POTVRDA UMETNIČKOG IDENTITETA\nSOMBORSKO NARODNO POZORIŠTE NA POZORJU\nPuko prebrojavanje predstava koje su na Pozorju izvela pojedina pozorišta iz unutrašnjosti može biti upravo znak diskrimininacije, podele na prestonička i druga pozorišta, protiv koje su, bar deklarativno, svi koji se zalažu za čistotu i vrednost pozorišnih ostvarenja. Nepristajanje na ovakve podele i razlika među jugoslovenskim/srpskocrnogorskim, a od nekog doba i evropskim pozorištima, najjasnije se očituje u misiji, koncepciji i ustrojstvu Sterijinog pozorja, festivala koji kao vrhunski kriterijum, zaista, uzima samo "najbolje i najživlje u ovom trenutku našeg pozorišnog života i domaćeg dramskog stvaralaštva"1, kako bi pre četvrt veka, takođe jubilarnim povodom, izrekao Slobodan Selenić. Ne mareći, a to znači, nijednom rečju tokom svih pedeset godina trajanja Festivala ne pominjući regionalnu, oblasnu, formalnu ili organizacionu pripadnost pozorišta - učesnika, nego inisistirajući na čvrsto sazdanim kriterijumima, Sterijino pozorje je postalo najveće merilo vrednosti ukupnog našeg pozorišnog života. I otuda je pojava na Pozorju za mnoga pozorišta ostala nedosanjani san.\nUbedljivo najčešći učesnik Pozorja je Jugoslovensko dramsko pozorište, potom Atelje 212, Srpsko narodno pozorište i beogradsko Narodno pozorište. Srpska pozorišta u unutrašnjosti beleže znatno manji broj predstava u konkurenciji na Sterijinom pozorju: učestalije su se pojavljivali Narodno pozorište iz Niša, Grad teatar Budva, Kruševačko pozorište, Teatar "Joakim Vujić" iz Kragujevca, Narodno pozorište iz Kikinde, Narodno pozorište iz Leskovca, Narodno pozorište "Toša Jovanović" iz Zrenjanina, Narodno pozorište/kazalište/Népszinház iz Subotice. A pozorišta iz Vršca, Zaječara, Šapca, Užica, Pirota - za 49 godina festivala domaće drame nisu nijednom bila uvrštena u takmičarski, niti u bilo koji program Sterijinog pozorja.\nIako neskloni uopštavanju, bez pomnije analize se može primetiti da, uglavnom, pozorišta koja nisu učestovala na Sterijinom pozorju, deluju necelovito, u repertoarskoj politici nekonzistentno, po rediteljskim ambicijama preskromno, po pozorišnoj infrastrukturi i tehnologiji vremenom pregaženo. Da bi se odagnala sumnja u objektivnost ovako formiranog stava, bio bi dovoljan samo letimičan pogled na ukupnu današnju sliku pozorišnih institucija u Srbiji i Crnoj Gori. Ono što bi takođe vredelo za potkrepljivanje date ocene jeste pogled unazad, prisećanje na pozorišne poslove i dane u onim srpskim pozorištima koja su bila sudionik i činilac Sterijinog pozorja, a danas to više nisu (Narodno pozorište iz Niša, Teatar "Joakim Vujić" iz Kragujevca, na primer). Sledi, naravno, ne jednom izrečena tvrdnja da Sterijino pozorje značajno utiče na formiranje identiteta srpskih pozorišta. "Izvedbe savremenih domaćih drama oduvek su predstavljale snažan i bitan repertoarski tok u jugoslovenskoj/srpskoj pozorišnoj sredini: one daju identitet našem najznačajnijem nacionalnom pozorišnom festivalu Sterijinom pozorju, one su, po svim pokazateljima, najpopularnije kod naše pubike, itd."2 I, upravo zato da bismo još jednom proverili ovu tvrdnju, pregledajmo jednu atipičnu pojavu našeg pozorišnog života u takozvanoj unutrašnjosti.\nPo učestalosti u takmičarskom programu Sterijinog pozorja, izdvaja se Narodno pozorište iz Sombora. Ova tvrdnja istovremeno rađa i sumnju u objektivnost iskaza: somborski teatar postaje zaista dominirajuća tačka na mapi Sterijinog pozorja u periodu od raspada SFRJ. U periodu od osnivanja Sterijinog pozorja do raspada SFRJ, na festivalu domaće drame najučestalije, od pozorišta iz tzv. unutrašnjosti, jeste Narodno pozorište iz Zenice, te pozorišta iz Celja, Maribora, Dubrovnika i Bitolja (kao i pozorište iz Trsta), a Narodno pozorište iz Sombora je učestvovalo samo tri puta. Tako gledajući, neizbežno se javlja sumnja u vrednovanje našeg ukupnog pozorišnog života u Srbiji i Crnoj Gori, u odnosu na onaj u bivšoj Jugoslaviji. I tu dolazimo do tačke gde se svakodnevni i naš pozorišni život ukrštaju, gde se, posle svih nesreća i nevolja koje smo preživeli posle raspada "one Jugoslavije", sublimišu u jednostavnu narodnu žalopojku o tome kako smo svi na gubitku. U pozorišnom životu, svakako. U "onoj, velikoj Jugoslaviji", kada je, kako svedoči Selenić, selekciju obavljalo "jedanaest članova žirija koji su, podeljeni u dve grupe, u četiri velika 'ševroleta' Gradskog veća Novog Sada i Skupštine Vojvodine nedeljama putovali diljem Jugoslavije, dočekivani u teatrima ceremonijalno i krajnje ozbiljno"3, nije bilo nimalo jednostavno svrstati se među učesnike Jugoslovenskih pozorišnih igara. Usporedbe radi: u sezoni 78/79. u SFRJ je izvedeno 927 premijera u oko stotinu pozorišta, a u sezoni 2002/2003. u SRJ je izvedena 161 premijera u 44 teatra. Uzgred, simptomatično je da je broj premijera u Srbiji, optrilike, bio isti kao danas (78/79. izvedeno je 173, a 81/82 - 162 premijere!).\nPokušajmo da sa te tačke odmerimo značaj, motivaciju, položaj, ozbiljnost, repertoarsko ustrojstvo naših pozorišta u unutrašnjosti. Iz priložene hronologije vidi se da je maleno pozorište, iz još manjeg vojvođanskog grada, konkurisalo deset puta za najveća priznanja, a dva puta, van konkurencije, igralo u čast nagrađenih:\n1974: Radoje Domanović - Ljubivoje Ršumović - Bane Đuričić - Milovan Vitezović i drugi: Onda lole izmisle parole, adaptator, reditelj Nikola Petrović (van konkurencije)\n1976: Jovan Sterija Popović: Ženidba i udadba, reditelj Dejan Mijač\n1980: Laza Lazarević: Švabica, dramatizator, reditelj Miloš Lazin\n1995: Petar Grujičić: Fiškal galantom, reditelj Dušan Petrović\n1996: Vlaho Stuli Stulić: Kate Kapuralica, reditelj Jagoš Marković (van konkurencije)\n1997: Eugen III Kočiš: Putovanje za Nant, reditelj Ljuboslav Majera\n1998: Velimir Lukić: Afera nedužne Anabele, adaptator, reditelj Kokan Mladenović\n1999: Jovan Sterija Popović: Zla žena, reditelj Ljuboslav Majera\n1999: Branislav Nušić: Sumnjivo lice, adaptator, reditelj Jagoš Marković\n2000: Slobodan Selenić: Ruženje naroda u dva dela, adaptator, reditelj Kokan Mladenović\n2002: Goran Petrović: Opsada crkve Svetog Spasa, dramatizator, reditelj Kokan Mladenović\n2004: Branislav Nušić: Gospođa ministarka, reditelj Gorčin Stojanović\nIz predočenog se jasno uočava da je Narodno pozorište iz Sombora svoje prvo pojavljivanje na Sterijinom pozorju doživelo 1974, a dve godine kasnije veličanstveni trijumf sa Ženidbom i udadbom koji se, delimično, ponovio sa Švabicom 1980. Te predstave i uspesi poklapaju se s početkom upravljanja Nikole Petrovića Pece i njegovom sveobuhvatnom reformom somborskog, do tada formalno profesionalnog, a u suštini diletantskog teatra. Sledi petnaestogodišnje odsustvovanje Somboraca s najznačajnijeg festivala, da bi se, od 1995. pa do danas, pojavljivali kontinurano, ako se izuzmu 2001. i 2003. godina, a što su "kompenzovali" dvostrukim učešćem na poslednjem Pozorju u dvadesetom veku, što je retka pojava u istoriji Pozorja, ne samo kad je reč o nastupanju pozorišta iz provincije.\nNadalje, osobenosti učešća Narodnog pozorišta iz Sombora jesu: dominacija reditelja Kokana Mladenovića koji je, u relativno kratkom razdoblju, uspeo da tri predstave (1998-2002) koje je režirao u somborskom pozorištu (Afera nedužne Anabele, Ruženje naroda u dva dela, Opsada crkve Svetog Spasa) plasira u zvaničnu konkurenciju. Zajednički imenitelj ovih predstava, nastalih po delima savremenika Velimira Lukića, Slobodana Selenića i Gorana Petrovića, jeste žestoka i neštedimična teatarska kritika stvarnosti. Ljuboslav Majera je somborski teatar Pozorju preporučio s dve predstave: Putovanje za Nant Eugena III Kočiša i Zla žena Jovana Sterije Popovića, kao i Jagoš Marković sa Sumnjivim licem i Kate Kapuralicom4 (van konkurencije) a sa po jednim ostvarenjem javljaju se: Nikola Petrović (Onda lole izmisle parole), Dejan Mijač (Ženidba i udadba), Miloš Lazin (Švabica), Gorčin Stojanović (Gospođa ministarka) i Dušan Petrović (Fiškal galantom).\nZapažamo još: Somborci su čak četiri puta učestvovali na Pozorju sa predstavama kojima je to bilo prvo izvođenje: Švabica, Fiškal galantom, Putovanje za Nant, Opsada crkve Svetog Spasa, što svedoči o plemenitom i brižljivom odnosu prema domaćoj savremenoj drami. To, međutim, ne znači favorizovanje savremene drame; ravnopravan tretman imali su i stožerni klasici naše dramske književnosti: Sterija (Ženidba i udadba i Zla žena) i Nušić (Sumnjivo lice i Gospođa ministarka). Paralelno s tim, u sterijanskom nizu predstava somborskog pozorišta javljaju se i dela nastala obradom klasičnih dela (Fiškal galantom, Švabica). Moguće je da smo preslobodni u oceni da se na osnovu ovog uzorka, koji čini korpus predstava reprezentovanih za pola veka trajanja Sterijinog pozorja, može zaključivati o konzistentnoj, ozbiljno zasnovanoj repertoarskoj koncepciji ili poetičkom ustrojstvu jednog pozorišta, ali kada ne bismo imali tematsko ograničenje i imali dopuštenje da samo podsetimo na još neka ostvarenja ovog pozorišta koja, ili spadaju u krug domaćih dela ali nisu bila odabrana za Pozorje (Gordana5, Rodoljupci), ili su područje svetske drame (Figarova ženidba, Don Žuan, Ukroćena goropad, Bogojavljenska noć, Vilovnjak od zapadnih strana, Dekameron, dan ranije, Mara - Sad, Majstor i Margarita), ocena bi bila nesumnjiva.\nAko ćemo o nagradama, kao krajnjem ishodu teatarskog nadmetanja Somboraca na Sterijinom pozorju, bilans je sledeći: apsolutno najveći uspeh postignut je 1976. s predstavom Ženidba i udadba Jovana Sterije Popovića, u režiji Dejana Mijača. I to je jedini put u istoriji ovog teatra da je predstava proglašena najuspešnijom na Sterijinom pozorju i po oceni stručnog žirija i po oceni Okruglog stola kritike. Nagrada za režiju pripala je Dejanu Mijaču, za glumu Nadeždi Bulatović i Katici Želi, a za scenografiju Vladimiru Mareniću. Dvadesetšest godina kasnije, po broju nagrada toj predstavi se približila Opsada crkve Svetog Spasa, koja je proglašena najboljom od strane Okruglog stola kritike, reditelju Kokanu Mladenoviću dodeljena je nagrada za dramatizaciju, Saši Torlakoviću za glumu, Mariji Kalabić za scenografiju. I Švabica je ovenčana nagradama: Milošu Lazinu je dodeljena nagrada za dramatizaciju, dok su protagonisti predstave: Aleksandra Nikolić i Milan Bogunović nagrađeni za glumu. Sterijina nagrada dodeljena je Kokanu Mladenoviću za adaptaciju drame Slobodana Selenića Ruženje naroda u dva dela, na 45. Sterijinom pozorju, 2000. godine. U istoj predstavi je Nenad Pećinar nagrađen za ulogu Boška. Za predstavu Fiškal galantom nagrađen je pisac Petar Grujičić, Branka Šelić za ulogu, i Branka Petrović za kostim. Ljuboslav Majera je nagrađen specijalnom nagradom za režiju predstave Putovanje za Nant, a Radoje Čupić za ulogu u istoj predstavi. Bez nagrada su ostale predstave Gospođa ministarka, u režiji Gorčina Stojanovića i Sumnjivo lice, u režiji Jagoša Markovića.\nIpak, 20. oktobar 1975, ostaje kao jedan od najznačajnijih dana u istoriji somborskog teatra: izvedena je premijera Ženidbe i udadbe. Ocenjeno je da je Dejan Mijač, posle Pokondirene tikve (u SNP), izveo "novi istraživački poduhvat" na području naše dramske baštine. Ostvarena je stilizacija punog dejstva sa primesama starinskih rituala, kako bi se potcrtale karakteristike aktera, izgrađena komedija prepletena sa groteskom, u kojoj su i delovi scenografije i kostima poprimali simbolična značenja. Povremeni zalazak u karikaturu nije ugrozio slojevitost zbivanja, niti originalnost očitovanu u glumi zasnovanoj na prividnom realizmu iza kojeg se krila burleska, parodija. Sve to sklopljeno je u celinu vrhunskog dometa. Bio je to, zaista, vrhunski pozorišni događaj u somborskom pozorištu čiji se uticaj oseća još i danas. Ansambl, u kojem su preovlađivali mlađi glumci, doživeo je potpunu transformaciju, a učesnici su bili kadri da, sredstvima modernog teatra, realizuju istinski nove rediteljske ideje i da ih iskažu silovito, tačno, iskreno.\nPremijera predstave Švabica izvedena je 5. oktobra 1979. i bila izuzetno prihvaćena od strane publike i kritike. Prvu pravu proveru doživela je na Festivalu malih i eksperimentalnih scena MES, kada je Milošu Lazinu dodeljen Zlatni lovorov vijenac za osmišljeni eksperiment. Potom su na Sterijinom pozorju nagrađeni: Miloš Lazin, za dramatizaciju, Aleksandra Nikolić za ulogu Ane Gutjar i Milan Bogunović za interpetaciju lika Miše Maričića. Kritika je isticala dramaturšku celinu nesvakidašnjeg sklada sazdanu na temeljima poznate literarne građe Laze Lazarevića. Švabica je opisivana kao izrazito autorska predstava, ostvarena isključivo jezikom modernog teatra. Objašnjavajući vlastiti postupak, Lazin piše: "Za projekat Švabica koristio sam i neke podatke, činjenice, iz Lazarević evog života (i sama istoimena pripovetka je, kao što to uvek u manjoj ili većoj meri biva, Lazina umetnička transpozicija nekih događaja iz privatnog života). Ali ni jednog časa nismo želeli, ni ja niti bilo ko u ansamblu, predstavu - biografiju. Biografski podaci su korišćeni samo da bi rasvetlili neke probleme i pojave koje smo želeli da Vam pokažemo."6 A tadašnji selektor Jugoslovenskih pozorišnih igara Vladmir Stamenković ističe u svom obrazloženju: "U Lazarevićevoj Švabici, u koju je mladi reditelj Miloš Lazin ugradio i delove iz Vertera, kao i odlomke iz Lazarevićevih pisama, više je reč o potrazi za identitetom jednog prvo mladog a potom sredovečnog čoveka, nego o ljubavnoj priči koja se raspliće posle mnogo godina od kako se dogodila. U toj predstavi, čovek je osuđen da luta kroz prostor i vreme, smešten je negde između prošlosti i budućnosti, prisiljen je da se neprestano pita ko je u stvari, odakle dolazi i kuda ide."7 Na kraju, pokazalo se da je najveći učinak postignut baš ovim klasičnim delom. Predstava je prikazana i na BITEF-u, a na 30. susretu vojvođanskih pozorišta proglašena je za najbolju.8\nPosle petnaestogodišnje pauze, 1995, somborsko Narodno pozorište se ponovo pojavljuje u zvaničnom programu Sterijinog pozorja. Aleksandar Milosavljević, selektor, zapaža kvalitativnu promenu u pozorišnom životu naše zemlje: "U Kruševcu, Somboru, Nišu, Kikindi i dalje istrajno i uspešno dokazuju da pojam 'provincija' nije geografski određen, a bude se i pozorišta u Leskovcu, Vršcu, Pirotu, Kraljevu, Banjaluci... Izbor predstava koje nudim, između ostalog će potvrditi i činjenicu da smo svedoci izuzetne ekspanzije vojvođanskih pozorišta".9\nNadalje, selektor ističe velike mogućnosti glumačkog ansambla Narodnog pozorišta u Somboru koji je odličnu dramu Petra Grujičića, nastalu prema motivima romana Večiti mladoženja Jakova Ignjatovića, u režiji Dušana Petrovića, predstavio kao setnu dramsku priču o jednoj epohi i njenim akterima. Pisac Petar Grujičić razjašnjava: "O Ignjatoviću, uprkos njegovim 'vulgarnim apetitima' i šizofrenoj 'bezmoralnosti' u kojoj 'čovek neprestano pobija pisca' (J. Skerlić), danas imam daleko više mišljenje nego pre četiri godine. I to zbog najmanje dva razloga. Prvi je taj da je u svojim delima Ignjatović iz sopstvene sredine, ali i iz tradicije koja mu prethodi, nepogrešivo izdvojio nekoliko živopisnih likova koji su u našoj književnosti i kolektivnoj svesti začeli mitove ravne onima o Don Žuanu, Don Kihotu ili Feliksu Krulu. Drugi razlog se dotiče samog Šamike Kirića, Ignjatovićevog savremenika i sugrađanina."10 O Šamikinoj nemoći da pronađe duhovni sklad u svojoj sredini, i o njegovoj čežnji za Venecijom, Miodrag Kujundžić zapaža: "Čežnja Šamikina za Venecijom od one je vrste kakvu za Moskvom ispoljavaju Čehovljeve junakinje u Tri sestre. Filistrima je čežnja za dalekim i obično nedostupnim idealom smešna. Nedohvatljivost tog sklada u stvari je tužna - i ne samo u komedijama. Tog setnog Šamiku sugestivno je tumačio Saša Torlaković. Reditelj je od njega zahtevao da snagom duha vodi i svoj lik i da za sebe vezuje saigrače. Umeo je to da postigne ekonomišući gestom, a produhovljenom i sugestivno oblikovanom rečenicom prodirući do partnera, pa tako uspevajući da im bude i podstrekač i putokaz... Pandan takvom Šamiki, a istovremeno i njegov potporanj, bila je njegova sestra Katica u igri Branke Šelić. Voljom dramatizatora i, potom, uz sugestiju reditelja, ova Katica ima u predstavi značajniju ulogu no u romanu. Ona je stalna duhovna senka svog brata, sapatnica odana do granice rodoskvrnog prepuštanja, kome se opravdanje može naći pre u životu no u tekstu i podtekstu drame. Prodornost ove glumice u ovoj prilici nije u njenom uobičajenom snažnom razmahu i govora i pokreta, nego u svedenosti oslonjenoj na dejstvo reči, prkosnu mimiku, čvrstinu gesta... Dvadesetak ostalih sudeonika u ovoj predstavi veoma su skladan hor, ili skladna grupa solista."11\n"U predstavi Putovanje za Nant Narodnog pozorišta u Somboru nikud se ne putuje, a ponajmanje za Nant. Ovo putovanje javlja se na kraju predstave kao vizija jednog iznenada oživelog mrtvaca koju je on imao u "kliničkoj smrti". U nadahnutoj vizionarskoj priči o putovanju vozom, tim nepojamnim čudom budućnosti (nepojamnim iz perspetkive junaka komada), a koje se ostvaruje tek posle smrti, zaokružuju se metaforičke ambicije komada: putovanje posle smrti, bolja budućnost, voz - sve su to elementi jedne utopijske slike sveta. Do ovog završnog prizora komad Eugena III Kočiša razvija se kao ležerna, zavodljiva, samodopadljiva i neodoljivo komična igra u žanru komedije apsurda..."12 Analizirajući rediteljsko čitanje Ljuboslava Majere, Aleksandar Milosavljević nalazi da je reditelja najviše zanimala "osnovna emocija drame Putovanje za Nant, pa je svoj prosede temeljio na finom, delikatnom iznalaženju adekvatnih teatarskih sredstava kojima će na scenu preneti osećanja. Otuda priča o grupi kafanskih zgubidana postaje maštovita predstava o neumornoj čovekovoj potrazi za srećom, dok banalno naravoučenije o uzaludnosti pokušaja da se do nje dođe prerasta u uzbudljivo scensko finale u kojem se Majera superiorno poigrava s gledaocima, ali i s Kočiševim dramskim junacima, razvijajući svoj ironični stav u odnosu na zabludu koju obično zovemo sreća... Neophodni ritam scenskim dešavajima davala je bravurozna i inventivna igra Radoja Čupića, koji je u brzini reagovanja nadmašio samog sebe, potvrdivši ogromne mogućnosti glumačke transformacije i sposobnost kombinovanja raznovrsnih scenskih sredstava."13\nDevedesete godine u našem životu i životu Sterijinog pozorja defintivno nisu bile vreme za smeh. Dobro pozorište, svesno te činjenice, emituje zabrinutost, nasuprot uveliko prisutnom podleganju bulevarskoj površnosti i udvaračkoj komercijalizaciji. Dobro pozorište, koje još računa da je "svest i savest društva", neguje liniju osećajnosti, ironiju, cinizam, pesimizam. Artur Skelton, pišući o doživljaju jugoslovenskog pozorišta u periodu 1995-1998, zapaža da se stalno i predvidivo javljaju određene teme. Rat, izolacija, siromaštvo, moralno i duhovno posrtanje, sudbine ljudi njima prožete, sve su poznate komponente savremene balkanske scene.14 O Aferi nedužne Anabele, jednoj od tri predstave koje je posebno zapamtio, Skelton piše: "ironična studija o tome koliko ljudsko delovanje grupe zajedničke snage reakcionarnog društva i pomerene težnje i sklonosti. U svim jugoslovenskim predstavama koje sam gledao nazirao se jasan umetnički integritet: kritika represivnog državnog aparata bila je ili jasna ili implicitna".15\nTadašnji selektor Darinka Nikolić ovo ostvarenje vidi kao "redefinisanje značenjskog nivoa Lukićeve 'mistične farse' kroz formu i kroz stil, s pozicija naknadnog iskustva i vremena kojem se obraća. Rafinirana, visoko stilizovana i nadasve, cinizmom obojena predstava".16\n"Lukićevi komadi, pa i Afera nedužne Anabele, nešto su poput moraliteta - dabome u meri koja je danas moguća - u kojima je verbalni faktor postao glavni oblik akcije. On piše 'jedan te isti komad' s jasnom, očiglednom namerom: da bi siže koji upotrebljava bio od početka poznat publici, kao što su i sadržaji srednjovekovnih moraliteta bili unapred znani njihovim savremenicima. Lukić, koji želi da pokaže ono što je karakteristično, reprezentativno za društvo i vreme u kome piše, mirne duše bi mogao da ponovi Kamijeve reči napisane povodom Opsadnog stanja: "Ja sam u središte svog spektakla stavio ono što smatram jedinom živom religijom u ovom veku tirana i robova, hoću reći slobodu."17\nŽeljko Jovanović uočava da je Mladenović najviše novog doprineo "u domenu revitalizacije već zaboravljenih i savremenih dramskih tekstova za koje se s priličnom dozom tačnosti može reći kako su već bivši". On posebno ističe kako "ovaj reditelj uspeva da imenuje zajednički imenitelj duha vremena o kome je reč u ovim komadima i onog u kome se oni ponovo igraju... Mladenović vrši potpunu revalorizaciju prvobitnog značenja Anabele i samim tim mogućnosti njenog čitanja danas.18 O glumačkim ostvarenjima se piše da je: "Bogomir Đorđević efektno predstavio Kneza. Neobična je bila Tatjana Torlaković u ulozi Kneginje. Reditelj je to iskoristio da razigra i egzibicionu erotsku scenu između nje i Harta. Tog intelektualca kojeg lako slama dvorska mašinerija i pretvara u bezličnog intelektualca i konformistu, spremnog da služi režimu, jednostavno, realistično i emotivno zainteresovano predstavio je Saša Torlaković."19\nSvetislav Jovanov, sabirajući pozorišne plodove sezone 1998/99 (koja zahvata i period NATO intervencije na SR Jugoslaviju) na osnovu koje je trebalo da koncipira 44. Sterijino pozorje, s razlogom, i crnohumornom ilustracijom - dosetkom hamletovskog porekla "(U)biti il' ne (u)biti", iskazuje zabrinuti optimizam: "Delujući već duže vreme unutar miljea čiji se materijalni, organizacioni i profesionalni aspekti opasno približavaju fazi kolapsa i katastrofe, naši pozorišni stvaraoci i ansambli su i u ovoj sezoni pružili dokaze - ne brojne, ali nesumnjivo značajne - o postojanju i razvojnim mogućnostima jedne autentične teatarske klime, čije su temeljne strateške odrednice kritički duh, žanrovska samosvest i estetički pluralizam."20\nI Jagoš Marković, reditelj jedne od dve predstave kojima se te godine somborsko Pozorište predstavilo na Sterijinom pozorju, ne može i ne želi da sakrije prkos: "Nek odjekne svilen konac u Novom Sadu, naša radost, naše pljuvanje i pucnji. Nek Nušićev i naš kermes trešti glasnije od bombi. Takvi smo kakvi jesmo i takvi imamo prava na život. Radujem se Pozorju, simbolu našeg trajanja i naše umetnosti koja oplemenjuje i koja je potrebnija no ikad. Umesto idealističkog komada o našem stradanju, igramo Sumnjivo lice, sliku našeg ludila, haosa, palanke, aparatčika, kala i kola sa svešću o manama i ljubavlju za vitalnost."21\nSelektor kaže da nušićevsku dimenziju humornosti i ironije Jagoš Marković "upotrebljava samo kao polazište za vrtoglavu, zaošijanu, raskošnu žanrovsku slagalicu, unutar koje ibijevska, demonska figura glavnog protagoniste iznova ukazuje na suštinsku, savremenom duhu blisku apsurdnost i beznadežnost komedije."22 Slično opaža Ksenija Radulović, tvrdeći da Jagoš Marković ne radi predstave za publiku sklonu strogoj racionalnosti, "nego teatar u kojem ima preterivanja, jarkih tonova života, predstave koje nakon mnogih kalambura svoje pravo značenje razotkrivaju tek u finalu. Od komedije karaktera i zabune, prepune lepršavog humora, njegovo Sumnjivo lice postaje ne samo komad s pevanjem i pucanjem... nego i brutalna groteskna stilizacija koja se završava u tragično-apsurdnom duhu..."23 Aleksandar Milosavljević smatra da somborsko Sumnjivo lice određuje meru naše stvarnosti: "Reditelj Jagoš Marković nadilazi neposrednu realnost, socijalnu ili političku, poništava likove kao reprezente određenog političkog ili nacionalnog miljea, i uzdiže ih do paradigme čovekove sudbine koja podrazumeva iracionalnu nadu da će jednom biti bolje."24\nO Zloj ženi Jovana Sterije Popovića, u režiji Ljuboslava Majere, drugoj predstavi koja je na 44. Sterijino pozorje pozvana iz Sombora, govorilo se kao o "scenskom eseju o neostvarenim snovima i izgubljenim identitetim nastalom na temelju Sterijine poučne 'humoreske'". Ovu lepu, jednostavnu, scensku priču Darinka Nikolić vidi kao još jedan dokaz da se Sterija danas može igrati "samo ako se radikalno dovede u pitanje njegov moralni stav. I ako se taj radikalni rez u potpunosti opravda, što, u slučaju sve trojice pomenutih reditelja, nije sporno..."25\nI za Sterijino pozorje 2000, selektor je bio Svetislav Jovanov. Opštu pozorišnu situaciju on tada vidi s onu stranu kolapsa i katastrofe, dakle, dezorganizovanu, marginalizovanu i poniženu. "Najdragoceniji element sezone je sve vidljivija svest mlađih stvaralaca, da su pročišćenje i obnova nemogući bez prolaska kroz 'čistilište radnje' - dakle, patnju koja to pročišćenje postavlja kao imperativ."26 Opredeljujući se za predstavu Narodnog pozorišta iz Sombora Ruženje naroda u dva dela Slobodana Selenića, u režiji Kokana Mladenovića, selektor obrazlaže: "Jedna prisilna situacija i jedna opsesivna emocija - kao stožeri Selenićeve kritike mentaliteta - u Mladenovićevoj predstavi dostižu visinu žestokog i metafizićkog traktata o bićima koja su istovremeno i žrtve i sopstveni dželati."27 Podsećamo se na autopoetički stav Slobodana Selenića: "Ja, međutim, sve više verujem da je dobro što sam napisao Ruženje naroda i da je dobro što ga gledaju svi oni koje komad vređa. Katarza je uvek bolna, ali samo se preko nje razaraju traume etnosa. Razgovor o užetu je s terapeutskog stanovišta neophodan. Jedan moj savesni prijatelj je napisao: 'Od svih patriotizama, najteži, najpošteniji, najdelotvorniji je onaj koji ne skriva neprijatne istine o vlastitoj istoriji. Za njega su sposobni samo odista istorijski narodi'."28 Reditelj Kokan Mladenović naglašava osnovnu intenciju predstave: "Nažalost, u Srbiji angažovani komadi ne mogu da zastare i izgube na aktuelnosti. Želja nam je da publiku suočimo s važnim problemima koji nas tište. Ovo nije predstava za euforiju, ne može da izazove oduševljenje i radost. Ako uspemo da suočimo gledaoce s ozbiljnošću situacije na kraju veka, napravili smo pun pogodak."29 Slično intonira zapažanje o Mladenovićevom rediteljskom naumu i Željko Jovanović: "...u kojoj meri su drame, pisane u vreme buđenja nacionalne svesti (osamdesetih godina) danas aktuelne".30 Darinka Nikolić posebnu pažnju posvećuje glumačkoj igri: "U glumačkom ansamblu, novom bojom, novom snagom i energijom, vrlo prijatno je iznenadio Nenad Pećinar u ulozi upravnika zatvora, nagoveštavajući novi spektar svog, i dosad respektabilnog, glumačkog potencijala...31\nU sezoni 2001/2002, pojavilo se više od trideset praizvedbi domaćih dramskih tekstova. Takva dominacija domaće nove drame svakako ohrabruje. Svest o mogućnosti postojanja više istina, potreba za traganjem za onom pravom, možda "nešto više jedinom" no što su ostale, ne samo što su provejavala delima nego su se dela, čini se, u najvećoj meri na njima i zasnivala. Darinka Nikolić među tim delima izdvaja: "Ako se sugestivnošću i snagom emocija koje izaziva kod recipijenta može vrednovati umetnički, u ovom slučaju pozorišni čin, onda je predstava Opsada crkve Svetog Spasa, koju je, po sopstvenoj dramatizaciji istoimenog romana Gorana Petrovića, na scenu somborskog Narodnog pozorišta, postavio Kokan Mladenović, jedan od najznačajnijih događaja na domaćoj sceni u poslednjih nekoliko godina... Njegov rediteljski prosede, a potpuno u skladu s tekstualnim predloškom, njegovom temom i centralnom idejom (opsada kao konstanta našeg trajanja kroz vekove, do današnjih dana, opsada spolja i iznutra) počiva na čvrstom konceptu koji se asocijativno oslanja na pučki teatar, na panoptikum, na fresko-slikarstvo i, konačno - u scenografskom i miznascenskom rešenju - ne kao citat, već kao logikom predloška provocirano prizivanje svojevremeno kultne predstave Ljubiše Ristića Misa u a-molu.32\nNa 49. Sterijinom pozorju, 2004, koje je počivalo na "tradiciji i inovaciji", uvodu nacionalnog teatra u internacionalni kontekst, Narodno pozorište iz Sombora se pojavilo s predstavom Gospođa ministarka (u režiji Gorčina Stojanovića) čiji je značaj, između ostalih vrlina, selektor Ivan Medenica video i u rediteljskom pomeranju koje se očituje u tome što se "Živkina ambicija ne prikazuje kao groteskna mentalitetska devijacija, već kao logično iskušenje s kojim se suočava pojedinac u svakom društvu obeleženom naglim, oštrim i velikim promenama".33\nKako se na 49. pozorju spontano formirao jedan "minijaturni podskup" - dve postavke Gospođe ministarke (druga je u izvođenju Narodnog pozorišta iz Beograda, u režiji Jagoša Markovića) reditelj Gorčin Stojanović je zamoljen da komentariše taj "fenomen": "Na Sterijinom pozorju često se dešava da bude više izvedbi jednog komada - bilo je svojevremeno i tri izvedbe Oslobođenja Skoplja. To je, smatram, normalna situacija za jednu veliku pozorišnu sredinu. Ogromna je, međutim, sramota što se Gospođa ministarka prvi put igra na Pozorju... Tradicija igranja Ministarke bila je tradicija bekeljenja i nekakvog scenskog prostakluka. Objašnjenje može da leži i u selektorskom snobizmu, jer Nušić se nije baš dobro provodio na Pozorju ukoliko nije bio u pitanju, recimo, radikalan pomak kao svojevremeno Mijačeva Pučina, koja je bila melodrama pretvorena u komediju, a to je bilo pre, bogami, 25 godina!"34\nUspeh somborskog teatra na Sterijinom pozorju uticao je na potvrđivanje i na drugim festivalima: Bitef, MES, Jugoslovenski pozorišni festival u Užicu, Dani komedije... Ne zaboravimo ni sledeći aspekt: odnos društva/vlasti prema pozorištu u unutrašnjosti koje je učestvovalo na Sterijinom pozorju! Dometi koji su postizani u Somboru tokom sedamdesetih godina, uticali su da se postepeno promeni odnos u Somboru, Vojvodini, pa i celoj Srbiji , prema ovom pozorištu. Predstave su učinile da u ovoj sceni javnost vidi vitalnu kulurnu instituciju, pa je stoga omogućeno u dva maha da se izvrši kompletna generalna rekonstrukcija pozorišne zgrade i opremi novom tehnikom, kako bi bila osposobljena i za najsloženije teatarske eksprimente i spektakle.\nKao ilustracija promena neka posluži uspomena Tomislava Tanhofera na Gavelin rad u Somboru, sa trupom Srpskog narodnog pozorišta na redovnom gostovanju u Somboru, pred Drugi svetski rat. Tako će se uočiti istinska reformatorska uloga Nikole Petrovića Pece i uticaj Sterijinog pozorja na formiranje pozorišne svesti u ovom bačkom gradiću: "Jadni Gavella! Kazališna zgrada u Somboru bila je zapuštena i stara, upotrebljavana samo povremeno, kad bi naišlo neko pozorište na gostovanje, ili neka putujuća trupa. Sve prostorije, i foyer i gledalište s dva reda loža, i pozornica i dvije tri sobice koje su služile kao oblačionice... Sve sitno, zapušteno, prašno, natrulo, bez 'tehnike', bez uređaja za osvijetljenje, s uzanim otvorom pozornice prema gledalištu koje mu je ličilo na kokošinjak"35 Sve su ovo dokazi o snažnom razmahu somborskog pozorišta koji je iniciran uspehom na Sterijinom pozorju s predstavom Ženidba i udadba! Osim adaptacije, Opština je tada nagradila Pozorište s ondašnjih milion dinara, o čemu postoji povelja, obnovila transportna sredstva...\nU kakvim okolnostima se radilo, a pogledajmo produkciju! "Pozorište u Somboru koje, zbog renoviranja i dogradnje svoje zgrade, radi u neredovnim uslovima, pripremilo je pet premijera. Četiri prikazana dela pripadaju novijoj, odnosno savremenoj literaturi, domaćoj... Peta premijera sazdana je na dramatizovanoj pripoveci Švabica Laze Lazarevića, istaknutog srpskog pripovedača s kraja prošlog veka. Dakle četiri savremna dela prema jednom klasičnom". Ili: "Narodno pozorište u Somboru je i u ovoj sezoni predstave prikazivalo u improvizovanom prostoru, jer adaptacija i dogradnja njegove zgrade nije bila dovršena. Iz tih razloga pripremilo je samo pet premijera."36 Uz to, pozorište je dostiglo reprezentativni nivo, pa mu je tako omogućeno da sudeluje na Petom internacionalnom festivalu u Meksiku, sa predstavom Ženidba i udadba, tokom sedamdesetisedme godine. Zatim je ova predstava prikazana u Poljskoj, sedamdeset devete, i u Švedskoj osamdeseti prve."37\nPotom, kao tekovinu učešća na Sterijinom pozorju valja pomenuti i dugovečnost festivalskih predstava: "Ipak, kad je reč o uspehu, neodoljivo se nameće jedan drugi podatak koji govori o tome da je predstava Švabice koja je u pretprošloj sezoni postigla tako sjajan bilans kod stručnih ocenjivača, ostvarila i, za naše prilike, zavidan uspeh kod publike: prikazana je tokom tri sezone 70 puta pred oko 20.000 gledalaca."38\nSterijino pozorje je odavno svest savremenog jugoslovenskog pozorišta. Ali, sasvim je moguće da je ova priča izlišna, jer u zemlji istrošenih pozorišnih modela više zaista ništa nije bitno. Uslovna podela na prestonička i provincijska pozorišta, možda zaista više ne postoji. Znamo da u pojedinim mestima postoje pozorišta koja nemaju ansambl, a u prestonici i drugim većim gradovima imamo i pozorišta koja se ni po čemu ne razlikuju od pozorišta u provinciji. Sombor, sa stalnim ansamblom, repertoarom, potom strukturom, organizacijom, ostaje usamljeni primer povodom koga bi se sasvim primereno mogao parafrazirati Mile Korun, kada govori o Sterijinom pozorju: "To je krug ljudi opsednut željom da se prodre u suštinu pozorišne stvari (...) Sterijino pozorje: to je stalni podsticaj svima osetljivim, u nepoznato i buduće usmerenim jugoslovenskim pozorišnim umetnicima."\nF U S N O T A\n..1 Slobodan Selenić: "Jedna četvrtina veka", Katalog jubilarnih 25. jugoslovenskih pozorišnih igara, Sterijino pozorje, Novi Sad 1980, str. 9.\n..2 Ivan Medenica: "Srpske i druge drame", Teatron, br. 119/120, Beograd 2002. str. 7.\n..3 Slobodan Selenić: "Jedna četvrtina veka", Katalog jubilarnih 25. jugoslovenskih pozorišnih igara, Sterijino pozorje, Novi Sad, 1980, str. 8.\n..4 Kate Kapuralica je najveći vrh somborske pozorišne produkcije i jedan od pozorišnih fenomena poslednje decenije minulog veka.\n..5 Okupljajući ih sve oko svoje ideje da Gordanu učini stvarnom na Kostićev mogući način, u novim okolnostima, Zoran Ratković je stvorio samosvojnu scensku laboratoriju, alhemijsku radionicu scenske reči, zvuka i pokreta... Reditelj Ratković je dobro pronikao u Kostićevu ironičnost na račun naciona, sve do njegove krajnosti u večnoj raspetosti između carstva zemaljskog i nebeskog, u lažno herojstvo, a dograđivanjem dramaturškog predloška značajno je, u ulozi koautora, istakao upravo varljivost stvarnog prizora i večnu kob." (D. Kecman)\n..6 Miloš Lazin: "Središte opusa", Jubilarne 25. jugoslvensake pozorišne igre 17-26. april 1980, Sterijino pozorje, Novi Sad 1980, str. 26.\n..7 Vladimir Stamenković: "Predlog selektora", Jubilarne 25. jugoslovensake pozorišne igre, 17-26. april 1980, Sterijino pozorje, Novi Sad, 1980, str. 57.\n..8 Milutin Karišik: "Neke karakteristike repertoara u sezoni 1981/1982", Almanah pozorišta Vojvodine 79/80, 80/81, 81/82, Pozorišni muzej Vojvodine i Zajednica profesionalnih pozorišnih organizacija Vojvodine, Novi Sad 1985 isto, str. 147.\n..9 Aleksandar Milosavljević: "Izveštaj selektora 40. Sterijinog pozorja", Katalog 40. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1995, str. 4.\n10 Petar Grujičić: "Reč pisca", Katalog 40. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1995, str. 24.\n11 Miodrag Kujundžić: "Tužna Šamikina sudbina"; Katalog 40. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1995, str. 25.\n12 Ivan Medenica: "Vera i ironija", Katalog 42. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1997, str. 22.\n13 Aleksandar MIlosavljević: "Metafora čežnje", Katalog 42. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1997, str. 23.\n14 Artur Skelton: "Kome se obraćamo i šta im govorimo", Scena 1-2, Novi Sad 2000, str. 23.\n16 Darinka Nikolić: "Vreme bez smeha", Katalog 43. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1998, str. 5.\n17 Vladimir Stamenković: "Dramaturška beleška", Katalog 43. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1998, str. 10.\n18 Željko Jovanović: "Probijanje 'zvučnog zida' ", Katalog 43. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1998, str. 11.\n19 Petar Volk: "Afera nedužne Anabele", Katalog 43. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1998, str. 11.\n20 Svetislav Jovanov: "Rat u ogledalu", Katalog 44. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1999, str. 25.\n21 Jagoš Marković: "Reč reditelja", Katalog 44. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1999, str. 60.\n23 Ksenija Radulović: "Kako je tužna naša 'Rusija", Katalog 44. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1999, str. 61.\n24 Aleksandar Milosavljević: "Reč kritike", Katalog 41. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1996, str. 32.\n25 Darinka Nikolić: "Tri Evina lica", Katalog 44. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 1999, str. 50.\n26 Svetislav Jovanov: "Fiat Thalia", Katalog 45. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 2000, str. 5.\n27 Isto, str. 6.\n28 Slobodan Selenić: Katalog 45. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 2000, str. 33.\n29 Kokan Mladenović: "Srbi uvek biraju gore", "Katalog 45. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 2000, str. 33.\n30 Željko Jovanović: "Razum, čast i ludilo", "Katalog 45. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 2000, str. 34.\n31 Darinka Nikolić: "Grupni portret", Katalog 45. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 2000, str. 35.\n32 Darinka Nikolić: "Panoptikum fantastike i zbilje", Katalog 47. Sterijinog pozorja, Sterijino pozorje, Novi Sad 2002, str. 35.\n33 Ivan Medenica: " Izveštaj selektora 49. Sterijinog pozorja", Srerijino pozorje, Novi Sad 2004, str. 11.\n35 Tomislav Tanhofer: Samo sjećanja, Pozorište, 1, januar-februar, Tuzla, 1968, str. 86.\n36 Milutin Karišik: "Neke karakteristike repertoara u sezoni 1979/80". Almanah pozorišta Vojvodine 79/80, 80/80, 81/82, Pozorišni muzej Vojvodine i Zajednica profesionalnih pozorišnih organizacija Vojvodine, Novi Sad 1985, str. 86.\n37 Petar Volk: "Pozorišni život u Srbiji 1944-1986", FDU Institut, Beograd 1990, str. 317\n38 Isto, str. 149


