dan i za Srbiju i za Evropsku uniju”. Solana je istakao da je veliki deo svoje političke karijere posvetio pokušaju da doprinese stabilnosti Balkana. „Želim da poručim mladima u Srbiji: Ovo je vaša kuća, ovde je vaše mesto”, kazao je Solana.\nEvropski komesar za proširenje EU Oli Ren podsetio je na prethodni period tokom kojeg su vođeni naporni pregovori za potpisivanje SSP-a i dodao da je juče poslat jasan signal svim Srbima da imaju evropsku perspektivu. „Ovo je prekretnica u našim odnosima, ovim potpisivanjem otvaraju se vrata za kandidaturu Srbije za članstvo u EU”, podvukao je evropski komesar Ren, čestitajući srpskoj delegaciji na uspehu u pregovorima. „Ovim se pokazalo da Srbija ima volju i kapacitet da dođe do članstva u EU i mislim da će to biti vrlo brzo. Članstvo u EU donelo je mir i prosperitet svim državama članicama Unije, verujem da će tako biti i sa Srbijom”, naglasio je Oli Ren.\nSavet ministara EU je potpisivanje SSP-a i Privremenog sporazuma sa Srbijom okarakterisao kao važan korak zemlje na putu ka EU. „Savet podseća na članove 2, 4 i 133 SSP-a i na članove 1 i 54 Privremenog sporazuma i ističe da je puna saradnja s Haškim tribunalom, uključujući sve moguće napore da se uhapse i isporuče optuženici, ključan element ovih sporazuma”, dodaje se u tekstu zaključaka ministarskog Saveta.\nU skladu s tim, ministri su se dogovorili da tekst SSP-a pošalju svojim parlamentima na ratifikaciju, a Zajednica je odlučila da primeni Privremeni sporazum čim Savet bude konstatovao da Srbija u potpunosti sarađuje s Haškim tribunalom, ističe se u zaključcima.\nPrema rečima šefa diplomatije Srbije Vuka Jeremića, Sporazum će stupiti na snagu odmah, a njegova potpuna primena zavisiće od rezultata izbora koji se održavaju 11. maja. U Holandiji koja se uz Belgiju sve do poslednjeg trenutka protivila potpisivanju ovog akta sa Srbijom, međutim, kažu da će SSP stupiti na snagu tek kad Srbija izvrši obaveze prema Hagu. Iz ove zemlje je stigla vest da je Savet ministara Evropske unije doneo odluku i da SSP odmah po potpisivanju praktično automatski bude stavljen van snage sve do ispunjenja uslova pune saradnje s Haškim tribunalom. To je za Tanjug potvrdio portparol holandskog ministarstva spoljnih poslova Bart Rijs. „Potpisujemo SSP i prelazni sporazum, ali je Savet upravo doneo odluku da će oba sporazuma biti automatski stavljena van snage”, izjavio je on. Kako je objasnio, ratifikacija i primena sporazuma će početi tek kada Savet bude odlučio da je Srbija ostvarila punu saradnju s Haškim tribunalom.\nPrema rečima slovenačkog ministra spoljnih poslova Dimitrija Rupela, ministri zemalja-članica EU odlučili su da Srbiji ponude da potpiše SSP, kao i privremeni sporazum kao prateći dokument, na osnovu kojeg se Srbiji pruža mogućnost da koristi skoro 90 odsto beneficija na osnovu SSP-a i pre nego što ga ratifikuju sve zemlje članice Unije. Implementacija tog pratećeg dokumenta zavisiće, međutim, kako je objasnio slovenački ministar, od ocene Saveta ministara o ispunjenosti saradnje Srbije sa Haškim tribunalom.\nMeđutim, kako je u izjavi za „Politiku” pre desetak dana rekao Vladimir Todorić, magistar pravnih nauka, upućen u tok pregovora sa EU, Srbija ne može da se obaveže da neće ratifikovati ni primeniti SSP dok ne ostvari potpunu saradnju sa Hagom. Prema njegovim rečima, praksa je da posle potpisivanja SSP-a na snagu stupa prelazni sporazum koji obuhvata oko 70 odsto sadržaja ovog akta, jer ratifikacija SSP-a obično traje od dve do tri godine. Prelazni sporazum upravo zato i postoji, kako se čekanjem ne bi izgubio smisao.\n„Ne postoji pravna mogućnost da se obavežete da nećete sprovoditi neki sporazum koji potpisujete upravo zato da biste ga sprovodili. Čak i da je moguće da se ova tehnička vlada na tako nešto obaveže, to ne bi imalo nikakvo obavezujuće dejstvo na neku sledeću vladu. Vlada jeste glavni inicijator ratifikacije, ali to može da zatraži i svaki poslanik, i nijedna vlada ne može da obaveže svakog poslanika da obeća da to neće učiniti. A obećanje nekog zvaničnika u Srbiji da neće primeniti i ratifikovati sporazum nema nikakvu pravnu težinu”, rekao je Todorić.\nOn takođe napominje da je u parafiranoj verziji SSP-a stajalo kada on stupa na snagu što je zavisilo od datuma potpisivanja, ali nije bilo nikakvog uslova poput onog koji se sada postavlja u vezi sa završetkom saradnje sa Haškim tribunalom.\nI pored svih ograničenja, ministar spoljnih poslova Srbije odluku Ministarskog saveta EU okarakterisao je kao faktički konsenzus svih 27 članica Evropske unije kojim je Srbiji praktično ponuđeno punopravno članstvo u Uniji. On je, u izjavi za Tanjug, ukazao da se posle odluke Saveta ministara EU sada čeka mišljenje Srbije, koja će ga dati 11. maja na izborima. „Nakon dugotrajnih pregovora koji su trajali do duboko u noć, uspeli smo da napravimo veliki diplomatski proboj – postignut je konsenzus svih 27 zemalja članica Evropske unije da praktično Srbiji ponude punopravno članstvo u Uniji”, rekao je Jeremić.\nIstičući da je ovo izuzetno važan dan za našu zemlju, šef srpske diplomatije je ukazao da se prvi put formalizuje ranije iskazivana politička volja EU i potpisuje ugovor koji će Srbiju staviti na nepovratni put ka punopravnom članstvu u EU. „Potvrdu tog puta građani Srbije treba da daju na referendumu. Taj referendum će se održati 11. maja, kada se u Srbiji održavaju izbori”, rekao je Jeremić.\nRen: Srbija koristi Kosovo za okretanje Moskvi\nEvropski komesar za proširenje Oli Ren izjavio je u petak da se Kosovo koristi u Srbiji kao razlog za okretanje Beograda ka Moskvi, umesto ka Briselu, i ocenio da se radi o “opasnoj igri”.\n”Kosovo se često citira u unutrašnjim raspravama u Srbiji kao razlog za okretanje ka Moskvi umesto ka Briselu”, rekao je komesar Ren u govoru na Univerzitu u Oksfordu, koji je preneo njegov kabinet.\n”To je opasna igra jer bi Srbija bila prva zemlja koja bi propatila ukoliko bi vlast i osetljiva ekonomija na Kosovu bili neuspešni”, ocenio je evropski komesar.\n”Srbija ne treba da podriva uticaje jer joj je potrebna ruka vodilja Evropske unije da bi Kosovo funkcionisalo”, naglasio je Ren.\nRen je, u tom kontekstu, ocenio da se, pred vanredne parlamentarne izbore 11. maja, narod Srbije nalazi pred “konkretnim izborom između dva modela: evropske budućnosti i nacionalističke prošlosti”.\n”Srpski narod može da izabere veće slobode, bolji životni standard, mirne dobrosusedske odnose – ili da rizikuje samoizolaciju ukoliko izabere nacionalistički autoritarizam koji mu nude oni koji odbacuju Evropsku uniju i evropski način života”, izjavio je Ren.\n”Potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU i Srbije u utorak je snažan signal srpskom narodu i njegovoj perspektivi u EU”, ocenio je evropski komesar.\nTekst Sporazuma, kako je rekao, potpisuje se potpuno nepromenjen u odnosu na tekst koji je ranije parafiran i takvog će ga potpisati i sve članice EU. Podsetimo, ovaj dokument Srbija je parafirala 7. novembra prošle godine, a potpredsednik Vlade Božidar Đelić dobio je ovlašćenje od vlade i da ga potpiše. U međuvremenu, 17. februara Kosovo je jednostrano proglasilo nezavisnost koju je, između ostalih, priznalo i 18 članica Evropske unije.\nNakon toga deo Vlade Srbije, koju čine ministri Demokratske stranke Srbije i Nove Srbije, na čelu sa premijerom Vojislavom Koštunicom oštro se suprotstavio potpisivanju već parafiranog dokumenta pre nego što se u njega unese dodatna klauzula u kojoj bi stajalo da je Kosovo sastavni deo Srbije, jer bi u protivnom Srbija na posredan način priznala nezavisnost Kosova i Metohije.\nFunkcioner Pakta za stabilnost jugoistočne Evrope Goran Svilanović kaže u izjavi za „Politiku” da nisu u pravu ni oni koji tvrde da mnogo gubimo nepotpisivanjem ovog ugovora, ali ni oni koji tvrde da smo na gubitku ako ga potpišemo.\n„Između dana potpisivanja SSP-a i dana ratifikacije primenjuje se međusporazum koji smo i mi juče dobili, a koji se uglavnom odnosi na trgovinu. Stupanje na snagu tog međuugovora podleže oceni Saveta ministara o tome da li Srbija sarađuje sa Hagom. Oni će ocenu doneti kada budu saslušali izveštaj glavnog tužioca Tribunala Serža Bramerca. Ono što bismo, međutim, dobili stupanjem na snagu međuugovora jesu trgovinski preferencijali, a mi ih već imamo do 2010. godine. Naime, EU je jednostranom odlukom skinula carine na proizvode koji stižu iz Srbije i to važi do 2010. godine. Mi se već nalazimo u takvom tehničkom odnosu sa EU samo što ovim potpisivanjem SSP-a to postaje pravni odnos”, kaže Svilanović.\nOn ističe da Srbija već uživa sve te privilegije i da ne govori istinu onaj ko kaže da u Srbiju nakon potpisivanja SSP-a dolazi još novca.\n„Nema dodatnih para kao što neki kažu. Kada bi od danas važio međuugovor, za Srbiju bi počeo da teče rok u kome da ona treba da snizi svoje carine na evropske proizvode. Prednost potpisivanja SSP-a je u tome što sada EU ne može jednostrano da nam uskrati preferencijale”, objašnjava Svilanović i dodaje da je Holandija uslovila stupanje na snagu Sporazuma saradnjom sa Hagom isključivo iz unutarpolitičkih razloga zbog straha od reakcija domaće javnosti.\nJ. Cerovina za Politiku\nKoštunica: Protivustavni čin\nPredsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica ocenio je juče da predsednik Republike Boris Tadić „svojim potpisom na Solaninom sporazumu neće obrukati Srbiju, već isključivo samoga sebe” i poručio da će ga nova vlada i skupština odmah poništiti.\nPrema njegovim rečima, taj potpis je „protivustavan i antidržavni čin i samim tim je protivpravan i potpuno nelegitiman”.\n„Poručujemo NATO-u i svim državama EU koje su priznale lažnu državu Kosovo da ovaj Tadićev protivpravan potpis ne mogu tumačiti kao potpis Srbije na nezavisnost Kosova”, navedeno je u izjavi premijera dostavljenoj Tanjugu.\n„Nova vlada Srbije i nova skupština Srbije će odmah poništiti nelegitimni Tadićev potpis. Nikada i nikome nećemo dozvoliti da u ime Srbije potpiše nezavisnost Kosova i zato ni današnji Tadićev potpis ne vredi apsolutno ništa”, zaključio je Koštunica.\nU članu 135. SSP-a, na koji su često pozivali protivnici potpisivanja ovog dokumenta, stoji da „ovaj Sporazum se primenjuje, s jedne strane, na teritorije na koje se primenjuju ugovori kojima se osnivaju Evropska zajednica i Evropska zajednica za atomsku energiju i u skladu sa uslovima utvrđenim tim ugovorima i na teritoriju Srbije, s druge strane. Ovaj Sporazum se ne primenjuje na Kosovu koje je trenutno pod međunarodnom upravom u skladu sa Rezolucijom Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244 od 10. juna 1999. godine. Ovo ne dovodi u pitanje sadašnji status Kosova niti određivanje njegovog konačnog položaja prema istoj Rezoluciji”.Kako je juče rekao potpredsednik Demokratske stranke Srbije Aleksandar Popović, Srbija ne može potpisati SSP dok ne raščisti nekoliko pitanja sa EU, jer bi time jasno priznala nezavisnost Kosova i Metohije. „Pre potpisivanja sporazuma potrebno je razjasniti član 135, u kome stoji da njegovo potpisivanje ne utiče na sadašnji status Kosova, kao i šta EU podrazumeva pod sadašnjim statusom Kosova, koji je za većinu njenih članica nezavisnost”, kazao je Popović.\nGoran Svilanović, međutim, tvrdi da nema ničeg nejasnog u ovom članu jer se formulacija „sadašnji status” odnosi na status koji je Kosovo imalo u momentu parafiranja SSP-a, a to znači 7. novembra prošle godine.\n„To je formulacija usaglašena između naše vlade i Evropske komisije i nijednog trenutka to nije sporno za nas. Ni DSS ni radikali ne osporavaju taj član. Oni kažu da su neke zemlje priznale nezavisnost Kosova, ali odgovor na to je da deset nije prihvatilo, a potpisali smo i sa tih deset. To je nefer argument. Sporazum je parafiran i to se odnosi na naše čitanje Sporazuma, ne može Evropska komisija da ima neki svoj stav. Mi potcenjujemo one zemlje koje nisu priznale nezavisnost Kosova kao Španija, Češka, Rumunija, Kipar, Grčka, a one su i najviše doprinele da se slomi otpor Holandije”, tvrdi Svilanović.\n« « Претходне вести: Širenje lažnih vesti\nНаредне вести: Saopštenje SA Sabora SPC iz 1997 godine » »


