Matična biblioteka „Svetozar Marković“ donira knjige ŠOSO "Jelena Majstorović" - Glas Zaječara\nHome Društvo Matična biblioteka „Svetozar Marković“ donira knjige ŠOSO „Jelena Majstorović“\nMatična biblioteka „Svetozar Marković“ donira knjige ŠOSO „Jelena Majstorović“\nfoto: Facebook strana ŠOSO "Jelena Majstorović"\nMatična biblioteka „Svetozar Marković“ se ovog 14.februara prvi put priključila akciji povodom 14.februara Međunarodnog dana doniranja knjiga, sa željom da knjiga stigne u ruke što većeg broja čitalaca.\nZainteresovani sugrađani su od 12. do 14. februara mogli da doniraju polovne, neoštećene knjige biblioteci. Ideja je bila da se prikupljene knjige proslede organizacijama koje se bave radom sa decom ili deci koja žive u teškim uslovima i nemaju svoju sopstvenu knjigu.\nBiblioteka je odlučila da obraduje učenike ŠOSO „Jelena Majstorović“ Zaječar i prikupljene knjige donira školskoj biblioteci, čime će ujedno i obogatiti biblioteški fond Škole.\nIz ŠOSO „Jelena Majstorović“ veruju da će se saradnja ove dve ustanova nastaviti i u buduće istakla je Emila Badivuk, direktorka ŠOSO „Jelena Majstorović“.\nFoto: Glas Zaječara Emila Badivuk\n„Ovo je još jedna od uspešnjih saradnji Matične biblioteke „Svetozar Marković“ Zaječar i naše Škole. Učenici Škole su dobili posebnu pohvalu Deda Mraza za učešće na konkursu „Čestitka Deda Mrazu“ u decembru prošle godine a biblioteka je donirala i preko 100 knjiga školskoj biblioteci ranijih godina koja trenutno broji preko pet hiljada naslova. U ime učenika, roditelja, kolektiva i u svoje lično ime se još jednom zahvaljujem Matičnoj biblioteci „Svetozar Marković“ Zaječar i svim gradjanima koji su se odazvali ovoj akciji i donirali knjige“.- istakla je Emila Badivuk, direktorka ŠOSO „Jelena Majstorović“.\nUručenje knjiga će biti u utorak 25.2.2020. u 10.00 časova u prostorijama škole.\nPrethodni tekstPrijavi problem: Pored Sunčane staze leš psa prekriven ćebetom\nNaredni tekstZajedno za Srbiju izlazi na lokalne izbore u Šapcu


Slavni srpski major Gavrilović sahranjen iscepan, i to u tuđem grobu\nAutor Tema: Slavni srpski major Gavrilović sahranjen iscepan, i to u tuđem grobu (Pročitano 1786 puta)\n« poslato: 26.08.2015. 19:09 »\nSavez udruženja potomaka ratnika Srbije 1912-1920. podneo je inicijativu da posmrtni ostaci slavnog oficira budu preneti u Aleju velikana na stogodišnjicu herojske odbrane Beograda 1915. Dragutin Gavrilović preminuo je 19. jula 1945, dvadesetak dana pošto je posle četvorogodišnjeg zarobljeništva stigao kući.\n„Nove vlasti nisu dozvolile sahranu uz vojne počasti, niti da mu se dodeli grobno mesto ili da bude sahranjen uz branioce Beograda. Ispraćen je uz govor kraljevog pukovnika Aleksandra Todorovića: „Još jedan hrast manje iz one gospodstvene šume srpskih rodoljuba koji su sagoreli na oltaru Otadžbine““, izjavio je pukovnik u penziji dr Rade Rajić.\n„U oslobođenom Beogradu, nove vlasti su ga ispitivale. Bio je već iznemogao, kost i koža, i ubrzo je preminuo u svom stanu u zgradi u Beogradskoj, koja je kasnije porušena“, kaže Miloš Marinković (31), praunuk Gavrilovića.\nNa pomenutu inicijativu potomci gledaju kao na dobru nameru, ali Milošev otac, Blagoje Marinković (60), sin Dragutinove ćerke Emilije, dodaje: „Dragutin je sahranjen u grobnici gde su kasnije sahranjeni i njegova supruga Darinka, ćerke Milica i Emilija, zet, unuka… Što se nas tiče, smatramo da on ipak treba i dalje da počiva sa svojima“.\n„Izaslanik je došao u Dragutinovu kuću, poslužen je slatkim i kafom i kad je krenuo na temu zbog koje je došao, Dragutin ga je prekinuo: „Ako nisi došao da me pitaš kako mi je porodica, onda ovde nemaš šta da tražiš!“, kaže praunuk Miloš, čiji sedmomesečni sin nosi ime Dragutin.\n„Dvojici vojnika mogao je da bude zahvalan što je preživeo. Oni su ga izvukli sa ratišta, noseći ga na izvaljenim vratima“, priča praunuk Miloš Marinković, a piše list Blic.\nTitu je bio trn u oku\nOdg: Slavni srpski major Gavrilović sahranjen iscepan, i to u tuđem grobu\n« Odgovor #1 poslato: 26.08.2015. 19:15 »\nЖалосно, да посмртни остаци краљевог мајора Драгутина Гавриловића нису свечано пренети у Алеју великана и колико таквих случаја има у Србији.\nСлава ти Драгутине!


Rezultat pretrage za pojam: Nenad Čanak\nBEOGRAD - Vučić ima veliu šansu za pobedu već u prvom krugu na predsedničkim izborima sa 53 odsto podrške. Kandidat Luka Maksimović koji se predstavlja kao Ljubiša Beli Preletačević izbio je na drugo mesto po popularnosti, sa podrškom 11 odsto birača.\nPRIJE 397126 MIN\nPRIJE 550356 MIN\nPRIJE 577057 MIN\nPRIJE 610936 MIN\nPRIJE 755347 MIN\nPRIJE 1221577 MIN\nPRIJE 1229370 MIN\nPRIJE 1450536 MIN\nPRIJE 1450951 MIN\nPRIJE 1470658 MIN\nPRIJE 1476729 MIN\nPRIJE 1792167 MIN\nPRIJE 2013662 MIN\nPRIJE 2040144 MIN\nPRIJE 2053663 MIN\nPRIJE 2054522 MIN\nPRIJE 2066514 MIN\nPRIJE 2073155 MIN\nPRIJE 2076044 MIN\nPRIJE 2085486 MIN\nPRIJE 2097574 MIN\nPRIJE 2101776 MIN\nPRIJE 2105832 MIN


Islamska zajednica u ramazanu podijelila pomoć u vrijednosti većoj od milion KM | Novi Horizonti\n– Pomoć je dijeljena na području cijele teritorije BiH, u vidu paketa s hranom i drugih oblika pomoći, čime je krovna zajednica muslimana u BiH još jednom potvrdila da vodi brigu o svojim najranjivijim članovima i pokazala im da nisu sami, niti zaboravljeni – istakao je direktor ovog ureda Ibrahim ef. Malanović.\n– Ured za društvenu brigu zahvaljuje svim vjernicima koji su podržali njihove ramazanske aktivnosti, ali i donatorima koji su omogućili da se tokom ramazanskih dana pruži ruka podrške i obraduje što veći broj osoba – izjavio je Malanović.\n← Pet načina kako da održite duhovni elan i nakon ramazana\nKomšić: Grlić Radman doživio debakl u Briselu, pa pokušava sa Blajburgom, jadan je →\nStav Islamske zajednice u BiH o vakcinisanju


Sarajevo nagrađuje Dogs Trustov značajan društveni angažman Plaketom Grada – Urban Magazin\nSarajevo nagrađuje Dogs Trustov značajan društveni angažman Plaketom Grada\nS oduševljenjem smo primili vijest da je Gradsko vijeće Grada Sarajeva u srijedu 23.2.2022. godine jednoglasno odlučilo da Fondaciji Dogs Trust dodijeli ovogodišnju Plaketu Grada Sarajeva!\nNa nominaciji se iskreno zahvaljujemo Veterinarskom fakultetu Univerziteta Sarajevo, našem ključnom lokalnom partneru, što kontinuirano prepoznaje i cijeni naš rad. Zahvaljujemo i Univerzitetu u Sarajevu što je podržao nominaciju te, naravno, i samim gradskim vijećnicima koji su pokazali da cijene naš rad i rezultate.\nOvo priznanje nam posebno znači jer dolazi upravo na desetogodišnjicu našeg angažmana u BiH te nakon dosta truda, ulaganja i odličnih rezultata koje smo postigli u Sarajevu i drugim dijelovima zemlje.\nU glavnom gradu i dalje provodimo najveći dio naših programa, uključujući Program usavršavanja veterinarskih stručnjaka koji se provodi u saradnji sa Veterinarskim fakultetom Sarajevo i njegovim stručnjacima. Ova obuka je od ogromnog značaja za podizanje kapaciteta i jačanje veterinarske struke u BiH, za studente Fakulteta ali i za lokalne zajednice širom zemlje, zbog čega je uvrštena u Program cjeloživotnog učenja Univerziteta u Sarajevu i akreditirana od strane veterinarskih komora.\nKada je 2012. godine Dogs Trust započeo svoje aktivnosti u BiH, na ulicama samo četiri gradske općine Sarajeva je živjelo više od 12.000 pasa. Nakon sedam godina intenzivnog provođenja Dogs Trust kampanja masovne sterilizacije uličnih i vlasničkih pasa, ovaj broj je do 2019. godine smanjen za čak čeitiri puta, a trend se nastavio i u toku te godine kada je kroz ovaj program dosegnuto oko 80% ukupne populacije pasa lutalica. Ovaj procenat stručnjaci za upravljanje populacijom pasa smatraju optimalnim jer predstavlja solidnu osnovu da lokalne vlasti, kroz uspostavljanje i provođenje zakonskog sistema za upravljanje populacijom pasa, problem trajno stave pod kontrolu.\nNaši programi edukacije vlasnika i obuke pasa, fostering udomljavanja, edukacije školske djece, te edukacije i podizanja svijesti šire javnosti, i dalje su velikim dijelom fokusirani na Sarajevo, a istraživanja pokazuju da je naš trud rezultirao značajnim promjenama u znanju, svijesti i ponašanju velikog broja publika, posebno vlasnika pasa koji su postali odgovorniji, što je od ključnog značaja za dugoročno rješenje problema.\nNadamo se da će naš angažman nastaviti doprinositi unapređenju dobrobiti cijele zajednice, te pasa u njoj, i da će Sarajevo, uz pojačan angažman nadležnih lokalnih vlasti, postati uzor u provođenju humanog i zakonskog sistema za upravljanje populacijom pasa, što će nas dovesti do zajedničkog cilja, da psi žive samo sa odgovornim vlasnicima, a ne napušteni na ulici gdje im nije mjesto.


Elektronski registar udruženja www.udruzenja.rs – Personal magazin\nAgencija za evropske integracije i saradnju sa udruženjima pokrenula je Elektronski registar udruženja (ERU) na internet-stranici www.udruzenja.rs. ERU je jedinstvena baza podataka koja pruža uvid u informacije o radu udruženja,…\nAgencija za evropske integracije i saradnju sa udruženjima pokrenula je Elektronski registar udruženja (ERU) na internet-stranici www.udruzenja.rs. ERU je jedinstvena baza podataka koja pruža uvid u informacije o radu udruženja, njihovim kapacitetima i potencijalima, sa opisom programa i aktivnostima koje sprovode.\n– Pozivam sva udruženja da unesu svoje podatke u Elektronski registar udruženja jer će im ova baza podataka omogućiti da svoje aktivnosti učine vidljivijim, predstave se potencijalnim donatorima i lakše pronađu partnere za rad na projektima. Registar će pomoći gradu Beogradu da lakše ostvari uvid u kapacitete rada udruženja kako bi efikasnije koordinirao podršku civilnom društvu. Ovaj mehanizam omogućiće bolju informisanost o načinima finansiranja udruženja i motivisati građane na aktivizam i razvoj karijere u civilnom sektoru – ocenjuje Danko Runić, direktor Agencije za evropske integracije i saradnju sa udruženjima.\nElektronski registar udruženja www.udruzenja.rs was last modified: April 6th, 2012 by Redakcija\nElektronski registar udruženjaERUudruzenja.rswww.udruzenja.rs\nBenQ VA LED monitor GW serije