Narodni poslanici Vujičić, Marić i Savić: Pošaljimo snažnu poruku glasom za Srpsku listu | Radio Kosovska Mitrovica\nNarodni poslanici Vujičić, Marić i Savić: Pošaljimo snažnu poruku glasom za Srpsku listu\n11. February, 2021 13:50 |\nNarodni poslanici u Skupštini Republike Srbije Danijela Vujičić, Ljubomir Marić i Milan Savić izdali su saopštenje u kojem pozivaju građane Kosova i Metohije da u nedelju 14. februara izađu na parlamentarne izbore i “daju glas za srpsko jedinstvo, opstanak i budućnost”.\n“U nedelju 14.02.2021. godine, održavaju se vanredni izbori za pokrajinski parlament u Prištini. Ovo nisu obični izbori za Srbe i ostali nealbanski narod na Kosovu i Metohiji, jer su po svemu što se dešavalo u prethodnom periodu uvek bili poruka koja se šalje svima koji bi želeli da se srpski glas ne čuje u Prištini, poruka da smo i dalje tu i da ćemo se boriti za svoja prava” navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da je “sada trenutak kada treba da pokažemo da se naše postojanje i jedinstvo ne može umanjiti.”\nOvaj put su se oni koji bi želeli da nema jedinstva među nama potrudili da nam smanje našu snagu i da obesprave naš glas tako što su oskrnavili i iskasapili biračke spiskove u želji da onemoguće osnovno demokratsko pravo, pravo na izbor. Zato je sada više nego prethodnih godina važno da što masovnije svi zajedno u nedelju izađemo i damo glas za srpsko jedinstvo, naš opstanak i borbu za budućnost. Sada je momenat kada treba da pokažemo da čak i kada pokušavaju da smanje našu snagu oduzimanjem prava glasa velikom broju naših sugrađana, ne mogu da umanje ili izbrišu naše postojanje i jedinstvo. Zato dragi naši sugađani na ovim izborima moramo da još jednom pošaljemo snažnu poruku glasom za Srpsku listu, glasom za jedinstvenu politiku opstanka, glasom za našu neraskidivu vezu sa državom Srbijom i glasom za našu budućnosti i budućnost naše dece na Kosovu i Metohiji. Zato što znamo da je naše da se držimo zajedno i borimo, zato glasajmo smo svi u nedelju za Srpsku listu. Živela Srbija” stoji u saopštenju.