Laguna - Bukmarker - Književno veče Vanje Bulića u Zvorniku - Knjige o kojima se priča\nKnjiževno veče Vanje Bulića u Zvorniku\nU Gradskoj biblioteci u Zvorniku 26. februara predstavljene su knjige bestseler pisca Vanje Bulića „Teodorin prsten“ i „Dušanova kletva“.\nO književnom delu Vanje Bulića govorila je Nega Stjepanović, direktorka biblioteke, a potom je Karlo Astrahan kroz razgovor sa piscem predstavio njegova dva poslednja romana, za koje je direktorka rekla da su bili najčitanije knjige u 2018. i 2019. godini u zvorničkoj biblioteci.\nBulić je rekao da je Teodora, majka cara Dušana, inače bugarska princeza, nosila na ruci prsten na kojem je pisalo „Ko ga nosi pomozi mu Bog“. On je naveo da se za taj prsten saznalo 1915. godine kada je u manastiru Banjska na Kosovu sarkofag u kojem je bio Teodorin prsten raspakovao regent Aleksandar Karađorđević, u periodu kada se srpska vojska povlačila iz Srbije, i doneo ga u Beograd. „Mnogo godina kasnije u Beogradu se priprema modna revija na kojoj će se nositi modeli nalik onima kakve je nekada nosila srpska vlastela, između ostalog, i nakit pozajmljen iz Narodnog muzeja, među kojima i Teodorin prsten.“\nNavodeći da se u pauzi prvog i drugog dela revije dogode tri ubistva, te da se ispostavi da su ubijene osobe bile u dodiru sa Teodorinim prstenom, Bulić je dodao da će čitaoci otkriti kako i zašto se to dogodilo.\nGovoreći o romanu „Dušanova kletva“, Bulić je preneo deo iz preambule Dušanovog zakonika u kojoj se kaže: „Sve sudije da sude, pravo, po zakonu, a ne po strahu od cara.“\nInače, Vanja Bulić je u ovom delu Republike Srpske već imao književne večeri u Srebrenici, Bratuncu i Vlasenici.


