Rajo Valjekano sa penala pobedio Real | N1 Srbija\nRajo Valjekano sa penala pobedio Real\n28.04.2019. |22.48 |\nIzvor: Dennis Doyle/Getty Images\nRajo Valjekano pobedio je Real Madrid. U poslednjem nedeljnom meču 35. kola La lige Rajo je pobedom došao na pretposlednje mesto na tabeli i sada ima šest bodova manje od Đirone koja je prva izvan zone ispadanja.\nFudbaleri Rajo Valjekana zabeležili su veliku pobedu i sa 1:0 savladali Real Madrid.\nSve je u ovom meču rešio jedan penal.\nIgrao se 22. minut kada je nakon lepe prilike Gereta Bejla domaći tim zahtevao da se proveri jedna sporna situacija što je sudija na kraju i učinio te je dosudio penal za Rajo. Valjeho je povukao Guera za dres i za to je na kraju dobio žuti karton, a Rajo je dobio penal.\nOvo je sedmi dosuđen penal protiv Reala u ligi ove sezone, najviše od sezone 2005/06. kada je isti broj penala dosuđen Realovim rivalima.\nPrecizan je sa bele tačke bio Adri Embarba.\nVredan pomena je i momenat kada je VAR spasio Marijana dobijanja crvenog kartona. Igrač Reala rukom je u glavu udario rivala, ali je prošao samo sa usmenom opomenom. Ipak, pred kraj drugog poluvremena za istovetan prekršaj dobio je žuti karton.\nMarijano je uspeo i da da gol na ovom meču, u 39. minutu, ali nije bilo izjednačenja jer je gol poništen zbog ofsajda.\nPrilično nezanimljivo drugo poluvreme odigrala su dva tima, dve prilike imao je domaćin, a treba izdvojiti i situaciju iz 73. miuta kada je sudija još jednom koristio VAR i ovoga puta nakon što je oboren Dijaz nije bilo penala za Real.\nNakon 17 vezanih poraza od Reala u ligi, Rajo je konačno zabeležio pobedu dok je tim iz Madrid avezao dva meča bez postignutog gola.\nrajo valjekano Real Madrid\n222. minut? Wtf?\nBajernu posle preokreta i Superkup Evrope 24.09.2020.\n24.09.2020. | Fudbal\nRosoneri se mučili: Čalhanolu srušio Norvežane 24.09.2020.\nDegenek u Gentu, Zvezdi 1.7 miliona 24.09.2020.\nGrujić strelac u ubedljivoj pobedi, prošli Siti i Vila 24.09.2020.\nStanojević: Imali smo više prilika, bili konkretniji... 24.09.2020.\nVojvodina hrabra, ali poražena nakon produžetaka 24.09.2020.\nNišta od Evrope: Partizan pao u produžecima! 24.09.2020.\nLE: Kraj za Muru i Lokomotivu 24.09.2020.


eKapija | Iz Garantnog programa sa bankama ugovoreno 160 mil KM kredita - RS garantuje povrat do 70% zajma\nIzvor: eKapija | Nedjelja, 18.04.2021.| 21:43\nIz Garantnog programa sa bankama ugovoreno 160 mil KM kredita - RS garantuje povrat do 70% zajma\nOd ukupno obezbijeđenih 238 mil KM, iz Garantnog COVID programa do sada je za kredite privrednicima koji su pretrpjeli štetu uslijed pandemije virusa korona ugovoreno 160 mil KM kredita. Svaki kredit je obezbijeđen garancijom u visini do 70%, potvrdio je za Banjaluka.net Radivoja Krčmar, direktor Garantnog fonda Republike Srpske, prenio je zvanični sajt fonda.\n- Svaki mjesec je novi trend u pogledu garancija koje Garantni fond u ime i za račun Vlade izdaje privrednicima koji su pretrpjeli štetu zbog virusa korona. Banke su nas svaki mjesec dužne izvijestiti kome je odobren kredit i u kojem iznosu. Konkretno, sada imamo podatak da je do kraja marta plasirano 18 mil KM kredita, a krediti su obezbijeđeni garancijom u iznosu od 70%. Svaki naredni mjesec očekujemo da će biti veći obim plasiranih kredita, a već sada ima 48 predmeta koji su u obradi u bankama - rekao je Krčmar.\n- Ovim programom Garantnog fonda Vlada Republike Srpske bankama garantuje povrat do 70% kredita za koje privrednici iz Republike Srpske apliciraju kod komercijalnih banaka. Ti iznosi, koji u ovim trenucima za pojedina preduzeća znače i opstanak mogu ići čak i do iznosa od 400.000 KM, u zavisnosti od kapaciteta kompanije, odnosno da li je u pitanju mikro, malo ili srednje preduzeće - rekao je Krčmar.\n- Dvije banke nisu ispunjavale kriterijume, tako da su ugovori o plasiranju kredita potpisani sa devet komercijalnih banaka i dvije mikroreditne organizacije. S obzirom da su u pitanju javna sredstva moramo voditi računa o likvodnosti banaka i spremnosti da ispoštuju ugovorene obaveze - dodao je Krčmar.\n- Zakon je usvojen 2010. godine otkada i Fond radi, ali je sadržao određene nedostatake. Konkretno, trgovačka preduzeća nisu mogla aplicirati za kredite koji bi bili obezbijeđeni garancijom Garantnog fonda, ako proizvodi iz njihovog asortimana nisu bili pretežno domaće proizvodnje. Vlada Republike Srpske je usvojila naše prijedloge, tako da smo sa 50%, koliko smo do sada garantovali na kredite, došli do mogućnosti da izdajemo garancije do 70% kredita - istakao je Krčmar.\nKomentarišući rad Garantnog fonda i planove za naredni period, Krčmar ističe da je misija fonda da ohrabri banke da plasiraju kredite firmama koje imaju novu poslovnu ideju, te žele uvećati biznis ili otpočeti sa drugom djelatnošću, a da će Garantni fond, garantovanjem dijela njihovih obaveza za kredite bankama, smanjiti rizik finansiranja.\n- Mi smo na raspolaganju bankama ukoliko žele privrednim subjektima da odobre kredit, ali im nedostaje dovoljno obezbjeđenja. Važno je istaknuti da naša misija i zadatak kao fonda nije da ostvarujemo visok profit nego moramo obezbjediti stabilan rast poslovanja, sačuvati kapital fonda i pokriti troškove poslovanja, jer smo akcionarsko društvo i nismo oslonjeni na budžet - naglasio je Krčmar.\nGarantni COVID program\npomoć firmama tokom pandemije\ngarancije na kredite


JOVO NANOVO OD SLJEDEĆE SEDMICE\n12.11.2016. 19:40h Ažurirano: 12.11.2016. 19:40h\nGeneralni direktor RTCG Rade Vojvodić poništiće sljedeće sedmice konkurs za direktora TVCG.\nNezvanični izvori “Vijesti” tvrde da je juče, na širem kolegijumu menadžmenta RTCG, odlučeno da se konkurs poništi zbog navodne tehničke greške u oglasu - u dijelu teksta o potrebnoj stručnoj spremi.\nKonkursom za mjesto direktora TVCG tražena je “najmanje visoka stručna sprema”, što, kako tvrde pravnici, podrazumijeva i bečelor i diplomu specijalističkih studija. Sistematizacijom radnih mjesta u RTCG, međutim, predviđeno je da direktor mora da ima VII-2 stepen stručne spreme (240 etc), šta znači diplomu specijalističkih studija. Zbog toga će, tvrde izvori, Vojvodić novim konkursom precizirati koja diploma je neophodna.\nKonkurs za direktora okončan je u ponedjeljak, ali su u RTCG bili dužni da sačekaju još tri dana, koliko je rok za prijavljivanje putem pošte.\n“Vijesti” su juče objavile da će konkurs najvjerovatnije biti poništen.\nVojvodić ni juče, kao ni tokom sedmice, nije odgovarao na pozive i SMS novinara.\n“Vijesti” su ranije objavile da kandidatkinja za direktora TVCG Sonja Drobac navodno nema potrebnu stručnu spremu za to radno mjesto, što do sinoć nije demantovano.\nViše nezvaničnih izvora “Vijesti” bliskih menadžmentu RTCG potvrdili su da Drobac ima samo bečelor diplomu. Aktuelnu glavna urednica i direktorica TV Prva dio javnosti doživljava kao veoma blisku vladajućem DPS-u.\n“Vijesti” su ranije, pozvavši se na nezvanične izvore bliske RTCG, objavile da Vojvodić i Drobac ne govore.\nNavodno, ostanak Vojvodića u RTCG je pod znakom pitanja, ako Drobac postane direktorka TVCG. Te informacije niko nije demantovao.\nNa konkursu za direktora prijavilo se sedam kandidata, a posljednji je to učinio dugogodišnji novinar TVCG Sabrija Vulić. On je “Vijestima” potvrdio da je konkurisao, a to je učinio poštom.\nNa konkurs su se javili novinari Marko Milačić, Andrijana Kadija, Mladen Đuretić, Časlav Vujotić i Dragan Cvijović.\nKadija je šest mjeseci bila v.d. direktorica TVCG, nakon što je Radojka Rutović podnijela ostavku pod pristiskom opozicije. Proteklih dana, tu funkciju obavljao je Božidar Šundić.\nVujotić je novinar Radija CG, a Cvijović bivši novinar i urednik “Pobjede”. Đuretić je javnosti poznat po poljoprivrednoj emisiji RTCG “Agrosaznanje”.\nSavjet neobaviješten, direktor da nastavi "pozitivan kurs"\nPredsjednik Savjeta RTCG Vladimir Pavićević kazao je da nema informacije o tome da će konkurs biti poništen i da o tome nije razgovarao sa Vojvodićem.\n"Procedure i zakoni su jasni i ne može se konkurs poništiti samo jer jedan ili dva kandidata ne zadovoljavaju uslove konkursa od njih sedam... Na Vojvodiću je da izabere onog za kojeg smatra da može da nastavi pozitivan kurs kojim se u proteklih pola godine kretala TVCG”.\nČlan Savjeta RTCG Goran Đurović ocijenio je da je nedopustivo da se zbog jednog kandidata svi ostali dovode u neravnopravan položaj.\n“Pravna služba i menadžement treba da u postupku selekcije primjene zakon i interna akta RTCG u pogledu neophodne stručne spreme. Kandidati koji ne ispunjavaju uslove propisane konkursom treba da budu isključeni iz procesa”.\nĐurović je rekao da će biti posla za Savjet i Agenciju za sprečavanje kourupcije, ukoliko postupak izbora direktora ne bude sproveden u skladu sa procedurom, ili ako se želi izdejstvovati odabir kandidata bez odgovarajuće stručne spreme.\nSDP: Zakonitim izborom dokazali bi nezavisnost\nIz SDP-a su pozvali da se izbor novog direktora sprovede u skladu za zakonom kako bi se dokazala nezavisnost RTCG.\nSaopštili su da je Evropska komisija u izvještaju za 2016. navela da urednička nezavisnost RTCG treba da bude prioritet, čime je poručeno da to nije bio slučaj u prethodnom periodu.\n"Posebno TVCG je u izbornoj kampanji pokazala bazičnu objektivnost iz koje se vidi da se urednički tim trudio da pokaže novo lice u odnosu na ranije periode, iako i dalje nije na onom nivou kakvu bi građani Crne Gore željeli da vide. Upravo zato što počinje da liči na pravi crnogorski nacionalni javni servis, Pink-Informer koncern želi grubim nasiljem da ga vrati pod svoju kontrolu, kao u najboljem vremenu Radojke Rutović i njenog štićenika koji je sada poslanik DPS-a”, saopšteno je juče iz te političke partije.\nDragan CvijovićMladen ĐuretićSonja DrobacAndrijana KadijaČaslav VujotićVladimir PavićevićTVCGRade VojvodićMarko MilačićSabrija Vulićsavjet RTCGRTCG\n14.04. 12:57 h\t965\t109034\n14.04. 14:50 h\t251\t80852\n14.04. 12:08 h\t392\t53115\n14.04. 16:55 h\t419\t49190\n14.04. 08:10 h\t80\t46888


VIDEO | Prvi let mladunaca orla krstaša | Kaleidoskop\nPodsetimo, Bora i Eržika su jedini par orlova krstaša koji krstare srpskim nebom, a do pre 20 godina bilo je oko 10 takvih parova. Ovaj preostali par svio je gnezdo nedaleko od malog vojvođanskog sela Srpski Krstur, što je posebna simbolika – srpski orao u “srpskom” Krsturu.\nDo sada je bio običaj da lokalno stanovništvo daje imena novim orlićima, a ovoga puta, u okviru kampanje Lav piva za očuvanje orla krstaša, na sajtu njihovom sajtu svako ima mogućnost da da svoje predloge.\nLav pivo je, u saradnji sa Ministarstvom zaštite životne sredine i Društvom za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, pokrenulo kampanju “Lavovski za orlove”, koja ima za cilj obnavljanje brojnosti orla krstaša u Srbiji. Tako će po jedan dinar od svake prodate 0.5 flaše Lav piva biti odvojen za obnovu staništa ove fascinantne ptice, koja je, uprkos činjenici da celu istoriju predstavlja simbol sa grba naše zemlje, danas u Srbiji na rubu opstanka.\nO razlozima zašto je orao krstaš postao još jedna u nizu ugroženih vrsta pročitajte OVDE.\nSnimke prvih letova mladih orlića pogledajte na videu.


Uskoro jeftinija verzija Merckovog lijeka protiv COVID-19 za siromašne | COVID-19 Vijesti | Al Jazeera\nUskoro jeftinija verzija Merckovog lijeka protiv COVID-19 za siromašne\nUN na taj način želi omogućiti pristup lijeku većem broju država i ljudi u nastojanju da suzbije pandemiju novog korona virusa.\nLijek Mercka je u decembru dobio odobrenje za izvanrednu upotrebu u SAD-u (Reuters)\nUN-ova agencija za patente sklopila je sporazume s gotovo 30 farmaceutskih tvrtki o proizvodnji generičkih verzija lijeka molnupiravir protiv COVID-19 kompanije Merck, za siromašnije nacije, prenosi Hina.\nLijek će se distribuirati u 105 zemalja


source.ba | Migrantska kriza izmiče kontroli: Afganistanac pokušao silovati majku dvoje djece\nVelika racija u Bihaću u centru gdje se nalaze migranti: Pronađena veća količina noževa, hladnog oružja i šipki\nViše migranata pretuklo migranta iz Pakistana, oko 200 policajaca u Bihaću vrši pretrese\n- Službenici UIO pozvali su na uviđaj nadležnu policijsku stanicu. Otkrivena lica, za koje se ispostavilo da su ilegalni migranti, nisu odgovarala na pitanja policije koja je došla na uviđaj. Nakon toga policija ih je privela u stanicu na daljnju obradu. Detaljnim pregledom snimaka RTC terminala može se vidjeti da su migranti uvedeni preko ograde od dva lica koja su prethodno prešla ogradu provjeravajući koji je kamion najlakše otvoriti - saopćeno je jučer iz UIO, prenosi Avaz.