privreda republike srpske Archives | olovka.info\nNaslovna Tags Postovi označeni sa "privreda republike srpske"\nprivreda republike srpske\nNajugroženiji su u oblasti proizvodnje obuće, kože i tekstila koji bilježe pad od oko 30 odsto. Riječ je o industriji koja radi lon poslove, dakle direktno zavisi od ugovora ino-partnera.\nMeđutim, njihovi partneri iz inostranstva otkazuju narudžbe zbog čega postoji opravdan strah za radna mjesta u narednom periodu.\n– Svi naši partneri iz inostranstva su redukovali ugovore prema nama, odnosno količine, pa je došlo je do osjetnog pada u našem sektoru za oko 30 odsto. Drugi problem je u tome što je kompletno u Evropi stala prodaja. Firme sa kojima radimo ne prodaju predviđene količine, čak ni one dogovorene. Skladišta roba širom Evrope su uglavnom puna, trgovine ne povlače ugovorene količine i došlo je do velikog zastoja u cirkulaciji roba i novca kada je obuća u pitanju – objašnjava za Srpskainfo Radovan Pazurović, vlasnik derventske Fabrike obuća „Sanino“.\nOn kaže da je na najvećem udaru modna obuća koja se gotovo i ne prodaje, dok je loša i situacija sa obućom za svakodnevnu upotrebu.\nProdaja i proizvodnja zaštitne obuće je u blagom padu, dok, iako sa poteškoćama, trenutno najbolje „ide“, proizvodnja obuće za namjensku industriju.\n– Mi iz branše, na osnovu informacija koje imamo od dobavljača, verujemo da nas na jesen problemi tek očekuju. Niko od nas nema hrabrosti da uzima kredite za potrošnju, odnosno za plate, a posla imamo sve manje. Istovremeno, ne vidim u mjerama Vlade tu vrstu mogućnosti da pokrije gubitke u proizvodnji i troškove koji tek dolaze – ističe Pazurović.\nOn ističe da je njegova firma iscrpila sve rezerve, imala je oko dva miliona KM koje je prenijela iz prošle godine, iskoristili su novac za plaćanje svih obaveza i sada su na pozitivnoj nuli.\n– Sada moramo biti iskreni i prema sebi i društvu i jasno reći da ne možemo trošiti ono što nismo zaradili. To je istina koliko god bila bolna – poručuje ovaj derventski privrednik.\nPrerađivačka industrija Republike Srpske, po posljednjim zvaničnim podacima, zapošljava više od 57.000 radnika, a što je oko 21 odsto od ukupnog broja radnika.\nProsječna majska plata zaposlenih je bila 746 KM, što je za oko 220 maraka više od zagarantovanog minimalca.\nU sklopu prerađivačke industrije je i značajna oblast šumarstva i prerada drveta, te proizvođači namještaja, koji su, nakon velikog pada u aprilu, u maju pokazivali ohrabrujuće znake sa prvim mjerama popuštanja u cijeloj Evropi.\nZbog toga su naši proizvođači smatrali da bi u trećem kvartalu ove godine mogli da povrate obim poslovanja prije proglašenja epidemije.\n– Međutim, sada gotovo sve zemlje ponovo vraćaju neke mjere zbog povećanog broja novozaraženih. To sve unosi zebnju i generalno vlada neizvjesnost oko oporavka – kaže za Srpskainfo Lazo Šinik, sekretar Udruženja šumarstva i prerade drveta u Privrednoj komori RS.\nOn kaže da je drugi kvartal ove godine, što se tiče drvoprerađivača i proizvođača namještaja, izgubljen za postizanje rezultata.\nKaže da još nisu poznati statistički podaci za jun, a do kraja godine ne očekuje neki značajan preokret.\nO rastu bi se, kako navodi, moglo govoriti tek u narednoj godini, mada mnogi ekonomisti govore da se tome možemo nadati tek 2022. godine.\nNa birou više novoprijavljenih nego zaposlenih\nBroj novoprijavljenih osoba na evidenciji Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske u aprilu i maju veći je za tri puta u odnosu na broj brisanih sa evidencije zbog zaposlenja.\nU ta dva mjeseca je, po podacima Zavoda, prijavljeno novih 7.717 osoba, dok je zbog zaposlenja brisano oko 2.500.\nNa evidenciji Zavoda za zapošljavanje RS na kraju maja je bilo 88.811 osoba, a u martu 84.658 njih.