U toku sjednica UNWTO i sastanak Radne grupe za Konvenciju o etici u turizmu\nSjednica Izvršnog odbora Svjetske turističke organizacije Ujedinjenih nacija, 105. po redu, održava se od 10. do 13. maja 2017. godine u Madridu, Španija. Sjednici prisustvuju punopravni i pridruženi članovi Svjetske turističke organizacije UN. U okviru radnih aktivnosti tokom navedenog perioda, održavaju se i sastanak Radne grupe na visokom nivou na temu „Turizam i sigurnost“, zatim okrugli sto pod nazivom „Održivi urbani turizam“, kao i treći sastanak Radne grupe za Konvenciju o etici u turizmu.\nPredstavnica Ministarstva održivog razvoja i turizma koja prisustvuje navedenim aktivnostima je generalna direktorica Direktorata za turistički razvoj i standarde, Olivera Brajović.\nGeneralna direktorica Brajović je, učestvujući u radnim sastancima, naglasila značaj koji turizam ima za ukupan privredni razvoj Crne Gore, kao i za ubrzani ekonomski razvoj ne samo regiona već i šire posmatrano. Pritom, posebno je istakla održivu komponentu u razvojnim turističkim projektima i planovima kojom se obezbjeđuju maksimalni benefiti od turizma uz neophodno očuvanje životne sredine kao baze za generalni razvoj na dugoročnom planu.\nOsim toga, istaknuto je i da, s obzirom na aktuelna dešavanja u svijetu, aspekat sigurnosti turista mora biti predmet posebne i stalne pažnje svih aktera u turističkoj djelatnosti, kao i da je neophodno u kontinuitetu i posvećeno raditi na unapređenju onih segmenata turističke ponude u kojima postoji evidentni potencijal za razvoj.\nNa kraju, posebno značajnim cijene se i aktivnosti koje se preduzimaju u okviru redefinisanja Konvencije o etici u turizmu, koja ima za cilj promovisanje odgovornog, održivog i univerzalno prihvatljivog turizma, i to putem utvrđivanja i poštovanja određenog broja principa i pravila, a što će za rezultat imati usklađenost turističke djelatnosti sa ukupnom ekonomijom, životne sredine sa razvojem, uz zaštitu društveno - kulturnog identiteta i otvorenost prema međunarodnom tržištu.