Darko Nikolić o „Jedinom izlazu“: „Verujem da će naš film doprineti da trileri postanu zastupljeniji u domaćoj produkciji“ « FCS\n09. februar 2021. | Autor: Đorđe Bajić\nDarko, pitanje za početak… Kako je došlo do toga da tvoj prvi dugometražni igrani film bude upravo „Jedini izlaz“?\nVeliki sam poštovalac kriminalističkog žanra. Izuzetno volim trilere i to u svakom smislu – kao filmski stvaralac, pasionirani filmofil i predani čitalac. Tako je oduvek…Pre „Jedinog izlaza“ razvijao sa scenaristima nekoliko projekata koje nisam uspeo da realizujem – i svi su bili trileri. Psihološki, crnohumorni, hororični, ali uvek trileri.\nŠta te je privuklo scenariju Marka Popovića?\nMarko i ja smo ranije dogovarali saradnju u vezi sa ekranizacijom njegovog romana „Jedan pogrešan korak“ i tako je do mene stigao njegov scenario za „Jedini izlaz“ – baš u trenutku kada je dobio podršku Filmskog centra Srbije za razvoj. Scenario i ja smo se prepoznali na prvo čitanje, pa sam predložio Marku da probamo zajedno da realizujemo film. Čini mi se da ni sami nismo verovali da ćemo uspeti, sve do prvog snimajućeg dana.\nNa snimanju filma Jedini izlaz\nSrpske kriminalističke serije su postale već uobičajene na našim malim ekranima, dok ovaj žanr nije previše zastupljen u bioskopskoj ponudi, a kada su domaći autori u pitanju. Zašto je, po tvom mišljenju, to tako? I da li može da se promeni?\nTriler je, kao žanr, dugo bio zanemaren u domaćoj kinematografiji – dok su se na svetskoj sceni snimali i nagrađivali filmovi koji oduzimaju dah i drže gledaoce napetim i prikovanim za bioskopsko sedište, u Srbiji takvog sadržaja nije bilo. Sada vidimo da se ta „nepravda“ prema trileru i kriminalističkom žanru kod nas polako ispravlja, doduše prevashodno u serijama, mada verujem da će moj film, zapravo film celokupnog tima koji je na njemu predano radio prethodnih godinu i po dana, pokazati svu lepotu pravog, žanrovski preciznog ostvarenja. Verujem da će „Jedini izlaz“ doprineti da trileri postanu zastupljeniji u domaćoj produkciji. Sa druge strane, ne smemo zanemariti i globalnu promenu trendova u filmskoj industriji i veliko pitanje o budućoj formi filma… Govorim, naravno, o rastućem uticaju i značaju VoD platformi koje od velikih filmskih studija sve više preuzimaju ključnu ulogu. Živimo u zanimljivom, možda čak prelomnom, vremenu za film.\nOdakle si sve crpeo nadahnuće dok si režirao „Jedini izlaz“?\nNadahnuće je stiglo iz decenija napetosti uz gledanje Hičkoka, Fridkina, Finčera, Čan Vuk Parka…U domaćoj kinematografiji je bilo manje takvih uzora, ali bih izdvojio vanvremenski „Ritam zločina“ Zorana Tadića, a iz pera Pavaa Pavličića. U tom filmu iz 1981. glavne uloge su odigrali Fabijan Šovagović i Ivica Vidović, a ja sam dugo priželjkivao da uradim rimejk gde će Ivica igrati Fabijanovu ulogu. Nije se desilo.\nReditelj Darko Nikolić, foto: Milan Platiša\nGlumica Anđelka Prpić je prevashodno poznata po ulogama u komedijama Šta te je navelo da upravo nju odabereš za noseću ulogu u svom trileru?\nVeć u prvom čitanju scenarija, ulogu Ane Kolar sam video kao lik Kleris Sterling, koji je igrala maestralna Džodi Foster u maestralnom filmu „Kad jaganjci utihnu“. Dakle, kao naizgled nežnu, krhku osobu, sa onim na prvi pogled bezizražajnim licem koje do raspleta krije kakvu snagu nosi. Taj prvi utisak se nije promenio ni tokom daljih priprema i verujem da će i gledaoci shvatiti sličnost između ova dva lika. Isto tako, već u prvom čitanju sam video Anđelku u ulozi Ane Kolar jer je ona odlična glumica, koja je sticajem okolnosti prepoznata isključivo kao komičarka. Očekivano, dobijao sam od kolega i saradnika mnogo dobronamernih komentara da razmotrim svoj izbor i ne rizikujem toliko sa kastingom. Nisam se predomislio a Anđelka je pokazala da je saradnik kakvog samo možete poželeti – vredna, posvećena, pouzdana i tačna. Veoma je precizno odigrala Anu – naizgled nežnu, krhku ženu, sa onim naizgled bezizražajnim licem koje do raspleta krije kakvu snagu nosi.\nDeo glumačke ekipe filma Jedini izlaz\nPredstavi nam svoje ključne saradnike…\nFilm je produkt timskog rada pa je teško izdvojiti nekog. Ako baš moram, to bi bili Marko Stanković, producent, koji mi je čuvao leđa i omogućio da se maksimalno posvetim kreativnom delu, dok je on rešavao razne probleme kojih uvek ima na ovako velikom projektu, i Stevan Marić, montažer i alhemičar, koji spaja nespojive stvari i daje im novi život.\nZa kraj… Šta ti je bio glavni cilj kada si se upustio u rad na ovom filmu i da li misliš da si taj cilj postigao?\nGlavni cilj je bio da snimim film, onako kako želim. Mislim da sam uspeo, a da li to sve ima smisla, reći će publika.


NASA: Asteroid Bennu možda nosi organski materijal | Svemir Vijesti | Al Jazeera\nNaučnici planiraju proučiti uzorke kako bi našli odgovore o porijeklu vode i organske materije na Bennuu (NASA/Ilustracija)\nTokom NASA-ine misije Osiris Rex otkriveno je da asteroid Bennu na sebi nosi vodu i tragove organskog materijala i mogao bi „sijati život po svemiru“.\nOrganski materijal zasnovan na karbonu raspršen je po površini Bennua, kaže Amy Simmons iz NASA-e.\nTo znači da bi taj organski materijal mogao biti pronađen i kada uzorci uzeti sa asteroida slete na Zemlju, prenosi Tanjug.\nNaučnici NASA-e pretpostavljaju da uzorci sa Bennua možda nose materiju koja do sada nije zabilježena niti na jednom meteoritu i da bi organski materijal nađen na njemu mogao ukazati na primitivnu biologiju u univerzumu.\nKada uzorci stignu na Zemlju, naučnici planiraju proučiti ih kako bi našli odgovore o porijeklu vode i organske materije na Bennuu.\nPrisustvo karbonovih minerala u asteroidu sugeriše na postojanje širokog hidrotermalnog sistema, koji sadrži i vodu i karbon-dioksid, i u Benuu, ali i u asteroidu od kojeg je nastao.\nOsiris Rex treba poletjeti sa Bennua 2021. godine i na Zemlju donijeti uzorke do septembra 2023. godine.\nLetjelica je u orbitu asteroida stigla još prije dvije godine.\nNa Veneri otkriven fosfin, plin koji bi mogao značiti život\nOvo je prvi put da je fosfin otkriven na nekoj stjenovitoj planeti osim Zemlje.\nKamen s Mjeseca u Sloveniji\nNa Mjesec je 1972. sletjela posljednja misija sa ljudskom posadom. Nakon 48 godina, u slovenskom gradiću Vitanje može se vidjeti uzorak kamena, koji su astronauti Apolla 17 donijeli sa istraživačke misije. Gašper Lubej istražio je kako je i zašto taj kamen sa Mjeseca stigao u malo slovenačko mjesto, sa nešto više od 2000 stanovnika.


Srećom bio vikend\nSnažna oluja koja je u subotu na nekoliko sati bukvalno paralisala grad, oštetila je i krovove na nekoliko škola. Najgore je prošla OŠ „Ilija Birčanin“ u Zemunu na kojoj je u potpunosti uništena krovna konstrukcija na levom krilu zgrade. Kako je u izjavi za Glas potvrdio Vuko Krivokapić, direktor škole, tokom oluje se obrušilo 600 kvadratnih Kompletan tekst\nNezaposlenost ruši visoku politiku\n- Najbitnija stvar koju mi možemo da uradimo u Srbiji jeste da obezbedimo bar jedno novo radno mesto. Najvažnije je da sa ovog skupa izađemo sa bar jednim čovekom koji je dobio radno mesto, a to je jedna zadovoljna porodica Kompletan tekst\nIzdržite do aprila\nRekonstrukcija Južnog bulevara trebalo je da bude završena još u decembru 2007. godine. Posle nekoliko probijenih rokova, ovnova ove važne saobraćajnice biće završena tokom aprila, najavio je u izjavi za Glas Nenad Bajić Kompletan tekst\nBeograd prošao, Novi Sad blizu\nFirma koja pravi popularnu igru „monopol“, rešila je da svetu priušti novu verziju ove igre, na čijoj će se „Vorld Edišn“ tabli nalaziti određeni svetski gradovi. Na listi koja broji 68 kandidata naša dalje\nJoš 536 parking mesta u Bloku 37\nNajkasnije za tri godine, u Bloku 37, na uglu Trećeg bulevara i Ulice Tošin bunar, preduzeće „Durst Development“ izgradiće trospratnu garažu sa 536 parking mesta. Objekat će imati podrum, prizemlje dalje


Nastavljeno sa besplatnim preventivnim pregledima, među Kruševljanima veliko intersivanje za proveru zdravalja | RTK\nObjavljeno: nedelja, 25. mart 2018.\nU Opštoj bolnici u Kruševcu i u Domovima zdravlja na teritoriji Rasinskog okruga obavljen je sedmi ciklus besplatnih preventivnih pregleda.\nI ovoga puta među sagrađanima je vladalo veliko interesovanje za ovu vrstu provere zdravstvenog stanja. Dobrom organizacijom izbegute su gužve,a sugrađani su bili u prilici da urade ultrazvučki pregled stomaka, dermatološki pregled mladeža, a žene ginekološke preglede uz uzimanje PAPA testa istakla je direktorka Opšte bolnice Kruševac doktorka Vesna Stević Gajić.\nOvom prilikom Opštu bolnicu u Kruševcu posetio je državani sekretar u Ministarstvu zdravlja profesor doktor Fenerc Vicko i podsetio da su besplatni preventivni pregledi jedan od načina da se utiče na svest građana o očuvanju zdravlja.\nDom zdravlja Kruševac pregelde je obavljao na dva punkta, naglasila je direktorka Doma zdravlja Kruševac doktorka Marina Kostić, istakavši dobar odziv građana uz najavu tribine o prevenciji karcinoma u kruševačkoj predškolskoj ustanovi Nata Veljković.\nMinistarstvo zdravlja nastaviće i u narednom periodu sa akcijom besplatnih preventivnih pregleda.\nPrethodno : Komunalna policija u službi Kruševljana već šest godina\nSledeće : U OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“ u Kruševcu održano okružno takmičenje iz stranih jezika


Hrana i piće – Smanji troškove\nSvi znamo da je namirnice kratkog roka trajanja, poput mesa, jaja i morskih plodova, potrebno odmah nakon kupovine odložiti u frižider ili zamrzivač, ali postoji još mnogo namirnica o kojima treba povesti računa kada je u pitanju odlaganje i čuvanje. U nastavku pogledajte neke od namirnica koje treba, a koje ne treba čuvati u frižideru, …\nŠTA OD HRANE TREBA ČUVATI U FRIŽIDERU, A ŠTA NE? Read More »\nHrana i piće / By InTeam\nVeć smo pisali o novcu koji jedan prosečan građanin Srbije baci u kantu bacajući hranu i tada smo obratili pažnju na hranu koja se pokvari i ne upotrebi pre isteka roka. To dovodi do jednog od bitnijih pitanja: koja je razlika između oznaka ‘upotrebljivo do’ i ‘najbolje upotrebiti do’ na različitim pakovanjima hrane? Prvo i …\nKOJA JE RAZLIKA IZMEĐU ‘UPOTREBLJIVO DO’ I ‘NAJBOLJE UPOTREBITI DO’? Read More »\nIstraživanje koje je sproveo Institut za prehrambenu tehnologiju u Novom Sadu pokazuje da prosečan građanin Srbije godišnje izgubi oko 20.000 dinara bacanjem hrane. Ova cifra, u skladu s vašim potrošačkim sklonostima i novcem koji trošite na hranu, može biti samo veća. Najviše se baca hleb, i to prosečno četvrtina hleba dnevno, što iznosi oko 300 …\nBACANJEM HRANE BACATE I 20.000 DINARA GODIŠNJE Read More »\nKoliko vam se puta desilo da s pijace donesete sveže voće ili povrće koje kroz nekoliko dana, a ponekad i posle nekoliko sati počne da propada, da se suši ili da buđa? U najvećem broju slučajeva za to je kriv pogrešan način čuvanja tih namirnica. Postoje neka pravila kojih se možemo pridržavati i tako produžiti …\n14 VRSTA VOĆA I POVRĆA KOJE POGREŠNO ČUVAMO Read More »\nUkoliko ste pratili naše objave i istraživanja, onda ste verovatno već počeli da kupujete suve i mlevene začine u zdravoj hrani, a ne u marketu. Sveže začine možete naći na pijaci ili u malo većem marketu. Međutim, postoji veliki broj začinskih biljaka koje mogu uspeti ako ih gajite kao kućne biljke i koje možete uzgajati …\nZAČINSKE BILJKE KOJE MOŽETE GAJITI U SVOJOJ KUHINJI Read More »\nTempo savremenog života dovodi do toga da često nemamo slobodnog vremena ni za šta, a kad sebi „ukrademo” malo vremena, čak i pomisao na mesečnu nabavku i red na kasi postaje noćna mora. Već odavno je moguće poručiti raznu robu preko interneta, međutim, online kupovina namirnica kod nas još uvek nije dovoljno razvijena (pre svega, …\nZAŠTO JE BOLJA ONLINE KUPOVINA NAMIRNICA? Read More »\nU jednom od prethodnih tekstova započeli smo interesantno istraživanje o tome kako možete uštedeti kupujući u zdravoj hrani umesto u marketu. Nastavili smo u istom pravcu i uporedili cene slanih “zanimacija”, odnosno grickalica (posebno nas je radovalo još jedno istraživanje u kojem može da se jede 🙂 ). Dakle, evo rezultata pa vi sami procenite: …\nZDRAVA HRANA ILI MARKET – GDE JE JEFTINIJE? Read More »\nVreme velikog posta i velike posne slave, kao što je Sveti Nikola, nosi isto tako velike troškove. Takođe, trgovci ovaj period koriste za dodatnu zaradu jer često ljudi nemaju dovoljno vremena da se pripreme i raspitaju o cenama. Bez obzira na to da li slavite u uskom krugu porodice ili u širokom krugu prijatelja, riba na …\nRIBA NA SLAVSKOJ TRPEZI – PIJACA ILI MARKET? Read More »


Servisne informacije za četvrtak 16. januar - ePancevo\nVREME – U Pančevu jutro maglovito, tokom celog dana sunčano. Duvaće slab, jugoistočni vetar. Minimalna temperatura 0, maksimalna dnevna 11 stepeni.\nU Pančevu narednih dana sunčano i toplije.Krajem nedelje naoblačenje. Minimalna temperatura oko 0, maksimalna dnevna od 7 do 11 stepeni.\nHITNA –35 – ambulantna pregleda,10 – kućnih poseta, 5- dece . Pomoć su tražili hronični bolesnici sa povišenim krvnim pritiskom, asamatičari, virusi. Kod dece povišena temperatura i laringitis. Intervencija na javnom mestu pijana osoba. Bez saobraćajnih nezgoda.\nPORODILIŠTE 062 8048619 – 1 dečaka nema devojčica\nATP – Autobusi ATP-a saobraćaju po redu vožnje za radni dan kašnjenja i izostanaka. Mala kašnjenja od 5-10 minuta su zbog magle.\nŽELEZNIČKI SAOBRAĆAJ – Voz iz Vršca za Beograd na vreme. Voz za Vršac saobrača normalno.VOZ Pančevo – Ovča PO REDU VOŽNJE . Za sve informacije oko polazaka sa železničkih stanica u Pančevu, pozovite broj telefona 341-111.\nDana 16.01.2020. g. se zbog PLANIRANIH radova na el. mreži isključuju:\nPančevo Deo Skadarske od Borske do Prespanske, Borska ul i deo Prespanske od Skadarske do br.13. 09:00-09:30\nBanatski Brestovac Pančevačka od Prvomajske do I. L. Ribara, I. L. Ribara od Pančevačke do Ž. Zrenjanina. 10:00-11:00\nOmoljica P. Kočića od Banjske do Prvomajske. 11:30-12:30\nPančevo Đure Daničića od Stevana Mokranjca Do Mihajla Petrovića Alasa, Jovana Popovića 12,18,20,\nIvana Cankara od Mihajla Petrovića Alasa do Jovana Popovića, Mihajla Petrovića Alasa15,17,19. 14:00-15:00