/ ODMOR POD VULKANOM\nMeri Poup Ozborn\tODMOR POD VULKANOM\nDžek i Eni će to otkriti kad ih čarobna kućica na drvetu odnese u\ndoba Rimskog carstva. Stići će u Pompeje i vrlo brzo saznati da će\nbaš tog dana grad biti razoren. Zato Džek i Eni treba da stignu na\nvreme da pronađu staru biblioteku pre nego što je zatrpa pepeo!\nvreme da pronađu staru biblioteku pre nego što je zatrpa pepeo! Komentari


bregzit Archives - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Tagovi članka bregzit\n1. Oktobra 2020. 1. Oktobra 2020. Istinito1236Leave a Comment on EU pokrenula proceduru protiv Londona zbog kršenja sporazuma o Bregzitu\nLondon ima nove prijedloge za Bregzit\n15. Oktobra 2019. Istinito556Leave a Comment on London ima nove prijedloge za Bregzit\nVelika Britanija će danas predstaviti nove prijedloge za Bregzit, u pokušaju da se prevaziđe trenutni zastoj u procesu, javila je irska radio-televizija RTE. Urednik RTE za Evropu Toni Koneli saopštio je na Tviteru da su dva dobro obaviještena izvora rekla da će britanski pregovarači predstaviti novi dokument na današnjem sastanku sa pregovaračima Evropske komisije […]\n2. Oktobra 2019. Istinito595Leave a Comment on EU odobrila pripremne mjere za Bregzit\nEvropska unija je odobrila pripremne mjere za Bregzit kako bi ublažila finansijski udarac radnicima u ostalim zemljama u evropskom bloku u slučaju da Britanija ode bez dogovora. Finski ministar zapošljavanja Timo Haraka izjavio je danas da će te mjere obezbijediti da oni koji izgube posao zbog tvrdog Bregzita ne budu iznevjereni. Finska trenutno […]\n15. Septembra 2019. Istinito523Leave a Comment on Džonson odlučan da izvede Britaniju iz EU\nBritanski premijer Boris Džonson uporedio je Veliku Britaniju s fiktivnim superjunakom Hulkom, u intervjuu u kojem je ponovo naglasio odlučnost da izvede Veliku Britaniju iz Evropske unije 31. oktobra, objavio je jutros Dejli Mejl. Džonson je rekao da će pronaći način za zaobilazak odluke parlamenta, prema kojoj mora zatražiti odgodu Bregzita ako ne sklopi […]\nMerkel: I dalje postoje šanse za uredan Brexit\n11. Septembra 2019. Istinito350Leave a Comment on Merkel: I dalje postoje šanse za uredan Brexit\nNjemački kancelar Angela Merkel izjavila je danas da i dalje postoje šanse da se izlazak Velike Britanije iz EU realizuje na uredan način iako se London priprema i za tvrdi Brexit. “I dalje imamo sve šanse da ostvarimo uredan Brexit i Vlada Njemačke će činiti sve što može da se to dogodi – sve […]\nDžonson najavio Bregzit u oktobru\n25. Juna 2019. Istinito468Leave a Comment on Džonson najavio Bregzit u oktobru\nBivši šef britanske diplomatije Boris Džonson, kojeg smatraju favoritom u trci za nasljednika premijerke Tereze Mej, obećao je da će izvesti Britaniju iz EU 31. oktobra, sa ili bez dogovora sa EU. – Moje obećanje je da izađemo iz EU na Noć veštica, 31. Oktobra – rekao je Džonson u intervjuu za Bi-Bi-Si njuz, […]\n29. Maja 2019. Istinito577Leave a Comment on Džonson optužen da je lagao u kampanji za Bregzit\nJedan od favorita za novog premijera Velike Britanije Boris Džonson moraće pred sudom da odgovara na optužbe da je lagao u vezi Bregzita, kada je rekao da će Britanija biti bogatija za 350 miliona funti nedjeljno kada izađe iz EU. Okružni sudija Margot Kolman je presudila da će bivši ministar spoljnih poslova i gradonačelnik […]\nFaradž najavio novu britansku politiku\n27. Maja 2019. Istinito552Leave a Comment on Faradž najavio novu britansku politiku\nOsnivač Stranke Bregzit u Velikoj Britaniji Najdžel Faradž objavio je danas plan o “preoblikovanju britanske politike” poslije pobjede njegove partije na izborima za Evropski parlament. Faradž je izjavio da će njegova nova stranka iznenaditi sve na sljedećim britanskim opštim izborima ukoliko do tada Britanija ne napusti EU. Njegova partija, osnovana nakon što Britanija […]\nDW: Mej odlazi, ali haos sa Brexitom se nastavlja\n25. Maja 2019. Istinito580Leave a Comment on DW: Mej odlazi, ali haos sa Brexitom se nastavlja\nBritanska premijerka Tereza Mej najavljuje da će se 7. juna povući sa funkcije predsjednice stranke Torijevaca. Time su joj odbrojani dani i na funkciji premijerke. Haos sa Brexitom se nastavlja. Prema ovom planu, Tereza Mej bi za vrijeme posjete predsjednika SAD Donalda Trampa još trebalo da bude premijerka (od 3. do 5. juna): ona […]


Partizan odmah reagovao, šta posle suspenzije? - Sportske.net\nPartizan odmah reagovao, šta posle suspenzije?\nČekaju zvaničnu odluku, a onda?\nKošarkaški klub Partizan saopštio je danas da je spreman da na svaki način zaštiti svoje interese, posle zahteva FIBA Evropa da KSS suspenduje crno-bele zbog odluke da igra Evrokup.\n"U ovom trenutku, Partizan nije dobio odluku o suspenziji u zvaničnoj, pisanoj formi. Ipak, kako stvari sada izgledaju, to će se pre ili kasnije dogoditi. U tom slučaju, naš pravni tim će pažljivo sagledati sve odredbe eventualne suspenzije, nakon čega će biti doneta odluka o tome na koji način ćemo potražiti zaštitu svojih interesa, uključujući i odlazak na sud", rekao je sportski direktor Partizana Dragan Todorić.\nPredsednik KSS Dragan Djilas odgovorio je FIBA da je nacionalni savez ranije doneo odluku da suspenduje sve klubove koji budu igrali Evrokup, ali je i čelnike evropske organizacije upitao kakva je budućnost košarke u Evropi.\n"Čvrsto smo uvereni da su i pravo i pravda na našoj strani, kao i na strani svih klubova koji su u ogromnom broju odabrali da učestvuju u Evrokupu. Smatramo da bi jedino ispravno rešenje bilo da se odustane od politike kažnjavanja na ovaj način. Ali, i ako do toga ne dođe, bićemo spremni da zaštitimo svoje interese", rekao je Todorić.\nIzvršni direktor KK Partizan NIS, Mlađan Šilobad, predstavljaće klub 7. jula u Barseloni, na žrebu za grupnu fazu Evrokupa.\nReakciju KSS, odnosno pismo predsednika Đilasa možete da pročitate ovde.


ŠAH - MOZGALICE - ENIGMATIKA - KVIZOVI: Enigmatska radionica (1475)\nEnigmatska radionica (1475)\nRETKO FIN AS!\nNoćas sa "Voriorsima" kreće u odlučujuću bitku za šampionsku titulu NBA.\nN. Petkovski 4/6/15 21:42\nEtimološki je STEPHEN CURRY, a kako se čita ne znam, pa nisam siguran da li je ovo anagram sa izmenom (ako je STEFEN KARI, onda je O=E, ne bih baš poverovao da je STEFAN KORI)\nQuizmaster 4/6/15 21:58\nQuizmaster 4/6/15 22:21\nStvar je u tome da postoje engleski i američki način izgovora, koji se kod mnogih reči razlikuje. Tako bi kod Engleza bilo uobičajeno kazati Stiven (kao u slučaju naučnika Stivena Hokinga), dok Amerikanci jasno kažu "F" i to zvuči kao Stef'n, gde je taj međuglas nešto između A i O. Pošto je na raznim sportskim sajtovima i u novinama Stefon Kari daleko češće nego Stefan Kari ili Stiven Kari, to koristim ovaj oblik.\nN. Petkovski 4/6/15 23:03\nVažno da je etimološki tačno rešeno, a za fonetski mi je bila potrebna pomoć. Nikad ne bih pomislio da neko ono STEPHEN čita (pa i piše) STEFON. Englezi i Amerikanci nemaju Vuka i ono "piši kao što govoriš i čitaj kako je napisano". Kad ovo kažem, uvek navodim kao primer: MAUGHAM što se čita MOM, a takođe i ENOUHG što se čita INAF (kako se dolazi do ovog "F" nikako mi nije jasno).\nIlijaO 5/6/15 20:26\nKad ja budem Alija i taj će biti Stefon!\nI Nikola, nije Enouhg nego Enough!\nN. Petkovski 5/6/15 23:23\nJeste, ENOUGH, nisam primetio inverziju slova, hvala na korekciji


IMALA JE SAMO JEDNU ŽELJU: Vučić posetio baku Nadeždu (107), najstariju ženu u Srbiji (FOTO) | DNEVNE\nIMALA JE SAMO JEDNU ŽELJU: Vučić posetio baku Nadeždu (107), najstariju ženu u Srbiji (FOTO)\nPredsednik Aleksandar Vučić posetio je najstariju Srpkinju, 107-godišnju Nadeždu Pavlović, u njenom domu na Vračaru, nakon što je do njega došao glas da želi da ga upozna. Gospođa Nadežda, učiteljica u penziji, živi sama.\nNikada se, kaže, nije bavila politikom, ali dugo pamti i prati sve što se događa, pa je “zapazila” snagu i energiju koju Aleksandar Vučić ulaže u boljitak naroda i zemlje, koliko se on trudi i bori, što je na njenoj životnoj lestvici vrednosti visoko u vrhu i zato je i poželela da ga lično upozna.\nU tom sistemu vrednosti još jedan Aleksandar – kralj Aleksandar Karađorđević – uživao je poštovanje i naklonost tada studentkinje Nadežde, i to su jedine dve ličnosti na čelu zemlje za njenog života koje izdvaja, od vremena kralja Petra do danas.\n‘HAOS’ U CRNOJ GORI: Međunarodna zajednica zatražila da se Milo Đukanović povuče?! (FOTO)\nPlakala je kada su Aleksandra Karađorđevića ubili u Marselju, a Tita nikad nije volela, a ta osećanja podelila je danas i sa predsednikom Vučićem. Vučić je zamolio da mu ispriča kako je bilo te 1934. godine, kako je saznala za ubistvo kralja Aleksandra i kako je bilo tokom Drugog svetskog rata.\n“Mi smo ga iskreno voleli… Kada je poginuo i kada se to desilo, bila sam u Beogradu, znam da smo klečali i plakali. To je bio dugački spalir”, prisetila se gospođa Nadežda.\nNe seća se, kaže, kako je tačno saznala za ubistvo kralja, ali se seća da su svi izašli na glavnu ulicu.\n“Imala sam novu lepu haljinu,, ali nije mi bilo žao da da kleknem i isprljam je. To je bio plač od srca”, rekla je ona.\nPredsednik je podelio sa njom svoju zainteresovanost za kralja Aleksandra, koji je, primetio je, potpuno odbacen od Srba, nema “svoju” ulicu, spomnenik, a bio je ne samo kralj ujedinitelj, već vrlo obrazovan, vešt i prilično skroman.\n“Jeste… A, za Titom nismo ništa žalili”, odgovorila je uz osmeh.\nNadežda se jako obradovala Vučićevoj poseti, pažnji, ali i poklonima koje joj je doneo, a posebno brošu kakav priliči dami njenog kova. Tim pre što joj je, kako je poverila svom gostu, veoma važno kako izgleda.\nPoverila mu je i da je “užasno slaba” na slatkiše, da je deca teraju da koristi hodalicu, iako joj “uopšte nije potrebna”…\nPredsednik je uzvratio zahvalnošću, lično njoj, kao penzionerki, ali i svim penzionerima, što, kako je rekao, imaju razumevanja za državu, i što su pokazali poštovanje prema državi i zemlji.\nMLADA DOŽIVELA DRAMU NA SVADBI: Mladoženja zamolio goste da okrenu tanjire, a kad je 8 muškaraca ustalo, isplivala je TAJNA KOJA JE SVE ZABEZEKNULA!\nPopričao je s njom i o ulozi i značaju gerontodomaćica u životu naših najstarijih. Mnogo mu je značilo, rekao je Nadeždi, što ju je upoznao, i podelio utisak iz susreta sa njom – kako je važan zdrav duh i kod starijih.\nNadežda Pavlović je, inače, radni vek provela kao učiteljica. Ima dvoje dece, petoro unučadi i šestoro praunučadi.\nNjena ćerka živi sa porodicom u SAD, a sin u Novom Sadu. Predsednika Vučića Nadežda je sačekala u društvu unuke Ljubice (43), iz Novog Sada, jedine njene unuke koja živi u Srbiji. Rođena je 1. januara 1912. godine. U Beogradu je završila Učiteljsku školu i Pedagošku akademiju.