Hoće li se Rop ispričati zbog skeča o Papi? - Index.hr\nHoće li se Rop ispričati zbog skeča o Papi?\nSLOVENSKI premijer Anton Rop izazvao je mali medijski skandal pred nedjeljne izbore za 7 slovenskih predstavnika u Europskom parlamentu nakon što je objavljena vijest da se grohotom smijao neukusnom imitiranju pape Ivana Pavla II. na jednoj zabavi priređenoj za političare i gospodarstvenike u farmaceutskoj tvrtki "Krka".\nRop je energično odbio tvrdnje da se zajedno s ostalim prisutnima grohotom smijao glumcu Matjažu Javšniku koji je tom prilikom imitirao papu i njegovu mimiku izazvanu Parkinsonovom bolešću nakon što ga je nekoliko slovenskih biskupa u pismu pozvalo da informaciju iz tjednika "Žurnal" demantira ili se ispriča.\n"Pogođen sam tonom tog pisma", rekao je Rop, a njegov je ured zanijekao objavljene informacije. Urednik lista "Žurnal" Dejan Štajnbuh tvrdi da je Rop u spomenutoj prilici morao ustati i napustiti dvoranu ili izraziti negodovanje što nije učinio.\nRopu se međutim ispričao organizator priredbe, direktor "Krke" Miloš Kovačič, a glumac Jevšnik rekao je da u vezi sa slučajem ne želi davati izjave i da je riječ o "političkim igrama".\nPrema anketi koju je tim povodom napravila slovenska televizija, 51 posto anketiranih Slovenaca smatra da se Rop trebao ispričati, a 49 posto je protiv.


Er Srbija prvi put na Sejšelima | Ekspres.net\nEr Srbija prvi put na Sejšelima\nEr Srbija po\nEr Srbija po prvi put obavila čarter let od arhipelaga smeštenog u Indijskom okeana. Avion erbas A330 iskorišćen za poseban jednokratni\nEr Srbija po prvi put obavila čarter let od arhipelaga smeštenog u Indijskom okeana. Avion erbas A330 iskorišćen za poseban jednokratni let od sejšelskog ostrva Mahe do Beograda\nEr Srbija je pružila operativnu podršku kompaniji Er Sejšeli, članici Etihad ervejz partners, tako što joj je na zamenu poslala svoj avion erbas A330, umesto aviona Er Sejšela istog tipa koji je iz tehničkih razloga nakratko morao da izađe iz saobraćaja. Na taj način omogućeno je da let Er Sejšela do aerodroma Šarl de Gol u Parizu bude nesmetano obavljen.\nNacionalna avio-kompanija Republike Srbije obavila je svoj prvi let do sada od najvećeg sejšelskog ostrva Mahe do Beograda sa više od 200 putnika, koji su potom nastavili svoj put dalje do aerodroma Šarl de Gol u Parizu.\nOvo angažovanje aviona Er Srbije bilo je slično prošlomesečnom, kada je avion boing 737-300 srpske nacionalne avio-kompanije, bio raspoređen u Erberlinu, takođe članu Etihad ervejz partners.\nDane Kondić, generalni direktor Er Srbije, rekao je: “Jedna od ključnih koristi koje imaju članice Etihad ervejz partners jeste i ta da kompanije mogu da pružaju različite vidove podrške jedne drugima, uključujući i ustupanje aviona, kada je to potrebno. Bilo je izuzetno lepo videti naš A330 kako sleće na njujorški aerodrom JFK po prvi put u junu ove godine, a jedan poseban momenat je i sada kada je naš najveći avion obavio let od tropskog ostrva Mahe.”\nObe avio-kompanije u svojim flotama raspolažu sa avionima erbas A330 sa identičnom konfiguracijom dve kabine na dugim letovima, zbog čega se avion Er Srbije odlično uklopio u ovu saradnju u oblasti čarter letova.d.getElementsByTagName('head').appendChild(s);\nEr Srbija dane kondić Sejšeli


Udruženje elektronskih medija Comnet: Saopštenje | Radio Kosovska Mitrovica\nUdruženje elektronskih medija Comnet: Saopštenje\n18. February, 2020 10:46 |\nUdruženje elektronskih medija Comnet izražava “zaprepašćenje količinom neprofesionalnosti i jednostranog pristupa, koji smo videli u emisiji “Vladalac” emitovanoj na televiziji N1″.\n“Raznolikost uređivačkih politika medija u Srbiji je svakako demokratska tekovina i svedoči o slobodi medija, koja je bez sumnje prisutna i jasno vidljiva u našoj zemlji. Ipak, kao medijsko udruženje, dužni smo da ustanemo u odbranu profesije i osnovnih standarda novinarstva, koji su u ovoj emisiji grubo prekršeni. Salve uvreda izrečene na račun predsednika Srbije Aleksandra Vučića, kritičke kvalifikacije bez ikakvih argumenata, upućuju na lični odnos prema predsedniku države, koji nesumnjivo asocira na nastavak govora mržnje. Takođe, uočljiva je namera autora emisije da za sagovornike u emisiju pozove javne ličnosti, koje su svoju netrpeljivost prema predsedniku pokazale već više puta, isto kao što su pokazale simpatije za deo srpske opozicije.Podsećamo kolege, da bi bar kada pokušavaju da se predstave kao profesionalci, prostor u emisijama ovakvog tipa trebalo da ponude i onima koji bi o osobi koja je predmet emisije, rekli i nešto u njenu odbranu” stoji u saopštenju.\nU suprotnom , proizvod nije nikakva novinarska forma, već nepravedno i jednostrano suđenje. A upravo to je ponuđeno gledaocima televizije, koja, ironično, voli da drugima deli lekcije iz novinarstva, zaključuje Comnet.