Zaharova – BAJADERA BALET- Sava Centar |\nZaharova – BAJADERA BALET- Sava Centar\nBaletski događaj godine – Zaharova u Beogradu!\nMonday, 26. Oct 2015 u 20:00h\nNajveća balerina sveta, jedina aktivna prima ballerina assoluta današnjice, Svetlana Zaharova, nastupiće 26. oktobra u Savacentru u kultnom baletu Bajadera .\nPrema procenama plesnih stručnjaka i publike, Zaharova je danas apsolutno najveća balerina sveta. Ona je primabalerina Boljšoj teatra, Milanske skale, Tokio Siti baleta i stalni gost Njujork Siti baleta, Metropolitena, Pariskog baleta, Engleskog kraljevskog baleta, Španskog kraljevskog baleta. Laureat je najvećih svetskih priznanja u oblasti igre.\nKraljica svetskog baleta, koja svojom fascinantnom igrom očarava publiku na najprestižnijim svetskim scenama, nastupiće u Beogradu na vrhuncu svoje karijere. Zaharova će odigrati naslovnu ulogu u najzahtevnijem klasičnom baletu – Bajadera, sa zvezdama Boljšoj teatra Mihajlom Lobuhinom i Anom Tihomirovom, Baletom i Orkestrom Narodnog pozorišta u Beogradu, pod upravom maestra Alekseja Bogorada (Boljšoj).\nOvaj neponovljivi baletski događaj – svojevrsni „praznik baleta“, organizuje Centar beogradskih festivala – CEBEF, u okviru naše najuglednije muzičke svetkovine, 47. BEMUS-a (od 21. do 31. oktobra 2015).\nZaharova – BAJADERA BALET- Sava Centar, Tiket Klub\nБеоградско драмско позориште – Репертоар за Октобар 2015\nGibonni – Dvorana “Čair”


Posle 17 godina gasi se Festival kuglofa u Sremskim Karlovcima? | InfoNet Vojvodina\nSREMSKI KARLOVCI – Festival kuglofa, posle 17 godina, više neće biti organizovan u Sremskim Karlovcima, jer Opština Sremski Karlovci nije spremna da finansijski podrži novi koncept festivala, koji iziskuje dodatna novčana sredstva, za opštinski budžet neznatna. Ovo je izjavio za InfoNet Vojvodina predsednik Fondacije “Zavičajna kuća”, koja je prethodnih 17 godina organizovala Festival kuglofa i njegov idejni tvorac, Stjepan Seder.\nOn objašnjava da je organizatori festivala nameravali da stari koncept, koji je, kažu, prevaziđen, zamene novim konceptom festivala, po ugledu na “Donaufest”, u Ulmu, najveću manifestaciju etno kulture u Evropi . To bi, objašnjava, podrazumevalo kvalitetne izlagače, sa kvalitetnim programom, ali i uvođenje nagrada za deset izlagača, od po 10.000 dinara. U tom smislu, računali su na podršku Opštine Sremski Karlovci.\nNegativan odgovor Opštine stigao posle mesec dana\nDopis predsedniku Opštine Sremski Karlovci poslali su 26. septembra 2018. godine. Odgovor je stigao mesec dana kasnije, u kojem Sedera obaveštavaju da Opština “ne može biti sponzor, ni donator”, a potpisala ga je načelnica Opštinske uprave Mirjana Šolaja.\nSeder je takav odgovor shvatio kao odbijanje Opštine da finansijski podrži Festival kuglofa, jedinstvenu etno manifestaciju na ovim prostorima, sa tradicjom od 17 godina.\n“Odgovor koji smo dobili zarpavo znači da Opština ne podržava novi koncept Festivala. “Stari” koncept Festivala je prevaziđen. Posetioci I izlagači su imali primedbe, ali I mi, kao organizatori. Izlagači su ozbiljno zamerali zbog naplate kotizacije, a bez toga, pod dosadašnjim uslovima, Festival ne može biti organizovan”, objašnjava idejni tvorac Festivala kuglofa u Sremskim Karlovcima, Stjepan Seder.\nOn podseća da su svi koji su radili u organizaciji Festivala sve ove godine to činili volonterski, uz isplatu, kako kaže, dve, tri dnevnice tokom Festivala. Nameravali su, napominje, da i ubuduće volontiraju, bez ikakve zarade, “ali da za to više neće imati prilike”. Objašnjava, a to su naveli i u dopisu gradonačelniku, da nakon ovakvog odgovora iz Opštine, više neće učestvovati ni na Konkursima koje Opština raspisuje, a na kojima su prethodnih godina dobijali, u proseku, oko 190.000 dinara.\n“Apsurdan potez Opštine u jeku priče EPK 2021”\nUpitan šta Sremski Karlovci gube gašenjem Festivala sa najdužom tradicijom, Seder odgovara:\n“Gubi u razvoju turizma i promocije Sremskih Karlovaca, jer je svake godine naš festival posećivalo stotine turista iz zemlje, ali I iz insotranstva I regiona. Naročito gubi u smislu Evropske prestonice kulture 2021, u čemu Sremski Karlovci učestvuju. Upravo zbog toga je ovakav potez predsednika Opštine apsurdan”, kaže Seder. Kaže da je “ovo za njih kraj priče, jer je Opština dala nedvosmislen odgovor, a to je da ne želi da finansijski podrži novi koncept Festivala, bez čega nema ni njegove budućnosti”.\nProšle godine Pokrajinska vlada izdvojila je finansijska sredstva za obnovu Sremskih Karlovaca. To je regulisano Rešenjem o finansiranju I sufinansiranju obnove kulturno-istorisjkog nasleđa i podsticanja razvoja Sremskih Karlovaca. Rešenje su izdali Pokrajinski sekretarijat za kulturu i Grad Novi Sad.\nSličan SadržajAktuelnoEPK2021Festival kuglofapredsednik OpštineSremski Karlovci


Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini - Nadbiskup vrhbosanski i predsjednik Biskupske konferencije čestitali muftiji Kavazoviću\nNadbiskup vrhbosanski i predsjednik Biskupske konferencije čestitali muftiji Kavazoviću\nNadbiskup metropolit vrhbosanski Vinko kardinal Puljić i predsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine mons. dr. Franjo Komarica uputili su odvojene čestitke muftiji tuzlanskom Huseinu ef. Kavazović na izboru za reisu-l-ulemu.\nČestitka nadbiskupa vrhbosanskog Vinka kardinala Puljića\n-Poštovani ef. Kavazović!\nPrigodom Vašeg izbora za novog Reisu-l-ulemu Islamske zajednice u BiH upućujem najiskrenije čestitke na povjerenju koje ste dobili od Sabora IZ. Ujedno Vam želim Božju pomoć i mudrost u vođenju IZ u ovim vremenima i na ovim prostorima. Kako nam je na ovim prostorima zajedno živjeti i surađivati, zato se nadam da ću u Vama imati iskrenog sugovornika na putu dijaloga i suradnje na izgradnji razumijevanja i pomoći da Crkve i vjerske zajednice doprinesu stabilnom i perspektivnom miru u BiH.\nŽeleći Vam Božju pomoć u životu i radu, te dobro zdravlje i uspješno vršenje povjerenog mandata iskreno Vas pozdravljam, kaže se u čestitki Vinka kardinala Puljića.\nPredsjednik Biskupske konferencije BiH čestitao izbor muftije Kavazovića\nPredsjednik Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine mons. dr. Franjo Komarica, biskup banjolučki, uputio je izabranom reisu-l-ulemi Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Huseinu ef. Kavazoviću, „u ime članova Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine i u svoje osobno ime najiskrenije čestitke za izbor i najbolje želje za vršenje najodgovornije službe u Islamskoj zajednici u našoj domovini Bosni i Hercegovini“.\n„Naša zemlja i svi građani i narodi u njoj, iako ne u istoj mjeri, prošli su kroz teška ratna stradanja koja su kao posljedicu imale ubijanje kao i rušenje čak i najsvetijih mjesta te ranjavanje tijela i duše brata čovjeka stvorenog na sliku Božju. Gajim čvrstu nadu da će nas, kao učitelje vjere u jednoga Boga, povezivati želja i istinsko nastojanje da učinimo sve što je Božja volja i što je u našoj moći, kako bi zacijelile rane na dušama mnogih naših sugrađana, i kako bi se što prije vratilo tako nužno međusobno povjerenje, suradnja i izgradnja svega onog što je dobro i na što nas Bog poziva“, stoji u čestitci biskupa Komarice.\nBiskup Komarica je izabranom reisul-ulemi muftiji Kavazoviću također zaželio „Božji blagoslov u vođenju cijenjene Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, kako bi njezini članovi, u suradnji s kršćanima i svima drugima u ovoj zemlji, uvijek izabirali put mira, jednakih prava i zajedničke izgradnje naše sutrašnjice“.\nČestitka predsjednika HKD Napredak\nDr. Franjo Topić predsjednik Hrvatskog kulturnog društva Napredak čestitajući izbor za reisu-l-ulemu muftiji tuzlanskom Huseinu ef. Kavazoviću je istaknuo da “Islamska zajednica ima važnu ulogu u BiH ne samo na religioznom nego i na društvenom i regionalnom području. IZ u BiH ima specifičnu ulogu jer je svojevrsni most sa svim muslimanima svijeta, a i veza s Katoličkom i Pravoslavnom crkvom. Uvjeren sam da ćete nastaviti sa razvijanjem dijaloga, suradnje i suživota u BiH za dobrobit muslimana i svih građana u našoj BiH”.


Косово, маратон - Нови Стандард\nŽeljko Cvijanović 30.03.2018. 16:37 10.01.2020.\nNe samo u ponedeljak, Vučić se pokazao kao odličan taktičar. Ali ovde je reč o strateškoj igri, u kojoj bi tek trebalo da se dokaže\nAko je tačno da ne postoje pobede u ratu da nisu praćene pobedom u medijima, onda je Srbija izašla kao pobednik u jednodnevnom ratu koji su u ponedeljak albanski specijalci i njihovi zapadni mentori pokrenuli u Kosovskoj Mitrovici i Prištini. Slike jalovog divljaštva pripadnika Rosu bile su toliko drastične i toliko štetne po albanske ciljeve da su jednostavno uklonjene iz svih velikih zapadnih medija. Nisu se za njih ni dogodile.\nNi zvaničnici SAD – bez kojih se akcija albanskih specijalaca nije mogla zamisliti – nisu mogli da pokažu makar malo javnog razumevanja za delovanje Tačijeve „pravne države“. Istovremeno, Federika Mogerini je diskretno podržala Beograd. To, naravno, ne bi trebalo tumačiti promenom političkog stava vodećih zemalja EU prema nezavisnosti Kosova, već pukim dobrim političkim ukusom decentne Italijanke.\nIako su u srpskoj političkoj javnosti glasovi o tom događaju podeljeni, bila je to ozbiljna srpska pobeda, doduše taktička. Njeni dobici pokazali su se odmah. Prvo, čini se da je Aleksandar Vučić rešio da odloži svoj predlog rešenja kosovskog pitanja, najavljen za početak aprila. Sa jedne strane, bilo bi zaista izlišno izlaziti sa bilo kakvim ozbiljnim predlogom u času kad su pregovori zbog incidenta dalje nego ikad. Sa druge, Srbija je od ponedeljka preuzela deo uticaja nad pregovorima, koji ranije nije imala, i počela da diktira njihov ritam. Šta su dometi toga, jasno je: iz zapadnih krugova sve glasnije se čulo da je kraj pregovora oročen do kraja godine, do kada bi, kažu, trebalo da se potpiše „pravno obavezujući sporazum“. Ničeg neće biti do kraja godine, valjda je jasno.\nDrugo, Srbi na Kosovu iskoristili su priliku da podsete da drže ključ vlade u Prištini, koju mogu da obore kada hoće i da izazovu političku krizu među Albancima. Ta kriza neće biti tek problem nepostojanja vladine većine; ona će dodatno produbiti sve postojeće i teško skrivane pukotine između prištinskih prvaka, Tačija i Haradinaja pre svih.\nTreće, moralnu prednost, koju su stekli (i) događajima od ponedeljka, Srbi na Kosovu će, kako je najavljeno, 20. aprila pretočiti u inicijativu za formiranje Zajednice srpskih opština. Pre pokazanog divljaštva – koje ih udaljava od države kao nabijanje na kolac od digitalizacije – Tači i Haradinaj mnogo bi se lakše oduprli toj inicijativi. Posle njega, međutim, bar jedna ruka će im biti vezana. I, što je još važnije, bila ZSO formirana ili ne, ona je elegantno izbačena iz potencijalnog korpusa budućih „ustupaka“ albanske strane srpskoj.\nAkcija kojom je ROSU prekršila bezbednosne garancije NATO da albanski specijalci neće ulaziti na srpski sever trebalo je Vučiću da pokaže kako bi mogla da izgleda kosovska „oluja“, kojom bi bilo brutalno počišćeno stanovništvo severa. Treba li podsećati na veličinu pretnje: jedan takav događaj ne samo da ne bi izdržala nijedna srpska vlada već bi se pod njim verovatno urušila i sama srpska država.\nAli akcija brutalnih specijalaca pokazala je nešto drugo. Četvrto i najvažnije: bez velikih reči i busanja u grudi, u ponedeljak je iz postupanja srpske države postalo potpuno jasno da Srbi na Kosovu mogu da računaju sa garancijama Vojske Srbije. Prelazak tog Rubikona najveći je domet ove srpske pobede.\nA to nas opet vodi do petog: svako dodatno vojno zatezanje na Kosovu ili u ostatku Srbije neminovno vodi do daljeg približavanja Beograda Moskvi i do adekvatne skepse prema takvim metodama, ako već ne u svim, a ono u brojnim zemljama EU. Uostalom, telefonski razgovor Vučića i Vladimira Putina, u kome je ruski lider obećao pomoć Srbiji, još jedan je srpski prelazak Rubikona i zabijanje prsta u oko zapadnim silama.\nHoće li sve to dovesti do drastičnog odgovora zapadnh sila Srbiji? Nisam siguran, bar na kratek rok. Rekao bih da ima osnova u proceni da će SAD, makar u ovom času, pre nastaviti da pregovaraju sa Srbijom o Kosovu nego što će biti sklone da primene neke od scenarija koji podrazumevaju silu. Naime, svaka pretnja silom iz Vašingtona imaće i taj efekat da će sve nepovratnije približavati Srbiju ruskom oružju. Pretpostavka da SAD još neko vreme neće odustati od pregovora utoliko je utemeljenija što je malo ko od ovdašnjih analitičara američke politike primetio da Ves Mičel, Trampov čovek za naše krajeve, nije u Beogradu nastupio ni blizu poput njegovog prethodnika. Naime sa Viktorijom-Fuck-the-EU-Nuland nije moglo biti pregovora, već samo ispunjavanja naloga. Možda je u čestoj konstataciji da se politika SAD na Balakanu nije promenila vredelo konstatovati naznake da bi se ipak mogao promeniti njen manir. To, naravno, ne znači da su SAD za Srbiju postale „benevolentna sila“, ali nije malo.\nUkoliko su u novom Stejt departmentu svesni katastrofalnog bilansa operacije albanske policije u Kosovskoj Mitrovici i Prištini – a morali bi biti ukoliko je tamo ostao još neko sa sposobnošću analize – proizlazi da će SAD narednih nedelja pre biti sklone da Vučiću obnove svoju političku ponudu za Kosovo nego da ponove jednu ovako glupu akciju. Utoliko pre što se rđav glas daleko čuje i što niko na svetu ne veruje da je sve to smislio Hašim Tači. Naravno, neće to biti ponuda koja će označiti temeljnu promenu američke politike na Balkanu, još manje ponuda koju će Srbi moći da prihvate. Ali će, verujem, biti ponuda koja će u većoj meri afirmisati političke aspekte cele stvari nego vojne.\nRešenje Kosova samim tim neće biti trka za medijske sprintere kratkih pluća, koje prepoznajemo ovih dana po beslovesnom hejtovanju da im ni Kosovo ne treba ako im ga Vučić brani. Biće to ozbiljan maraton za ozbiljne igrače.\nNaravno, Vučić je – ne samo u ponedeljak – pokazao da je odličan taktičar. Ali ovde se radi o strateškoj igri, u kojoj bi tek trebalo da se dokaže. Jer rešenje Kosova već se crta u svom strukturnom smislu. Ono će se dogoditi dan pošto se Putin i Tramp jednog dana budu dogovorili o Evropi. Smisao srpske strateške igre je u tome da ne izgorimo pre nego što se to dogodi. Problem je što Vučića upravo na to nagovaraju svi koji veruju da se politika vodi iz stomaka, a ne iz glave.\nŠira verzija teksta objavljenog u dnevnom listu Informer 30. marta 2018.\nKolumna, PolitikakosovorusijaSADvučićŽeljko CvijanovićKiMmaratonPutinsever kosovatačiTramp\nJedinstvena šansa patrijarha Porfirija\n„Dara“ je razotkrila naše ostrašćenosti\nRazbijanje stereotipa o Srbima\nO istini i licemerju\nVučić: Udžbenike srpskog, istorije i geografije pisaće isključivo država\nPredstavljena knjiga Darka Tanaskovića „Pusto tursko“\nLGBT zajednica nezadovoljne predlogom zakona Gordane Čomić