Ništa od zasebnog filma o Boba Fetu! – HoloNet Serbia\nNišta od zasebnog filma o Boba Fetu!\nPosted by Vladimir Jakšić on 28/10/2018 09/05/2020\nNije tajna da ogroman broj fanova Zvezdanih ratova već dugo priželjkuje film o Boba Fetu, a još je manja tajna da je Lukasfilm zaista i krenuo da radi na filmu o ovom, verovatno, najomiljenijem lovcu na ucene Daleke galaksije.\nKako kažu glasine, film o Fetu je zapravo trebao da bude drugi zasebni Star Wars film i na njemu je čak i krenuo da radi talentovani reditelj Džoš Trenk. Međutim, i u ovoj kolaboraciji je došlo do „kreativnih razlika“ te je Trenk napustio projekat, a rad na filmu je potpuno obustavljen.\nNakon toga, u prvi plan je ušao film Solo: Star Wars priča, koji je, blago rečeno, loše prošao na blagajnama iako su reakcije na film mahom pozitivne. Finansijski krah Sola je očigledno naterao čelnike Lukasfilma i Diznija da preispitaju svoj pristup pravljenju ovakvih filmova, te smo već u šestom mesecu čuli glasinu da zasebnih filmova čak uopšte neće biti neko vreme, a tokom devetog meseca direktor Diznija je rekao da će njihov pristup u izradi Star Wars filmova sada biti oprezniji.\nIpak, i uprkos tim glasinama i navodima mnogi su i dalje priželjkivali da dobiju film o Boba Fetu, međutim, kako stoje stvari, od tog filma ipak neće biti ništa.\nNaime, tokom specijalne projekcije filma Crni panter, predsednica Lukasfilma Ketlin Kenedi je novinaru Eriku Veberu rekla da se od filma o Boba Fetu potpuno odustalo da te je sada sav fokus na seriji The Mandalorian. Veber je ovo sa nama podelio i na Tviteru:\nTo bi bilo to? Šta mislite o ovoj odluci Lukasfilma? Da li ste razočarani ili zadovoljni, napišite nam u komentarima.\nboba fetketlin kenedispin-offstar warszasebni filmzvezdani ratovi\nPrethodni članak Pokraden set igrane Star Wars serije!\nSledeći članak The Meme Council #15


Guest House MAKOTOYA - Japan | Hotels.com\nEkskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe - Soba\nEkskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe - Privatna kuhinja\nEkskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe - Obroci u sobi\nEkskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe - Kupaonica\nEkskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe - Sadržaji u sobi\nEkskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe - Izdvojena fotografija\nPogled iz objekta[1/81]\n1 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n2 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n3 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Privatna kuhinja\n4 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Obroci u sobi\n5 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Obroci u sobi\n6 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n7 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Kupaonica\n8 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Kupaonica\n9 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje\n10 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje\n11 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje\n12 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Recepcija\n13 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Recepcija\n14 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Recepcija\n15 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Recepcija\n16 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n17 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n18 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Prostor za vjenčanja u zatvorenom\n19 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n20 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n21 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n22 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogodnost smještajnog objekta\n23 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Praonica rublja\n24 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Praonica rublja\n25 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Tlocrt kata\n26 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n27 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n28 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Obroci u sobi\n29 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n30 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n31 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje navečer\n32 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje\n33 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje navečer\n34 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n35 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n36 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Predvorje\n37 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n38 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n39 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n40 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Praonica rublja\n41 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Praonica rublja\n42 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n43 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n44 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Privatna kuhinja\n45 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n46 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Obroci u sobi\n47 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje navečer\n48 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje\n49 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pročelje navečer\n50 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n51 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Prostor za vjenčanja u zatvorenom\n52 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n53 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Pogled iz objekta\n54 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n55 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n56 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n57 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n58 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Privatna kuhinja\n59 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n60 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Interijer\n61 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n62 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n63 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n64 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n65 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n66 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n67 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n68 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n69 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n70 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n71 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n72 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n73 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n74 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n75 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n76 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n77 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n78 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n79 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Sadržaji u sobi\n80 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto, Ekskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe, Soba\n81 - Guest House MAKOTOYA, Kyoto\nHram Higashi Honganji – 40 min pješice\nGreat location. Very clean. Contains all necessary amenities . svi 21, 2019\nEkskluzivna kuća u nizu, 3 spavaće sobe\nGuest House MAKOTOYA – što se nalazi u blizini?\nKolodvor Karasuma, Kyoto 23 min pješice\nGuest House MAKOTOYA – dodatne napomene\nUsluge sanitarija: JPY 6000 po boravku\nPolog: 50000.00 JPY po boravku.