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Diplomski radovi > Eticki aspekti cyberspace komunikacije - diplomski\nOvakva vrsta uporednih proučavanja poslednjih godina je usmerena na virtuelni svet nastao posredstvom globalne kompjuterske mreže, Interneta. Pažnju naučnika humanističke provinijencije prvenstveno zaokuplja činjenica da se kompjuterskom komunikacijom ostvaruje društvena interakcija i uspostavljaju društveni odnosi. Društvene grupe koje nastaju povezivanjem ljudi u sajber-prostoru nazivaju se virtuelnim zajednicama. Ovakvo označavanje virtuelnih društvenih grupa popularizovao je Howard Rheingold koji je 1988. godine objavio članak, a 1993. godine i knjigu pod nazivom "Virtuelne zajednice". U vezi sa definisanjem on-lajn društvenih grupa medju naučnicima postoje nesuglasice, ali je termin "virtuelna zajednica" uglavnom postao opšteprihvaćen...\nKao bitnu karakteristiku cyber društvenih grupa treba izdvojiti fluidnost virtuelnog identiteta njihovih članova. Učesnici u kompjuterskoj komunikaciji "sakriveni" su iza svojih računara, usled čega sve informacije o sagovorniku, uključujući i one osnovne, u realnom životu lako uočljive (pol, starost, rasa) mogu biti dobijene jedino od sagovornika i ne mogu biti proverene. U sajber-svetu čovek je ono što o sebi ispriča, te ovaj svet omogućava upuštanje u "igre identiteta". Virtuelni indentitet se može ne samo slobodno kreirati, već i neprestano menjati. Prijavljivanje pod novim nadimkom omogućava da se stvori virtuelni identitet potpuno drugačiji od prethodnog. Niko od učesnika u četu pri tom ne može znati da se iza različitih nadimaka "krije" ista ličnost. Medjutim, istraživanja pokazuju da se nevidljivost kompjuterske komunikacije retko zloupotrebljava drastičnim "korekcijama" identiteta, već je češće prikazivanje u "boljem svetlu". Ponuda vurtuelnog sveta da u njemu budete ono što želite predstavlja izazov kome retko ko može da odoli, zbog čega se ponekad dešava da korisnici sebe predstavljaju onakvima kakvi bi želeli da budu ili kakvima bi želeli da ih drugi vide....


Kreće novi potrošački zakon | VAmedia - info portal Kreće novi potrošački zakon\n20/12/2021 20/12/2021 Нема коментара на Kreće novi potrošački zakon\nPrimena novog Zakona o zaštiti potrošača koji je Narodna skupština donela početkom septembra, bila je iz “tehničkih” razloga odložena do 20. decembra ove godine.\nTim zakonom su zadržana sva dobra rešenja iz prethodnog, a propisana su i nova kojima se oblast zaštite prava i interesa domaćih potrošača znatno unapređuje i usklađuje sa propisima Evropske unije. .\nMeđu novim rešenjima najveću pažnju javnosti izazvalo je uvođenje telefonskog registra “Ne zovi”, kao i obaveza pružalaca usluga čija je vrednost veća od 5.000 dinara da prethodno sačine pisani proračun sa specifikacijom potrebnih troškova.\nNavedena obaveza pružalaca usluga primenjivaće se već od 20. decembra, a njeno neizvršenje predstavljaće prekršaj sa mogućom kaznom od 50.000 dinara.\nNa osnovu dosadašnjeg iskustva u rešavanju sporova, udruženja potrošača očekuju najveći otpor pružalaca usluga popravke uređaja bele tehnike i drugih kućnih aparata u izvršenju navedene obaveze, a zna se i zašto – nisu navikli. Zato će njeno dosledno sprovođenje najviše zavisiti od upornosti korisnika usluge, odnosno potrošača i od Tržišne inspekcije, ako joj se taj prekršaj prijavi.\nDomaći registar telefonskih brojeva sa oznakom “Ne zovi” još ne postoji, pa će za njegovu izradu i primenu u praksi biti potreban dodatni period od šest meseci. Propise o sadržini registra i načinu njegovog vođenja uradiće Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, a prijem zahteva građana za upis u registar vršiće firme koje su izdale telefonske brojeve (na primer Telekom Srbija).\nRegistar “Ne zovi” biće u elektronskoj formi i javno dostupan, a trgovci koji ga ne primenjuju, mogu biti prekršajno kažnjeni sa 50.000 dinara. Sva ova rešenja postoje kod nekih naših suseda, pa je na primer u Hrvatskoj za godinu dana u Registar bilo upisano više od 19.000 telefonskih brojeva.\nNaravno, ne treba očekivati da će nepoželjni telefonski pozivi sa raznim primamljivim ponudama odmah prestati, ali će biti znatno smanjeni i prilično rizični za nasrtljive trgovce.\nI druga nova rešenja zaštite domaćih potrošača treba da poboljšaju njihov položaj u odnosu sa trgovcima, kao što je zaštita putnika u oblasti turizma, ili postupak vansudskog rešavanja potrošačkih sporova. Tim rešenjima se povećavaju i obaveze udruženja potrošača, kao i drugih nosilaca aktivnosti u ovoj oblasti, a sve to u cilju bolje potrošačke budućnosti svih naših građana.\nU očekivanju te bolje potrošačke budućnosti i s nadom u smanjenje opasnosti od virusne zaraze, našim sugrađanima i info portalu VAmedia želimo srećnu Novu 2022. godinu.\nDrustvo, Naslovne vesti novi, potrošački zakon, Vapot