DODIK IZGUBIO SVAKU MJERU: Nećete vjerovati za šta je sada okrivio Bošnjake! | Slobodna Bosna\n- S obzirom da hoće da joj se nametne neka ludačka košulja koja podrazumijeva `niste Srbi, niste Bošnjaci, niste Hrvati` nego ste neki građani u kome su\n- S obzirom da hoće da joj se nametne neka ludačka košulja koja podrazumijeva `niste Srbi, niste Bošnjaci, niste Hrvati` nego ste neki građani u kome su većina Bošnjaci, pa će oni određivati šta treba, zato to ne može da funkcioniše - rekao je Dodik novinarima u Bijeljini.\nDodik je rekao da SNSD ostaje na nivou BiH da se ne bi dešavalo kao u nekim ranijim periodima kada su napuštana mjesta, a "utrčavali" neki drugi koji su nanijeli još veću štetu.\n- Dakle tu smo, ali kako se radi, šta se radi, vidjećemo - rekao je Dodik.\n- Vjerujem u narednih desetak dana, krajem iduće sedmice - naveo je Dodik


Viber predstavlja izdvojene poruke i grupne odgovore, dodaje objavne liste | Karijera | Glossy\nViber predstavlja seriju novih funkcija za četovanje, namenjenih unapređenju efikasnosti i produktivnosti razmene poruka unutar Viber grupa.\nObjavne liste omogućavaju korisnicima da proslede istu poruku većem broju primalaca na njihov privatni čet. Ova funkcija je nastala kao alternativa za stvaranje grupa nepovezanih učesnika da bi se poslala masovna poruka za sve njih, i štedi vreme koje bi inače utrošili za slanje iste poruke svima ponaosob.\nTAGOVI: ViberViber novineGrupne listeIzdvojene poruke


This topic has 23 одговора, 11 гласова, and was last updated 10 years, 7 months раније by sinansakic.\n14. фебруара 2010. у 9:48 pm #83169\nTo bi bila postarina, a mislim da je ona vec placena. Medjutim, oni su trazili da se plati carina. Mozda ja negde gresim, posto nije moja struka, ali nikako mi nije jasno kako neko moze da naplati carinu na nekomercijalni proizvod ???\nI on je ranije narucivao i dobijao bez problema, i to vise komada, pa je delio ljudima, naravno besplatno. Medjutim, ocigledno da su oni mislili da tu neko zaradjuje. Ali.. jedno je misliti, a drugo uraditi nesto sto verovatno nije po zakonu, kao naplatiti carinu za besplatnu stvar.\n15. фебруара 2010. у 4:47 pm #83170\nVidite u čemu je problem ja koji god linux ubuntu posle 804 verzije koju god iso datoteku sa interneta da preuzmem oona ne valja i to je jos najgore i da preuzmem dobru iso datoteku i da lepo narežem na cd i da proverim i sve da je ispravno meni kada virtuelno pustim ubuntu prikaže mi da je pun bagova a kada instaliram isto mi ispiše da ima greške ili hard disk ili cd.\n15. фебруара 2010. у 5:08 pm #83171\nSkini je preko torenta,trebalo bi da dobiješ valjani .iso fajl i obavezno proveri md5\n15. фебруара 2010. у 5:16 pm #83172\nJa bih pre rekao da ti imaas problema sa RAM memorijom. Nekoliko puta sam ljudima pokazao kako promena memorije resava problem kod instalacije (necitljiv CD) Windows 2000 i XP. Samo sto popove nisu zvali da isteraju necistog 😀\n15. фебруара 2010. у 5:30 pm #83173\nIsto se meni događalo na starijim računarima. Zamenim DVD, NEĆE… Zamenim CPU, NEĆE…Pade mi na pamet da zamenim memoriju, dodouse sa upola manjim modulom i RADI! (A to što sam skidao 2xISO DVD s Interneta, da ne govorim…).\nI ja bih rekao da je RAM. Probaj pa se javi, interesantna su ovo iskustva…\n17. фебруара 2010. у 11:26 am #83174\nNije do memorije sa slucajnim pristupom (RAM) ja na svom racunaru sa 1GB RAM-a dizem koji god hocu Windows i Linux i na kraju mi sve ekstra radi ali sto je najgore meni nareze ubuntu studio ekstra kubuntu i ubuntu server ali ubuntu i xubuntu nece nema fore.\n17. фебруара 2010. у 4:22 pm #83175\nDa rezimiramo – download-ovao si željeni .ISO fajl, MD5 tog fajla si proverio islaže se sa onim navedenim na Ubuntu sajtu, narezao si taj .ISO na cd, pri tome ti sistem nije prijavio nikakvu grešku, krenuo si da dižeš sistem s tog cd-a, nastao je pičvajz?\n18. фебруара 2010. у 3:16 pm #83176\nSve sam proverio pa cak i preko md5sum\n18. фебруара 2010. у 3:59 pm #83177\nEto onda problema za sistem-administratora: imaš fajl na hard-disku identičan onom na serveru. Možeš verovati da je i njegov sadržaj ok jer da ubuntu-desktop-aktuelni .iso ne valja, linux zajednica bi brujala. Tako da ostaje da se nešto problematično događa prilikom narezivanja, ili da instalacija ne prolazi. Ako si i ranije imao ovakvih slučajeva i rešavao ih „originalnim“ Ubuntu cd-om, ostaje da je problem pri rezanju.\nČovek ti je pomenuo memoriju, mogli bi još da budu prazni nosači ili tvoj pisač, eventualno softver. Za memoriju – poteraj neki test, recimo sa bilo kog instalacionog Ubuntu cd-a. Za rezač i ostalo – odnesi download-ovani iso kod nekog i isprži tamo. Kad suziš problem bliže si rešenju…\n28. марта 2010. у 11:02 am #83178


Održan otvoreni trening u Trpinji – FK Vojvodina\nHome/Omladinski tim, Vesti, Izdvojeno/Održan otvoreni trening u Trpinji\nFudbalski klub Vojvodina juče je organizovao otvoreni trening, tzv. „Open day“ u mestu Trpinja u Hrvatskoj, na kojem su priliku da pokažu svoj fudbalski talenat i izbore mesto u omladinskoj školi „Ilija Pantelić“ imali svi dečaci uzrasta od sedam do 13 godina iz Vukovarsko-sremske županije.\nInteresovanje za Vošin otvoreni trening je bilo veliko, pa se tako na njemu pojavilo preko 100 dečaka iz Vukovara, Negoslavaca, Sremske Laze, Borova, Bobote, Trpinje, Dalja, Bršadina i drugih mesta.\nZa srdačno i toplo gostoprimstvo, bili su zaduženi gospoda Knežević, Palić, Radić, Šljokić i drugi, a njima, baš kao i skautima Kolariću, Popinu, Ivkoviću, Puriću, Berareviću i ostalima, FK Vojvodina se zahvaljuje na iskrenoj i prijateljskoj dobrodošlici i saradnji, pri čemu se posebno moraju istaći Nikola Knežević i Jovica Vranješević, koji su, u ime NK Sinđelić iz Trpinje, bili deo organizacije čitavog događaja, kao i generalni konzul Srbije u Vukovaru Aleksandar Nakić.\nTokom slobodnog vremena, treneri i deca su iskoristili priliku da obiđu srpsku crkvu i Srpski dom, a ekspedicija FK Vojvodina je bila smeštena u hotelu „Lav“, gde je takođe bila sjajno dočekana od strane domaćina.\nFudbalski klub Vojvodina se takođe zahvaljuje i svoj deci koja su uzela učešće na otvorenom treningu „stare dame“, a sve one koji to juče nisu bili u prilici da učine, sigurno će obradovati vest da je ovo bila tek prva u nizu Vošinih aktivnosti na ovoj teritoriji.\nMiloš Subotin2022-05-26T13:40:34+02:0026. maja 2022.|


Saudijac zlostavljao ćerku pred kamerom u inat bivšoj ženi (video) - Sputnjik Srbija\n19:58 14.01.2017 (osveženo 21:19 15.01.2017) Preuzmite kraći link\nJedan muškarac u Saudijskoj Arabiji, tukao je, šamarao i davio svoju ćerku, a onda video-snimke i fotografije slao bivšoj ženi kako bi joj se na taj način svetio pošto se od njega razvela posle više godina preživljenog porodičnog nasilja.\n„Bila sam udata za njega četiri godine i čekala da dobijem bračne dokumente… On je tukao mene i moju ćerku i naše trogodišnje dete“, priča Nariman Kalas, majka zlostavljane dece.\nKada je Nariman podnela zahtev za razvod, saglasnost je dobila samo pod uslovom da Harak zadrži starateljstvo nad najmlađom ćerkom.\n„Pitao me je da mu se vratim“, dodaje Nariman, ali ga je odbila. „Tako je počeo da mi šalje slike i video-snimke kako muči moju ćerku. Rekao mi je: ’Ili ćeš da mi se vratiš ili ću je ubiti‘“.\nNariman je postavila video-snimke na društvene mreže očekujući da pridobije podršku u borbi protiv bivšeg muža.\nVideo je za kratko vreme visoko rangiran na Jutjubu tako da su socijalni radnici bili u mogućnosti da preduzmu odgovarajuće mere kako bi spasili bebu. Akcija na društvenim mrežama uz odgovarajući heštag, grubo preveden sa arapskog „majka želi svoju bebu u zagrljaju“, doveo je na kraju do spasavanja zlostavljane devojčice.\nNa video-snimku sa tvitera vide se socijalni radnici koji su se postarali da dete zaštite.\nOstaje da se vidi na koji način će zlostavljač biti priveden pravdi.\nporodično nasilje, Saudijska Arabija


Dug SAD 30.000 milijardi dolara do 2028. godine\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 13.Feb.2018, 15:58\nGalopirajući dug SAD će verovatno porasti za dodatnih 10.000 milijardi dolara u narednoj deceniji, da bi se do 2028. godine popeo na gotovo 30.000 milijardi dolara, prema procenama sadržanim u najnovijem predlogu budžeta SAD.\nPrema projekcijama Kancelarije za budžet pri Beloj kući, javni dug SAD će dostići 29.900 milijardi dolara do 2028. godine, a budžetski deficit činiće 101 odsto bruto domaćeg proizvoda SAD, prenosi Raša tudej.\nJavni dug SAD je trenutno >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << na rekordnih 20.600 milijardi dolara, što je najviši nivo od završetka Drugog svetskog rata.\nKineska rejting agencija Dagong u januaru je snizila rejting SAD na "BBB+" sa "A-", stavljajući američku ekonomiju u "isti koš" sa Peruom, Kolumbijom i Turkmenistanom,\n"Dug SAD će porasti NEVEROVATNIH 30.000 MILIJARDI dolara do 2028. godine"\nIzvor: Blic, 13.Feb.2018\nGalopirajući dug SAD će verovatno porasti za dodatnih 10.000 milijardi dolara u narednoj deceniji, da bi se do 2028. godine popeo na gotovo 30.000 milijardi dolara, prema procenama sadržanim u najnovijem predlogu budžeta SAD...Prema projekcijama Kancelarije za budžet pri Beloj kući, javni dug SAD...