Protest u Beogradu koji je počeo kao protest sindikata policije i vojske a završen je “Protestom protiv diktature”, trajao je četiri i po sata, okupio više od deset hiljada građana i prošao je bez incidenata. Protesti večeras održani i u Kruševcu, Čačku, Kraljevu, Nišu…\nU subotu uveče su se, pete večeri uzastopno, u centru Kruševca na protestu “Protiv diktature” okupili mladi Kruševljani, uz podršku sredovečnih gradjana.\nOko 200 učenika srednjih škola, studenata i gradjana, uglavnom mladih, održalo je večeras u Čačku treći “Protest protiv diktature” i rezultata predsedničkih izbora.\nTokom povorke demonstranti su zapalili dve baklje i uzvikivali “Šta to pada, pada vlada!”, “Izadjite napolje!”.\nViše od 100 Kraljevčana, uglavnom studenta i srednjoškolaca, okupilo se i večeras, po peti put uzastopno na gradskom trgu na protestu “Protiv diktature”.\nProtest “Protiv diktature” danas je šesti put uzastopno bio u Nišu, uz povorku kroz centar grada.\nKao i prethodnih dana i večeri, učesnici protesta, uglavnom studenti, duvali su u pištaljke, udarali u improvizovane bubnjeve i skandirali “Nije naš predsednik!”, “Av, av, av!”, “Izadjite napolje!”, “Ne damo Niš!”, “Onesvesti se!”.\nOgrnuta zastavom i sa šajkačkom na glavi, medju učesnicima protesta i večeras je bila Spomenka Filipović (69) iz Niša koja je rekla za Betu da je “šetala” 1997. godine, a i sada će, “sve dok bude trebalo”.\n“Bila sam 90-tih godina sto dana na ulici, sada ću biti 200 dana ako moram”, rekla je ona.


Alen Jazvin okuplja talente sa Neretve: Sportska akademija J&A u A2 ligi - Bhbasket\nPromocija Alen Jazvin okuplja talente sa Neretve: Sportska akademija J&A u A2 ligi\nAlen Jazvin okuplja talente sa Neretve: Sportska akademija J&A u A2 ligi\nSportska akademija J&A koja je okupila najtalentovanije košarkaše iz Mostara i regije Hercegovina u narednu sezonu ulazi sa visokim ambicijama. Po prvi put ovaj mladi tim uzet će učešće u A2 ligi Bosne i Hercegovine, u kojoj za početak žele biti stabilan ligaš, a vremenom ukoliko finansijska strana bude dobra krenuti i ka višim rangovima.\nTim povodom danas je potpisan sponzorski ugovor sa kompanijom Sinkromo iz Mostara, koja će ubuduće biti generalni sponzor, pa će klub u A2 ligi zvanično nositi naziv J&A Sinkromo. Osnivači akademije Alen Jazvin i Nermin Lerić zahvalili su kompaniji i generalnom direktoru Hanisu Ploski, koji je kako su kazali, prepoznao kvalitetan rad i dobru sportsku priču, te novac odlučio uložiti upravo u mlade i sport.\n– Ne smijemo zaboraviti ni ostale prijatelje i sponzore, koji su i ranije pomagali. Tu prije svih mislimo na Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta HNK-a i ministra Rašida Hadžovića, kao i Federalno ministarstvo sporta, rekao je Alen Jazvin.\nUgovore sa J&A danas su u prostorijama Studentskog hotela Mostar parafirali mladi košarkaši Bakir Pilav, Danis Avdić i Aldin Brekalo, a u narednim danima se očekuju i nova pojačanja.\n– A2 ligu dočekujemo sa mladim timom koji ima ogroman potencijal. Nakon današnjih ugovora sa trojicom igrača iz Mostara, uskoro bismo trebali potpisati i sa još četvoricom ili petoricom mladih igrača koji će u Mostar doći i paralelno sa igranjem za našu Akademiju studirati na Univerzitetu Džemal Bijedić.\nPotrudit ćemo se da u narednoj sezoni budemo u gornjem dijelu tabele, te da prije svega ponudimo kvalitetnu sportsku edukaciju. Naša velika želja je da okupimo kvalitetne mlade igrače iz cijele zemlje. Naš najstariji igrač danas ima 19 godina, rekao je Lerić.\nOsim Jazvina i Lerića sa mladim košarkašima u budućnosti će raditi i Vedad Košarić.


Vraćamo se izgleda "minder" odlučivanju sudbine BiH - Izetbegović: Na sastanku bile stare teme, pokušavaju se približiti stavovi - Bolja Tuzla\nVraćamo se izgleda “minder” odlučivanju sudbine BiH – Izetbegović: Na sastanku bile stare teme, pokušavaju se približiti stavovi\nZamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i predsjednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović ocijenio je sastanak predstavnika vodećih političkih partija u BiH sa evropskim komesarom za proširenje i susjedstvo Oliverom Várhelyijem, sinoć u Sarajevu, uspješnimn ‘utoliko što se razgovaralo i što se pokušavaju približiti stavovi’.\n– Na sastanku su bile stare teme. Međutim, ti sastanci su više u funkciji toga da se ipak sjedne, da Milorad Dodik sjedne sa Draganom Čovićem i samnom i da se u izvjesnoj mjeri relaksira sama atmosfera da bi se eventualno omogućili neki pomaci. Naravno, tražio se izlaz iz krize. Bili smo sva trojica jučer, mislim da želimo da se kriza prevaziđe i ide naprijed – naglasio je danas u izjavi novinarima Bakir Izetbegović.\nNa sastanku u rezidenciji Delegacije Evropske unije, u srijedu navečer u Sarajevu, sa šefom Delegacije EU Johannom Sattlerom i evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varhelyijem bili su lideri vladajućih političkih partija u Bosni i Hercegovini (predsjednik HDZ-a) Dragan Čović, Bakir Izetbegović (predsjednik SDA) i Milorad Dodik (predsjednik SNSD-a).\nMirsad Čamdžić ogolio sve korupcijske afere u vezi Bloka 7 TE Tuzla – Platili smo ograđivanje livade 21 milion\nSinoć negdje oko ponoći završeno je dugotrajno zasjedanje Predstavničkog doma Federalnog parlamenta. Nedugo prije...\nErko Jun se u subotu bori protiv Gianluce Locicera, zbog korone mu otkazan meč u Belgiji\nBosanskohercegovački MMA borac Ermin Junuzović alias Erko Jun zbog otkazivanja borilačkog događaja Prime Night...\nBKC Tuzla: Pomovisan roman “Arije, prvi djed bosanski”, autorice Tahani Komarice\nVečeras je u Maloj galeriji BKC-a u Tuzli promovisan roman “Arije, prvi djed bosanski”,...\nVlada Federacije BiH danas je postigla sporazum sa Sindikatom radnika rudnika u FBiH, kojim se ispunjava...\nPiše Muhamed Pivić – Niko nije iznenađen hapšenjem Fuada Kasumovića❗\nNaša veza u Zenici 🙂 Muhamed Pivić osvrnuo se na današnja događanja u ovom...\nNajtoksičnija osoba koju treba da izbjegavate, prema vašem horoskopskom znaku\nSvi imamo mane – velike ili male. Takođe, svi smo u neku ruku toksični,...\nSindrom slomljenog srca: da li zaista možete umrijeti od nesretne ljubavi?\nČesto se u ljubavnim pričama i melodramama rastanak sa drugom polovinom izjednačava sa smrću....\nU originalu Trnoružica rađa blizance, Crvenkapica i vuk jedu baku, a Snjeguljica ima posebno sablasan kraj\nIako su Pepeljuga, Snjeguljica, Crvenkapica i Trnoružica mnogoj djeci neke od najdražih bajki, pitamo se – bi li...


JEZIVE SCENE: Investitori Urušavaju Zgrade u Beogradu! (VIDEO!) – The Balkantimes Press\n16/07/2021 Balkantimes.Press\t718 ViewsAleksandar Vucic, Beograd, JEZIVE SCENE, Urušavaju se Zgrade u Beogradu, video, Vračar, Zbog Vučićevih Investitora\nOvo je momenat kada se srušila zgrada na Vračaru, zid puca, čuju se urlici stanara!\nSrećom niko nije povređen prilikom urušavanja zgrade.\nDanas oko 13 časova, u Vidovdanskoj ulici na Crvenom krstu, urušila se stambena zgrada, najverovatnije zbog radova koji su se odvijali na parceli pored.\nStanari su brzo evakuisani, a sve se toliko brzo odigralo da nisu mogli ni da shvate šta se događa.\nU priloženom snimku se može videti momenat urušavanja zgrade:\nNa mesto nemilog događaja su se okupili stanari zgrade i komšije. Došao je i zamenih gradonačelnika Beograda Goran Vesić koji je vlasnici urušenog stana ponudio da pošalje kamion kako bi prevezli stvari.\nPodsetimo, stanarka Ljubica je pre urušavanja zgrade zvala nadležne kako bi videli zašto su zidovi popucali, kao i da saniraju štetu ukoliko je to moguće.


Još jedna dobra strana dojenja | Porodica i roditeljstvo\nJoš jedna dobra strana dojenja | Mondo Portal\nJoš jedna dobra strana dojenja 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n17.10.2018. / 10:00\nIzvor mondo.rs 17.10.2018. / 10:00\nBebe koje su hranjene majčinim mlekom najmanje šest meseci u stomaku imaju manje bakterija otpornih na antibiotike, pokazala je nova studija.\nŠećer u majčinom mleko hrani takozvane dobre bakterije, koje sprečavaju razmnožavanje bakterija otpornih na antibiotike. Ovi rezultati studije sprovedene u Finskoj samo su još jedna prednost dojenja koju možemo da dodamo čitavom nizu razloga zašto je dobro dojiti bebu (ko je u mogućnosti, naravno).\nEksperti su inače ranije upozorili da je otpornost bakterija na antibiotike veliki rizik za zdravlje ljudi, jer je sve više bakterija koje antibiotici ne mogu da ubiju.\nU studiji sprovedenoj na Univerzitetu u Helsinkiju, istraživači su analizirali gene 16 majki i njihovih beba starijih od osam meseci.\nRezultati su pokazali da bebe koje su dojene najmanje šest meseci imaju manje bakterija otpornih na antibiotike u stomaku, u odnosu na one koje su dojene manje od šest meseci ili nisu uopšte.\n"Ovi rezultati sugerišu da rani prestanak dojenja deteta može da ima negativne posledice na zdravlje bebe", saopštili su naučnici.\nSvetska zdravstvena organizacija preporučuje majkama da najmanje šest meseci doje bebu.\nNaučnici dodaju da je pozitivan efekat dojenja primetan i kod beba kojima je davana formula kao dodatak majčinom mleku.\ndojenje bebe majka zdravlje mleko\n17.10.2018. / 16:19\nAutizam kod dece je hiljadama puta cesci u sredinama gde zene kupuju mleko zamene za mleko ili pumpaju u flasice pa onda time hrane bebe, ima nesto posebno u dojenju a to je i povezivanje sa sredinom i bliskost sa osobama oko sebe, zalosne statistike samo potvrdjuju ovo


objavljeno 28. feb 2020. u 15:11\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 2.723.497,92 KM, kroz 32 transakcija.\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -1,48 posto i iznosi 642,94 poena.\nNa standardnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama Telekom Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 2.226.102,78 KM, po prosječnoj cijeni od 1,01 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za -5,61 posto.\nUkupan promet obveznicama iznosio je 445.529,94 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 11 u vrijednosti od 335.295,80 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je pad od -0,21 posto.\nNajveći promet na tržištu fondova ostvaren je akcijama DUIF Management Solutions – OAIF Profit Plus, a trgovalo se u iznosu od 30.000 KM, po prosječnoj cijeni od 3,00 KM po akciji.


Promocija zbornika “Ova strana kuće”CK13\nLiterarni program 20. Feb 19. 20:30\nPromocija zbornika “Ova strana kuće”\nPozivamo vas na promociju književnog zbornika “Ova strana kuće” koja će se održati 20. februara u Omladinskom centru CK13 sa početkom od 20 časova i 30 minuta.\nImaćete priliku da preuzmete besplatan primerak zbornika, a moći ćete i da čujete autore i autorke koji će čitati svoje tekstove, a oni su:\nOvaj zbornik je nastao tokom književne kolonije u Malom Iđošu, održane krajem prošle godine. Na koloniji koja je nosila naziv “Tekst je prisutan” učestvovalo je devetoro mladih autora i autorki, sa većim ili manjim iskustvom u književnosti, a ideja je bila da se ovim mladim ljudima omogući nesmetani rad na sopstvenim tekstovima, ali i da se podstakne zajednički rad među učesnicima i učesnicama.\nOvo je bila peta po redu književna kolonija koju je organizovao Omladinski centar CK13, a kroz njih je do sada prošlo na desetine mladih književnika i književnica, od onih koji su već počeli samostalno da objavljuju svoja dela, do onih čiji su se tekstovi po prvi put našli upravo u zbornicima koji su štampani nakon ovih kolonija.\nVoditelj radionice bio je pisac Đorđe Majstorović, dok su gostujući predavači bili Ana Pejović iz Udruženja Krokodil i književnik Stevan Bradić, sa kojima su polaznici i polaznice kolonije razgovarali o angažovanoj književnosti, regionalnoj književnoj sceni, prevoditeljskom radu, objavljivanju.\nPosebnu zahvalnost dugujemo Gostinskoj kući Katai, gde se kolonija održavala i nekih od prethodnih godina, a koji su još jednom bili sjajni domaćini.\nRad na koloniji se sastojao od samostalnih vežbi pisanja i zajedničkog stvaranja. Naročito je bila interesantna metoda “dekriptaža”, gde su učesnici i učesnice podeljeni u dve grupe nekoliko sati istraživali Mali Iđoš, nakon čega su imali zadatak da stvore zajedničko delo. Iz svega ovoga, u vrlo kratkom periodu, proizašlo je mnoštvo pesama, priča, međužanrovskih zapisa, pa čak i drama jednočinka. Svi ti tekstovi se nalaze u zborniku “Ova strana kuće”.