Плакати у Невесињу - Небојша Вукановић инфо – Требиње\nU Nevesinju su se pojavili plakati na kojima se narodnom poslaniku SNSD-a Iliji Tamindžiji postavlja pitanje odakle mu novac za kupovinu hotela u ovom mjestu. „Zar sve da nam uzmu ratni dezerteri? Jesmo li za ovo ratovali? Otkud pare za hotel Ilija?“ napisano je na plakatima na kojima se nalazi i fotografija hotela u Nevesinju.\nPrivatizacija nevesinjskog hotela je jedna od afera koja traje godinama, a zbog interesa moćnika kupovina hotela je više puta poništavana i ponavljana.\nProšle godine, nakon niza neuspješnih tendera i povlačenja ponuda, hotel je kupila fiktivna tašna-mašna firma „Kodiak hem“ iz Trebinja, iza koje stoje Ilija i Luka. O spornoj kupovini hotela i zakulisanim radnjama pisao sam u više navrata, a to je i uzrok tužbe Ilije Tamindžije za navodnu klevetu i duševne boli. Sudski spor bi trebao početi uskoro, a nažalost niko iz Nevesinja nije pristao da bude svjedok u ovom sporu.\nNevesinje plakati hotel


Kako da se motivišete za još jednu radnu nedelju? | Kamatica\nPočetna > savet > Kako da se motivišete za još jednu radnu nedelju?\nKako da se motivišete za još jednu radnu nedelju?\nTekst objavljen: 15.10.2019 12:55\nMotivacija je način života\nDa biste sprečili monotono raspoloženje i osećaj lenjosti vrlo je važno preduzeti aktivnosti koje vas motivišu, inače možete trošiti puno energije i vremena bez ikakvih produktivnih rezultata.\nZa početak sebi postavite veliki cilj kao dugogodišnji plan koji biste hteli da ostvarite, a onda malim koracima krećite u ostvarivanje zadanog.\nKada je bio poslednji put kada ste naučili nešto novo? Ako je to bilo na početku vaše karijere, nije čudno da nemate motivaciju za obavljanje posla. Trebali biste upisati neki kurs nakon kojeg možete napredovati u poslu.\nPomoću dijagrama stvari koje volite brzo ćete uvideti koliko se one poklapaju s vašim trenutnim poslom.\nDa biste bolje funkcionisali na bilo kojem poslu, neka vam u naviku pređe proslava ili barem priznavanje vašeg uspeha na dnevnoj bazi. Ovo je bitan korak koji ne biste trebali preskakati.\nPovratna informacija je veoma važna za svakog radnika, bez obzira na poziciju. Insistirajte da vam vaši nadređeni s vremena na vreme daju povratnu informaciju o vašem radu kako biste znali šta trebate popraviti, a šta dobro radite.\nAko ste prošli kroz sve korake i još uvek se osećate nemotivisano, možda je vreme da uzmete kratku pauzu od posla jer ste preumorni, ili da razmislite o promeni posla.\nradna nedelja biznis posao motivacija


Poslao: 07 Maj 2022 16:12\nCela stvar ima samo youtube vrednost, uz ogradu da na youtubu covek moze da nadje gomilu korisnih stvari. Izmesali su opticke i standardne nisane, civilnu i municiju iz viskova, uslove na strelistu i kakvo poredjenje moze tu da se napravi. Da je barem optika bila ista, nego na svakoj pusci razlicita...\nPoslao: 12 Maj 2022 15:32\nPoljske AP MSBS Grot na terenskim ispitivanjima u Ukrajini\nPoslao: 20 Jun 2022 09:53\nJoš malo o novoj finskoj:\nNe sviđa mi se cena koju su zacrtali -puška iako očigledno kvalitetno izrađena realno nije ništa novo, konverzija kalibara i još par stvari. Ono što mi se najviše sviđa je koliko su mladi i CEO i konstruktor.\nPoslao: 22 Jun 2022 21:15\n3Ovo se svidja korisnicima: Bane san, voja64, Krusarac\nPoslao: 23 Jun 2022 11:28\nMala korekcija, vz.58 nema udarac nego oroz pravolinijskog hoda. Kod udaraca isti je integralan sa udarnom iglom, a ovde je igla odvojena, kao kod sistema sa orozom, samo sto se "oroz" krece pravolinijski, a ne polukruzno prilikom udara.\nIsta shema je i na sovjetskim/ruskim AS Val/VSS Vintorez/SR-3 Vikhr.\nInace, iste zamerke (teza kontrola rafalne paljbe, prevelika kadenca) su primecene i pocetkom '60ih kada je ista testirana u sklopu potrage za AP za JNA.\nPoslao: 23 Jun 2022 12:25\nImao sam PA varijantu (prodao kasnije), vrlo zadovoljan sa njim. Kvaliteta izrade na višem nivoju od ak, smetalo mi jedino jer okviri nisu zamenljivi sa ak i skupi su.\nPoslao: 27 Jun 2022 19:30\n2Ovo se svidja korisnicima: Profica, kuntalo\nJedan od frnacuskih eksperimenata posle rata. 30 karabin.\nPoslao: 28 Jun 2022 02:31\nM2 = 2.4kg, ovaj Nemac maskiran u venac belog luka = 4.4kg. Jer Francuzi.\nPoslao: 28 Jun 2022 13:21\nMa tezina jos kako tako, ali pogledaj sta je tu sitnih delova i koliko je cela konstrukcija komplikovanija od M2 karabina. Kada rasklopis M2 imas tri dela i cela ideja je bila da se napravi jednostavna puska, oko metka koji ima vrlo ogranicen efikasan domet. Ovo je overkil za taj kalibar.\nPoslao: 28 Jun 2022 15:09\nFrancuzi su jako cenili M1 i 2. I pušku i metak.\nOvaj topic je pregledan 334765 puta


Sajber hronika, 02.11.2015, 01:00 AM\nU sklopu istrage koju je pokrenula nemačka policija a koju su podržali Europol i Eurojust, kao i policije Francuske, Velike Britanije, Belgije, Švajcarske i SAD, uhapšeno je više osoba osumnjičenih da su kupile i koristile malver DroidJack.\nDroidJack je trojanac za daljinski pristup (Remote Access Trojan, RAT) koji se može koristiti za infekciju Android smart telefona i pomoću koga je moguće preuzeti kontrolu nad telefonom što omogućava krađu podataka sa uređaja tako da žrtva to i ne primeti.\nDroidJack je jedan od novijih malvera ovog tipa na tržištu. Niska cena ovog alata i korisnički interfejs koji omogućava i onima koji nisu vešti hakeri da ga koriste, razlozi su zbog kojih je ovaj malver jedan od trenutno najtraženijh na tržištu.\nCena DroidJacka u ovom trenutku je 210 dolara. Postoje dokumentovani slučajevi da je malver korišćen za špijuniranje supružnika.\nKorisnici DroidJacka uhapšeni su u Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Švajcarskoj, Francuskoj i Belgiji, ali i u SAD.\nOvo je redak slučaj da policija hapsi korisnike alata a ne kriminalne grupe koje prave i prodaju malvere.\nPrema saopštenju Europola, uhapšeni korisnici DroidJacka nisu ni u kakvoj vezi.\nSamo u Nemačkoj je zbog DroidJacka uhapšeno 13 osoba.\nHapšenje kupaca DroidJacka biće možda dobro rešenje da se drugi odvrate od kupovanja ovakvih alata i finansiranja kriminalaca.


Načelnik Saobraćajne policije završio iza rešetaka: Od mita sagradio vilu svu u zlatu VIDEO | BL Portal\nNačelnik Saobraćajne policije završio iza rešetaka: Od mita sagradio vilu svu u zlatu VIDEO\n21. Jula 2021. 19:43\nIstražni komitet Rusije objavio je snimke iz kuće pritvorenog šefa Saobraćajne policije za stavropoljsku teritoriju pukovnika Alekseja Safonova.\nNa snimcima se vidi enterijer obložen zlatom, dvorište oko vile sa nekoliko parkiranih stranih automobila i velike sume novca. Istražni komitet Rusije za savezni okrug sjevernog Kavkaza pokrenuo je krivični postupak zbog činjenice da je organizovana grupa koju je predvodio pukovnik Safonov primala mito u posebno velikim razmjerama. Sumnja se da su ukupno pripadnici organizovane kriminalne grupe za svoje usluge dobili više od 19 miliona rubalja. Oni su zataškavali saobraćajne prekršaje.\nPrema preliminarnim podacima, sada Safonovu prijeti kazna do 15 godina zatvora sa novčanom kaznom do 70 puta većim od iznosa mita koje je primio.\nTags: hapšenje, mito, načelnik, Rusija, saobraćajna policija\nPotvrđena optužnica protiv vozač “audija”: Izazvao nesreću u kojoj je stradala trudnica\nNastavljen uspon: Cijene nafte ojačale za četiri odsto\nU Italiji u jednom danu zaraženo više od 6.500 ljudi\n4. Avgusta 2021. 19:35


Vreme 1264 - Intervju – Lila Radonjic, direktorka PG "Mreza" i bivsa urednica Studija B: Makete, crne liste i prodaja biografija\nU međuvremenu, SPO je izašao iz koalicije Zajedno i napravio koaliciju sa SPS- -om i sa radikalima, da bi zatim preuzeo skupštinu grada i smenio Zorana Đinđića. Odmah potom, smenjeni smo i mi. Pred kraj 1997. dobili smo i otkaze i napustili Studio B.\nJa zaista očekujem neku pobunu novinara. Oni moraju da stanu na put takvim nedelima. Mi smo svojevremeno ostali bez posla. Pobuna novinara mora da pokaže da ima granice i u takvim zadacima koji su potpuno strašni. Kada vidite da je neko treniran da nastupi kao anketirani građanin, kao slučajni prolaznik, to liči na devedesete i one scene kada na televiziji vidite da građani Niša, Aleksinca, Leskovca... svi podržavaju politiku Slobodana Miloševića.


UZNEMIRUJUĆI VIDEO: Kad samoubica preživi aktiviranje svoje bombe\nBombaš samoubica "islamske države" preživeo je aktiviranje bombe pre nego što je uspeo da izvede teroristički napad u Adenu (Jemen)?! Video koji je objavila "islamska država" prikazuje...\nNajoštrija osuda bombaškog napada na kuću Dragana Jablanovića\nNkon što je na kuću gradonačalnekika Leposavića, Dragana Jablanovića, bačena eksplozivna naprava, stiglo je i saopštenje Slavka Simića, šefa poslaničkog kluba Srpske liste koji je...\n14:11 >> 15:32\nTurski avioni gađali položaje Kurda: "Prekid vatre ne znači ništa"\nTurska vojska sprovela je vazdušne udare i gađala položaje boraca Kurdistanske radničke partije (PKK) u jugoistočnoj Turskoj i severnom Iraku, saopštila je turska vojska.\nTuga u Ankari: Ožalošćeni polažu crvene karanfile kod mesta nesreće\nU Turskoj je danas (11. oktobar) počela trodnevna žalost posle dvostrukih bombaških samoubilačkog napada na prokurdske aktiviste i levičare, u kojima je prema tvrdnji kurdske Narodne demokratske...\n"Država je ubica": Demonstranti u Istanbulu optužili vladu za bombaški napad\nAnkara: Dva bombaša samoubice izvela napad, trodnevna žalost\nPostoje jaki dokazi da su dva bombaša-samoubice danas (10. oktobar) izveli napad na skupu pro-Kurdskih i levičarskih aktivista u Ankari, izjavio je premijer Turske Ahmet Davutoglu.\nApatin: Bačena bomba na tinejdžere u romskom naselju\n"Ono što je Princip uradio 1914. u Sarajevu, to se današnjem svetu desilo 2003. u Iraku"\n21:43 >> 22:42\nMali: Islamski ektremisti zauzeli hotel, ima mrtvih i ranjenih\nUkrajinski talac uspeo je da pobegne iz hotela "Biblos", gde naoružani napadači drže taoce, javio je AFP. Kako su ranije preneli mediji, najmanje sedam osoba, od kojih četiri vojnika, poginulo je...\nBačena bomba na policijsku stanicu u Skoplju\nU blizini Policijske stanice u skopskom kvartu Aerodrom noćas iza ponoći je aktivirana eksplozivna naprava koja je oštetila prozorska stakla na tri vozila, mada povređenih nije bilo.\nVIDEO: Obešen bombaš iz Mumbaja\nU Indiji je u četvrtak pogubljen Jakub Abdul Razak Memon, osuđen za učešće u bombaškim napadima u Mumbaju 1993. godine, kad je poginulo 257 ljudi, saopštila je indijska policija.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Lampard: Četiri greške, naučićemo lekcije\n"MORAMO BITI SAMOKRITIČNI" 11. 08. 2019. 22:57 >> 22:54 0\n"MORAMO BITI SAMOKRITIČNI"\nLampard: Četiri greške, naučićemo lekcije\nTrener fudbalera Čelsija Frenk Lampard rekao je da njegova ekipa mora da bude samokritična poslijse današnjeg poraza od 0:4 od Mančester junajteda, ali i da misli da taj rezultat nije prikazao pravo stanje na terenu.\n"Četiri greške za četiri gola. Moramo da budemo samokritični što se tiče toga. Kontrolisali smo igru u prvih pola sata, ali sam donijeli loše odluke. Trebalo je da vodimo na poluvremenu. Njima je lakše da igraju na 2:0, 3:0. Ne mogu biti zadovoljan zbog toga", rekao je Lampard za Skaj.\nNa premijerligaškom debiju na klupi Čelsija, Lampard je pretrpio poraz na Old Trafordu od 0:4.\n"Imali su tempo, a ako izgubiš loptu i pustiš ih da trče iza tebe, to može da bude loše. U prvom poluvremenu je bilo dobro, ali naučićemo lekcije. Ne možeš da praviš greške na ovom nivou. Ali, ako pogledate utakmicu, to nije utakmica za 4:0", naveo je Lampard.\nBivši igrač Čelsija rekao je i da su ekipi nedostajali internacionalci i povrijeđeni igrači, ali da to ne sme da bude izgovor.\n"U raznim periodima utakmice bili smo konkurentni. Napravili smo četiri greške i oni su ih iskoristili. Ovo je bio sudar sa realnošću. Mi smo Čelsi. Ne želimo da dođemo ovdje i izgubimo sa 0:4", dodao je najbolji strijelac u istoriji Čelsija.\n"Ali, slijedi nam Super kup, a zatim i prva utakmica na domaćem terenu, uzećemo dobre i loše stvari i analizirati ih", naveo je Lampard.\n15:44 Katar već spreman, hiljadu dana do SP\n15:09 Đurđina Jauković napušta Budućnost\n14:47 Koronavirus zatvorio tribine na derbiju za Skudeto\n14:01 Navijači dočekali Fjurija na aerodromu\n13:30 Kovinić zaustavljena u prvom kolu\n12:50 Mesi na svetom napuljskom tlu, Bajern u Londonu\n12:36 Koronavirus ugrožava Olimpijske igre u Tokiju\n11:31 Napadnuta rukometna sutkinja Jelena Mitrović