Pobjednički filmovi festivala u Karlovym Varyma - Internet Monitor\nPobjednički filmovi festivala u Karlovym Varyma\nMonitorova dopisnica s filmskog festivala u Karlovym Varyma pogledala je pobjedničke filmove - slovački 'Little Crusader' o dječaku koji ide u križarski pohod, bosansko-hrvatski 'Muškarci koji ne plaču' o vojnicima iz ex-Yu ratova, američki 'Keep The Change' autističnom bogatašu. Sve od reda ih hvali...\nU subotu, pretposlednjeg dana 52. Karlovy Vary Internacionalnog Filmskog Festivala, objavljene su i uručene nagrade filmovima iz sva tri takmičarska programa. Veliki žiri u sastavu Anna Brüggemann (Nemačka), Sarah Flack (USA), Ciro Guerra (Kolumbija), Michel Merkt (Monako) i Štefan Uhrík (Češka Republika), Grand Prix - Kristalni globus za najbolji film dodelio je slovačko/češko/italijanskoj produkciji 'Little Crusader' reditelja Václava Kadrnka. Novčana nagrada (25.000 USD) koja se deli između redatelja i producenta, ovoga puta odlazi u iste ruke, sa Kadrnkom koji potpisuje obe delatnosti. Šest godina od svog prvog igranog dugometražnog filma 'Osamdeset pisama' (2011.), autobiografskoj porodičnoj drami o njegovom i majčinom mukotrpnom putu do emigracije u Englesku koja je doživela premijeru na Berlinalu, Kadrnka se vraća sa pričom o ostarelom vitezu Bořeku (Karel Roden) koji traži svojog sina Janika (Matouš John) odbeglog od kuće na putu u Svetu Zemlju, u nadahnutosti idejom o Dečijem krstaškom ratu. Obučen u dečiji oklop i naoružan mačem, Janik se kreće kroz opustele predele i ono što u početku doživljava kao avanturu koja mu pomaže da se bori protiv straha od mraka i onoga što u njemu vreba, pretvara se u lutanje po nepoznatoj teritoriji, mistificirano kroz izbor bledunjavih boja direktora fotografije Jana Baseta Střítežskog i snimano u krupnom planu.\nU hajci za sinom jedincem sa njegovim izvezenim portretom kao jedinim sredstvom za pronalaženje traga, Bořek je na pragu očajanja zbog začaranog kruga u kome se nalazi. Prostor kroz koji se tromo kreće počinje da se poigrava sa njegovim stanjem svesti u kojem stah od gubitka sve više raste. Pomoć iznenadno stiže u vidu mladog viteza (Aleš Bilik).\nRadnja filma prema scenariju Kadrnke, Vojtecha Maseka i Jirija Soukupa, inspirisana je epskom pesmom liričara Jaroslava Vrchlickog (1852.-1912.) 'The Little Crusader of Svojanov' i teče mirnim, sporim tempom uz jako malo dijaloških intervencija, rasterećena tačnih istorijsih koordinata i sa fokusom na dva glavna protagonista i njihove odvojene pohode. U njemu psihološki faktor, odnosno odnosi koji između roditelja i dece počinju da se menjaju pred pubertetom, igraju jaču ulogu od podloška za radnju i dobijaju univerzalnu vrednost. (7/10)\nSpecijalnu nagradu velikog žirija je dobio film 'Muškarci koji ne plaču' Alena Drljevića (BiH, Slovenija, Hrvatska, Nemačka, Srbija), snažna drama o ratnim veteranima sa prostora bivše Jugoslavije okupljenih u hotelu na nekoj od planina u Bosni, u okviru programa mirovne organizacije koja želi da im pomogne da se izbore sa traumama iz prošlosti. Drljević je svoj filmski projekat s početka zamislio kao kratki dokumentarac, ali je promenio kurs po učestvovanju na jednoj od mirovnih radionica 2010. u okviru istraživačkog rada za film, kada je shvatio da zbog emotivnih reakcija koje je ovo iskustvo u njemu izazvalo, toj temi želi da pristupi ličnije.\nZa uloge angažujući profesionalnce glumce (Boris Isaković, Emir Hadžihafizbegović, Ivo Gregurević, Leon Lučev, Primož Petkovšek, Ermin Bravo, Boris Ler i Sebastian Cavazza) zajedno sa amaterima koji su prošli kroz rat noseći sa sobom duboke traume, Drljević je stvorio verodostojnu atmosferu u kojoj se ne samo tokom terapije, snimane sa dve kamere, što joj daje dokumentaristički efekat – psihodrame u kojoj veterani zauzimaju čas ulogu počinioca, čas žrtve ili re-inscenirajući neke od scena iz rata ponovo prolazeći kroz pakao iz prošlosti - nego i kroz njihovu privatnu van-terapeutsku interakciju, jedna za drugom stvaraju situacije poznate svakome ko dolazi sa prostora bivše Jugoslavije. Individualne seanse psihodrame su snimane u samo jednom kadru, pojačavajući emotivan faktor i dokumentarnost do maksimuma.\nNetrepeljivost, upoređivanje ko je koga više i strašnije, odnosno koja nacija „nikada nije“ a koja „jeste“, nacionalizam, ali i empatija i hrabrost za iskren osvrt na ono što se dešavalo, mogli bi biti deo bilo koje kafanske diskusije od Triglava do makedonske granice i u ustima ostavljaju gorki ukus naše realnosti. U odlično građenim dijalozima i pametnom odlukom da se umesto monologa osloni na dijaloge, redatelj je glumcima ostavio prostor za improvizacije. Korak po korak, kristalizuju se razlozi za svaku od emotivnih reakcija i ličnih ubeđenja, ukazujući na to da nijedna istina nije jednostavna.\nDve stvari koje će grupu muškaraca posle psihodramske terapije prve večeri po susretu ujediniti su krišom kupljena domaća rakija i pesma, ali ta idila neće dugo trajati i mutira u opštu tuču u kojoj na površinu ponovo isplivavaju frustracije i balkanska narav. Ovo je hrabar i odlično režiran film, baziran na čvrstom scenariju i vrsnoj montaži. On je pre svega, baš kao i 'Dubina dva' Ognjena Glavonića, film koji je neophodan da se zaroni u ponor zločina počinjenih tokom 1990-ih i njihovih posledica po sve koji su im se približili, bez obzira na to na koji način i na kojoj strani su se našli. (9/10)\n'The Line' ('Čiara') je krimi triler sa primesama komedije koji je slovačkom reditelju Peteru Bebjaku doneo nagradu za najbolju režiju. Godina je 2007. i Slovačka se nalazi pred ulaskom u Evropsku Uniju. To znači niz promena za kriminalnu organizaciju koju predvodi Adam (slovačka pozorišna i televizijska zvezda Tomáš Maštalír), sa jedne strane brižni muž i otac, sa druge – surov majstor svog zanata, ali kodeksom časti vođen bos krijumčarskog lanca cigareta iz Ukrajine i izbeglica iz kriznih područja u Austriju.\nNjegov biznis se ljulja ne samo zbog promena koje neminovno dolaze predstojećim pooštrenim kontrolama graničnog prelaza između Ukrajine i Slovačke, već i zbog gramzivosti nad-šefa, hladnokrvnog mafijaša po imenu Krull, koji poslove, bez Adamovog odobrenja širi na trgovinu kristalnim metom, uvlačeći ga u komplikacije po hapšenju nekoliko članova organizacije. Pokušaj da održi normalnost u kući dok mu se tlo, zbog nenadanog gubitka dragocenog tovara i konsekvetnog duga Krullu izmiče pod nogama, otima kontroli i Adam je prinuđen da traži rešenja van normalnih krugova podrške jer šef policije (Andy Hryc) sve više potpada pod uticaj glavnog oponenta. I njegova desna ruka Jona (Eugen Libezniuk), do krize postojana potpora, je prototip istočnoevropskog mafijaša sa razdrjenom košuljom, pivskim stomakom i zlatnom kajlom oko vrata i ključna figura u početku raspada Adamovog biznisa. U želji da svoga sina koji zbog nedefinisanog zločina sedi u ukrajinskom zatvoru i biva svakodnevno maltretiran od strane ostalih zatvorenika iščupa napolje, on sklapa tajni dogovor sa Krullom, ugrožavajući sreću dve porodice. Njegova žena je naime i starija sestra Ivora (Oleksandr Piskunov), naivnog i finog mladoženje Adamove ćerke Lucie (Krstina Kanatova), koji bez ikakvog iskustva biva uvučen u kriminalne delatnosti i ubijen pri prvoj akciji koju je sabotirao Jona. Tek osamnaestogodišnja Lucia je ostavljena bez oca svog nerođenog deteta posle iscrpljujuće dugog puta da njihovo venčanje uopšte bude prihvaćeno.\nKatastrofa je perfektna i scenario Petera Balka ostavlja malo prostora za predah. Uobličen u kompaktnu priču sa vrckavim dijalozima i na mahove duhovito prikazanim miljeom kriminalne sredine, on uspešno spaja nekoliko narativnih jedinica koje se sa lakoćom prate. Čovek je čoveku vuk je ime kompleksne igre u kojoj svaki naočigled idiličan odnos puca kao zrela lubenica. Ni Adamov dom nije siguran – matrijarh Anna (Emilia Vasaryova), udovica nekadašnjeg uticajnog mafijaša, pokušava da vuče konce na svoju ruku ugrožavajući stabilnost braka i poslova svoga sina i njena reputacija nije dovoljna da joj sačuva glavu kada u napadu egomanijačke intervencije želi da reši probleme sklopanjem poslova sa Krullom.\n'The Line' poentira zamenom klasičnih akcionih scena atmosferskim scenskim dizajnom – eksplozije i jurnjave ne postoje i umesto njih, slabo osvetljene prostorije u kojima se dešavaju mučenja ili planiranje akcija, okrnjena sela, granični prelazi obrasli visokom travom, slupana policijska postaja i sumorni pejsaži čine atmosferu nabijenu tenzijom i bližu realnosti. (8/10)\nTakođe opravdano nagrađen je prvenac Rachel Israel 'Keep The Change' (USA, 2017.), veliki pobednik Tribece, ljubavna priča nesvakidašnje vrste koja pleni originalnošću. David Cohen (Brandon Polansky) naočigled ima sve – dolazi iz jedne od najbogatijih njujorških porodica, ima privatnog šofera i filmski je autor koji radi na autobiografskom filmu snimanom na mobitelu.\nU toj navodnoj ružičastoj sapunici u kojoj se nalazi, jedini problem je njegovo odbijanje da prihvati svoje urođeno stanje – blagu formu autizma koja ga u društvenim kontaktima stavlja u neprijatne situacije nemogućnošću da u svakom trenutku kontroliše fizičke reakcije ili ono što kaže. Njegove neslane šale se tumače kao homofobične, rasističke ili anti-semitske, i pored njegovog jevrejskog porekla. Porodica je prinuđena da ga, posle jednog od nekontrolisanih ispada pri kojima je uvredio policajca, pod naredbom suda pošalje na šestonedeljni kurs u organizaciju Connections, asocijacije za ljude sa autizmom.\nU okruženju kojeg se do tada klonio, David – obučen u skupo odelo i sa nezaobilaznim naočarima za sunce koje nikada ne skida sa nosa - se oseća kao outsider, na početku se ponašajući cinično i bezobzirno prema dručim učesnicima radionice koji zdušno rade na pripremi pozorišne predstave i vežbama komunikacije. Njegov otpor će se polako istopiti pred neodoljivim šarmom devojke po imenu Sarah sa kojom je prinuđen da radi na projektu 'Bruklinskog mosta' – vežbe small talk komunikacije sa strancima pri upoznavanju. Sarah ima oblik autizma koji joj otežava učenje, ali koji takođe podrazumeva veoma poetičan, stran način komunikacije ukrašen čipkastim izrazima i preteranom ljubaznošću u koju često skliznu tabu reči i formulacije, što je najveći razlog za žestok otpor Davidovih roditelja (odični Tibor Feldman i Jessica Walter) prema njihovoj romansi.\nIsrael autizmu ne pristupa kao „drugačijem stanju“ i koncentriše se na probleme koji idu sa bilo kojom ljubavnom vezom – nesuglasicama, trapavoj intimnosti, nerazumevanju familije i okoline za izbore koje činimo, ali koje protiv svih prepreka prigrlimo kao svoje. (8/10)\nKOMPLETNA LISTA NAGRADA (ZVANIČNA SELEKCIJA)\nGRAND PRIX-KRISTALNI GLOBUS (UZ NOVČANU NAGRADU OD 25000 USD): Little Crusader / Křižáček, režija Václav Kadrnka (Češka, Slovačka, Italija, 2017)2017\nSPECIJALNA NAGRADA ŽIRIJA (15000 USD): Muškarci ne Plaču, Alen Drljević (Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Slovenija, Srbije, Nemačka, 2017)\nNAJBOLJI REDITELJ: Peter Bebjak za film The Line / Čiara (Slovačka republika, Ukrajina, 2017)\nNAJBOLJA GLUMICA: Podeljena između Jowite Budnik i Eliane Umuhire za uloge u filmu Birds Are Singing in Kigali, u režiji Joanne Kos-Krauze, Krzysztofa Krauzea (Poljska, 2017)\nNAJBOLJI GLUMAC: Alexander Yatsenko za ulogu u filmu Arrhythmia u režiji Borisa Khlebnikova (Rusija, Finska, Nemačka, 2017)\nNAJBOLJI PRVI IGRANI FILM: Keep the Change, režija Rachel Israel (USA, 2017)\nSPECIJALNI POMEN ZA NAJBOLJEG NEWCOMER-A : Voica Oltean za ulogu u Breaking News, u režiji Iulie Rugine, Rumunija, 2017\nEAST OF THE WEST –TAKMIČENJE\nNovčana nagrada je podeljena između redatelja I izvršnog producenta pobedničkog filma.\nHow Viktor “the Garlic” Took Alexey “the Stud” to the Nursing Home: Alexandera Hanta\nEAST OF THE WEST SPECIJALNA NAGRADA ŽIRIJA (10 000 USD)\nNagrada je podeljena između redatelja i producenta.\nDede ,režija Mariam Khatchvani (Gruzija, Qatar, Irska, Nizozemska, Hrvatska, 2017)\nDOCUMENTARNI FILMOVI – TAKMIČENJE\nGRAND PRIX ZA NAJBOLJI DOCUMENTARNI FILM (5 000 USD)\nLots of Kids, a Monkey and a Castle, režija Gustavo Salmerón (Španija, 2017)\nSPECIJALNA NAGRADA DOKUMENTARNOG ŽIRIJA\nAtelier de Conversation, režija Bernhard Braunstein (Austrijaa, Francuska, Lihtenštajn, 2017)\nPRÁVO NAGRADA PUBLIKE\nWind River, režija Taylor Sheridan (USA, 2016)\nKRISTALNI GLOBUS ZA VELIKI UMETNIČKI DOPRINOS SVETSKOJ KINEMATOGRAFIJI\nKen Loach, Velika Britanija\nKRISTALNI GLOBUS ZA VELIKI UMETNIČKI DOPRINOS SVETSKOJ KINEMATOGRAFIJI: Paul Laverty, Velika Britanija\nKRISTALNI GLOBUS ZA VELIKI UMETNIČKI DOPRINOS SVETSKOJ KINEMATOGRAFIJI: James Newton Howard, SAD\nNAGRADA PREDSEDNIKA FESTIVALA: Uma Thurman, SAD\nNAGRADA PREDSEDNIKA FESTIVALA:Casey Affleck, SAD\nNAGRADA PREDSEDNIKA FESTIVALA: Jeremy Renner, SAD\nNAGRADA PREDSEDNIKA FESTIVALA ZA DOPRINOS ČEŠKOJ KINEMATOGRAFIJI: Václav Vorlíček, Češka Republika\nNAGRADA INTERNACIONALNE FEDERACIJE FILMSKIH KRITIČARA (FIPRESCI): Keep the Change, režija Rachel Israel (SAD, 2017)\nNAGRADA EKUMENSKOG ŽIRIJA:The Cakemaker Ofira Raula Graizera (Izrael, Nemačka, 2017)\nNAGRADA UDRUŽENJA KRITIČARA FEDEOR: Mariţa u režiji Cristi Iftime (Rumunija, 2017)\nSpecijalan pomen: Blue Silence, Bülent Öztürk (Turska, Belgija, 2017)\nNAGRADA EUROPA CINEMAS LABEL\nMuškarci ne plaču, Alen Drljević (Bosna I Herzegovina, SloveniJa, Hrvatska, Nemačka, 2017)