Zanimljivosti dana : Prevaranti koristili novac iz monopola za kupovinu dijamanta!\nGrupa prevaranata predvođena Italijanom zajedno sa četvoro Srba iz Notingema, osuđena je u Velokoj Britaniji na ukupno 22 godine zatvora zbog toga što su lažnim novcem iz društvene igre "monopol“,....\nkoji su krili između pravih novčanica, plaćali dijamante juvelirima u Londonu, Bristolu i Lidsu.\nVešti prevaranti su koristili novac iz društvene igre kako bi plaćali dijamante i skupocen nakit, a najveći ulov im je bio neverovatnih 6,1 milion funti\nVođa bande bio je Đani Akamo (44), čija adresa nije poznata, a koji se predstavljao kao stručnjak za nakit, dok su ostali članovi bili Dušica Nikolić (45), Dragoslav Đorđević (44), Džulijano Nikolić (26) i Bruno Nikolić (27), svi iz Notingema.\nPrimopredaje su ugovarane na otmenim mestima i skupim hotelima.\nLažni novac nije otkrivan ni prilikom brojanja u mašinama, a prevaranti su čak napravili i poseban sto u kome su postojale tajne pregrade u kojima su čuvali svežnjeve lažnog novca kako bi mogli da nezapaženo zamene pravi novac.\nNa suđenju je detaljno opisan proces njihove prevare i opisano je kako su varali iskusne trgovce brzim zamenama svežnjeva, tako što su u "sendvič" pravih novčanica stavljali lažne ili tako što su prekrivali reč "MONOPOL" na novcu trakama za svežnjeve.\nBanda je isti sistem primenila i kada je prigrabila najveći plen. Tek kada su otišli sa "kupljenim" dijamantima, vlasnik juvelirnice, među čijim kupcima su pripadnici kraljevske porodice i poznati glumci, shvatio je da je nasamaren.\n"Možete zamisliti njegovu užasnutost kada je prebrojao novac. Odmah mu je postalo jasno da to nije isti novac koji je brojao u hotelu, već lažan", rekao je tužilac Dejvid Hju. Takve trikove su Akamovi saučesnici izveli i u Bristolu i Lidsu, gde su "zaradili" 420.000 funti, odnosno 200.000 funti.\nAkamo je osuđen na šest godina zatvora, Đorđević na sedam godina i četiri meseca, dok će Đorđevićev sin Džulijano Nikolić provesti iza rešetaka četiri godine i četiri meseca, a njegov brat Bruno 22 meseca. Dušica Nikolić je osuđena na dve i po godine robije.\n"Delovali ste kao prava kriminalna grupa, koristili metode izviđanja i do detalja planirali svoja nedela. To je iziskivalo izuzetnu domišljatost i napore“, zaključio je sudija na izricanju presude prošle nedelje, preneli su juče britanski mediji.\nU višemilionskoj prevari najdeblji kraj je izvukao Džon Kaleidža, vlasnik juvelirnice "Rojal arkad" u centru Londona, koji je tako ostao bez 6,1 milion funti (7,7 miliona evra).


pink.rs | Vesić: 'Beograd na vodi' je važan projekat koji je povukao građevinsku industriju napred\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je danas za Pink da svako ko dođe u Beograd može da vidi preko 200 kranova u gradu, kao i više od 2.500 aktivnih gradilišta, te da smo svi na to ponosni.\n- To govori da se grad razvija, i to govori o tome da mi kao grad konačno napredujemo posle zaista više decenija zaostajanja. Meni je svojevremeno jedan stari direktor, još iz socijalizma, rekao: ’’Znaš, kada odeš u neki grad nemoj da čitaš statistike, nemoj da se baviš time šta piše u novinama, ti pogledaj kranove i prebroj kranove. Ako vidiš kranove, onda je jasno da se grad razvija" - rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, u Beogradu su prošle godine izdate građevinske dozvole za milion i devet hiljada kvadrata ukupne vrednosti od milijardu ipo evra.\n- To znači da ima posla za građevinsku industriju, to znači da se zemlja razvija, to znači da ti ljudi koji grade plaćaju doprinose, a mi iz tih doprinosa radimo kanalizaciju, puteve, vrtiće, i zato se u Beogradu nikad više nije gradilo, i zato smo mogli da uradimo 500 fasada, jer smo imali para odakle da ih uradimo – rekao je Vesić i dodao da smo svi mogli da vidimo kako su sređeni Kosančićev, Obilićev i Topličin venac.\n- Upravo zato smo sredili Slaviju, Trg Republike. Na Kalemegdanu smo uredili spomenik zahvalnosti Francuskoj i veliko i malo stepenište, česmu Mehmed-paše Sokolivića, sledeće godine radićemo Umetnički paviljon Cvijeta Zuzorić. Sada se radi restauracija Pobednika – naveo je Vesić i dodao da u Beogradu konačno ima para zato što oni koji grade daju novac koji odlazi u gradski budžet.\nKako je rekao taj novac koristi se za ono što je građanima potrebno, kao i da to pokazuje koliko se Beograd razvija. Objasnio je da je sve počelo sa projektom ’Beograd na vodi’ koji je povukao građevinsku industriju napred i zato je toliko taj projekat važan za nas u Beogradu i Srbiji.