Slišković: "Idemo s trojicom napadača po pobjedu nad Krupom" | Dnevnik.ba\nSlišković: "Idemo s trojicom napadača po pobjedu nad Krupom"\nPress konferencija uoči Krupe\nHŠK Zrinjski u 25. kolu dočekuje Krupu na svom stadionu\nNakon pobjede u posljednjem kolu u derbiju protiv Sarajeva, razlika se za vodećom momčadi smanjila na šest bodova i u Mostaru su ponovno oživjele nade o četvrtoj uzastopnoj tituli. Zrinjski u 25. kolu Premijer lige dočekuje Krupu, dok Sarajevo igra veliki derbi protiv Željezničara i to je još jedna prilika da se razlika dodatno smanji.\nZrinjski mora ići na pobjedu pred svojim navijačima, a to je potvrdio i trener Blaž Slišković na press konferenciji.\n"Svjesni smo kako je Krupa u ovom trenutku u jednom nezavidnom položaju i da će doći u Mostar pokušati odnijeti barem jedan bod. Pretpostavljamo da će jednom defenzivnom igrom kao i protiv Sarajeva, pokušati se obraniti i tražiti svoje prilike iz kontri i polukontri. Opet mislim da sve ovisi o nama, domaćini smo i kako mi budemo igrali vjerujem da će se tako i razvijati sama situacija na terenu i rezultat. Naravno, priželjkujemo da dođemo do pobjede, da vežemo dva uzastopna slavlja koje bi nam dodatno dalo jedno samopouzdanje i podstreh za one utakmice protiv Željezničara kući i gostovanja protiv Širokog. Ako bi ovu utakmicu protiv Krupe riješili u svoju korist, sigurno bi se dogodilo jedno pozitivno ozračje u samoj ekipi, oko kluba i među navijačima. Smanjili smo zaostatak za Sarajevom, ali ne trebamo biti previše optimistični i euforični, ali ne želimo, niti smo, pesimistični. Baziramo misli od utakmice na utakmicu, tako se pripremamo i vjerujem da igrači bez nekog opterećenja tako i razmišljaju. Za nas je najbitnije da imamo dobru bodovnu zalihu za trećom i četvrtoplasiranom ekipom koja nam može garantirati mirnu završnicu prvenstva. Ali, ako se ukaže prilika za to prvo mjesto mi ćemo to pokušati maksimalno iskoristiti. Svjesni smo da se i protiv Sarajeva nije umiralo u nekoj ljepoti, ali bodovi su najvažniji i najbitniji u ovom trenutku. Moji igrači su u toj utakmici pokazali veliku volju i htijenje te je nagrada uslijedila.\nVeliki derbi u Sarajevu\n"Pogledat ćemo utakmicu, najprije zbog Željezničara jer njega dočekujemo u sljedećoj utakmici. Pod Amarom Osimom to je neki drugi Željo u odnosu na jesenji dio prvenstva i vidjet ćemo kakve su im mogućnosti. Neosporno je da će dati maksimum u derbiju protiv Sarajeva, ali isto tako ćemo priželjkivati rezultat koji će nama ići u prilog. Ne očekujem neku ljepotu u toj utakmici, ali očekujem borbenost, volju i želju od obje momčadi."\nSituacija s igračkim kadrom\n"Filipović se bolje osjeća i mislim da će konkurirati za 18 za ovu utakmicu. Barišić se vraća nakon kartona, Kadušić još osjeća određene probleme i ne vjerujem da će od biti u konkurenciji, tek možda protiv Želje. Šovšić također neće biti spreman. Rano je još govoriti o formaciji, ali vjerojatno ćemo igrati kao i u većini naših susreta s tri igrača u napadu jer igramo kući. Tko će početi, vidjet ćemo nakon ova dva treninga. "\nUtakmica protiv Krupe igra se u nedjelju u 16:30 sati na Stadionu pod Bijelim Brijegom.


Narodno pozorište u Beogradu nije zadovoljno radom - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Narodno pozorište u Beogradu nije zadovoljno radom\nVesti iz prošlosti: Prelistavamo predratne Vreme i Pravdu - 4. januar 1940. godine\n0Piše: Ivana Kordić 04. januara 2020. 07.25\nVreme u svom broju za 4. januar piše o tome zbog čega nije proslavljena 75-godišnjica Narodnog pozorišta u Beogradu. Kako navodi Vreme, Narodno pozorište je uvek na svečan način proslavljalo svoje godišnjice što se očekivalo i ovoga puta.\nZbog svega toga redakcija Vremena obratila se upravniku Narodnog pozorišta Milanu Prediću, sa pitanjem zašto godišnjica nije proslavljena za ova dva meseca i da li će je biti. Na pitanje novinara Predić je odgovorio da nema potrebe organizovati godišnjicu pozorišta kad nisu zadovoljni radom i uslovima.\nKako su poručili iz Narodnog pozorišta, stanje je veoma loše i bilo bi besmisleno to malo resursa koje poseduju trošiti na slavlje, umesto toga srediće pozornice i garderobe.\nZbog preterano niskih temperaura konstantno se pomaže ugroženima, piše Vreme. Ovaj put đaci osnovne škole Vuk Karadžić dobili su zimsku obuću i odeću. Novac je prikupljan preko fondacije bivšeg obućara Vlajka Kalenića koji je kasnije u svom životu bio i proslavljeni ekonomista.\nNjegov fond izdvojio je 60.000 dinara za pomaganje deci a ovom sumom obučeno je 114 đaka. Učenicima je uplaćen i topli obrok u školi kako bi imali redovnu ishranu.\nZimske čari okupile su mnogobrojne klizače na klizalištu u Zemunu, prenosi Vreme. Zemunsko društvo je ove zime na svom sportskom polju napravilo veliko klizalište. Ono se nalazi blizu Zemunskog parka i Sokolane te daje utisak kao da ste u nekom planinskom kraju a ne u gradu.\nOvo klizalište je puno od ranog jutra do večeri, deca su našla zanimljivu razonodu a i dosta je profesionalnih sportista koji se snalaze odlično na ledu.\nKako piše Vreme, građani Zemuna želeli bi da zima što duže potraje kako bi mogli da uživaju što više u svojoj novoj zimskoj razonodi.\nPravda piše o novom svetskom otkriću, reč je o sredstvu za stvaranje veštačke magle. Ovo sredstvo koristi se i za nastajanje požara i brzo palenje, a pošto je moguće stvoriti toliko magle u vazduhu ovo je odlično oružje za maskiranje.\nOvo sredstvo je mnogo štetno zato što je nastalo od raznih lako zapaljivih supstanci, kako navode u Pravdi, Oleum je teška gusta tečnost koja stvara dugotrajan dim bez obzira na uslove. Toliko je delotvoran da se koristi i u pomorskim ratovima na otvorenom moru.\nO tome kako je trgovac opio prijatelja cvećara da bi mu on prepisao radnju, detaljno piše Pravda.\nKako se navodi u njihovom tekstu, cvećar iz Torina imao je mali kiosk koji su mnogi voleli da posećuju na čemu mu je njegov prijatelj Oliveti mnogo zavideo. Njih dvojica često su se sastajali po kafanama i pijančili, ali pošto se nikada nisu mogli složiti nikada nisu ni hteli da rade zajedno.\nOliveti je, kako se navodi, opio svog prijatelja jedne večeri i nagovorio ga da potpiše ugovor u kom mu prepušta cvećaru za 10.000 lira.\nCvećar je prijavio sve policiji, a pre toga napustila ga je i žena i svi prijatelji. Očevici koji su pozvani na sud tvrdili su da je cvećar bio trezan kad je potpisivao ugovor i sud je odbacio njegovu optužbu.\nNarodno pozorište, pravda, Vesti iz prošlosti, vreme, zemun, đaci


Milijarder u 90. čeka dete, a stiglo i šesto unuče! | Poznati | Direktno\n06. 04. 2020. 16:06 0\nMilijarder u 90. čeka dete, a stiglo i šesto unuče!\nPetra Eklston, ćerka milijardera Bernija Eklstona, rodila je devojčicu, a lepu vest je objavio njen verenik Sem Palmer na društvenim mrežama. Prinova je stigla još pre nekoliko nedelja, ali je par to krio od javnosti.\n- Dobio sam brojne poruke u kojima ste me pitali kada će se dete roditi. Dobili smo prekrasnu devojčicu pre nekoliko nedelja. Hvala svima na lepim željama. Majka i moja kerka su dobro - napisao je Sem na društvenim mrežama.\nSem je objavio fotografiju s Petrom, na kojoj je vidljivo da ona više nema trudnički stomak, pa je zbog toga primio puno poruka u vezi sa detetom. Par još nije otkrio kako su nazvali ćerku.\nOvo je prvo njihovo zajedničko dijete, a Petra iz braka s Džejmsom Stantom već ima sinove Džejmsa i Endrjua, kao i ćerku Laviniju.\nPre nekoliko dana strani mediji objavili su i da njen otac Berni čeka dete sa suprugom Fabijanom Flosi. Ovo će Berniju biti četvrto dete, ali prvi sin u porodici, jer već ima tri ćerke, dok je termin navodno u julu, svega nekoliko nedelja pre njegovog 90. rođendana. Petrina dete mu je šesto unuče.\nSlavni milijarder OTAC u DEVEDESETOJ godini\nAko lopovi imaju mozga, Tamara neće videti nakit\nOJADILI JE Tamari Eklston ukrali nakit vredan 60 MILIONA EVRA\n11:19 Manekenka "iskreno šokirana" zbog uklanjanja Desanke Maksimović iz lektire


Museum Civico Asolo : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\n> Asia > Италија > Asolo > Museum Civico Asolo >\nMuseum Civico Asolo (Италија)\nNalazi se u ulici Via Robert Browning 190, pozicija mu je sever za grad Asolo, a od centra je udaljen samo 14 minuta hodom.Sa kapacitetom od 16 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa RNastavakoom), Hotel Duse nudi cene koje se kreću od 4 225 dinar - Srbija .U hotelu Hotel Duse pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Do aerodroma Sant'Angelo možete da stignete kolima za 56 minuta (aerodrom je udaljen 28 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nNalazi se u ulici Via Canova, 298, pozicija mu je sever za grad Asolo, a od centra je udaljen samo 14 minuta hodom.Stil ovog hotela za grad Asolo je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćetNastavake naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Televizija, Klimatizovano.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Sant'Angelo je udaljen 28 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 57 minuta kolima.Pripada hotelskom lancu Campanile.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNa 61 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Canova, 298, 31011 Asolo TV, Italy sa pozicijom severozapad za grad Treviso, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira daNastavak li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Villa Cipriani Hotel Asolo pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije pet zvezdica za grad Treviso: Restoran, Room Service, Bar, Sobe za nepušače, Perionica. Stil ovog hotela je Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Do aerodroma Sant'Angelo možete da stignete kolima za 57 minuta (aerodrom je udaljen 28 kilomet(a)ra od hotela).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nHotel ima 32 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Asolo kreću se od 5 492 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici Via Castellana 9, pozicija mu je jugoNastavakzapad za grad Asolo, a od centra je udaljen samo 9 minuta hodom.Stil ovog hotela za grad Asolo je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Room Service, Bar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Samo za nepušače.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Sant'Angelo je udaljen 27 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 55 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte


Predstavnici grada, rudarskih kompanija i Saveta MZ o problemima meštana borskih sela - Bor 030\n26. maja 2022. | 10:11\nNaslovna Vesti Gradske vesti Predstavnici grada, rudarskih kompanija i Saveta MZ o problemima meštana borskih sela\n16.3.2021. | 19:07\nU sali Supštine grada Bora u ponedeljak je održan sastanak Radne grupe za rešavanje otvorenih pitanja sa rudarskim kompanijama „Srbija Ziđin Koper“ (Serbia Zijin Cooper) i „Srbija Ziđin Majning“ (Serbia Zijin Mining).\nPredstavnici mesnih zajednica na kojima se izvode rudarski radovi izneli su probleme sa kojima se susreću meštani Slatine, Metovnice, Oštrelja, Brestovca i Brezonika.\nPrema rečima aktera vođen je konstruktivni dijalog kako bi se uočeni problemi na terenu što pre i što efikasnije rešili.\n„Složili smo se da je Bor grad koji je nastao na principu rudarenja, ali da je naš zadatak da pitanja rešavamo zajedničkim snagama.\nPredstavnici seoskih mesnih zajednica na kojima se vrši rudarenje izneli su probleme sa kojima se suočavaju njihova sela, a na koje su im predstavnici kompanija dali konkretne odgovore. Ono što je bitno jeste da smo postavili i vremenski rok za rešavanje pitanja, a svi zajedno smo se složili da je najbitnije zadovoljiti opšti interes meštana naših sela i prigradskih naselja koja su pogođena rudarenjem“, kazao je gradonačelnik Aleksandar Milikić.\nOn je kazao da će se u rešavanje otvorenih pitanja aktivnije uključiti i nadležni državni organi i ministarstva.\n„Predstoji nam u narednom periodu formiranje nove radne grupe na višem nivou, u koju će pored meštana, grada i rudarske kompanije sa teritorije grada, biti uključeni i predstavnici resornih ministarstava, a sve u cilju brže i bolje koordinacije na svim nivoima“, rekao je Milikić.\nPredsednik Saveta mesne zajednice Brezonik Milan Karabašević je istakao da sa sastanka nosi pozitivne utiske.\n„Vidim da konačno krećemo ka rešenju naših problema. Zahvalio bih se kompaniji Ziđin i gradonačelniku što je i Brezonik uključen u ovu Radnu grupu jer smo mi već dugo vremena pod uticajem rudarenja“, rekao je Karabašević i podsetio da se na teritoriji ove mesne zajednice izvode intenzivni rudarski radovi i da su zbog toga meštani izloženi aerozagađenju, prašini i prolasku teretnih vozila kroz samo naselje, kao i promeni reljefa i mikroklime.\n„Ja sam optimista da će postojeći problemi biti rešeni, ali sam od predstavnika Ziđina dobio informaciju da su oni spremni i da kao krajnje rešenje bude sprovedena ekspoprijacija i iseljenje. Nadam se da do toga, ipak, neće doći i da će problemi biti rešeni na drugačiji način“, kazao je Karabašević.\nPredsednik Saveta mesne zajednice Metovnica Dejan Marković kazao je da se meštani ovog borskog sela najviše žale na uništeni put preko Suve reke, kao i da strahuju za kvalitet i izdašnost vode u Brestovačkoj reci.\nSastanku nisu prisustvovali predstavnici Mesne zajednice Krivelj, koji su, prema rečima gradonačelnika, tražili da se „izađe na teren“.\n„Nikada nije bio problem da lično ja i ljudi iz kompanije Ziđin izađemo na teren, ali ne treba ovako zatvarati vrata koja su otvorena u cilju rešavanja problema“, zaključio je Milikić.