500pcs/mnogo 13x21+4 Brown Kraft Papirnu Kesu, Bez Prozora Ustani Zatvarač/zip Bravu Nakit Pakovanje Torbu Papirne Kese Za Poklone/vrećice Ova Kategorija. Perle And Pravi Nakit. Uniquesview.news\nKM 70.00 -48 %\nTip : Brown kraft papirnu kesu Poklon Nakit Pakovanje Torbu za nakit Pakovanje Prikaži torbe Skladište torbu Materijal : kraft papirnu kesu Boja : Kao slika pokazao (Zbog razlika između drugačije monitora,možda sliku možda se ne odnose na stvarnog boja predmeta. Hvala ti!) Velicina : 13 *21+4cm brown kraft papirnu kesu Količinu : 500 Pcs Bijele kraft papirnu kesu (1% greška za količinu je normalno ,hvala vam za vaše razumijevanje.) Paket Uključuje : 1pack=500 Pcs ćeš Dobiti 1pack Smeđe kraft papirnu kesu Poklon Vreću


Vlasti su apelovale na građane da bez preke potrebe ne napuštaju grad u kom živi 11 miliona stanovnika, prenosi Rojters.\nOni su dodali da je nacija sada u najkritičnijoj fazi prevencije i kontrole, posebno dok se Kina priprema da proslavi Lunarnu novu godinu 25. januara, a očekuje se da će stotine miliona ljudi proći kroz zemlju.\n- Prolećni festival je odmah iza ugla… što objektivno povećava rizik od širenja bolesti i teškoće u prevenciji i kontroli. Ne smemo biti nepažljivi i moramo biti veoma budni - rekao je Li Bin, zamenik direktora komisije.\nLi je rekao da je vlada sprovela mere za sprečavanje daljeg širenja, uključujući dodavanje temperaturnih provera, minimiziranje velikih gužvi, više provera potencijalno zaraženih pacijenata i više zaštite za zdravstvene radnike.\n- Virus se može mutirati, a postoji rizik od daljeg širenja - dodao je Li Bin.\nJavnosti je savetovano da izbegavaju gusto naseljena područja.\nLokalna uprava otkazala je javne aktivnosti tokom praznika, uključujući godišnju molitvu u gradskom hramu Guian, koja je prošle godine privukla 700.000 turista. Gradonačelnik Vuhana Žou Ksianvang pozvao je stanovnike da ne napuštaju grad, a turiste da ga izbegavaju kako bi se mogućnost prenosa smanjila.\n- Ako nije neophodno, predlažemo da ljudi ne dolaze u Vuhan - rekao je Ksianvang državnoj televiziji CCTV.


Hidromašinska oprema - ICI industrijski inženjering\nPouzdana i praktična rešenja za preradu, transport\ni obnovljivo korišćenje voda\nNAŠA TRAJNA OPREDELJENOST JE DA SLUŠAMO POTREBE KLIJENATA\nI DA INTERAKTIVNIM PRISTUPOM, PRAKTIČNIM REŠENJIMA ZASNOVANIM NA SAVREMENIM TEHNOLOGIJAMA, ODRŽAVANJEM I PRAVOVREMENIM SERVISOM\nProjektovanje, isporuka i ugradnja hidromašinske opreme, pumpnih postrojenja, minihidroelektrana.\nOdržavanje opreme na terenu.\nRekonstrukcija postojećih objekata.\nServis i reparatura pumpi i armatura.\nLicencirani inženjeri i tehničari sa dugogodišnjim iskustvom.\nDajemo garanciju na sve izvedene radove.\nProjektovanje i izvođenje mini hidroelektrana sa turbinskim postrojenjim svih tipovai odgovarajućom cevnom armaturom i podsistemima za njihovo upravljanje, kao i projektovanje i isporuku hidromašinske opreme na dovodnim i ispusnim građevinama.\nProjektovanje i izvođenje kompleksnih distributivnih vodovodnih sistemasa pripadajućim pumpnim stanicama za distribuciju vode i povišenje pritiska.\nProjektovanje i izvođenje crpnih stanica za odvodnjavanje.\nProjektovanje i izvođenje kanalizacionih crpnih stanica sa pripadajućom zaštitnom predcrpilišnom hidromašinskom opremom (zaštitne fiksne i automatske rešetke, tablaste zatvarače cevnog i kanalskog tipa, u izvedbi od konstruktivnog, nerđajućeg čelika ili u livenoj izvedbi u zavisnosti od zahteva naručioca).\nProjektovanje i izvođenje postrojenja za preradu pitke vode sa podsistemima unutar njih (sistem za ozoniranje vode, dozirne podstanice potrebnih hemikalija, klasični i brzi filteri sa podsistemima za ispiranje vodom i vazduhom). U skladu sa potrebama kupaca projektujemo i isporučujemo hidromašinsku opremu za primarno odstranjivanje nečistoća (brze, spore mešalice, zaštitne sisteme na dovodu sirove vode, itd).\nProjektovanje i izvođenje postrojenja za preradu otpadnih voda(gradskih ili industrijskih postrojenja u skladu sa potrebama za krajnjim stepenom čistoće) kompaktnog ili klasičnog izvođenja sa odgovarajućom hidromašinskom opremom na ulazu u postrojenja, opremom za primarno i sekundarno prečišćavanje.\nProjektovanje, isporuku i montažu pojedinačne opreme za vodosnabdevanje(hidromehanička oprema, cevovodne armature), proračune nestacionarnih pojava sa uređajima za sprečavanje istih na postrojenjima za transport vode i mini hidrolektranama, itd.\nRekonstrukciju i revitalizaciju postojećih objekata(kanalizacione crpne stanice, pumpne stanice pitkih voda, vodovodska postrojenja, postrojenja za preradu voda, itd).\nIzradu i montažu cevnih fazonskih komada i zavarivanje čeličnih cevovoda duž trase.\nIsporuku i montažu pumpnih agregata, nisko i visokopritisnihkompresora, ventilatora.\nIzgradnju, montažu opreme, puštanje u rad postrojenja i obuku osoblja za rad na postrojenju.\nAutomatizacijusvih vodovodnih sistema i postrojenja, kao i turbinskih postrojenja na osnovu zahteva\nza merenje i upravljanje kako lokalno tako i daljinskim putem.


O nama - Grupa Legende\nInternet prezentacija grupe LegendE\nGrupa LegendE osnovana je u Beogradu 1988. godine, kada i objavljuje svoj prvi album. Prva koncertna sezona grupe počela je na Bogojavljanje 19. januara 1995. godine, koncertom u beogradskom Sava Centru i do februara 2018. godine održano je 58 koncerata u istoj dvorani. Tradicija koncerata u Sava Centru se nastavlja već dvadesettri godine neprekidno, i svaka nova koncertna sezona započinje u Sava Centru, zatim grupa LegendE nastavlja sa turnejom po gradovima širom Srbije, regiona i inostranstva.\nGrupa LegendE je održala preko dve hiljade koncerata u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji, Bosni i Hercegovini, Mađarskoj, Poljskoj, Kipru, Švedskoj, Sloveniji, Švajcarskoj, Austriji, Kanadi, Nemačkoj, Australiji, SAD-u, Rusiji, Francuskoj i Rumuniji.\nJubilarni – hiljaditi koncert obeležen je 05. februara 2005. godine a proslava dvadesetog rođendana grupe LegendE obeležena je februara 2008. godine, u velikoj dvorani Sava Centra.\nKrajem 2012. godine izdavačka kuća PGP RTS objavljuje trostruki album grupe LegendE pod nazivom „Trilogija“, sa 59 odabranih najlepših pesama, kao posebno muzičko izdanje i priznanje grupi LegendE za izuzetan dugogodišnji rad i saradnju. Izdanje je zbog velikog interesovanja poštovaoca grupe dopunjeno novim tiražima krajem 2013. godine, kao i početkom 2018. godine.\nPosebno značajna i jubilarna je bila i 2014. godina jer je grupa LegendE svojim koncertima 8. i 23. februara obeležila 20 godina neprekidnog koncertnog izvođenja u velikoj dvorani Sava Centra, po čemu smo jedinstveni jer to ni jedan muzičar ili grupa nije uradio, i tim povodom nam je direktor Sava Centra uručio svečanu Plaketu za dugogodišnju, neprekidnu saradnju. Još jedno izuzetno priznanje grupa LegendE je dobila 12. aprila u Narodnom pozorištu – „Zlatni beočug“ za 2013. godinu, to je godišnja nagrada za trajni doprinos kulturi Beograda koju dodeljuje Kulturno prosvetna zajednica Beograda.\nI ova 2018. godina, u kojoj grupa LegendE obeležava 30 godina postojanja, započeta je fantastičnim 58. koncertom u Sava Centru održanim 16. februara.\nGrupa LegendE je dobitnik mnogih nagrada i priznanja: 10 nagrada “ Oskar popularnosti ”, 9 priznanja “Melko”, 7 nagrada “ Zlatni Melos ”, “ Zlatni violinski ključ ” PGP-a za tiraž, 4 zlatne ploče, nagrada Beovizije za pesmu iz filma “ Jesen stiže dunjo moja ”, veliki broj priznanja za humanitarne koncerte, nagrade sa nekoliko domaćih festivala. Grupa LegendE je deset puta, od 1995. godine proglašavana za grupu godine, a poslednje priznanje je dobila novembra 2011. godine – sedmi “Zlatni Melos”. Pored ovih priznanja, dobitnik je “ Zlatne palme” i “ Beogradskog pobednika ”. Ipak, 2014. godina je posebno značajna grupi LegendE zbog dva posebna priznanja a to je Plaketa Sava Centra koja im je dodeljena jer su jedini izvođači koji su neprekidno 20 godina održavali koncerte u velikoj dvorani i priznanje “ Zlatni beočug “ za 2013. godinu, godišnje nagrade za trajni doprinos kulturi Beograda, koje im je Kulturno prosvetna zajednica Beograda dodelila 12. aprila 2014. godine u Narodnom pozorištu.\nFebruar 2018. godine.\nVaša grupa LegendE\n© 2009-2015 www.grupalegende.com | Zvanična internet prezentacija grupe Legende.