Learnlight raspisuje oglas za poziciju Virtual Trainer Coordinator (English and Spanish). Za obavljanje ovog posla neophodno je dobro poznavanje jezika na kojem je oglas napisan. Ukoliko tekst oglasa ne razumete u potpunosti, savetujemo vam da razmislite da li je ovo pravi posao za vas.\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: Virtual Trainer Coordinator (English and Spanish)\nOcean Facility Support - Supervizor korisničkog servisa


DS: Zvanje univerzitetskog profesora postaje nagrada za partijsku odanost\nDžonson primljen u bolnicu radi testova |\nKako naučnici znaju kolika je bila temperatura na Zemlji pre 800 hiljada godina? |\nKon: Mera 24-časovne zabrane kretanja previše ozbiljna da bi mogla lako da se donese |\nBrnabić: Svaki dan kršenja samoizolacije produžava mere za najstarije za jedan dan |\nStatistika COVID-19: Srbija i svet |\nKanadski zvaničnik ogorčen na SAD što ne daje maske |\nHelikopterske eskadrila vežba gajanje protivoklopnih ciljeva |\nPomoćnica direktora: GAK radi neometano sa manje lekara |\nKorona virusom zaraženo više od 1.250.000 ljudi, umrlo više od 68.000 |\nNa Kosovu zaraženo još pet novih osoba, ukupno 145 |\n► DS: Zvanje univerzitetskog profesora postaje nagrada za partijsku odanost\nPokrajinski odbor Demokratske stranke (DS) optužio je danas režim Aleksandra Vučića da pojačava pritisak na Univerzitet u Novom Sadu, sa ciljem da i novosadske fakultete pretvori u svoje partijske filijale i ustanove za udomljavanje partijskih funkcionera.\n"Posle nelegitimnog izbora fakultetskih saveta i skandaloznih izbora više dekana, sada se i nestručni partijski kadrovi biraju u nastavnička zvanja. Jedan takav postupak upravo se vodi na Fakultetu tehničkih nauka (FTN) čiji dekan Rade Doroslovački, po nalogu potpredsednika Srpske napredne stranke (SNS) i gradonačelnika Miloša Vučevića, pokušava da njegovoj bliskoj saradnici Marijani Dukić Mijatović obezbedi zvanje vanrednog profesora na predmetu Privredno pravo", piše u saopštenju.\nKako se navodi, Marijana Dukić Mijatović je savetnica Miloša Vučevića i kao njegova osoba od najvećeg poverenja bila je predsednica komisije za izbor direktora u lokalnoj samoupravi na "nameštenim konkursima", a imenovana je i na više dobro plaćenih upravljačkih mesta u javnim agencijama i preduzećima.\n"Ako bude izabrana za vanrednog profesora FTN-a, ona će postati prva koja je to zvanje na prestižnoj visokoškolskoj ustanovi stekla sa doktoratom privatnog fakulteta. Ona je, naime, doktorsku disertaciju odbranila na onom istom privatnom univerzitetu na kojem je i bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić stekao zvanje diplomiranog mastera menadžmenta", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da nijedan od četiri naučna rada sa SCI-liste u kojima se Dukićeva pojavljuje kao koautor, a koji se navode u izveštaju komisije za imenovanje, uopšte nije iz uže oblasti pravnih nauka, već iz oblasti hemije i zaštite životne sredine.\nPredsednik Pokrajinskog odbora DS-a Nebojša Novaković pozvao je čitavu akademsku zajednicu da se suprotstavi izboru "naprednjačkih kvazistručnjaka" u nastavnička zvanja na univerzitetu.\nOn je ocenio da je u ovom slučaju nesumnjivo reč o "partijskom poslu" budući da sve ključne učesnike u postupku izbora povezuje i okuplja Srpska napredna stranka.\n"Nijedan od članova komisije koja je pisala izveštaj o imenovanju Dukićeve nije sa Fakulteta tehničkih nauka, ali se zato ime predsednika te komisije, zajedno sa imenom dekana Doroslovačkog, nalazi na spisku javnih ličnosti koje su na predsedničkim izborima 2017. godine podržale Aleksandra Vučića", rekao je Novaković.\n"Ako nekom nije jasno zašto nam mladi i stručni ljudi beže iz zemlje, izbor bliske saradnice potpredsednika SNS-a u prestižno zvanje vanrednog profesora daje mu jasan odgovor. Ljudi vide da je ovde negativna selekcija postala zapravo sistem i nema te režimske bajke o zlatnom dobu i predizbornog obećanja o plati od 900 evra kojim se to može sakriti”, ocenio je Novaković.\ndemokratska stranka /\nDS: Poljoprivrednik uhapšen iako se ponašao po smernicama ministra Nedimovića\nPokrajinski odbor Demokratske stranke (DS) za Vojvodinu osudio je danas hapšenje i kažnjavanje poljoprivrednika u Silbašu, uprkos izjavi ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića da...\nStenford analizirao 8.558 obrisanih Tviter naloga naklonjenih Vučiću\nInternet opservatorija američkog univerziteta Stenford objavila je analizu delovanja aktivista koji su bili iza 8.558 obrisanih naloga na Tviteru, korišćenih za promovisanje Srpske napredne...\nLutovac: Vučićeva obraćanja unose nervozu i strah među građane\nPredsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac izjavio je da svakodnevna obraćanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića unose nervozu i strah među građane i da se tako ne ponaša nijedan...\nDS: Kineski avioni se dočekuju uz najveću pažnju, a isporuka EU prolazi neopaženo\nDemokratska stranka (DS) saopštila je danas da je zabrinuta za strateško usmerenje Srbije ka Evropskoj uniji, imajući u vidu, kako se navodi, način na koji se funkcioneri Srbije u javnosti...\nGoran Marković: Vlast će ići do otvorenog terora ili će pasti\nReditelj Goran Marković izjavio je da je da će ostati pustoš, kada prođe opasnost od korona virusa, i da će to biti sasvim druga situacija za vlast koja će "stvari dovesti do kraja, do...\nKon: Mera 24-časovne zabrane kretanja previše ozbiljna da bi mogla lako da se donese\nZamenica direktora Instituta "Dr Milan Jovanović Batut" Darija Kisić Tepavčević rekla je da lekar određuje indikacije za testiranje, a kada i kome - to isključivo određuje on.\nBrnabić: Svaki dan kršenja samoizolacije produžava mere za najstarije za jedan dan\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je ocenila da svaki dan tokom kog se mere samoizolacije ne poštuju produžava meru potpune zabrane kretanja za najstarije sugrađane za po jedan dan.\nStatistika COVID-19: Srbija i svet\nSa 1.908 potvrdjenih slučajeva oboljevanja od COVID-19, Srbija je večeras na 41. mestu u svetu, a po tome su prve SAD sa 327.920 slučajeva, po podacima na medjunarodnom statističkom sajtu "Worldometers".\nHelikopterske eskadrila vežba gajanje protivoklopnih ciljeva\nPosade helikoptera Mi-35 iz 714. protivoklopne helikopterske eskadrile 98. vazduhoplovne brigade izveli su danas na poligonu "Pasuljanske livade" vežbu gadjanja vodjenim raketama "ataka" i iz topa kalibra 23 milimetra, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane.\nPomoćnica direktora: GAK radi neometano sa manje lekara\nPomoćnica direktora Ginekološko-akušerske klinike "Narodni front" Branka Nikolić izjavila je da je, od 46 zdravstvenih radnika te ustanove koji su pozitivni na koronavirus, nekoliko njih hospitalizovano, da nisu u teškom stanju i da se oporavljaju, a da su preostali u samoizolaciji.\nNa Kosovu zaraženo još pet novih osoba, ukupno 145\nNacionalni institut javnog zdravstva Kosova je saopštio da je danas zaraženo korona virusom još pet osoba, tako da je ukupan broj 145.\nDirektor dečije bolnice u Tiršovoj Dučić: Sve radimo da kovid ne uđe, odvojili smo i jedno krilo\nDirektor Univezitetske dečije klinike u Tiršovoj, u Beogradu, Siniša Dučić izjavio je danas da je sve urađeno da se zašite pacijenti i lekari, kao i da roditelji i dalje dovode decu kad imaju zdravstveni problem, ukoliko je potrebno i u vreme policijskog časa.\nSSP: Vulin nije dao pomoć Šapcu da bi se osvetio njegovim građanima što nisu glasali za Vučića\nStranka slobode i pravde (SSP) saopštila je danas da je odluka da Šabac bude "ostavljen bez podrške vojske u borbi protiv virusa korona lična odluka ministra odbrane Aleksandra Vulina koji se na taj način sveti građanima tog grada jer nisu glasali za Aleksandra Vučića".\nJuval Noa Harari: Treba da odaberemo između totalitarnog nadzora i građanskog osnaživanja\nIstoričar Juval Noa Harari izjavio je da će se u doba pandemije donositi vrlo važne odluke, koje će imati ogroman uticaj na naša društva, a ljudi treba da odaberu između totalitarnog nadzora i građanskog osnaživanja.\nKamioni na izlaz iz Srbije na prelazu Horgoš sa Mađarskom čekaju oko sat i po, dok se na graničnom prelazu Kelebija sa istom državom zadržavaju oko sat vremena, saopštio je Auto-moto Savez Srbije (AMSS).\nPortal Gazeta Sinjali zamaglio podatke Srba, Roma i Goranaca posle reakcije UNS i OEBS\nPortal Gazeta Sinjali zamaglio je podatke o 210 Srba, Roma i Goranaca sa Kosova kojima je navodno naložena izolacija, uključujući zaražene koronavirusom, saopštilo je Udruženje novinara Srbije (UNS).


Mašinsko poliranje tvrdih podova - Invekta\nVraćamo prvobitan izgled podnim oblogama!\nSvi podovi bez obzira na vrstu zahtevaju odgovarajuće čišćenje, poliranje i adekvatnu negu radi povećanja vizuelnog efekta i produženja veka trajanja podne obloge. U okviru ovog odseka možemo da vam ponudimo mašinsko pranje, poliranje, kristalizaciju ili impregnaciju u zavisnosti od tvrde podne obloge koju imate: laminat, parket, mermer, granit, granitna keramika, glazirane i neglazirane pločice, klingerit, antistatik, PVC, guma, linoleum, teraco itd.\nU pitanju je vrlo delotvorna obrada koja odstranjuje sve tipove nečistoća i prljavština sa poda. Bez obzira na frenkventnost u objektima i kancelarijama, uklanjamo masnoće sa podnih obloga hala, radionica i tragove od viljuškara u većim fabričkim kompleksima.\nMi činimo da vaš pod izgleda kao nov!\nKoristeći najdelotvorniju obradu koja odstranjuje sve tipove nečistoća i prljavština sa podova, činimo da on izgleda kao nov! Mašinskim poliranjem, bez obzira na frenkventnost u objektima, kancelarijama, uklanjamo masnoću sa poda iz hala, radionica ili tragove od viljuškara u većim fabričkim kompleksima, čineći da oni izgledaju kao novi, a istovremeno ih štiteći od daljeg habanja i trošenja. Daljom obradom podova, kristalizacijom ili poliranjem, dolazimo do visokog sjaja koji vašem prostoru daje glamurozan izgled. Politura je izuzetno postojana, brilijantno mokrog sjaja koja ima UL atest protiv klizanja.\nPosvećeni smo sigurnosti, bezbednosti i pouzdanosti!\nRešenja koja pružamo su kreirana isključivo prema jedinstvenim potrebama naših klijenata. To može biti samo brušenje poda ili složenije kao što je skidanje, zaptivanje i slično. Znanje naših dobro obučenih radnika, velika paleta mašina i hemikalija su garant za davanje visokog sjaja svakoj čvrstoj površini.\nKorišćenjem efikasnog softverskog sistema za praćenje kao i prikupljanje povratnih informacija od strane klijenta, naš sistem po meri, omogućava nam da pratimo svaki korak u izvršavanju posla, odgovaramo na pitanja, zahteve ili pružamo povratne informacije. Ovaj sistem naš posao čini najefikasnijim mogućim te je naše usluge učinio pouzdanijim i transparentnijim.\nPodloge kao što su itisoni i tepisi se sastoje od velikog broja vlakana koja privlače i zadržavaju prašinu, grinje i ostale alergene.\nMašinsko pranje tvrdih podova poslovnih prostorija svrstava se u posebnu grupu teških čišćenja.