Kurs evra 2013 - :: MojForum.net ::\nTema: Kurs evra 2013\nKurs evra 2013\n« poslato: 20:05:03, 31.Dec.2012. »\nS media Kurs dinara će u 2013. ući sa rekordnim porastom prema dolaru i prema evru, po 1,2 odsto, tako da će 3. januara ojačati za 1,37 dinara prema evru i zvanična srednja vrednost iznosiće 112,3495 za zajedničku valutu zemalja EU, objavila je Narodna banka Srbije. Dinar će u Novu godinu ući nominalno slabiji za 7,3 dinara prema evru u odnosu na 1. januar 2012, kad je vredeo 104,6409 dinara. U četvrtak, 3. januara, dinar će biti slabiji za 0,6 odsto [...] Vaš komentar\nOdg: Kurs evra 2013\n« Odgovor #1 poslato: 08:05:21, 02.Jan.2013. »\nS media Tako da će 3. januara ojačati za 1,37 dinara prema evru i zvanična srednja vrednost iznosiće 112,3495 za zajedničku valutu zemalja Evropske unije, objavila je Narodna banka Srbije. U četvrtak, 3. januara, dinar će biti slabiji za 0,6 odsto u odnosu na vrednost od pre mesec dana, a u odnosu na isti dan prošle godine vredeće 6,9 odsto manje. Indikativni kurs dinara prema dolaru u odnosu na ponedeljak je ojačao 1,2 odsto i iznosi 85,1455 [...] Vaš komentar\n« Odgovor #2 poslato: 00:42:42, 03.Jan.2013. »\nDinar ulazi u 2013. sa rekordnim porastom kursa prema dolaru i prema evru, po 1,2 odsto, tako da će 3. januara ojačati za 1,37 dinara prema evru i zvanična srednja vrednost iznosiće 112,3495, objavila je Narodna banka Srbije.\nS media: Dinar bez promene, kurs 112,3588\n« Odgovor #3 poslato: 08:06:28, 04.Jan.2013. »\nS media Dinar će danas zadržati istu vrednost prema evru, tako da će zvanični srednji kurs biti 112,3588 dinara za jedan evro, saopštila je Narodna banka Srbije (NBS). Nacionalna valuta Srbije vredi 0,9 odsto više nego pre mesec dana, a 5,8 odsto manje na godišnjem nivou. Dinar je ove godine bio najslabiji 9. avgusta, kada je za jedan evro, prema srednjem kursu, bilo potrebno izdvojiti 119,0723 dinara, dok je najjači bio 11. januara, kada je evro [...] Vaš komentar\nS media: Dinar i dalje stagnira prema evru, kurs 112,3276\n« Odgovor #4 poslato: 08:06:30, 05.Jan.2013. »\nS media U utorak, 8. januara, srednji kurs će biti 112,3276 dinara za jedan evro, saopštila je Narodna banka Srbije (NBS). Dinar će u utorak nastaviti da stagnira, drugi dan za redom, Nacionalna valuta Srbije će u utorak vredeti 1,7 odsto više nego pre mesec dana, a 6,3 odsto manje na godišnjem nivou. Dinar je ove godine bio najslabiji 9. avgusta, kada je za jedan evro, prema srednjem kursu, bilo potrebno izdvojiti 119,0723 dinara, dok je najjači [...] Vaš komentar\nS media: Dinar sutra jači za 11 para - kurs 112,32 dinara\n« Odgovor #5 poslato: 20:05:11, 08.Jan.2013. »\nS media Dinar će sutra ojačati prema evru za 0,1 odsto ili 11 para, tako da će zvanična srednja vrednost biti 112,3276 dinara, objavila je NBS. Nacionalna valuta Srbije sutra će vredeti 1,8 odsto više nego pre mesec dana, a 6,6 odsto manje na godišnjem nivou. Dinar je ove godine bio najslabiji 9. avgusta, kada je za jedan evro, prema srednjem kursu, bilo potrebno izdvojiti 119,0723 dinara, dok je najjači bio 11. januara, kada je evro vredeo [...] Vaš komentar\nS media: Evro i sutra 111,92 dinara\n« Odgovor #6 poslato: 20:05:07, 14.Jan.2013. »\nS media Dinar će sutra zadržati istu vrednost prema evru i srednji kurs će biti 111,9292 dinara za jedan evro. Dinar je jači za 1,6 odsto nego na početku godine, a 1,7 odsto nego pre mesec dana. Centralna banka ove godine nije intervenisala na Medjubankarskom deviznom tržištu. Prošle godine NBS je na medjubankarskom deviznom tržištu prodala milijardu i 347,5 miliona evra da bi podržala kurs dinara, a kupila je pet miliona evra. (Beta) [...] Vaš komentar\nS media: Evro i danas 111,92 dinara\n« Odgovor #7 poslato: 00:05:27, 15.Jan.2013. »\nS media Dinar će danas zadržati istu vrednost prema evru i srednji kurs će biti 111,9292 dinara za jedan evro. Dinar je jači za 1,6 odsto nego na početku godine, a 1,7 odsto nego pre mesec dana. Centralna banka ove godine nije intervenisala na Medjubankarskom deviznom tržištu. Prošle godine NBS je na medjubankarskom deviznom tržištu prodala milijardu i 347,5 miliona evra da bi podržala kurs dinara, a kupila je pet miliona evra. (Beta) [...] Vaš komentar\nS media: Dinar sutra slabiji prema evru, kurs 111,9925\n« Odgovor #8 poslato: 20:05:40, 15.Jan.2013. »\nS media Dinar će sutra, posle dvodnevne stagnacije, minimalno oslabiti prema evru za 0,1 odsto ili sedam para, tako da će zvanična srednja vrednost biti 111,9925 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Nacionalna valuta Srbije će vredeti 1,6 odsto više nego pre mesec dana, a 6,5 odsto manje na godišnjem nivou u odnosu na evro. Dinar je prošle godine bio najslabiji 9. avgusta, kada je za jedan evro, prema srednjem kursu, bilo potrebno [...] Vaš komentar\nS media: Dinar jači od ponedeljka - kurs 111,88 dinara za evro\n« Odgovor #9 poslato: 20:05:20, 18.Jan.2013. »\nS media Dinar će u ponedeljak, 21. januara, ojačati prema evru za 0,3 odsto i zvanični srednji kurs biće 111,8819 dinara za jedan evro. Po zvaničnom srednjem kursu Narodne banke Srbije, evro će koštati 35 para manje nego danas i za vikend kada je kurs 112,2382 dinara za jedan evro. Dinar će biti jači za 1,6 odsto nego na početku godine, a za 1,2 odsto nego pre mesec dana. Centralna banka ove godine nije intervenisala na Medjubankarskom [...] Vaš komentar


Federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić i premijer Tuzlanskog kantona Bego Gutić potpisali su danas Sporazum o udruživanju sredstava za realizaciju infrastrukturnih projekata. Shodno ovom sporazumu Federalno ministarstvo i Vlada Tuzlanskog kantona su se usaglasili da zajedničkim sredstvima izvrše rekonstrukciju krova na školskoj zgradi JU OŠ „Rainci Gornji“ u Kalesiji.\nZa realizaciju ovog kapitalnog projekta Federalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica će osigurati 30.000,00 KM, dok će Vlada Tuzlanskog kantona u okviru Programa kapitalnih izdataka za 2018. godinu obezbijediti 25.000,00 KM. Potpisivanju sporazuma danas je prisustvovao i ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta Zlatan Muratović.


Slobodan Vasković - Sa druge strane...: Marić prijeti policijom, Radnici “Vučevice” da će tijelima spriječiti sprovođenje sile\nMarić prijeti policijom, Radnici “Vučevice” da će tijelima spriječiti sprovođenje sile\nU Čajniču je situacija uzavrela; Radnici i dalje protestuju, drvoprerađivači su otišli kamionima do šumskih stovarišta, a Risto Marić, generalni dirketor JP “Šume RS” putem telefona pokušava da diktira poslovanje.\nMarić naređuje da se mora otpočeti sa otpremom šumske građe i da se Neđo Mašić mora pustiti u Upravnu zgradu.\nMašić je nelegalno imenovan na poziciju v.d. direktora “Vučevice”, to je otvoreno priznao i Marić, koji je, kako je objavio ATV, dopisom obavijestio SNSD da njihov kandidat “nema potrebne uslove za imenovanje”.\nIstim dopisom Marić je obavijestio SNSD da će, uprkos tome, izvršiti imenovanje Mašića, čime je sebe doveo u poziciju da javno krši zakone i, sada već, otvoreno potiče sukobe i nasilje.\nMarić je jutros radnicima poručio da je juče, u 14č asova i 30 minuta, poslao zahtjev policiji da nasilno uvedu Mašića u upravnu zgradu i postave ga na mjesto ditektora. To je nonsens nakon Marićevog javnog priznanja da je prekršio zakon imenujući osobu bez potrebnih kvalifikacija. Policija bi trebala izvesti Marića iz kancelarije na ispitivanje, a nikako uvoditi Mašića u Upravu.\nRadnici su ogorčeni i, kako mi je rečeno, “odlučni da svojim tijelima spriječe provođenje sile".\n“Silu na osnovu bezakonja nećemo dozvoliti”, tvrde oni.\nUkoliko policija zaista nasilno uvede Mašića, nakon priznanja Marića da on nema potrebne kvalifikacije za direktora gazdinstva, onda nema dileme da je riječ o najcrnjoj diktaturi i da Republika Srpska polako klizi u otvorene fizičke sukobe, koje izaziva Režim.\nMilorad Dodik je, takođe, stao na stranu Mašića, čime je pokazao da je njegov izbor nasilje, a ne zakoni.


Kako ostvariti pravo na nadoknadu troškova liječenja i izolacije? | Portal 072info\n11. studenoga 2020. 11. studenoga 2020. u 19:25 / Piše Portal 072info\n“Za samo nekoliko sati ta je objava podijeljena više od šest hiljada puta. Skrenuo sam pažnju da se u članu 47. decidno navodi da troškovi kućne izolacije padaju na teret budžeta kantona. Ovdje posebno ističem da je norma određena bez navođenja da li je riječ o zaposlenim ili nezaposlenim osobama, o uzrastu, spolu i tako dalje. Dakle, ovaj član zakona se ne odnosi samo na zaposlene i to je jako važno imati na umu. Osim toga, svjedoci smo također da se sve preporuke, smjernice i mjere koje donose krizni štabovi u FBiH, kao i Ministarstvo zdravstva FBiH, provode na osnovu tog zakona”.\n“Imajući u vidu navedeno, kao i činjenicu da se u konkretnom slučaju radi o federalnom propisu kojim je, između ostalog, propisano da provedbene akte po osnovu gore navedenog zakona donosi Federalno ministarstvo zdravstva u kome se formira i stručno savjetodavno tijelo tog Ministarstva radi proučavanja problema vezano za zaštitu od zaraznih bolesti, davanja i predlaganja stručnih mišljenja iz područja planiranja, programiranja i drugih bitnih pitanja iz oblasti zaštite stanovništva od zaraznih bolesti, te da troškovi kućne izolacije padaju na teret budžeta kantona, sugerišemo da pojašnjenje člana 47. Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti tražite od Federalnog ministarstva zdravstva i od kantonalnih predstavnika vlasti koji su zaduženi za poslove zdravstva i finansija”, stoji u saopćenju Sindikata kojeg je potpisao predsjednik prim. dr. Edo Selimić.\n“Za stručna pojašnjenje odnosno detaljnije odgovore na pitanja koja su vezana za izvršavanje navedenog propisa (Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti) odnosno pojedinih odredbi istog te i navedenog člana 47., možete se obratiti Federalnom ministarstvu zdravstva kao nadležnom za postupanje po istim, kao i nadležnim organima pojedinih kantona odnosno kantona u kojem osobe koje žele ostvariti pravo na naknadu za navedene troškove, imaju prebivalište”, navodi se u odgovoru Stručne službe Zavoda.\n“U ovakvoj situaciji ipak bi bilo dobro da svi građani razmisle o ovome i upute svoje zahtjeve prema kantonima u skladu sa važećom odredbom Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, a u končanici i prema nadležnom sudu ako treba, jer zakone imamo da se provode i poštuju a ne budu mrtvo slovo na papiru”.\n“Evo, recimo, građani se u Kantonu Sarajevo kažnjavaju sa novčanom kaznom između 500 i 1.500 KM (od 250 do 750 eura) ako ne nose zaštitnu masku, čak je izmijenjen zakon nakon što je Kantonalna skupština ‘provela proceduru’ kako bi se građani mogli kažnjavati. A kada građani zatraže svoja prava koja im pripadaju po zakonu to je onda mrtvo slovo na papiru, onda zakoni nisu usklađeni, onda je ministar dao zvanični stav”, ističe Dizdarević.\n“Sjetite se, također, kako su neustavno i nezakonito zabranili kretanje mlađim od 18 i starijim od 65 godina u FBiH na početku epidemije, što je na kraju Ustavni sud BiH ocjenio kao neustavnu mjeru kojom se grubo narušavaju osnovna ljudska prava. A sada ti isti ljudi kojima su grubo prekršena osnovna ljudska prava i zabranjeno kretanje, ali i svi ostali između 18 i 65 godina, imaju prema zakonu prava da ako odu u izolaciju da im troškovi padnu na teret budžeta, ali tu onda odmah nastaju problemi”, ogorčeno zaključuje Dizdarević.\n“U COVID ambulanti bi se uzeli osnovni podaci, anamneza i pacijent bi se uputio obiteljskom ljekaru koji bi u toku dana ili sutra naparavio obavijest i uputio je poslodavcu u kojoj bi ga obavijestio da se dotični usposlenik nalazi na bolovanju, a tom radniku kojem je već proglašena izolacija javit će se da neko od njegovih dođe u COVID ambulantu i podigne obrasce koje treba predati poslodavcu”, pojašnjava Nermina Čemalović, ministrica zdravstva USK.\n“Dok se u COVID ambulanti uzmu podaci, zatim se pošalju HES-u odakle se šalju u Zavod za javno zdravstvo, iz Zavoda ide u Ministarstvo zdravstva, potpisujemo rješenja i ponovo vraćamo HES-ovima i to se zatim uručuje pacijentu. To traje nekoliko dana i to predstavlja problem”, dodaje ministrica.\n“Najveći problem je bio upravo to da li je COVID kao bolest ili je osoba izolirana kao kliconoša. Ukoliko se COVID tretira kao bolest tada bolovanje ide na teret poslodavca u prvih 42 dana, a nakon toga na teret Zavoda za zdravstveno osiguranje. Dok u slučaju osobe koja je izlovana kao kliconoša od prvog dana ide na teret Zavoda i samim time smo morali rješiti određene nedoumice kako to tretirati, sa porodičnim ljekarima, nadležnim HES-ovima i epidemiolozima, što smo sada rješili”, kaže Isidora Ivaniš Baltić, rukovodilac za opće i pravne poslove Zavoda za zdravstveno osiguranje USK.\nU FBiH ograničeno kretanje građana, ali to nema ko da kontroliše\nHrvatski div, koji posluje i u BiH, kupio američku kompaniju za 300 miliona dolara