Sokobanja - SMEŠTAJ - Seoski turizam\nBanja Jošanica Banja Jošanica U istočnom delu Srbije, na severo-zapadnom delu Sokobanjske kotline, izmedju zapadnih ogranaka Rtnja i istočnih padina planine Bukovika nalazi se Banja Jošanica, koja bi sa izvestnim ulaganjima mogla da postane značajan turistički centar.\nU Banji Jošanici lekoviti izvori bili su poznati još u vreme Rimljana i Srednjem veku, a prvi pisani dokumenti o ovom mestu kao banji potiču iz turskog perioda.\nDo sada nije bilo nekih značajnijih proučavanja i valorizovanja ovog prirodnog lečiličta koje se još uvek nalazi u senci Sokobanje u čijoj se blizini nalazi.\nOvim tekstom sam pre svega hteo da ukažem na izuzetne prirodne potencijale Banje Jošanice (povoljna klima, termalni izvori, lekovito blato - peloid, atraktivna okolina), koji predstavljaju polaznu osnovu za razvoj turizma, kao i na neophodnost unapredjenja društvenog sektora turizma, kao i na neophodnost kreiranja kompleksnije turističke ponude, a sve u cilju intenzivnijeg razvoja turizma.\nPrirodne pogodnosti šire okoline Banje Jošanice predstavljaju osnovu za razvoj izletničkog turizma. Okolina Banje Jošanice bogata je šumom i u ovoj netaknutoj prirodi postoje idealne mogućnosti za aktivan odmor u prirodi i rekreaciju. Ovaj vid turizma pre svega je moguće aktivirati na lokalitetima Vrelo i Sokolovica.\nLokalitet Vrelo je udaljen od Banje Jošanice 6.5 km i do njega se stiže vijugavim šumskim putem. Ovaj prostor je idealan za jednodnevni izlet. Netaknuta priroda, čist vazduh, ovčarske kolibe i prostrane livade predtavljaju atraktivnost, naročito za posetioce iz velikih urbanih sredina. I na ovom lokalitetu su pronadjeni izvori tople i hladne mineralne vode. U neposrednoj blizini Banje Jošanice je i lokalitet „Sokolovica”, u atraktivnom prirodnom ambijentu i sa crkvom Sv.Jovana Glavoseka.\nŠto se tice restoranskih kapaciteta u Banji Jošanici postoje dva restorana društvene ishrane - „Jošanica” i „Veljković“. S obzirom da gosti Banje Jošanice stanuju u privatnom sektoru, sa povećanjem turističkog prometa javila se potreba za izgradnjom restorana. Sa izgradnjom restorana „Jošanica” se počelo 1972. godine, a restoran gostima nudi bogat asortiman jela i pića. Pošto je u pitanju restoran u banjskom mestu čija je namena pre svega ishrana banjskih gostiju, velika pažnja se posvećuje pripremi dijetetskih jela, namenjenih gostima narušenog zdravlja.\nRestoran Jošanica u svom sastavu ima: kuhinju, salu za ručavanje sa pomoćnim prostorijama, priručni magacin, ofis, terasu, kancelariju i dva sanitarna čvora. Restoran „Jošanica” u svom sastavu takodje obuhvata i recepciju preko koje je i posrednička delatnost kod prihvata banjskih gostiju od strane privatnih stanodavaca.\nRestoran radi sezonski, medjutim zbog veličine sale i pogodnosti za različita slavlja, koristi se i van glavne sezone. Od skora je otvoren nov ugostiteljski objekat u privatnom vlasništvu - Veljković, koji takodje nudi gostima kompletan asortiman jela i pića.\nSokobanjska kotlina je bila naseljena još u Rimskom periodu o čemu svedoče brojni ostaci materijalne kulture (vojna utvrdjenja, kupatila, grobnice, putevi). Period turske vladavine je na ovim prostorima obeležen burnim dogadjajima. Medjutim, intezivno naseljavanje na ovom prostoru bilo je tokom 19 veka, naročito u vreme Prvog srpskog ustanka.\nJošanica poseduje odredjenu atraktivnost, tako da je osim Sokobanje ona jedino mesto na teritoriji opštine Sokobanja koje belezi lagani porast broja stanovnika. Ovo naselje ima oko 1600 stanovnika. Inače od ukupno 1600 stanovnika na radno sposobne (izmedju 15 i 64 god.) otpada 68.8%, dok stanovništvo starije od 64 godine učestvuje sa 15.6% u ukupnom broju stanovnika.\nStanovništvo Jošanice se uglavnom bavi poljoprivredom. Osim jednog dela stanovništva, koje izdaje sobe turistima, ne postoji veće interesovanje za upotpunjavanjem turističke ponude. Medjutim, izgradnja hotelijerskih i restoranskih kapaciteta svakako bi doprinela zapošljavanju većeg broja stanovnika Jošanice u tercijalnim delatnostima i u velikoj meri bi uticala na povećanje interesovanja za razvoj turizma.\nLečenje u banji se odvija pod stalnim nadzorom lekara, a terapijski tretmani koji se u njoj primenjuju su:- balneo-terapija - fango-terapija.- kreno-terapija - peloidna-terapija\nIndikacije za lečenje u Banji Josanici su sledeće:\n* Stomačna oboljenja:\n* čir na želucu i dvanaestopalačnom crevu,\n* hronično zapaljenje želuca i spušten želudac,\n* oboljenja mokraćnih i genitalnih organa,\n* šećerna bolest,\nDakle, Banju Jošanicu odlikuju izuzetna lekovita svojstva koja čine polaznu osnovu za razvoj savremenijeg zdravstvenog turizma. Za njegov intenzivan razvoj neophodna je pre svega adaptacija terapijskog bloka (na prvom mestu sale za peloidnu terapiju) i izgradnja stacionara.\nMali spomenik velikog značaja\nNa petom kilometru od Sokobanje, kod Trebičke česme, put se odvaja za manje poznatu, ali veoma značajnu, živopisnu banju Jošanicu. Blagodeti njenih lekovitih voda koristili su stari Rimljani i svi oni koji su osvajali ove krajeve posle njih. Turci su je srušili do temelja za vreme svog povlačenja, tako da je dugo ostala neotkrivena i nepoznata. Za oživljavanje ove banje vezane su mnoge priče, legende, verovanja, ali i mukotrpni napori meštana da ubede nadležne u značaj i blagotvorno delovanje njenih izvora.\nTako je tek 1962. godine, na temeljima starog kupatila iz 1905. godine sagrađena današnja banja, sa nekoliko izvora i kupatila, čija voda dostiže do 35 stepeni.\nSvedok burnih vremena kroz koje je prolazilo ovo ljupko selo i banja na padinama Bukovika, je mala crkva posvećena Uspenju Svete Bogorodice, podignuta u četrnaestom veku, najstarija u ovom kraju. Sačuvana je najviše zahvaljujući čvrstim, debelim zidovima, koji se nisu mogli lako porušiti, tako da se na živopisu i danas nalaze tragovi dima, koji je obavijao crkvu posle nekoliko paljevina. Više puta obnavljan je krov, ikonostas i ostali delovi od drveta, ali su zidovi sa prozorima-puškarnicama odoleli svim rušenjima. Sa spoljne strane prozori podsećaju na male proreze u zidu, kroz koje je vršeno osmatranje, a njihova širina se u unutrašnjosti znatno uvećava, da bi se moglo rukovati oružjem i osmatrati na više strana.\nDa bi izgledala što niža i bila što manje uočljiva, jednim delom je ukopana u zemlju, tako da se stepenici nalaze sa unutrašnje strane. Iako se nalazi na podbarnom zemljištu, blizu potoka, dobro izgrađeni i duboko ukopani temelji učinili su da do danas zadrži svoj prvobitni izgled. U selu ćete čuti i legendu o prelasku crkve sa jedne na drugu stranu puta. Ovo se danas objašnjava time što je u davnašnja vremena put išao pored potoka, ispod crkve, a današnji, novi premešten je iznad crkve.\nCrkva Uspenja Svete Bogorodice nalazi se odmah pored nove crkve i nedaleko od starog crkvenog konaka, u kome postoji mala zavičajna postavka muzejskih eksponata. Nažalost, zgrada je u veom lošem stanju, pa su posete odložene za neka bolja vremena.\nIpak, da biste osetili duh starog vremena, nedaleko od porte radi vodenica potočara, sagrađena u tursko vreme, koja i danas melje pšenicu i kukuruz, i u kojoj možete čuti priče, legende i istoriju krajeva od Rtnja do Ozrena. DOPISNICA JE PREUZETA SA PRVOG OD ČETIRI AUTORSKA CD-A, NAŠEG SARADNIKA, TOMISLAVA Ž.POPOVIĆA, DUHOVNI ISTOČNICI. Telefon: 011-2335-185. l\nselo Vrmdža, Vrmdžansko jezero, Vrmdža grad\nNa četiri kilometra od Sokobanje, put se prema Rtnju odvaja prema Latin-gradu i Vrmdžanskom jezeru. Ima i tabla, ali je postavljena tako da je može pročitati samo putnik koji se nalazi sa druge strane puta. Kažu da je to još jedna od "diverzija’’ onih koji se boje da banja Jošanica i sela ispod Rtnja ne odvlače sokobanjske goste. Put je obnovljen uz pomoć Evropske zajednice, ali samo do sela Trgovište. Dalje nisu mogli, a zlobnici kažu da investitori nisu znali da izgovore ime sela - Vrmdža.\nOtkud ovom lepom selu ovo neobično ime, pita se svako ko za njega čuje. Ko mu ga dade i od koje reči potiče? U ovom kraju se i danas kaže da kiša vrne iz oblaka, i da treba navrnuti vodu u baštu. E, iz reči navrnuti poteklo je ime Vrmdža, kao i Vrnjci i Vrmac. To znači da mesto sa tim imenom ima mnogo izvora, potočića, potoka, rečica, pa i reka, jer reč vrm, označava vodu, kao što va, govori o izvoru (Lipovac - izvor pored lipe).\nPut ide između zatalasanih njiva, lepo uređenih voćnjaka i livada prema brdu na kome se nalazi seoska crkva nešto pre središta sela. A u samom selu, okružene kućama vide se visoke stene poput štita. To je Latinski grad. Njegova istorija seže u daleki četvrti vek, kada je bio čuvar Carskog druma, kasnije vizantijski bedem protiv najezde Slovena, a potom utvrđenje svekolike vlastele, da bi ga u svom pohodu, 1413. godine, srušio Bajazitov sin, sultan Musa, poznat i kao Musa Kesedžija. Bilo je to ono vreme kada su srušeni i Soko-grad, Lipovački grad, Bovan i druga utvrđenja u ovom kraju. Kažu da je posle toga ovde život bio skoro zamro čitavih dve stotine godina.\nSelo je udaljeno od Sokobanje samo desetak kilometara, na nadmorskoj visini oko 500 metara, ima oko 200 domaćinstava sa oko 800 stanovnika koji se uglavnom bave poljoprivredom. Koristi zdravu vodu iz planinskih izvora koja vodovodom dolazi u skoro svako domaćinstvo. Osvetljeno je uličnom rasvetom, obezbeđena je dobra čujnost mobilnih telefona i skoro svaka kuća ima telefon. Dušu dalo za seoski, ekološki turizam!\ndokaz da ne umeju da sroče "Vrmdža"\nLegenda o Vrmdži\nPo legendi i usmenom predanju Vrmdža je nastala u davno doba još od doseljavanja starih Slovena na ovim prostorima, a osnovao je vojvoda od Vrmdže, te je po njemu i dobila ime. To je u to vreme ovaj kraj po legendi bio obrastao gustom šumom i potpuno nenastanjen, a vojvoda je na jednoj litici koja se okomito izdizala i dominirala celim krajem, podigao svoje uporište sa koga se videla cela okolina.\nPriča se sa kolena na koleno, da je u tim mračnim šumama bilo obilje divljači, ali i nekih natprirodnih i neobjašnjivih sila koje su napadale zalutale putnike i oni bi bez traga nestajali. Ali po legendi vojvoda je uspeo da iskrčišume i protera zle sile, koje su verovatno činili ostaci, raznovrsnih varvarskih hordi raseljenih u to vreme nesigurnostiivelikih previranja.\nMnogi ljudi naročito meštani Vrmdže i danas veruju da u našem kraju još postoje te „nečastive i neobjašnjive zle sile“ i prepričavaju različite legende i dogodovštine izmišljene i preuveličane.\nTeorijski podaci o Vrmdži\nPo nekim istorijskimspisima nažalost vrlo oskudnim, Vrmdža je nastala još u doba kada je Rimsko carstvo pokorilo ovaj deo Balkana kao Rimska postaja i utvrðeni logor koji je branio stari popločani put „Carski put“ koji je išao prema Bugarskoj i dalje sačinjavao jednu celinu puteva koji su povezivali i najudaljenije kutke rimskog carstva, ali koji su stalno bili izloženi napadima lokalnih varvarskih naroda, koje Rimljani nisu nikada uspeli u potpunosti da pokore.\nPrema tim podacima ovaj prostor je u to vreme stvarno bio prekriven gustim neprohodnim stoletnim hrastovim šumama i slabo naseljen. Te šume bile su idealne za sakrivanje uvek ratobornih varvara obučenih u kože divljih zveri sa iskeženim zubima pa su rimljanima morali izgledati natprirodno.\nPosle podele na istočno i zapadno Rimsko carstvo ovaj kraj je ostao u Istočnom carstvu odnosno u Vizantiji koja je vremenom postala sasvim odvojena država od Rima i sa drugom kulturom, ali je ova tvrðava i dalje imala svoj prvobitni značaj i pouzdano se zna da su je Vizantinci obnovili 530. pod. naše ere i dogradili u skladu sa razvojem tehnike.\nPo dolasku Slovenskih plemena i Bugara Vizantija gubi ove teritorije i za izvesno vreme Bugari preuzimaju ovaj kraj zajedno sa Vrmdžom. Od kada nosi ime VRMDŽA to nije poznato ni kako je to ime dobila.\nSa osvajanjima Srpskih kraljeva ovaj kraj je postao Srpski kraj XI i početkom XII. veka. Od tada je sačinjavao graničnu tvrðavu odnosno Krajinu pošto je već Knjaževac (Gurgusovac) bio Bugarski, a kasnije i Turski.\nGospodari grada Vrmðže nosili su titulu krajiški vojvoda i ban i bili su vrlo bogati i uticajni.\nIzgled tvrðave Vrmdža\nImageTvrðava je bila podignuta na okomitoj steni pored koje je proticala reka. Bila je okružena sa tri reda zidova, preko reke za ulaz u prvi red bio je pokretni most, a na vrhu stene utvrðeni dvorac koji je sačinjavao posebno utvrðenje u tvrðavi. Stena ima takav položaj da je praktično bila neosvojiva i jedini nedostatak joj je bio to što je vodu dobijala iz vodovoda koji je bio van zidova. Posadu su sačinjavala 500 konjanika i pešaka.\nSelo nije postojalo, kao ni obradivo zemljište već su svuda bile šume i poneki vinograd. Ispod tvrðave bilo je i naselje u kome su živele porodice ratnika.\nImageU XV veku nastalo je burno vreme sa dolaskom Turaka i zna se da je sultan Musa 1412. god. osvojio gradove Bolvan, Stalać, Lipovac i Vrmdžu čiju je posadu isterao izvan zidova tako što joj je presekao dovod vode. Kefalija Bogdan je izveo vojsku i napao Mušu u mestu zvanom „Srni seč“ gde'su svi slavno izginuli jer nisu hteli da se predaju. Turci se nisu dugo zadržali jer ih je vojska despota Stefana isterala, potukla na granici sa Bugarskom i ubila i samog sultana Musu.\nOstale znamenitosti Vrmdže\nU Vrmdži je od srednjeg veka bilo izgraðeno više manastira (tri) i mnogobrojne crkve, koje SLI bile ktitorske. Jedan od najpoznatijih manastira je i sadašnja seoska crkva sv. Trojstva u mestu „Crkovac“. ostala dva manastira su bila manastir sv. Nikola u mestu „Oravica“, a treći u nestu „Kalucterovo“ ispod Rtnja.\nImage Manastiri i crkve su graćeni mahom u XIII i XIV veku mada POred sv Trojice postoji grob i ploča na koji se ocrtava 1211. godina.\nSa dolaskom turaka u ovito krajevima nastale su velike i burne promene i previranja. Iz tih vremena nema skoro nikakvih podataka, jedino se zna da je u XVI veku kuga uništila stanovnike ovih mesta i opustošila ove krajeve.\nPosle velikih seoba i progona 1699. god. mnoge izbeglice su našle utočište u ovim zabačenim šumovitim krajevima u kojima turci nisu baš rado zalazili i tu se naselili formirajući mnoga naselja krčeći šume i stvarajući plodne površine.\nPored Vrmdze u neposrednoj blizini postojalo je još jedno selo, a to je „Pakleš“ koje je postojalo sve do 1790. god. kada je za vreme Kočine krajine tu bila velika bitka turaka i hajduka.\nPosle osloboðenja ovih krajeva od Turaka u Vrmdži započinje meðu prvima u Srbiji izgradnja velike i značajne graðevine škole 1834. god. škola je i ranije radila u Crkvenoj kući koja je danas najstarija kuća južne i istočne Srbije. škola je u novoj zgradi počela sa radom 1854. god. i u njoj su išli učenici iz Vrmdže, šarbanovca, MUŽINCA, Trgovišta i Žučkovca.\nVrmdža je u to vreme bila medu najvećim i najrazvijenijim selima u okolini i još se razvijala. Crkva u Vrmdži je bila razorena u I i II srpskom ustanku, ali je turski Vezir obnovio i podario joj pisani ferman turskog cara da je niko od muslimana, nikada ne dira dok bude islamske vere. 1857. god. crkva je dobila zvono, a 1893. god. i drugo, još veće zvono i oba su i danas u upotrebi. Te godine je obnovljen živopis u crkvi koji je kasnije uništen i danas postoji samo jedna freska u kupoli crkve.\nCelinu i lepotu Vrmdži daju i brojne prirodne lepote i reljef, a posebno jezero koje je pravi biser lepote i zaokružuje celinu sela.\nVrmdža je nastavila sa razvojem i posle I. svetskog rata i postala je i jako stočarsko mesto u kome je po popisu Iz 1921. god. bilo oko 17.000 ovaca, i preko 370. domova.\nImage Posle II sv. rata. i potpune iscrpljenosti sela došle su teške posleratne godine koje su još više uništile sva sela pa i Vrmdžu jer se po pričanju starijih meštana koji su zapamtili to vreme može videti da je nova vlast bezdušno terorisala seljake oduzimajući im i poslednje zrnce od žetve i ostavljajući ih bez sre¬dstava tokom cele zime i to je potrajalo desetak godina, ali su za to vreme mnogi meštani pokupili svoje ukućane i krenuli u grad trbuhom za kruhom, te tako od 1950. god. selo počinje da stagnira i da se smanjuje.\nVelika ekspanzija naših ljudi u inostranstvo početkom 1970. god. najviše se odrazio na sela, pa je od tada do sada mnoge ljude iz Vrmdže odmamila u beli svet. Sada u proseku svaka druga kuća u selu ima barem jednog člana porodice u inostranstvu, dok su mnoge porodice ili zauvek napustile selo i skoro postali stranci jer su njihova deca zaboravila maternji jezik i postali naturalizovani Francuzi, Nemci, švajcarci i ostali.\nČinjenice govore da je popopisu iz 2001. god. u Vrmdži bilo oko 168. kuća od kojih trećina sa podva tri stanara mahom starijih od 50. god. što vodi žalosnoj činjenici da će za dogledno vreme nestati i ovog sela. Ono što nisu uspeli da učine ni varvari ni surovost svih vekova ni turci učinio je tzv. Bolji i lakši način života pa će tako i ovo selo, ako se ovako nastavi jednom biti samo jedna maglovita legenda za koju niko neće biti siguran da li je istinita ili je plod nečije bujne mašte.\nNaš putopis sa izleta biciklama do Vrmdžanskog jezera možete pročitati ovde.\nSesalac, Sesalačka pećina\nSeselačka pećina je nova destinacija za turiste u Sokobanji. Pećina koja se nalazi u selu Seselcu po kome je i dobila ime. Do pećine se stiže poljskim putem od sela, dužine okol 200 m. Karakteriše je bogat pećinski nakit i reka ponornica, koja ponire u predvorju pećine. Nedostatak je stoje obilazak ovog mesta moguć samo u organizovanim grupama sa vodičem.\nVrelo, izvor reke Moravice\nIzvor reke Moravice, koji je od Sokobanje udaljen 14 km, putem prema Knjaževcu, je izuzetan prirodni fenomen, jer reka nastaje od više izvora koji se ne mogu lako uočiti.\nđaci na izvoru Vrelo\nIzletnici ne bi trebalo da propuste ovaj udaljen izvor reke Moravice u selu Vrelo. Pokraj izvora nalazi se kameni roštilj i uređeni stolovi namenjeni svim posetiocima, a sve to u blizini čuvene crkve svetog Ilije. Nekada su rakovi iz ove reke završavali na trpezama Pariza, Monte Karla, Londona... U jednom periodu bili su iščezli, a sada se ponovu pojavljuju u Moravici, u koju se ulivaju sve banjske vode na njenom putu ka Bovanskom jezeru.\nRtanj preko Bovanskog jezera\nTo je veštačko jezero dugo 10 km, sa najvećom dubinom od preko 30 m na pojedinim mestima. Bogato je ribom i pravo je uživanje za pecaroše.\nNa jezeru postoje i pogodna mesta za kupanje, kao i improvizovana mesta za kampovanje. Ako je vrućina, ne brinite, trebaju vam samo kupaćice.\nNedostatak je što ne postoji opremljeno kamp-naselje sa strujom, vodom za piće i higijensko kupanje, kanalizacionim odvodima. Ipak, ovo mesto je jako pogodno za izlet ili zaustavljanje radi osveženja u toku putovanja.\nJedrilica na jezeru\nAko volite da pecate, tu je smuð, som, šaran i druga vrsta ribe. Pravi je raj za kampere. Jezero čuveno je po ribi, a pecaroši (dokazano) tvrde da se tu hvataju somovi od 60, amuri od 20 ili smuđevi od 10 kilograma.\nNašu reportažu o Bovanskom jezeru možete pročitati ovde\nOvog meseca 652