Neko pusti samo jednu, neko pune ruke svećica utisnutih u licidersko srce, ali svima je želja ista – ljubavna, a kakvi su rezultati to ne znamo. Tih dana, sredinom juna, Tisa kod Novog Bečeja cveta. Mnogi meštani i njihovi gosti iz drugih gradova i država proveravaju da li je tačna legenda po kojoj u vreme cvetanja Tise može da se ispuni ljubavna želja ako pustiš svećicu na liciderskom srcu.\nOve godine taj izuzetno redak prirodni fenomen cvetanja reke Novobečejci obeležavaju 8,9 i 10juna uz slogan TISA CVETA I OVOG LETA. U slavu ljubavi tiskog cveta koji 3 godine živi u mulju da bi u toku jednog dana izašao na površinu reke, vodio ljubav, a zatim uginuo nastala je legenda o ispunjavanju ljubavnih želja.\nTiski cvet koji je striji od dinosaurusa i smatra se živim fosilom starijim od 360 miliona godina ranije nije bio tako retka pojava u prirodi, ali su zagađivanjem reka ljudi uništili skoro sva staništa ovog insekta. Sad on postoji samo na reci Tisi kod Novog Bečeja i na reci Jang Cek Jang u Kini.\n8,9 i 10. juna na obali Tise i Tiskim čardama okupiće se oko 15.000 ljudi u želji da vide ovaj retki prirodni fenomen, ili se zaljube do ušiju i pronađu srodnu dušu.\nRibari su prvi vesnici cvetanja, oni meštanima i rođacima sa strane odmah jave procenu kada će biti cvetanje kad se pojave prvi insekti izviđači izranjajući iz reke. Sudeći po vestima koje su juče javljali Tisa ni ove godine neće propustiti priliku da procveta baš u vreme kada to i očekujemo.\nTada se po reci Tisi razlete čamci i brodići sve u nadi da će uhvatiti što bolju poziciju za posmatranje i fotografisanje tiskog cveta.\nPravi doživljaj romantike ipak se dešava u večernjim časovima kada Tisa postane prava pozornica za vatreno vodeni spektakl, koji ostavlja gledaoce bez daha. Mnogobrojni ljubavni parovi zajedno puštaju svećice sa željom da im veza procveta kao Tiski cvet. Međutim ipak su brojniji oni koji su došli da sami puste svećicu punu ljubavnih želja i sačekaju šta će im Tisa odgovoriti.\nUz uživanje na Tiskim čardama, prelepim etno rukotvorinama na Etno bazaru, večernjem vatrenom spektaklu, a pre svega opčinjeni odličnom vrelom atmosferom najveće romantične žurke na Balkanu, mnogi posetioci odluče da provedu i koji dan više u Novom Bečeju.\nŽeleznica\t2 Stevan Davidović\t137 Sport\t152 Škole\t44 Vranjevo\t28 Vaterpolo\t48 Genocid\t2 Matejski brod\t3 Giga Jovanović\t5 Kafana\t1 Umetnost\t34 Arača\t6 Novi Bečej\t23 Fudbal\t167 duševno oboleli\t21 Jovan Veselinov\t4 Branislav Kiselički\t36 Potiska Vila\t15 Biserno ostrvo\t5 Štamparija\t3


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Arsenal :: Unaprijeđeno 38 pripadnika Vojske\nCEREMONIJA U MO 29. 12. 2017. 12:32 >> 12:10 2\nCEREMONIJA U MO\nUnaprijeđeno 38 pripadnika Vojske\nU viši čin danas su unaprijeđena 22 oficira i 16 podoficira Vojske Crne Gore, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nTim povodom, u Ministarstvu odbrane organizovana je prigodna ceremonija, na kojoj se prisutnim oficirima i podoficirima obratio ministar odbrane, Predrag Bošković.


Avokado je vrsta tropskog voća koje se od davnina uzgajalo u tropskim i suptropskim krajevima Centralne Amerike. Početkom 19. veka proizvodnja avokada se proširila i na područje Floride i Kalifornije odakle u današnje vreme potiče 90% ukupne proizvodnje avokada.\nSoja u povrću\nDrevni kineski narod je hiljadama godina pre Hrista soju nazivao i hranom i lekom i svrstavao je u red svetih biljaka.\nTortice od grilovanog povrća\nTikvice se koriste u mnogobrojnim receptima, zato što njen ukus ne remeti ostale sastojke. Bilo da se kombinuje sa ribom ili mesom, ili u okviru vegetarijanskog recepta, tikvice se prilagođavaju ostalim aromama sastojaka u jelu.\nAvokado je tropska biljka kruškastog oblika, iz porodice lovora, Persea gratissima; plodovi se jedu sveži ili priređeni kao salata, sos, čorba...\nLjuti meksički hleb\nLjutinu čili paprikama daje kapsaicin koji je najviše koncentrisan u unutrašnjem središnjem delu paprike sa semenkama i belim pregradama.\nBROKULE je biljka iz roda kupusnjača, jedna vrsta karfiola zelenih cvetova.\nPrema poreklu, kupus i ostale kupusnjače mogu se podeliti na mediteransku, azijsku i evropsku grupu. Bez obzira na zajedničko poreklo, današnja forma kupusa razlikuje se od one koju su gajili stari narodi.\nParadajz punjen pšenicom\nParadajz se lepo uklapa kao dekoracija i salata uz skoro sva kuvana jela. Veoma je korisna biljka i treba je uvrstiti u ishranu. Paradajz je bogat vitaminima (C, B, K) i mineralnim solima (kalijuma, natrijuma, magnezijuma, kalcijuma, gvozđa) i svakako spada u zdravu hranu.\nZapečeni krompir sa kajmakom\nKajmak, vrhnje ili skorup je kremasti mlečni proizvod bogatog ukusa i neizostavan deo tradicionalne kuhinje Srbije i Bosne. Obično se jede uz meso sa roštilja ili pečene paprike, dok se uz meze služi u kuglama kao dekoracija.\nPita sa svežim začinima i sojinim ljuspicama\nZa proizvodnju parmezana koristi se obrano kravlje mleko koje nije termički obrađeno. U mleko koje je pomuženo prethodnog dana i sa kog je prirodnim putem skinuta masnoća dodaje se sveže mleko i tako se stvara polumasna smeša.\nOva gomoljasta biljka iz porodice ljiljana, poreklom iz Kine, je vrlo tražen ali i skup začin, što je zasluga dugog procesa zrenja.\nNajveća količina vitamina C u paradajzu nalazi se u želatinoznoj masi oko semenki.\nHladna supa od krastavca i jogurta\nKrastavac je idealna namirnica i za leto i za zimu. Ima nisku energetsku vrednost jer je sastavljen najviše od vode. Sadrži prehrambena vlakna, vitamin C, a od minerala silicijum, kalijum i magnezijum, pa se preporučuje osobama sa povišenim krvnim pritiskom.\nMnogobrojni ukusi i arome u salati!\nSalata sa pečenom sojom\nPrve sorte šargarepe bele i žute boje sadile su se u Avganistanu odakle su donete na obale Mediterana. Od doba dolaska kolonista šargarepa se sadi i na prostorima Severne i Južne Amerike.\nGorgonzola se tradicionalno koristi uz palentu i kao topljena preko pasti. Takođe može da se konzumira u salatama, kao i u raznim umacima i na picama.\nPraziluk je bogat vitaminima C i B6, manganom, gvožđem i folnom kiselinom i odličan je za regulaciju nivoa šećera u krvi.\nPšenični griz sadrži minerale, vitamine i bogat je proteinima i dijetetskim vlaknima, a ima nizak sadržaj masnoća.


Održana tribina „Marko Ristić, nadrealista i prvi posleratni ambasador FNRJ u Francuskoj“ - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nOdržana tribina „Marko Ristić, nadrealista i prvi posleratni ambasador FNRJ u Francuskoj“\nTribina „Marko Ristić, nadrealista i prvi posleratni ambasador FNRJ u Francuskoj“ održana je u četvrtak 28. novembra u klubu „Tribina mladih“ Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač bila je dr Aleksandra Kolaković.\nMarko Ristić je bio nadrealista, književnik, diplomata i prvi posleratni ambasador Jugoslavije u Francuskoj. Ostavio je značajan trag u srpskoj (jugoslovenskoj) kulturi i šire, kao i u francusko-srpskim odnosima. Međutim, njegova zaostavština, ipak, nije dovoljno proučena.\nRođen je 1902. godine u staroj i uglednoj beogradskoj porodici. Bio je unuk Jovana Ristića, srpskog ministra, predsednika vlade, državnika i akademika. Porodica mu je omogućila školovanje u Beogradu, a potom i u Švajcarskoj gde je i naučio francuski jezik. Diplomirao je 1925. godine na Filozofskom fakultetu u Beogradu.\nDefinitivno oblikovanje Ristića kao nadrealiste odredio je njegov boravak u Parizu 1926. i 1927. godine. Do prvog susreta Marka Ristića i Andre Bretona, kao i drugih nadrealista Pola Elijara i Luja Aragona, došlo je 1926. godine u Parizu. Ova godina je bila prelomna za nadrealizam. Nadrealisti su počeli da reaguju na politički poredak, društvene, umetničke i filozofske događaje, kao i da se bore protiv kolonijalizma.\nLuj Aragon, Andre Mason, Pol Elijar, Žak Prever, Žorž Bataj, Žan Kokto, pripadnici prvog kruga pariskih nadrealista, bili su uzori koje je sledio Marko Ristić. Istovremeno je njihove ideje unosio u krug srpskih nadrealista kome su pripadali Oskar Davičo, Milan Dedinac, Dušan Matić, Rastko Petrović i drugi, među kojima i Ristićeva supruga Jelica Živadinović – Ševa Ristić.\nSrpska, odnosno, jugoslovenska kultura uključila se, zahvaljujući Marku Ristiću, u moderne međuratne kulturne tokove. Francuski – saveznički jezik bio je pojam otmenosti u Beogradu, kao i francuska kultura.\nVreme Drugog svetskog rata Ristić je proveo u Vrnjačkoj banji, a neko vreme je bio i u zatvoru u Kruševcu. Na javnu scenu se vraća 1944. godine serijom političkih članaka u Politici i Borbi. U ovom periodu preko Milovana Đilasa postaje blizak novim komunističkim vlastima i ulazi u diplomatiju. Tada se ponovo vraća u Pariz kao diplomata najvišeg ranga.\nKao ambasador nekomunista, Ristić je prolazio kroz iskušenja koja su proisticala iz odnosa sa zaposlenima u ambasadi, koji nisu uvek imali razumevanja za kulturnu razmenu i saradnju sa Francuzima. Na kraju službovanja u Francuskoj, dodeljen mu je Veliki krst legije časti.\nPo okončanju diplomatskih dužnosti, Ristić je izabran za dopisnog člana Jugoslovenske akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu (1951). Karijeru je završio kao predsednik Komisije za kulturne veze sa inostranstvom i predsednik Jugoslovenske nacionalne komisije za UNESKO 1958. godine, a bio je i u Savetu federacije. Preminuo je 1984. godine u Beogradu.\n– Danas je delo Marka Ristića skoro zaboravljeno. Njegova zaostavština (dokumenta, spisi) čuva se u Arhivu Srpske akademije nauka i umetnosti. Od 1993. godine postoji i Legat Marka Ristića – Likovna eksperimentacija grupe beogradskih nadrealista (1926–1939). Reč je o poklonu porodice Muzeju savremene umetnosti u Beogradu – rekla je Kolaković uz napomenu da opus Marka Ristića prevazilazi okvire nacionalne baštine i ulazi u okvire ne samo francuske, već i evropske kulture.


Vila Moustakas lux/Leto 2019 | HELONA\nVila Moustakas lux/Leto 2019\nOvaj objekat je smešten u mirnom okruženju na samo 30 m od mora. Idealan za porodice koje žele da su blizu plaže, a opet da budu ušuškani za popodnevnu dremku. Vila raspolaže sa izuzetno prostranim porodičnim apartmanima. Prva prostorija predviđena je za spavanje dve ili tri osobe i sadrži kuhinjski deo sa velikim frižiderom i šporetom sa rernom. Druga prostorija je spavaća soba. Svaki apartman poseduje po dve terase. Izuzetan enterijer ove vile, sa mnoštvom detalja učiniće da Vam boravak bude izuzetno ugodan. WiFi i klima uređaj su uključeni u cenu. Posteljina i peškiri se menjaju svakih 5 dana.\nCENE SU ZA NAJAM SMEŠTAJNE JEDINICE:\n1/2-5 app 199 299 499 599 699 799 799 799 699 499 399 299\n← Vila Katia/Nei Pori – Leto 2020\tVila Bellos/Nea Skioni – Leto 2019 →