Vurdijada | Events in Serbia\n23oktCeo danVurdijadaBabušnicaVrsta događaja:GastronomijaGrad/mesto održavanja:Babušnica\nVurdijada je gastronomska manifestacija koja obuhvata takmičenje u pripremanju vurde. Vurda je tradicionalni i specifični proizvod od mleka koji se proizvodi samo u Lužničkoj kotlini.\nVurdijada je gastronomska manifestacija koja obuhvata takmičenje u pripremanju vurde.\nVurda je tradicionalni i specifični proizvod od mleka koji se proizvodi samo u Lužničkoj kotlini.\nManifestacija Vurdijada se održava od 2012. godine i upravo zahvaljujući njoj veliki broj turista je prvi put posetio Babušnicu i probao vurdu. Na manifestaciji meštani izlažu vurdu (običnu, ali i onu sa paprikom, pečurkama i drugim kombinacijama), kao i druge tradicionalne proizvode, jela, suvenire…\nOvogodišnje 9. Vurdijada održaće se 23.10.2021. godine u izmenjenom obliku i u smanjenom obimu, usled nepovoljne epidemiološke situacije.\nOve godine učešće će uzeti samo proizvođači vurde i neće biti izlagača suvenira i domaće radinosti, kao ni izlagača jela nacionalne kuhinje. Vurdijada će se održati u okviru Kupališnog kompleksa uz poštovanje svih propisanih epidemioloških mera.\nNaslovna fotografija: Dragan Bosnić


MMF SPAŠAVA BUDŽETE ENTITETA: Odobren kredit za BiH u iznosu od blizu 800 miliona KM\nNovac | 27.09.2012. - 10:43:24 Preporučite: Vijeće ministara BiH na danas održanoj 21. sjednici donijelo je Odluku o prihvaćanju zaduženja prema Međunarodnom monetarnom fondu (MMF) po IV. standby-aranžmanu i povlačenju prve tranše.\nNa ovaj način Vijeće ministara BiH prihvatilo je zaduženje prema MMF-u u iznosu od 787,5 milijuna KM s rokom otplate od pet godina i grejs periodom od tri godine, počevši od dana doznačavanja svake tranše.\nOdlukom je ovlašteno Ministarstvo financija i trezora da izda Promissory notu u iznosu od 116.425.042,06 KM za povlačenje prve tranše IV. standby-aranžmana s alokacijom od 2/3 za proračun Federacije BiH i 1/3 za proračun Republike Srpske.\nUplata ostalih tranši podliježe kvartalnom pregledu MMF-a i bit će odobravana u zavisnosti kako BiH bude ispunjavala preuzete obveze.\nPodsjetimo, izvršni odbor Međunarodnog monetarnog fonda na sastanku u Washingtonu u srijedu odobrio je novi stand by aranžman za Bosnu i Hercegovinu.\nStand by aranžman uključuje kredit u iznosu od oko 800 miliona KM. Novac će biti namijenjen za podršku budžetima entiteta i bit će raspodijeljen u omjeru dvije trećine za Federaciju BiH i jedna trećina za Republiku Srpsku.\nZa četvrtak u 9:30 sati zakazana telefonska je sjednica Vijeća ministara BiH kako bi bila donesena odluka o povlačenju prve tranše stand by aranžmana koja iznosi 120 milijuna KM.\nWikiLeaks otkrio POVJERLJIVE DOKUMENTE: Uloga MMF-a u početku rata u JugoslavijiMMF: Španjolske banke trebaju najmanje 40 milijardi euraEVO ORIGINALA SA STRANICE MMF-a... Vlasti BiH priznale da je situacija u zemlji kritična!CPI: Činjenice su na našoj strani, neugodno smo iznenađeni reakcijom Vjekoslava Bevande Komentiraj! Kliknite ovdje ako želite odustati od odgovora.\nAUTOINDUSTRIJA NA UDARU KRIZE: Peugeot zatvara tvornicu i smanjuje broj zaposlenih\tGLAVNA JE MEĐU VRŠNJACIMA: Otac napravio svojoj kćerkici (7) malu verziju Ferrarija FOTO\tKomentariamela on U PROLAZU SA… Almir Plavšić, modni (estradni) frizer: “Ovaj posao je umjetnost”ja mislila Marija Serifovic kad ono-MUSKO! :D ajoj on NAKON JUČERAŠNJEG UBOJSTVA: Nacionalisti napadaju džamije u LondonuPa Sabahudine bolan ima dokumente,a policija pismena. Biljana on INTIMNE TAJNE: Sa kim 87 posto žena ima najbolji seks?ne s...vise Kuhinja


Albancisa juga Srbije najavili su da će 28. novembra obeležiti Dan zastave, nacionalni praznik Albanije, tako što će organizovati protestni marš kako bi skrenuli pažnju na navodnu diskriminaciju, ali ne kriju da je njihov osnovni zahtev pripajanje takozvane Preševske doline tzv. Kosovu.\nIza organizacije skupa stoji Udruženje veterana terorističke Oslobodilačke vojske Preševa, Bujanovca i Medveđe (OVPBM). Njihov predsednik Nazmi Hajredini kaže, za "Novosti", da očekuje dolazak velikog broja ljudi na ovaj protestni marš, kojim žele da skrenu pažnju na diskriminaciju Albanaca na jugu Srbije:\nKAZNE DO DVA MILIONA - Istaknute zastave Albanije na nekoj od zgrada lokalnih samouprava na jugu Srbije, proteklih godina bio je obavezan "dekor" za 28. novembar. Prema Zakonu o zaštiti prava i slobodi nacionalnih manjina, međutim, pripadnici manjina imaju pravo izbora i upotrebe nacionalnih simbola i znamenja, ali oni "ne mogu biti identični sa simbolom i znamenjem druge države". Za nepoštovanje ove odluke propisane su novčane kazne od 500.000 do dva miliona dinara za pravno lice. (D. R. Đ.)


HRT: Franković: Velika izborna pobjeda HDZ-a u Dubrovniku\n01:15 / 17.05.2021.\nKandidat HDZ-a za gradonačelnika Dubrovnika Mato Franković\nDosadašnji gradonačelnik istaknuo je kako je stabilnost gradskog vijeća ključna za razvoj Dubrovnika, a neuspjeh Andra Vlahušića (politička platforma Dubrovnik naš Grad) ocijenio kao jasnu poruku građanskog Dubrovnika.\n- Vlahušić je prekršio dužnost upravljanja Dubrovnikom i građani su to prepoznali, rekao je Franković.\n- Drago mi je da su građani prepoznali naš dosadašnji rad. Nije lako pobijediti u prvom krugu u konkurenciji šest kandidata, od kojih je jedan predsjednik stranke, a drugi predstavnik SDP-a i HNS-a. Očekujem pobjedu u drugom krugu, rekao je Dobroslavić.


Izložba Miroslava Miška i Živoslava Lole Jovanovića u Galeriji moderne umetnosti: AUTENTIČNA LIKOVNA INTERPRETACIJA – Palanačke novine\n-Zajednički imenitelj stvaralaštva ove dvojice umetnika je predeo; Živoslav slika vedute, dok je Miroslav zaokupljen pejsažom\nU Galeriji moderne umetnosti Narodnog muzeja u Smederevskoj Palanci otvorena je izložba dvojice umetnika iz Velike Plane: Miroslava Miška i Živoslava Lole Jovanovića. Prvi je motivisan pejsažom, a drugi slika vedute. Zajednički imenitelj cele postavke je predeo.\nIstoričar umetnosti Biljana Živković uočava da Živoslavljevu pažnju zaokupljaju elementi urbane sredine sa svim svojim karakteristikama, izuzimajući ljudsku figuru koja se ponegde pojavljuje u obliku senke. Ovaj stvaralac uspešno u svom radu kombinuje tehnike, kolaž i akrilik na kartonu. Ono što se prvo zapaža na njegovim radovima je kolorit. Dominira vizantijska plava kao ključno obeležje njegovog slikarstva.\n-Likovni rukopis Živoslava Lole Jovanovića je autentičan u izrazu – ocenjuje Biljana Živković.- Tretman slike, blizak kolorističkom realizmu, kreće se od slobodnog, sa elementima ekspresionističke žustrosti u potezu do približavanja geometrijskom ornamentu. Naglašene tamne konture na nekim slikama, poput olovnih traka, koje oblikuju formu i povezuju obojene površine, asociraju na vitraž.\nNasuprot Živoslavljevoj preokupaciji urbanim motivima, Miroslava nadahnjuje priroda. I to „ukroćena“ priroda, koja ukazuje na prisustvo čoveka, ali ga ne prikazuje.\n-Ukoliko krenemo od palete, na suprot Lolinim noćnim prizorima, Miroslavljeva plata obojena su blagim, gotovo transparentnim tonovima prirode – rekla je otvarajući izložbu, Biljana Živković. – Ovi predeli, svedeni ne samo u koloritu već i u obliku, dakle oslobođeni svega suvišnog, piktoralnog, sa po kojom predstavom usamljenih stabala u vidu zapisa ili akcenta, oblikovani su u jednu, gotovo geometrijsku kompoziciju, na granici apstrakcije. Uprkos tome, ovi prizori vrlo jasno asociraju na svet pojavnog – mir, harmoniju, čistotu prirode obasjane blještavilom podnevnog sunca.\nIzložba, gledano u celini, jeste autentična likovna interpretacija sveta koji nas okružuje i gde se naslućuje prisustvo čoveka.\nŽivoslav Lola Jovanović je, do ove u Smederevskoj Palanci, imao osam samostalnih i više kolektivnih izložbi. Iza njegovog brata Miroslava je preko 80 kolektivnih izložbi. Obojica su nosioci više vrednih nagrada.\nNext story Podeljeni poklon-paketići Humanitarne organizacije „Adra“: RADOST ZA 50 MALIŠANA\nPrevious story Novogodišnja zabava palanačkog PUPS-a održana u MZ „Kolonija“


"NE IZNENAĐUJE OVAJ JAVAŠLUK"\n11.03.2018. 10:57h Ažurirano: 11.03.2018. 10:57h\nKao što se inače sve neozbiljno i usudiću se reći "traljavo" radi u pravno nesređenoj i privatnoj državi Crnoj Gori, a naravno sve na štetu građana, tako ne iznenađuje i ovaj javašluk oko procesa legalizacije bespravno izgrađenih objekata, saopštile je danas Branka Bošnjak, poslanica u Skupštini Crne Gore i odbornica Pokreta za promjene (PzP) u Glavnom gradu.\n"Godinama se pričalo i godinama se pripremao ovaj zakon, a opet se došlo u situaciju da država zbog svoje nemarnosti i neznanja "ukrade" mjesece i mjesece građanima za sprovođenje procesa legalizacije i prikupljanja novca za taj postupak i sad ih dovodi u vremenski cajtnot, i to baš pred izbore. Znajući ovu vlast ništa nije slučajno, jer koliko su u mnogo čemu neznaveni, vrlo su znaveni u raznim izbornim mahinacijama i zloupotrebama i ovo će biti predmet ucjene", istakla je Bošnjak.\nOna je dodala da nakon donošenja Zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata koji propisuje način legalizacije neformalnih objekata gotovo da nijedna lokalna samouprava nije ispunila svoju zakonsku obavezu i donijela cjenovnik legalizacije neformelnih objekata, a mnoge opštine to ni do danas nijesu uradile, uključujući i Glavni grad na čijoj teritoriji se nalazi najveći broj nelegalno izgrađenih objekata.\n"Takođe Vlada nije ispunila ni rok za usaglašavanje Zakona o državnom premjeru i katastru nepokretnosti, već se sa njim značajno kasni i tek će u narednih desetak dana stupiti na snagu usvojene izmjene, a bez tih izmjena nije se moglo krenuti u proces legalizacije. I ko je kriv za ovoliko ukradeno vrijeme, i da li će ko u državi za to da odgovara. Zahvaljujući nemaru i neozbiljnosti države, legalizacija neformalnih objekata će se tek moći početi i to u pojednim opštinama u kojima su usvojeni cjenovnici, u drugoj polovini ovog mjeseca, a kako će se geodetske kuće ponašati, od kojih mnogo toga zavisi, još je velika nepoznanica. Osim ovog ogromnog problema, problem će biti i cijene jer se nije vodilo računa o socijalno ugroženim kategorijama koje neće biti u mogućnosti da plate legalizaciju jer je to opet nova pljačka u režiji vlasti, jer su cijene višestruko veće nego u okruženju, čak nego u nekim svjetski poznatim turističkim destinacijama kao što je Dubrovnik. Za istu kvadraturu u Podgorici, prema predlogu odluke, moraće se platiti gotovo tri puta veća cijena u odnosu na onu u Dubrovniku"m kazala je Bošnjak.\nOna je poručila i da vlast opet vodi više računa o onima koji imaju novca, pa se popusti daju onima koji imaju para da odjednom plate cio iznos, a za one socijlno ugrožene kategorije koje to neće moći učiniti, nema nikakvih popusta.\n"Opet će profitirati tajkuni. Umjesto da se onima koji legalizuju sekundarni objekat ili neki privredni objekat od kog su sticali profit naloži da odjednom i po većoj stopi se naplati legalizacija, a da se korisnici materijalnog obezbjeđenja porodice i oni kojima je to nužni smještaj oslobode plaćanja, ili pak daju značajni popusti, vlast opet diskriminiše ove najranjivije kategorije i prioritet daje tajkunima i biznismenima. Neki lokalni vlastodršci, poput onih iz opštine Tuzi koja funkcioniše u okviru Glavnog grada, otvoreno i drsko pozivaju građane na ignorisanje ovog zakona dok ne postanu punopravna opština, a taj status će tek imati u septembru mjesecu . Očigledno im može biti ovakvo ponašanje jer ovoj vlasti trebaju njihovi dupli glasovi da pokušaju na sve načine da nastave da vladaju Podgoricom. Ali neko za to treba da odgovara...ili će opet sve se svaliti na grbaču građana, koji ako se ne prijave za legalizaciju do 15. jula ove godine, morati da plate ogromne penale i neće moći da legalizuju svoje objekte, jer za sad samo takvi tonovi se čuju iz nadležnog Ministarstva. Šta će im se obećati pred izbore ostaje da vidimo. Sve u svemu jedan ogroman haos, jedan nemar i bezobrazluk države i lokalnih samouprava u svim segmentima ovog procesa koji će, kako stvari stoje, skupo koštati građane Crne Gore, ali ne i one u nadležnim institucijama koji krše zakone i ne poštoju rokove, pa čak ni one koji javno apeluju na nepoštovanje zakona jer će kako stvari stoje ostati nekažnjeni", zaključile je Bošnjak.\n28.06. 17:24 h\t52205\n28.06. 16:30 h\t47876\n28.06. 11:09 h\t43302\n28.06. 19:19 h\t37265\n28.06. 18:14 h\t36836\n28.06. 17:24 h\t276