O nama - Minos Travel\nTuristička agencija Minos\nTradicija duga 14 godina\nTuristička agencija "Minos Travel" osnovana je u aprilu 2004. god. kao preduzeće za usluge i trgovinu u privatnom vlasništvu.\nOd osnivanja, agencija je članica poslovne zajednice turističkih agencija "Yuta". 2010. god. ulazi u internacionalni sistem rezervacije avio karata i drugih turističkih usluga "Amadeus".\nPoslovanje TA "MINOS TRAVEL" je bazirano na prodaji turističkih aranžmana i drugih turističkih agencija kao ovlašćeni subagent i prodaji avio karata svih avio kompanija na tržištu.\nLjubitelji ste putovanja?


Presales saradnik-MICRO Business Solutions doo | posao\nTrazimo saradnika za rad na presales aktivnostima iz oblasti softvera.\nPotreban elokventni saradnik sa znanjem poslovnih potreba preduzeca,\npoznavanjem softvera, za promovisanje naših rešenja i usluga, i akviziciju novih zainteresovanih klijenata.\nNeophodna vozačka dozvola i tečan engleski jezik.\nBiografiju posaljite elektronski\nPronalaženje, privlačenje novih i zadržavanje postojećihkupaca.\nSlanje emailova i telefonski pozivi potencijalnih kupaca sa ponudom za saradnju.


Veliki protest u Hongkongu u novogodišnjoj noći - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Svijet > Veliki protest u Hongkongu u novogodišnjoj noći\nVeliki protest u Hongkongu u novogodišnjoj noći\n30. Decembra 2019. Istinito355Leave a Comment on Veliki protest u Hongkongu u novogodišnjoj noći\nHongkong će 2019. godinu ispratiti brojnim protestima na doček Nove godine, čime će remetiti slavlje i šoping u azijskom finansijskom centru u kojemu su sukobi između demonstranata i policajaca porasli od Božića.\nDogađanja “Fućkaš Novu godinu” i “Kupovina sa vama” zakazana su za novogodišnju noć, u utorak, širom grada.\n– Na Novu godinu trebamo pokazati da smo solidarni u pružanju otpora vladi. Nadamo se da će ljudi Hongkonga izaći na ulice zbog njegove budućnosti – rekao je Džimi Šam iz Udruženja “Civil Human Rights Front”.\nProtesti u Hongkongu počeli su prije gotovo sedam mjeseci zbog, sada već povučenog, prijedloga zakona koji je trebao omogućiti izručenja matičnoj Kini, gdje sudove kontroliše Komunistička partija.\nTagged hongkong istinito protesti\nCentar Moskve pokriven vještačkim snijegom\nMićić objavio kandidaturu za peti mandat


Duvnjak : Razvoj Federacije i države BiH ne smijemo držati u ladicama Doma naroda\nObjavljeno: 08.12.2021. u 12:37\n-Neusvajanjem ovog dokumenta dodatno se usporavaju procesi na izradi drugih planskih dokumenata u cijeloj FBiH, implementaciji međunarodnih dokumenata i obaveza države BiH, kao i privlačenje međunarodnih sredstava za razvoj od EU i drugih donatora, posebno u Federaciju Bosne i Hercegovine. Zastupnički dom Parlamenta FBiH Strategiju razvoja je usvojio 27.aprila ove godine, svi strogi principi izrade ovakvog dokumenta su ispoštovani, i stoga smatram da nemamo vremena za gubljenje vremena, posebno kada se radi o strateškim i razvojnim dokumentima i konceptima. Nema nikakvog političkog razloga, društvenog opravdanja, a pogotovo vitalnog nacionalnog interesa da "razvoj i prosperitet Federacije i države Bosne i Hercegovine" čuvamo na čekanju u ladicama Doma naroda Parlamenta FBiH, zaključuje Duvnjak.


Grafike bez adrese - Istinomer\nGrafike bez adrese\nJovana Prešić 23. 6. 2018.\nVeliki kulturni i umetnički značaj Grafičkog kolektiva, dopisi upućeni svim relevantnim institucijama, pa i podrška kompletne kulturne javnosti nisu bili dovoljni da se nađe novi prostor za galeriju Grafičkog kolektiva.\nZbog nezainteresovanosti države da iskoristi pravo preče kupovine i tako spreči iseljenje galerije Grafičkog kolektiva, 5.000 grafika koje čine zbirku ovog renomiranog umetničkog centra za manje od sedam dana čeka selidba, a prostor na Obilićevom vencu u kome se nalaze već 70 godina biće adaptiran u poslastičarnicu. U pomenutoj galeriji u toku je poslednja manifestacija – izložba 12. GRIFON, bijenalna manifestacija posvećena grafičkom dizajnu i jedan od najznačajnijih projekata koji Grafički kolektiv realizuje.\nRešenjem Agencije za restituciju 2015. godine, nekretnina je vraćena starim vlasnicima koji su potom odlučili da je prodaju firmi iz oblasti ugostiteljstva. Problem da Grafički kolektiv ostane bez galerijskog prostora nisu prepoznale državne institucije iz oblasti kulture te mogućnosti koje su bile na raspolaganju da regionalno prepoznata umetnička institucija ostane na lokaciji na kojoj je osnovana 1949. godine, nisu iskorištene. Ni sada, nekoliko godina posle restitucije i nekoliko dana pred iseljenje, nije poznato gde će Grafički kolektiv nastaviti svoje programske aktivnosti i obeležiti sedam decenija postojanja.\n„Burne reakcije javnosti na mogućnost da Grafički kolektiv ostane bez prostora traju još od jeseni 2016. godine. Naime, kada je poslovni prostor zdanja poznatog kao Palata Ninčić, u čijem se prizemlju nalazi i Grafički kolektiv, vraćen starim vlasnicima, oni su sa galerijom potpisali ugovor po kojem je, u naredne tri godine, ovoj galeriji garantovan ostanak, da bi se u međuvremenu predomislili i rešili da prostor prodaju ugostiteljima“, objašnjava umetnička direktorka i kustoskinja Grafičkog kolektiva Ljiljana Ćinkul.\nInstititucije bez odgovora\nProblem sa ostankom galerije na Obilićevom vencu, a potom i sa pronalaskom novog prostora pratilo je očigledno nerazumevanje institucija, pre svega Ministarstva kulture da zašititi ovu jednistvenu arhitektonsku celinu.\n“O prodaji prostora Grafički kolektiv je obavešten tek dopisom advokata novih vlasnika, bez ikakve blagovremene informacija o mogućoj prodaji”, kaže Ćinkul za Istinomer.\nU upravi Grafičkog kolektiva tvrde da su tokom prethodne tri godine aktivno radili na nalaženju rešenja za opstanak i pronalazak novog prostora. U prilog tome navode postojanje dopisa koji su u tom periodu poslati organima gradske i republičke vlasti, a koji su praćeni malim brojem odgovora.\nFoto: Istinomer/Zoran Dreaklović\nSuprotno tvrdnjama koje stižu iz galerije, ministar kulture Vladan Vukosavljević nedavno je rekao da se „Grafički kolektiv” našao u ovakvoj situaciji jer je njegov Upravni odbor propustio niz aktivnosti u složenom procesu restitucije. “Savetovao sam predsednika UO Grafičkog kolektiva da malo obiđu lokale po Beogradu i da dođu ponovo na sastanak. Niko se iz galerije nije pojavio u Ministarstvu kulture sve do danas”, rekao je ministar.\nU Grafičkom kolektivu se ipak, zbog svog značaja i doprinosa kulturi, nadaju pomoći države ili grada i veruju u nastavak redovnih programskih aktivnosti na drugoj lokaciji.\nOno što je važno za budućnost Grafičkog kolektiva je da se što pre stabilizuje u novom prostoru i nastavi svoju profesionalnu aktivnost poštujući tradiciju ali i standarde galerijske prakse i umetničke produkcije. Poželjan budući prostor treba da odgovara visokim profesionalnim standardima koje je Grafički kolektiv izgradio i negovao tokom decenija – dovoljne površine za galeriju, kancelariju, depo za smeštaj arhive i Kolekcije, poslovni prostor u prizemlju sa izlogom u užem centru grada, jer je od presudne važnosti za život Galerije da bude lako dostupna publici.\nLiljana Ćinkul kaže da trenutno problem pokušavaju da reše kroz saradnju sa Gradskim sekreterijatom za kulturu koji je pokazao razumevanje, te im je ponudio prostor bivšeg ateljea umetnika Nikole Graovca na Kosančićevom vencu. Ipak, taj neveliki prostor bio bi dovoljan tek za smeštanje arhivska građe, kolekcije, možda i kao privremeni kancelarijski prostor. Zbog male kvadrature ne može služiti i kao galerijski prostor.\n“Ministarstvo kulture i informisanja se oglasilo tek prošle nedelje ponudom prostora u Beton hali kod Savskog pristaništa. U pitanju je veoma atraktivan prostor, ali u derutnom stanju i zahteva ozbiljnu građevinsko-arhitektonsku adaptaciju što podrazumeva sređivanje dokumentacije i finansijska ulaganja da bi se priveo nameni. To je proces koji bi mogao vremenski da potraje”, kaže Ćinkul.\nApel za opstanak Grafičkog kolektiva podržalo je nekoliko hiljada umetnika, kolega i posetilaca galerije. U narednoj, jubilarnoj godini za ovaj kulturni centar, deo programskih aktivnosti i problemskih izložbi podrazumeva publikovanje monografije posvećene Grafičkom kolektivu i njegovoj galeriji na Obilićevom vencu.\nU Grafičkom kolektivu je izlagalo više od 1.500 umetnika iz celog sveta. Podsetimo, ova ustanova osnovana je posle Drugog svetskog rata i od tada je prepoznata kao pionirska kada je reč o stvaranju naše savremene likovne umetnosti, popularizaciji, profilisanju i postavljanju standarda u umetničkoj grafici, koja do tada nije postojala u našoj zemlji, ističu stručnjaci. U bivšoj Jugoslaviji bio je, svakako, jedan od vodećih umetničkih centara, a istoriju umetnosti kada je naš prostor pitanju, u drugoj polovini 20. veka i početkom 21. veka, nije moguće pisati a da se ne pomene Grafički kolektiv. Tu je održan prvi performans u Srbiji i nastala umetnička grupa Medijala. Kolekcija koju čini oko 5.000 radova, najveća je zbirka savremene grafike kod nas. Tradicionalne izložbe – Majska, Mala grafika i Grifon afirmisale su generacije umetnika.\nKao i druge sfere društva, oblast kulture ostaje neuređena, a problemi kao što je ovaj u kome se našao Grafički kolektiv se mahom rešavaju stihijski. Razmišljanje “korak unapred” kao da je nepoznat koncept pa tako smo već imali slične slučajeve gde su bitne kulturne ustanove ostajale bez prostora za rad. Iz Grafičkog kolektiva predlažu rešenje koje, iako sasvim racionalno, sa ove pozicije deluje skoro pa utopijski: Da se uredi društveni sistem koji izgrađuje vitalnu nacionalnu kulturnu politiku i njen identitet, da se zna koji su prioriteti i da na adekvatan način razvija svoju strategiju, bez obzira na ne/stranačke ili neke druge parametre koji mogu da stvaraju šumove na vezama.\nNaslovna fotografija: Isitinomer/Zoran Drekalović\nAgencija za restituciju Grafički kolektiv kultura