"Zato ja ne dam pare": Devojčica ispred Tiršove PROSILA - svi se sledili kad je ODNELA novac njemu (FOTO) - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Društvo » “Zato ja ne dam pare”: Devojčica ispred Tiršove PROSILA – svi se sledili kad je ODNELA novac njemu (FOTO)\n“Zato ja ne dam pare”: Devojčica ispred Tiršove PROSILA – svi se sledili kad je ODNELA novac njemu (FOTO)\nIspod objave nizali su se komentari besnih i potresenih korisnika Instagrama\n/ 15:38 • 22.08.2021. • 22.08.2021.\nNa jednoj Instagram stranici objavljena je fotografija iz Beograda koja je izazvala bes korisnika ove društvene mreže. Naime, kako je objašnjeno u tekstu koji prati fotografiju, devojčica je prosila, a potom novac odnela izvesnom čoveku koji je sedeo u automobilu.\n– Sedim u parku kod Tiršove i posmatram. Devojčica prosi i dobijen novac nosi do automobila, tu sedi čovek i još dece u autu. Hvali se da je dobila 100 dinara. Novac uzima čovek, a ona nastavlja sa poslom – naveo je čovek koji je poslao fotografiju.\nAdministratori stranice koja je objavila potresnu priču konstatovali su kako ovakvi slučajevi nisu odraz društva, već najpre porodice kao osnovne ćelije tog društva, a da su temelj porodice roditelji.\nIspod objave nizali su se komentari besnih i potresenih korisnika Instagrama.\n– E, zato ja lepo ne dam pare, nego odvedem dete u pekaru da jede šta god želi – napisao je jedan muškarac.\nŽena koju je ovaj prizor duboko pogodio upitala se da li je devojčica sa fotografije dobila zagrljaj od roditelja.\n– Bože dragi! Ne mogu, ne želim da verujem! Sa druge strane gledam, u ruci držim bepca od osam meseci, grlim ga sad, upravo stežem. A ovo dete, da li je dobilo talav zagrljaj? – napisala je ona, dok su se neki pitali dokle će nesavesni članovi porodice tako iskorišćavati decu.\nNove providne čizmice Jelene Karleuše ZAPALILE su društvene mreže: Cena je prava “sitnica” (FOTO)\nPiksijev sin objavio fotku s ocem: Jedna stvar je svima odmah upala u oči! (FOTO)\nZoran Radojičić: “Mogao bih da dam doprinos u još jednom mandatu na čelu Beograda”\nStvari se menjaju. Polako, ali se menjaju. Pre neki dan idem kroz grad, vidim dva dečaka, možda 8. razred, možda 1. srednje, jedan je rekao bih Rom, drugi nije. Obojica lepi, uredni, veseli, šale se... Vidi se da se lepo slažu, da su dobri drugovi. Jutros sam bio u jednoj starijoj zgradi, koja na strani suprotnoj od ulice ima na svakom spratu veliku zajedničku terasu. Roditelji tu sede, a deca se tu igraju. Bilo je nekoliko dece, Romske i neromske, lepo se igraju, milina ih videti. Jedna žena je čistila ispred svog stana, a jedna mala Romkinja od 2 - 2 i po godine hoće da joj pomogne. Posle je tražila loptu od jedne malo starije devojčice. Ona kaže: "Ali sada se ja igram", a druga devojčica joj kaže: "Daj joj, ona tebi uvek da." Onda joj je dala loptu i svi su nastavili lepo da se igraju. Obavezno pohađanje škole za decu i večernja škola za opismenjavanje odraslih (neke vrste pomoći su uslovljene pohađanjem večernje škole za one koji nisu išli u školu kao deca), počinju da daju rezultate. Mnogi Romi su videli da postoji i drugačiji život od onog kakav su živeli njihovi preci. Više puta sam radio kod Roma (bavim se popravkama) i vidim da se granica godina za udaju i ženidbu polako pomera, makar u rane dvadesete. Znam i jedan srpsko-romski bračni par. Sa nestrpljenjem čekam vreme kada će ta nevidljiva barijera pasti i kada će biti uobičajeno imati prijatelja Roma, kao sada nije čudno imati prijatelja Mađara, Ukrajinca, Rusina ili Hrvata (živim u Vojvodini).\nДа ли сте размишљали да тиме што просјаку дајете новац,уствари продужујете његово ропство разноразним пробисветима.Да не добијају новац ни од кога не би постојао разлог да стоје на раскрсницама и улицама.


Tužilaštvo traži pritvor za Džunića | Niške Vesti\nPočetak » Sport » Tužilaštvo traži pritvor za Džunića\n08. 06. 2017 (19:15) Kategorija: Sport Izvor: TV Zona plus\nViše javno tužilaštvo zatražilo je pritvor doskorašnjeg direktora niške ED i predsednik aopštine Palilula u prethodnom mandatu, Bobana Džunića, potvrđeno je TV Zona plus u Tužilaštvu.\nSaslušanje Džunića završeno je oko 18 sati, a pritvor je zatražen zbog opasnosti od mogućeg uticaja na svedoke i zbog uznemirenja javnosti, kažu u Tužilaštvu.\nOčekuje se da sudija za prethodni postupak do kraja večeri odlučuje po zahtevu Tužilaštva.\nDžunić je uhapšen zbog, kako je saopštila policija, sumnje da je tokom 2013. i 2014. godine uzeo 2.930.000 dinara na ime promotivnog materijala za jedan prekogranični projekat, koji nikada nije izrađen i isporučen.\nPored njega, za isti slučaj uhapšen je i N.B. koji je kao menadžer projekta bio angažovan po ugovoru o delu sa gradskom opštinom Palilula, a krivična prijava u redovnom postupku podneta je protiv još tri osobe. Za N.B. nije zatražen pritvor, već je pušten da se brani sa slobode.\nU Višem javnom tužilaštvu tokom dna i juče završeno je saslušanje i ostalih uhapšenih u jučerašnjoj akciji “Signal”.\nVeć tokom popodneva trebalo bi da se zna da li će biti zatražen pritvor o kojem, po zahtevu Tužilaštva, odlučuje sudija za prethodni postupak, a za neke od njih tražen je pritvor dok su ostali pušteni da se brane sa slobode.\nDetaljnije: Tužilaštvo traži pritvor za Džunića / Sport – TV Zona plus\nDANAS 16.08.2018 – ĐORĐE DAVID\nTRAYAL SPREMAN ZA BUDUĆNOST (VIDEO)\nMIRIS STARIH SRPSKIH JELA (VIDEO)\nU mraku samo nepristupačne ulice (VIDEO)\nRadnički protiv Spartaka (VIDEO)\nVučić: Još dve fabrike u Nišu krajem septembra (VIDEO)\nDani bureka na nišavskom keju (VIDEO)\nNASTAVLJENA IZGRADNJA JUŽNOG KOLEKTORA (VIDEO)\nRUPA U BEDEMU ČEKA NIŽI VODOSTAJ (VIDEO)


U službenoj posjeti Općini Visoko boravio je Ambasador Narodne Republike Kine Negova ekselencija Liu WenXin.\nUvaženog gosta je primio Općinski načelnik Munib Alibegović, koji ga je, s obzirom da se radi o prvoj službenoj posjeti kineskog ambasadora Visokom, upoznao sa nekim osnovnim karakteristikama vezanim za grad i općinu Viosko.\nNa sastanku je razgovarano o mogućim oblicima, prije svega, ekonomske saradnje koja bi se posebno odnosila na potencijalnu izgradnju farme goveda koja bi na području općine Visoko bila veoma prihvatljiva investicija s obzirom na razvijenost kožarske i prerađivačke mesne industrije i tradicije koju Visoko ima u ovoj oblasti privrede te o izgradnji mini hidro – centrala i strateškim opredjeljenjima Općine Visoko i u tom pogledu.\nZajednički zaključak sa ovog sastanka je da postoji obostrani interes za međusobnom saradnjom i unapređenjem odnosa koji bi trebao posebno u povezivanju privatnih poduzetnika doprinijeti privrednom razvoju općine Visoko.


NA FELIKS ROMULIJANI REKORDAN BROJ POSETILACA U POSLEDNJIH 16 GODINA\nFeliks Romulijanu je prošle godine posetilo oko 30 hiljada posetilaca. U ovoj godini lokalitet je obišlo preko dve i po hiljade posetilaca više u odnosu na isti period prethodne godine.\nProtekli vikend je bio apsolutni rekord u poslednjih 16 godina. Carsku palatu je u dva dana obišlo 663 posetilaca, od toga 537 domaćih i 126 stranih.\nOd početka ovog meseca do sad preko 1200 ljudi razgledalo je ostatke kasnoantičkog arheološkog lokaliteta, a u prethodna dva meseca ukupno oko pet hiljada domaćih i stranih turista.\n„Razlog odlične posećenosti prethodnog vikenda je svakako bila Gitarijada. Ovo je ipak prilog mojoj tezi da je, kada imate interesantna kulturna događanja, svima bolje, da je to inače način i modus kako se ostvariti i organizovati. Kulturni turizam može da poboljša i svoj imidž i stanje, da bude kreiran na način koji će biti pristupačniji i onima koji i nisu mnogo zainteresovani za kulturni turizam, ali će zbog neke manifestacije posetiti neko kulturno dobro“, kaže Bora Dimitrijević, direktor zaječarskog Narodnog muzeja.\nImajući u vidu dosadašnju posećenost u ovoj godini se očekuje više od 33 hiljade posetilaca.\n„I projekat Hera i ono što je urađeno sa projektom Hera je u značajanoj meri doprinelo da se broj posetilaca poveća. To je još jedna tvrdnja da se ne može uvek spavati na lovorikama, nego se uvek morate truditi da iznađete nešto novo i atraktivnije kako biste privukli posetioce“, dodaje Dimitrijević.\nOn je najavio i novi projekat sa kojim će se u narednom periodu, tačnije u narednih mesec dana, konkurisati kod Ministarstva za trgovinu, turizam i telekomunikacije. Nosilac tog projekta, pored saradnika iz Beograda, bi trebao da bude lokalni LER.\nInače, kapije Romulijane od 2008. godine nikada nisu zatvorene. One su otvorene za posetioce svakog dana od 8 do 20 sati, praznicima, pa čak i 1. januara. Cena ulaznice je 400 dinara za obilazak Romulijane i Narodnog muzeja „Zaječar“, ili 300 dinara za samo za jedan objekat.\nKraj meseca na palati obeležiće se i peti po redu Antika fest, koji se održava 27. avgusta.\nfelix romuliana posetioci\nŠarčević: Pretpostavljamo da će prepisivanje biti...\nČlanica Saveta REM-a Judita Popović: Zabranjen spot...\nKod još 18 ljudi potvrđen kovid19, jedna osoba...


Office Communicator 2007 ID greške: 1005 - Communicator\nOffice Communicator 2007 ID greške: 1005\nDo ove greške dolazi kada ne možete da započnete sesiju komunikacije sa kontaktom ili ne možete da pozovete kontakta da se pridruži konferenciji. U sledećim odeljcima možete naći više detalja o različitim režimima komunikacije u okviru kojih može doći do ove greške.\nRazmena hitnih poruka\nRazlog Program Office Communicator 2007 ne prepoznaje adresu osobe s kojom pokušavate da stupite u kontakt kako biste započeli sesiju razmene hitnih poruka. Office Communicator 2007 podržava sesije razmene hitnih poruka sa korisnicima koji su udruženi (povezani) sa vašim preduzećem, sa kontaktima za javnu razmenu hitnih poruka ili sa korisnicima programa Office Communicator u okviru vašeg preduzeća. Ne možete da vodite sesije razmene hitnih poruka sa korisnicima koji ne ispunjavaju ovaj kriterijum.\nRešenje Više informacija o dodavanju kontakata iz povezanog preduzeća ili kontakata za javnu razmenu hitnih poruka možete naći u odeljku Najčešća pitanja. Imajte na umu da povezivanje spoljne i javne razmene hitnih poruka mora biti konfigurisano u vašem preuzeću da biste mogli da vodite sesije razmene hitnih poruka sa kontaktima iz povezanog preduzeća ili sa kontaktima za javnu razmenu hitnih poruka. Ako ne znate da li je kontakt povezan sa vašim preduzećem ili da li vam je omogućena opcija povezivanja radi razmene hitnih poruka, obratite se administratoru svog sistema i prosledite mu ove informacije: ID greške:1005.\nAdministratori sistema mogu da pronađu više informacija o konfigurisanju opcije povezivanja spoljnih kontakata i kontakata za javnu razmenu hitnih poruka u Vodiču za razvoj za Microsoft Office Communications server 2007 Edge server i u Vodiču za upravljanje Microsoft Office Communications serverom 2007.\nRazlog Program Office Communicator 2007 ne prepoznaje adresu osobe koju pokušavate da pozovete. Pozivi koje upućujete pomoću opcije Poziv pomoću programa Communicator programa Office Communicator 2007 su VoIP pozivi. Možete da upućujete VoIP pozive korisnicima programa Office Communicator u vašem preduzeću i spoljnim korisnicima programa Communicator koji su povezani sa vašim preduzećem. Ne možete da upućujete pozive pomoću programa Communicator kontaktima za javnu razmenu hitnih poruka ili osobama van preduzeća, koji nisu povezani sa vašim preduzećem kao što su članovi porodice.\nRešenje Više informacija o dodavanju kontakata iz povezanog preduzeća ili kontakata van vašeg preduzeća možete naći u odeljku Najčešća pitanja. Ako ne znate da li je kontakt povezan sa vašim preduzećem, obratite se administratoru svog sistema i prosledite mu sledeće informacije: ID greške: 1005.\nRazlog Program Communicator ne prepoznaje adresu osobe koju pokušavate da pozovete na konferenciju. Više informacija možete naći u sledećim odeljcima.\nNe možete da pozovete korisnika na konferenciju putem razmene hitnih poruka\nRazlog Program Office Communicator 2007 ne prepoznaje adresu osobe koju pokušavate da pozovete na konferenciju putem razmene hitnih poruka. Office Communicator 2007 podržava sesije razmene hitnih poruka sa korisnicima koji su udruženi (povezani) sa vašim preduzećem, sa kontaktima za javnu razmenu hitnih poruka ili sa korisnicima programa Office Communicator u okviru vašeg preduzeća. Ne možete voditi sesije razmene hitnih poruka sa korisnicima koji ne ispunjavaju ove kriterijume.\nNe možete da pozovete korisnika u konferencijski poziv\nRazlog Program Office Communicator 2007 ne prepoznaje adresu osobe koju pokušavate da pozovete u konferencijski poziv. Pozivi koje upućujete pomoću opcije Poziv pomoću programa Communicator programa Office Communicator 2007 su VoIP pozivi. Možete da upućujete VoIP pozive korisnicima programa Office Communicator u vašem preduzeću i spoljnim korisnicima programa Communicator koji su povezani sa vašim preduzećem. Ne možete da upućujete pozive pomoću programa Communicator kontaktima za javnu razmenu hitnih poruka ili osobama van preduzeća, koji nisu povezani sa vašim preduzećem kao što su članovi porodice.\nSistem administratori više informacija o konfigurisanju opcije povezivanja radi udružene i javne razmene hitnih poruka mogu naći u Vodiču za razvoj za Microsoft Office Communications server 2007 Edge server i u Vodiču za upravljanje Microsoft Office Communications serverom 2007.