Zemlja (geografski pojam) - Wikipedia\nZa ostale upotrebe, v. Zemlja (razvrstavanje).\nZemlja je teritorijalna oblast pravno identifikovana kao poseban entitet u političkoj geografiji. U kolokvijalnom srpskom jeziku, ovaj termin se često koristi kao sinonim za državu, mada riječ zemlja (kao teritorijalna oblast) ima mnogo šire značenje od riječi država. Pod pojmom zemlje se najčešće, ali ne i uvijek, podrazumijeva suverena teritorija jedne države, koja se asocira sa tom državom, narodom ili vladom.\n1 Etimologija pojma i relacije sa drugim sličnim pojmovima\n2 Korištenje pojma\n2.1 Zemlja kao suverena država\n2.2 Zemlja kao sporna (nepriznata) država\n2.3 Zemlja kao nesuverena teritorija\n2.4 Zemlja kao konstitutivni entitet suverene države\n2.5 Zemlja kao geografski, istorijski ili kulturološki entitet\n3 Stanovnici zemlje\nEtimologija pojma i relacije sa drugim sličnim pojmovimaUredi\nTopografska karta Evrope\nU srpskohrvatskom jeziku, riječ zemlja ima više značenja: planeta Zemlja, zemlja kao država, zemlja kao kopno, zemlja kao tlo itd. U političkoj geografiji, termin zemlja se koristi za posebno definisane teritorijalne oblasti.\nTeritorijalna oblast je geografski pojam koji (geografski) obuhvata zemljište većeg prostranstva koje čini izvjesnu cjelinu u pogledu reljefa, klime, hidrografije, tla, biljnog pokrivača, kao i elemenata društveno-geografske sredine. Oblast može biti i administrativno-teritorijalni pojam. U takvoj podjeli državne teritorije, oblast predstavlja upravnu ili samoupravnu jedinicu koja obuhvata teritoriju znatno veću od opštine, sreza i okruga.\nZemlja je teritorijalna oblast sa posebnim geografskim, klimatskim, nacionalnim, kulturnim, istorijskim ili političkim granicama, koje je odvajaju od ostatka regiona. To je dio zemljine površine (površine planete Zemlje) sa posebnim karakteristikama u odnosu na bilo koju drugu određenu oblast na planeti.\nZemlja nije isto što i sama teritorija. Teritorija je dio površine sa definisanim granicama. Teritorijom prvenstveno nazivamo zemljišni prostor u nadležnosti neke države ili druge administrativno-teritorijalne jedinice koja istu ima u svom sastavu. Državna teritorija ili teritorija države (kao jedan od obilježja države) je jedan dio svijeta pod jurisdikcijom neke države.\nZemlja može imati i nacionalni suverenitet ili biti pod suverenitetom druge države (kolonija, teritorija pod starateljstvom, okupirana teritorija i drugo). Zbog ove činjenice, u mnogim jezicima, pa i kod nas, riječi zemlja i država imaju slično značenje, pa se često riječ zemlja koristi kao sinonim za državu. Naravno, razlika postoji. Pojam država se uglavnom koristi da označi politički karakter zemlje.\nMeđutim, pojam zemlja ima šire geografsko, kulturno-istorijsko, društveno-ekonomsko značenje, a ne isključivo samo političko značenje. Samim tim zemlja obuhvata koncepte koji definišu karakteristike lokalne nacionalne zajednice (mentalitet, običaje, jezik itd). Tako da pod pojmom zemlja, osim suverenih država obuhvatamo i sporne države, nesuverene zemlje, nacionalne teritorije, istorijske (bivše) države i drugo.\nZemlja je geografski i/ili politički termin, koji se odnosi na teritorijalnu oblast. To je oblast pravno identifikovana kao poseban entitet u političkoj geografiji. Po svom pravno-političkom obliku zemlja može biti:\nnezavisna suverena država;\nokupirana ili samoproglašena sporna država;\ngeografski, istorijski ili kulturološki entitet\nModerne međunarodno prihvaćene pravne definicije potiču još od Lige naroda iz 1937. koju su kasnije potvrdile i Ujedinjene nacije 1945. godine.\nZemlja kao suverena državaUredi\nGlavni članci: Suverena država i Spisak suverenih država\nPonekad, riječ zemlja se koristi isključivo da označi suverenu državu. U tom slučaju, pod pojmom zemlje se podrazumijeva suverena teritorija jedne države, koja se poistovjećuje sa tom državom, narodom ili vladom. Međutim, iako u političkoj geografiji i uopšteno u svjetskoj geopolitici postoje kriterijumi za utvrđivanje i država i zavisnih teritorija, ipak ne postoji i politička usaglašenost oko broja istih. Ono oko čega se slažu svi geografi i politolozi je da sve zemlje članice Ujedinjenih nacija  možemo svrstati u ovu grupu, a njih je 193 (npr. Srbija, Austrija, Brazil, Rusija itd). Uz njih, u ovu grupu se najčešće ubrajaju i zemlje posmatrači Ujedinjenih nacija, a to su Vatikan i Država Palestina.\nZemlja kao sporna (nepriznata) državaUredi\nGlavni članci: Nepriznata država i Spisak nepriznatih država\nOsim za suverene i međunarodno priznate države, pojam zemlje ponekad koristimo i za druge teritorije koje su okupirane od strane druge države (npr. Pojas Gaze, Ostrva Spretli)  ili je njihova teritorija dijelom ili u potpunosti pod kontrolom neke samoproglašene nepriznate (ili djelimično priznate) države (npr. Jugoslavija (1941—1945), Kosovo i Metohija, Sjeverni Kipar, Tajvan  itd.). U svijetu trenutno ima 13 spornih država.\nZemlja kao nesuverena teritorijaUredi\nGlavni članci: Nesuverena teritorija i Spisak nesuverenih teritorija\nPojam zemlja se ponekad koristi i za nesuvereni politički i/ili geografski region. Na primer, CIA Vorld Faktbuk englesku riječ country (koja ima slično značenje našoj – zemlja) koristi za razna zavisna područja, područja od posebnog suvereniteta, za nenaseljena ostrva, te druge subjeke, pored onih tradicionalnih zemalja ili nezavisnih država. Ne samo zbog prevoda, često se i u srpskom jeziku kolokvijalno suverene države zajedno sa nesuverenim teritorijama nazivaju zemlje (npr. zemlje učesnice Olimpijade, zemlje potpisnice neke deklaracije i slično).\nU nesuverene teritorije najčešće ubrajamo:\nzavisne teritorije (npr. Američka Samoa , Bermudi, Gibraltar, Sen Pjer i Mikelon itd);\nprekomorske teritorije (npr. Aruba, Grenland , Francuska Gvajana, Džerzi itd);\nteritorije sa posebnim suverenitetom (Hongkong, Makao i Olandska Ostrva).\nPrema ISO 3166-1 standardu u svijetu danas postoje 54 nesuverenih teritorija.\nZemlja kao konstitutivni entitet suverene državeUredi\nGlavni članci: Konstitutivni entitet, Federacija, i Spisak federalnih država\nRepublika Srpska je zemlja (što se potvrđuje i u njenoj himni), ali ona je konstitutivni entitet Bosne i Hercegovine, koju takođe nazivamo zemljom.\n„Drugu zemlju mi nemamo U srcu mom samo je jedan dom U srcu velika, moja republika... “\n(Himna Republike Srpske „Moja Republika“)\nEngleska, Škotska, Vels i Sjeverna Irska su takođe zemlje.\nOve zemlje nisu suverene države, već kolektivno čine suverenu državu Ujedinjeno Kraljevstvo, koja je takođe zemlja. Isto važi i za Federaciju BiH, ali i za Flamaniju i Valoniju u Belgiji i tako redom.\nZemljom se nazivaju i neki konstitutivni autonomni regioni (Sardinija, Sicilija, Karelija, Čečenija, Tibet, Aćeh, Zanzibar itd). (Primjer: zvanični sajt BBC-news)\nZemlja kao geografski, istorijski ili kulturološki entitetUredi\nOsim svih prethodno pobrojanih tumačenja pojma zemlja, postoje i drugi geografski, istorijski i kulturološki entiteti ("Zemlja kao simbol etniciteta", Projekat Rastko), koje obično kolokvijalno nazivamo zemlje.\nMnogi geografski pojmovi (koji nisu u potpunosti politički definisani), kao što su Antarktik i antarktičke teritorije (npr. Francuske južne i antarktičke zemlje), pusta prekookeanska ostrva (npr. Ostrva Ašmor i Kartije, Vejk, Midvej, Ostrvo Kliperton itd.), te spoljni prekomorski posjedi suverenih država (npr. Sokotra, Kurilska ostrva, Galapagos, Uskršnje ostrvo, Čatamska ostrva), vojne baze i slično, nerijetko nazivamo zemlje.\nTakođe, geografski regioni koji se dovode u vezu sa nekom istorijskom zemljom (npr. Hercegovina, Transilvanija, Šlezija), ili geografski pojam koji se povezuje za neki narod sa izraženim političkim, kulturnim ili mentalnim karakteristikama nazivamo zemlja (npr. Laponija, Kurdistan, Zemlja Sijuksa, Zemlja Sekelja itd).\nSvaki stanovnik sa rađanjem u nekoj zemlji, prihvata tradicionalne kulturološke vrijednosti vezane za tu zemlju i narod u njoj. Osim kulturoloških vrijednosti, stanovnika neke zemlje obavezuju i propisane pravne norme ponašanja koja važe za tu zemlju (zakoni). Bez obzira na fizičku geografiju, u modernim međunarodno prihvaćenim pravnim definicijama (definicije Lige naroda iz 1937. i Ujedinjenih nacija iz 1945. godine), stanovnik neke zemlje je nezavisan u odnosu na onoga ko trenutno vrši pravnu nadležnost nad tom zemljom (tj. da li je zemlja nezavisna ili pod nečijom zaštitom). To praktično znači da stanovnici neke zemlje sebe identifikuju sa tom zemljom, bez obzira da li je njihova zemlja nezavisna, zavisna ili nešto treće. Stanovnici neke zemlje koji imaju kolektivni osjećaj pripadnosti toj zemlji, međusobno se kolokvijalno nazivaju zemljaci.\n↑ 1,0 1,1 „Rosenberg, Matt. "Geography: Country, State, and Nation". Retrieved 2008-11-12”.\n↑ „„Policy“ (na engleskom). Business Dictionary Pristupljeno 27. avgust 2010.. „„Set of basic principles and associated guidelines, formulated and enforced by the governing body of an organization, to direct and limit its actions in pursuit of long-term goals.”.\n↑ 3,0 3,1 3,2 Mala enciklopedija „Prosveta“, četvrto izdanje, Beograd, 1986\n↑ 4,0 4,1 „Strana // Bolьšoй эnciklopedičeskiй slovarь. — M.: AST, 2005. — (Sovremennaя эnciklopediя). —. ISBN 978-5-17-015808-9.”.\n↑ „Acts Interpretation Act 1901 - Sect 22: Meaning of certain words". Australasian Legal Information Institute. Retrieved 2008-11-12.”.\n↑ „"The Kwet Koe v Minister for Immigration & Ethnic Affairs & Ors  FCA 912 (8 September 1997)". Australasian Legal Information Institute. Retrieved 2008-11-12.”.\n↑ „"U.S. Department of State Foreign Affairs Manual Volume 2—General" (PDF). United States Department of State. Retrieved 2008-11-12.”.\n↑ 8,0 8,1 8,2 „"CIA - The World Factbook". Retrieved 2012-02-16.”.\n↑ „Country Studies, The Library of Congess”. http://lcweb2.loc.gov/frd/cs/.\n↑ „The Oxford English Dictionary, Second Edition, with online updates as of September 2008. Entry "1. country"”.\n↑ „Republika Srbija u Pokretu nesvrstanih zemalja, Ministarstvo spoljnih poslova Srbije”. Arhivirano iz Pristupljeno 4.4.2014 originala 2014-07-29. https://web.archive.org/web/20140729093646/http://mfa.gov.rs/sr/index.php/spoljna-politika/multilaterala/pnz?lang=lat.\n↑ „B92, „Konačna lista zemalja za Ženevu 2“”. http://www.b92.net/info/komentari.php?nav_id=802828.\n↑ „Republika Srbija i Ujedinjene nacije (UN), zvanični sajt MIP-a Srbije”. Arhivirano iz originala 2015-05-13. https://web.archive.org/web/20150513203815/http://www.mfa.gov.rs/sr/index.php/spoljna-politika/multilaterala/un?lang=lat.\n↑ „Restriktivne mjere (sankcije) UN, OEBS, EU”. http://www.mvpei.gov.me/rubrike/multilateralni-odnosi/restriktivne-mjere/.\n↑ „BiH i UN, Zvanični sajt MIP-a BiH”. Arhivirano iz originala 2015-06-23. https://web.archive.org/web/20150623230618/http://www.mfa.ba/vanjska_politika_bih/multilateralni_odnosi/ujedinjene_nacije_un/bih_i_un/?id=16.\n↑ „Koliko država ima u svetu, Virtuelni grad”. Arhivirano iz originala 2015-07-01. https://web.archive.org/web/20150701083634/http://www.virtualnigrad.com/Koliko_drzava_ima_na_svetu-156-14976.\n↑ „„Tajvan je zemlja sa najnižom stopom nataliteta“, B92”. http://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2014&mm=03&dd=30&nav_category=78&nav_id=830536.\n↑ „"V Igrah-2014 primut učastie sportsmenы iz 88 stran" (na ruskom), Sport.ru”. http://www.sports.ru/others/sochi2014/157390075.html.\n↑ „"Otvorene ZOI u Sočiju", RTV”. http://www.rtv.rs/sr_lat/sport/otvorene-zoi-u-sociju_459764.html.\n↑ „"Američka Samoa – najgori na svijetu, šampioni duha", Pobjeda”. http://www.pobjeda.me/2011/12/08/americka-samoa-najgori-na-svijetu-sampioni-duha-video/#.Uz7UTuUUPms.\n↑ „"Greenland Country Information". Countryreports.org. Retrieved 2008-05-28. "The World Factbook – Rank Order – Exports". Central Intelligence Agency. Retrieved 2008-11-12.”.\n↑ „"Najotvorenija zemlja prema globalizaciji - Hong Kong", Blic”. http://www.blic.rs/Slobodno-vreme/Vesti/363966/Najotvorenija-zemlja-prema-globalizaciji--Hong-Kong.\n↑ „"Country Codes - ISO 3166", ISO 3166.”. http://www.iso.org/iso/country_codes.\n↑ „"Countries or areas, codes and abbreviations", UN”. http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49alpha.htm.\n↑ „"Moja republika", Republika Srpska-net”. http://www.republikasrpska.net/himna/.\n↑ „"Engleska zemlja rasista", Kurir”. http://www.kurir-info.rs/engleska-zemlja-rasista-clanak-466956.\n↑ „"Legal Research Guide: United Kingdom". Law Library of Congress. 2009-07-23. Retrieved 2013-03-29. "The United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland is the collective name of four countries, England, Wales, Scotland and Northern Ireland. The four separate countries were united under a single Parliament through a series of Acts of Union."”.\n↑ „"countries within a country:number10.gov.uk". 10 Downing Street website. 10 Downing Street. 2003-01-10. Retrieved 2009-09-22. "The United Kingdom is made up of four countries: England, Scotland, Wales and Northern Ireland."”.\n↑ „Pereйti k: 1 2 Politologiя: Эnciklopedičeskiй slovarь / Pod obщ. red. Ю. I. Averьяnova. — M.,: Izd-vo Mosk. kommerč. un-ta, 1993. — S. 366.”.\n↑ „"Countries of the world", Theodora-com”. http://www.theodora.com/wfb/abc_world_fact_book.html.\n↑ Ostrvo_Sokotra_davno_izgubljeni_svet_u_Jemenu-157-13940 „"Ostrvo Sokotra", Virtuelni grad”. http://www.virtualnigrad.com Ostrvo_Sokotra_davno_izgubljeni_svet_u_Jemenu-157-13940.\n↑ „"Hercegovina zemlja vina u Parizu", Vinarija-com”. http://vinarija.com/461-hercegovina-zemlja-vina-u-parizu.\n↑ „""Zemlja bez granica – Laponija", Politika”. http://www.politika.rs/rubrike/putovanja/t53375.lt.html.\n↑ „"Laponija – zemlja zimskih bajki", B92”. http://www.b92.net/putovanja/komentari.php?nav_id=559311.\n↑ „"Izgubljena zemlja Sijuksa", NationalGeographic”. Arhivirano iz originala 2015-07-01. https://web.archive.org/web/20150701081538/http://www.nationalgeographic.rs/reportaze/iza-price/431.html.\nZemlja (geografski pojam) na Wikimedijinoj ostavi\nNarodni Pokret Srbije: Dobrica Erić - Ponosna pesma ((sh))\nPolitika: Ljubiša Ristić: Ne mogu da prežalim ubistvo moje zemlje 14.02.2010 ((sh))\nProjekat Rastko: Mile Medić - Zavještanja velikog župana srpskog Stefana Nemanje svom sinu svetom Savi ((sh))