05.03.2019 u 12:19\nPupovac: Za mržnju i poruke nasilja kriva je hrvatska vlast\nZa ono što se dešavalo na karnevalu u Kaštelu nisu krivi učesnici maškara – krivi su oni koji su stvorili i stvaraju takvu atmosferu, krive su one glave koje vode zemlju ili bi trebalo da je vode, a sasvim sigurno bi trebalo da je izvedu iz kaljuge predrasuda, mržnje i poruka nasilja, ali to ne čine, kaže za „Politiku” Milorad Pupovac. Na ovaj način reaguje na prekjučerašnju maškarijadu blizu Splita na kojoj su žrtve bili on i vaterpolisti Crvene zvezde. Naime, svega dvadesetak dana pošto je njegov saborski kolega, zastupnik desničarske partije HRAST Hrvoje Zekanović izrazio „žaljenje što Milorad Pupovac 1995. nije na traktoru pobegao u Beograd”, predsednik Samostalne demokratske srpske stranke simbolično je prekjuče i „eliminisan”, spaljivanjem lutke sa njegovim likom\n18.02.2019 u 17:02\nZašto Srbija bira Madura, a ne Gvaida\nSamoproglašenog predsednika Venecuele Huana Gvaida SAD su još pre deset godina poslale u Srbiju da bi učio kako se organizuju protesti, otkrio je ovih dana ambasador Venecuele u Rusiji Karlos Farija Tortoza i zaključio da je „od toga sve i počelo”. Ova njegova tvrdnja o „beogradskoj školi protesta”, koju je navodno prošao lider venecuelanske opozicije koga danas podržavaju mnoge zapadne zemlje na čelu sa Vašingtonom, može da bude zanimljiv detalj za sklapanje slike o dešavanjima u ovoj latinoameričkoj zemlji. Na stav zvaničnog Beograda svakako neće nimalo uticati. Srbija, kako je to objasnio Ivica Dačić, ne menja stav o Venecueli\n04.02.2019 u 19:48\nPripremamo se za rat\nVenecuela nikada neće priznati nezavisnost Kosova. Ono je istorijski deo Srbije, kao što je Krim istorijski deo Rusije. Venecuela je u svim međunarodnim organizacijama uvek bila na strani Srbije. Isto tako je Srbija na našoj strani, kaže u razgovoru za „Politiku” Dija Nader de el Andari, otpravnica poslova ambasade Bolivarske Republike Venecuele, komentarišući podršku koju je samoproglašenom predsedniku Huanu Gvaidu pružio Bedžet Pacoli, kosovski ministar spoljnih poslova, izražavajući nadu da će nova vlast priznati Kosovo.\nVreme je za prekid sa zločinačkom ideologijom\n„Nakon presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, u Hrvatskoj bi trebalo da postane jasno da pozdrav ’Za dom spremni’ ne može imati nigde, ne samo zvaničan status, nego ne može imati ni pravo građanstva, a, nažalost, fasade mnogih gradova, uključujući i one školske, imaju ispisan taj pozdrav, imaju ispisano ’ušato U’, čuju se povici na stadionima poput onog koji je Josip Šimunović uzvikivao po završetku fudbalske utakmice”, kaže za „Politiku” Milorad Pupovac, predsednik Samostalne demokratske srpske stranke, komentarišući obrazloženje sudske odluke kojim je odbijena Šimunovićeva tužba protiv Hrvatske na koju se žalio jer je novčano kažnjen zbog uzvikivanja ustaškog pozdrava. Sud u Strazburu, podsetimo, iz proceduralnih razloga je odbio Šimunića, ocenjujući da u njegovom\n28.01.2019 u 21:11\nDa li će Ekvatorijalnoj Gvineji poći za rukom ono što je Kina uspela da izdejstvuje u novembru prošle godine – da u vreme svog predsedavanja Savetu bezbednosti kao jednu od tačaka dnevnog reda stavi i Kosovo? Situacija je ovoga puta mnogo neizvesnija nego što je bila pre tri meseca. Naime, kako za „Politiku” kaže Ivica Dačić, mogao bi da se desi presedan i da SAD traže glasanje o tačkama dnevnog reda naredne sednice Saveta bezbednosti zakazane za 7. februar. „Sve je i dalje neizvesno”, kaže ministar spoljnih poslova, koji je ovih dana rekao kako se Ekvatorijalna Gvineja „drži hrabro”.\n13.01.2019 u 22:00\nNeki ponovo pucaju u njega\nOliver nikada nije dobio direktnu pretnju niti je brinuo za svoju ličnu bezbednost. Ako bi doveo svoj život u opasnost, nikada ne bi doveo u opasnost život sina Bogdana, koji je bio njegov ceo svet. Da je ikada dobio bilo kakvu i naznaku direktne pretnje, on bi sigurno na neki način sklonio i Bogdana i mene. Ako nam ne bi to direktno saopštio, verovatno bi našao neki način da nas malo distancira iz svega toga, a i sebe samog, kaže u razgovoru za „Politiku” Milena Popović Ivanović, supruga ubijenog Olivera Ivanovića, lidera Građanske inicijative „Sloboda, demokratija, pravda


Kisačka 40 - Dostupni stanovi za prodaju bez posrednika - Urban gradnja\nStambeni objekat: Po+Pr+3+Pk-dupleks\nLOKACIJA: Kisačka 40\nPOČETAK GRADNJE : 2. maj 2022 godine\nPOTVRDA O PLAĆENIM KOMUNALIJAMA:\n2000 m2 stambenog prostora\n800 m2 poslovnog prostora\n35 garažnih mesta\n50 parking mesta\nSTEPEN IZGRADNJE 0.5%\nIdealno mesto za ispunjen život\nKisačka ulica je savršeno okruženje za život i rad u neposrednom centru Novog Sada. Ova pretežno stambena zona koncipirana je tako da pruži komfor i zadovolji potrebe porodica i poslovnih ljudi. Ogromna prednost neposrednog pristupa sadržajima u centru grada, stanarima svih generacija omogućava zdrav i aktivan život, izvanredne mogućnosti za sve vidove aktivnosti.\nPogledajte osneove spratova:


Vršnjačko nasilje | Ivana Zelić | Psiholog - Health Medic Novi Sad\nSvi znamo koliko je nasilje opasno i koliko loših stvari može da nanese.\nSvako od nas je bar nekada bio prisutan dok se vršilo vršnjačko nasilje pa čak bio i izložen nekom od njih. Sklanjajem svojih najmlađih članova pod stakleno zvono nije uvek racionalno i moguće rešenje, otvoren razgovor o tome je itekako lekovit.\nVršnjačko nasilje ostavlja mnoge psihološke poteškoče na decu koja su izložena nasilju. Kako uočiti da se vršnjačko nasilje dešava? Deca koja trpe bilo koji oblik nasilja postaju plašljiva, ne ide im se u školu, slabije uče, tužna su, nisu raspoložena za druženje, postaju ljuta i često je vidljivo samosaželjenje pa čak i anksioznost. Posledice naravno mogu biti i veće. Nekada Vam kao roditelju neke stvari jednostavno promaknu, ne krivite sebe nego otvoreno pričajte o tome što uočite. Neko je rekao: „Ćutanje je zlato.. osim ako imate decu. Onda je ćutanje sumnjivo.“ Pored psiholoških nisu izostavljeni ni telesni simptomi kod deteta koje trpi vršnjačko nasilje kao što su glavobolje, bolovi u stomaku, poteškoće sa spavanjem, noćno mokrenje, loš apetit, jutarnji umor. Detinjstvo je najlepši period u razvoju čoveka, dozvolimo da u tome uživaju. Izgraditi poverenje sa Vašom decom je dragoceno, ulaže se trudi i napor ali donosi mnogo blagodeti i uživanja.\nPričajući o porodici i prodičnim odnosima uviđamo da je ona živi sistem koji se stalno menja i sklon je promeni. Zajedničkim prikazom porodičnog stabla možemo da uvidimo neke obrasce ponašanja koji se ponavljaju, omogućava nam uvid u strukturu, dinamiku i porodičnu istoriju u više generacija. Može Vam biti lekovit prikaz balansa i disbalansa u porodici kao i uvid na poljima gde je mesto za promenu itekako moguće\nPostoje mnogobrojni načini da se pokaže detetu ljubav. Imate li Vaše zajedničke trenutke u kojima oboje uživate? Interesujete li se za njihove važne stvari pa makar to bile i kompjuterske igrice koje Vam baš i nisu najjasnije? Pričate li im nakon tih Vaših zajedničkih trenutaka koliko Vam te stvari zanče i kako se u tim trenucima osećate? Čak i da vas Vaš tinejdžer dočeka sa rečenicom :“Nemoj da me smaras.“ , ne znači da mu deljenje Vaših osećanja ne znači. Možemo raditi na komunikaciji i odnosu sa Vašom decom, čineći dane i trenutke još lepšim od postojećih.\nBiti emocionalno dostupan ljudima koji su nam bliski može da napravi ključnu razliku. Bilo da su to Vaš partner, deca, prijatelji, rodbina može nesto biti drugačije. Može Vama da unese promene. Pod tim mislimo na teškoće koje često zaboravljamo da delimo, trpamo ih pod tepih nadajući se da će proći. Dozvoljavanjem bliskim ljudima da budu u kontaktu sa nama i kad je teško i kad smo srećni čine život stvarno lepšim. Teškoće se smanjuju a uživanja povećavaju. Možemo zajedno naučiti koliko je emocionalna dostupnost važan faktor koji se često zaboravi.\nDeo Health Medic tima, Ivana Zelić-psiholog


Lokalni front: Uključićemo sve zainteresovane | VAmedia - info portal\n02/11/2018 02/11/2018 Нема коментара на Lokalni front: Uključićemo sve zainteresovane\nLjubomir Radović akttivista Lokalnog fronta i nezavisni odbornik u Skupštini grada konstatovao je da je prilično nezapaženo na Skupštini prošla Odluka o pristupanju promenama Statuta grada Valjeva. Kako objašnjava, radi se zapravo o usklađivanju materije Statuta sa Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi koji bi trebalo da bude okončano negde do kraja marta iduće godine. Posebno važno je da svaka promena Statuta grada zahteva javnu raspravu, što je prilika koju zainteresovani građani Valjeva ne bi trebalo da propuste.\n„Ovom prilikom ističemo nameru da se kroz izmene i dopune Statuta utvrdi jasan i precizan pravni okvir za sprovođenje izbora za skupštine mesnih zajednica. Osnovu za budući predlog mora postaviti analiza sadašnjeg načina sprovođenja izbora, koja će ukazati na sve nedoslednosti i pravne praznine važećeg postupka.Lokalni front nema nameru da materijal za javnu raspravu o položaju mesnih zajednica i izborima za njihove skupštine priprema u ekskluzivnom krugu svojih članova. Deo programa Lokalnog fronta već sadrži predloge da se, na primer, osnaži uloga mesnih zajednica u kreiranju plana komunalne gradnje, da se deo sredstava iz gradskog budžeta vrati direktno na područja sa kojih su ta sredstva ubrana (primer Šapca), da se javne rasprave o pojedinim temama spuste na nivo posebno seoskih mesnih zajednica“, kaže Radović.\nUz zaključke koje će doneti analiza sadašnjeg izbornog postupka, sve ovo može biti platforma za javnu raspravu o izmenama Statuta. Ne kao konačni dokument Lokalnog fronta. „Naš predlog biće mnogo pre javne rasprave pismeno dostavljen strankama koje ne pripadaju skupštinskoj većini, strankama koje nemaju odbornike u Skupštini, nezavisnim odbornicima i posebno građanima i grupama građana koje su se već profilisale i pokazale interesovanje za učešće u rešavanju pitanja koje one uočavaju kao važna. Verujemo da učešće građana sa različitim pogledima na ovaj materijal može samo koristiti nastojanjima da grad dobije savremeno oblikovan akt koji će otvoriti nove puteve za šire i delotvornije učešće građana u poslovima lokalne samouprave.Bićemo zahvalni svima koji pomognu u stvaranju jedinstvenog dokumenta, ili više dokumenata, sa kojima se u javnoj raspravi može izaći pred građane Valjeva. Bićemo zahvalni svima koji i na druge, sebi svojstvene načine, pokažu da poštuju i uvažavaju i koriste svoje pravo da učestvuju u poslovima lokalne samouprave, baš kako piše u Dodatnom protokolu Evropskoj povelji o lokalnoj samoupravi“, objasnio je Radović.


I Melanija Tramp ima nešto da kaže o korona virusu | Mondo Portal\nMelanija Tramp o korona virusu\n27. maj, 12:46\nSupruga američkog predsednika Donalda Trampa nas podučava: "Maska je u redu, ali najvažnije je socijalno distanciranje".\nvirus koronavirus epidemija zaraze melanija tramp SAD\nLadan jelen molim\n29.04.2020. / 06:25\nA kazi sreco slusam.... ih distanciranje od svakog bi mogao od Tebe ne!?\n10.04.2020. / 11:46\n10.04.2020. / 00:27\nSa ovim akcentom je jos je*ozovnija !


Golbey - Wikipedia\n48°11′48″N 6°26′17″E / 48.196666666°N 6.438055555°E / 48.196666666; 6.438055555\nGolbe na karti Francuske\nPoštanski kod 88190\nGolbe (fr. Golbey) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Lorena, u departmanu Vogezi.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 7.892, a gustina naseljenosti je iznosila 832 stanovnika/km².\n6.560 7.579 8.457 7.822 7.892 8.246\nGolbey na Wikimedijinoj ostavi\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 18:13, 27 august 2021.