Dečija urologija - Euromedik\nPregledi > Specijalistički pregledi > Urologija > Dečija urologija\nAuthor: euromedik\tPublished on: 13 маја, 2020 Published in: Urologija\nDečija urologija je grana hirurgije koja se bavi otkrivanjem i lečenjem urođenih i stečenih poremećaja (anomalija) urinarnog trakta i genitalnih organa dece, od novorođenačnog do adolescentnog uzrasta. Poremećaji i oboljenja urotrakta i genitalnih organa mogu biti jednostavni ali i vrlo kompleksni, kako za dijagnostikovanje, tako i za lečenje.\nAnomalije urotrakta podrazumevaju anomalije bubrega, uretera, mokraćne bešike i uretre.\nNajčešće anomalije bubrega i uretera koje zahtevaju hirurško lečenje su poremećaji sabirnog sistema bubrega (hidronefroza) i uretera (megaureter), kao posledica nemogućnosti oticanja urina usled suženja urotraktu ili postojanja refluksa, tj. vraćanja mokraće (urina) ka bubregu (vezikoureterni refluks-VUR).\nAnomalije mokraćene bešike i uretre podrazumevaju ekstrofiju bešike, jednu od najkompleksnijih anomalija urotrakta, kao i urođena ili stečena suženja uretre (urođeni zalisci, tj. valvule zadnje uretre i suženja, strikture uretre, najčešće nakon povrede).\nNajčešće anomalije genitalnih organa koje zahtevaju hirurško lečenje su: nemogućnost prevlačenja kože preko glavića (fimoza), nespušten testis (kriptorhizam), preponska kila (ingvinalna hernija), vodena kila (hidrocela), proširene vene testisa (varikocela), poremećaji penisa (ukopan, zarobljen penis). Teže genitalne anomalije podrazumevaju epispadije (ekstrofija-epispadija kompleks), hipospadije, re-do hipospadije (prethodno korigovane hipospadije koje zahtevaju naknadnu korekciju), krivljenje penisa, mali penis (mikropenis) i poremećaje polnog razvoja (prisustvo i muških i ženskih genitalija kod istog deteta).\nPravovremeno i odgovarajuće otkrivanje i lečenje uroloških i genitalnih anomalija je neophodno radi uspostavljanja normalne funkcije urogenitalnog trakta, kao i buduće reproduktivne funkcije.\nUkoliko dete ima neku od urođenih ili stečenih poremećaja urogenitalnog sistema, tim naših lekara predvođen asis. dr sci. med. Vladimirom Kojovićem je tu da pomogne.\nViše tekstova o anomalijama urotrakta i načinu lečenja možete pogledati na Andromedic Academy Belgrade.\nPrethodni članak Prethodni članak Urologija – Torzija ciste morgagni – Klinička slika, dijagnoza i lečenje\nSledeći članak Sledeći članak Urologija – Torzija testisa – Klinička slika, dijagnoza i lečenje


ODRŽANA 8. JEDRILIČARSKA REGATA “REFUL KUP” - Subotica Danas\nHome / Vesti iz sporta / ODRŽANA 8. JEDRILIČARSKA REGATA “REFUL KUP”\nPosted on 27 aprila, 2021, 9:45 pm\nProteklog vikenda, 24. i 25. aprila 2021. godine, Jedriličarski klub Reful je po osmi put organizovao jedriličarsku regatu “Reful Kup” na Palićkom jezeru. Na regati je učestvovalo 70-tak takmičara iz 7 klubova. Prvog dana vetar je bio slabiji od predviđenog meteorološkom prognozom i promenljivog pravca. Promenljiv vetar predstavlja pravi izazov za održavanje regate. Tog dana su ipak održane dve trke po lepom sunčanom vremenu. Drugog dana po slabom južnom vetru su održane jos dve trke.\nU klasi Fin pobednik je Tihomir Zakić-JK Palić.\nU klasi Laser pobednik je Marko Petković-AJK.\nU klasi Laser Radial pobedila je Kristina Boja-JK Palić.\nU klasi Laser 4.7 pobednik je Dario Bešić-JK Palić.\nU klasi Optimist pobednik Andrej Bozoki-JK Zemun.\nTakmičari iz JK Refula nisu postigli očekivane rezultate zbog nemogućnosti normanlih treninga. Naime, mol koji se koristi za spuštanje jedrilica u vodu je već dva meseca u rekonstrukciji i nemoguće ga je koristiti.\nJedriličarski klub "Reful"\nTEŠKO GOSTOVANJE POD PRITISKOM ZA BAČKU\nSPARTAK DOČEKUJE JAVOR\nSpartak deklasirao Slogu za 41 minut igre\nGregorčić / mar 26\nRUKOMETAŠI SPARTAKA DOČEKUJU EKIPU NOVOG PAZARA\nGregorčić / jul 13


Kraljica Elizabeta II pored 93. rođendana slavi još jedan važan događaj baš na ovaj dan (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n21. april 2019 | 20:00 » 17:51\nBritanska Kraljica Elizabeta II je najdugovečnija vladarka i najstariji monarh na svetu, ali joj više znači neštodrugo što je doživela\nKraljica Elizabeta II danas puni 93 godine, ali na ovaj dan slavi početak braka ili zaruke sa pincom Filipom i to joj mnogo više znači. Iako je mnogi doživljavaju kao hladnu, njen suprug je uvek tvrdio suprotno - kraljica je puna ljubavi.\nKraljica Elizabeta Aleksandra Meri je svog supruga upoznala kada je imala 13. godina, a za njega se udala 20. novembra 1947. godine u 21-oj godini života. Iako je pre njega imala samo jednog partnera među gomilom udvarača, bila je vrlo samouverena kada je donela odluku da se uda za princa Filipa.\nIako su prema protokolu zaruke trajale više od godinu dana, proneo se glas da je Elizabeta II konačnu odluku da će se udati za Filipa donela baš na današnji dan pre 72 godine.\nZa kraljicu Elizabetu su mnogi tvrdili da je hladna i neumoljiva, ali njen suprug je uvek tvrdio da je puna ljubavi koju nesebično pruža i njemu i deci (Čarlsu, Ani, Endrjuu i Edvardu).\nNeminovno je tako čim je najpopularniji kraljevski par u braku gotovo 72 godine. Ali svakako da bi ljudi želeli da znaju tajnu uspeha ovako dugog braka, pogotovo što se radi o plemstvu.\nNaime, kako je vreme nalagalo, kraljica se bavila dosledno i vredno državničkim poslovima, a princ joj je uvwek čuvao leđa. On je više bio stub porodice i donosio je krucijalne odluke kada su deca u pitanju. Princ Filip je savetovao Čarlsa da oženi Dajanu. On je čak podržao kasnije i njegovu vezu sa Kamilom. Iako se kraljica svemu ovome protivila, mogla je samo da slegne ramenima na suprugove odluke.\nInteresantno je da su ga moćnici Britanije uvek držali po strani kada je vlast u pitanju, ali je on to sve izdržao zahvaljujući Elizabetinoj ljubavi, koja je uvek govorila kada nešto navodi - "moj suprug i ja" - tražeći za njega nedostajuće poštovanje na najdamskiji mogući način.\nSjajno je što se isti osmesi na licima mogu videti kod oboje i u prvim godinama braka, ali i danas, bez obzira na to šta su sve morali da prevaziđu.\nPrinc Endrju je za svoje roditelje jednom izjavio:\n- Dugogodišnji brak mojih roditelja je opstao zahvaljujući disciplini, obostranoj posvećenosti i partnerstvu -\nTagovi: Godišnjica braka, Kraljevska porodica, Kraljica Elizabeta II, Kraljica Elizabeta Druga, Kraljica Elizabeta II, Ljubav, Porodica, Rođenadan\nmarkan 21.04.2019 21:34\nsvaka cast za drzanje baka kraljica je vrh samo da malo podrzi pravdu\n007 21.04.2019 20:34\nOva će prevazići i kornjače sa Galapagosa......


Hydroponic Fodder | Strana 4 | Poljoinfo\nTo je to, sad već mnoge kompanije nude garanciju da je "samo njihov" sistem oslobođen od plesni, čak postoji i Organic Hydroponic Fodder. Verujem da ima budućnost, vreme će pokazati.\nunosan bi poso bio sa ovom travom\nSećam se reklame, neko je pokušao da radi kod nas ali izgleda nije išlo. Ceo sistem sigurno nije ni jeftin. Što je rečeno u prethodnim postovima, bio bi to dobar dodatak ishrani, posebno ako klima nastavi da bude ovako nestabilna.\nTo je jedno vreme i Zaharije promovisao mislim da je bilo jos dok je vodio Znanje imanje.\nlle de france je napisao(la):\nOd više različitih sistema ovaj proizvodi najjeftiniji proizvod do sada. Svetlost je značajno redukovana pa kada se se busen iznese na dnevbo svetlo on je više žut nego zelen. Možda analize pokazuju da je dobitak u novcu veći od gubitka u hlorofilu i fotosinezi... Ova komora koja može da proizvede 1 tonu zeleniša (žutiša) dnevno košta 80000 Funti.\nNa kraju kada su zaključili da je to super rekli su da je to za sušne zemlje, klimatske promene i nedostatak obradivog zemljišta u budoćnosti. ......Na filmu se vidi da je borba sa gljivicama rešena UV svetlom.\nOnda odete na sajt firme o kojoj je reč i pročitate ovakav podatak :" utrošak vode je 700 litara za tonu".... šta to znači? To znači da je utrošak semena bar 300 kg pa je u stvari faktor povećanja mase 3.333. I naravno u samom filmiću koji je reklama, nadam se da se slažete, kaže se da je to dodatna hrana, uz seno silažu koncentrat.. Trošak dobijanja 1 tone hrane je 55 funti bec cene 300 kg ječma. Znači to je cena energije i vode..\nOno što mene zanima je neka komparativna analiza hranljivih vrednosti od semena/klica do zelenjave, svi pričaju o tom sedmom danu a klice navodno imaju više nutrijenata nego vlasi. Šta dobijamo/gubimo ako ciklus skratimo ili produžimo za dan, dva,... Malo više matematike ali ne sumnjam da su računali u sat.\nZna se šta je hrana: ugljeni hidrati, proteini masti. To je glavno a onda idu vitamini, mikro i makro elementi, enzimi...\nOvako na prvi pogled čini mi se da bez dobrog svetla (fotosinteza) nema ugljenih hidrata. Ima onih iz semena od kojih se deo gubi na energiju rasta a deo valjda prelazi u proteine...jer, ovi klijanci trebalo bi da imaju osetno više proteina od zrnevlja. Makro i mikro elemente biljka ne može da dobije iz vode ako u njoj nije rastvoreno neko đubrivo koje ih sadrži. Ako je tačan podatak da proizvodnja 1 kg košta 5.5 penija (55 funti tona) onda sam ubeđen da je isplativo i da se dobije vredan DODATAK ishrani. Problem je onih 80000 funti početnog uladanja. Pored betonskog temelja i ploče, pored zidova od izolacionih panela (kao za hladnjaču), pored klimatizacije prostor je ozračen UV lampama radi sterilizacije a tome treba dodati sofisticiran sistem za zalivanje i reciklaciju vode. To sve sadrži dati sistem.\nnaklijalo žito je zdravije od suvog žita. Što više klica raste gubi se sve više energije a dobija se , ne obavezno veći procenat, već veća količina proteina. Nevezano za hidroponic, mlada biljka ima najviše proteina. Kako raste %proteina se smanjuje ali se povećava ukupna masa. Kada se na grafikonu linija koja pokazuje pad proteina i linija koja pokazuje prinos preseku to je kompromisno najbolji trenutak da se usev iskoristi.\nUpravo to Tar, hvala ti. Više puta je podvučeno da ovo može biti, što kažeš, vredan dodatak. Sistem će verovatno naći primenu i ekonomsko opravdanje u skoroj budućnosti posebno kod farmera koji povećavaju cenu ostvarivanjem organic i/ili grass-fed standarda ili na neki način obezbeđuju dodatnu vrednost svojim proizvodima. Cena sistema će gotovo sigurno padati a cena hrane i obradive zemlje rasti a i tehnologija proizvodnje napreduje tako da sam optimista što se Hydroponic Fodder-a tiče.\nkoja je cena ovog sistema u koji staje 50 kg semena odjednom?\nmoze i nov i polovan,ako neko zna nek javi\nVeć duže vreme ova tema je zamrla a ja mislim da je ovo jako efikasan i jeftin način da se dobije visoko kvalitetna bio masa u svakom godišnjem dobu pa shodno tome smatram da bi trebalo da joj se posveti veća pažnja.\nEvo kako izgleda jedan komercilani sistem. Mislim da ovo uopšte nije teško da se napravi u sopstvenoj režiji, samo neki majstor limar da napravi tepsije a sve ostalo je lako, PVC cevi, creva za akvarijum...\nOvako izgleda jedan "uradi sam" sistem za proizvodnju fodera.