OVAJ KAO DA JE JUČE DOSELIO U GLAVNI GRAD: "U martu ili aprilu počinje rekonstrukcija vodovodne mreže u Sarajevu". Pa ko zaustavi redukcije ako će tek sa njim početi sanacija - IZDVOJENO.ba\nOVAJ KAO DA JE JUČE DOSELIO U GLAVNI GRAD: “U martu ili aprilu počinje rekonstrukcija vodovodne mreže u Sarajevu”. Pa ko zaustavi redukcije ako će tek sa njim početi sanacija\nMinistar komunalne privrede Kantona Sarajevo Srđan Mandić najavio je da već u martu ili aprilu počinje rekonstrukcija vodovodne mreže u glavnom gradu vrijedna nekoliko miliona maraka. Ukazao je na to da se u dvije ili tri godine ne mogu riješiti problemi u Sarajevu koji su se gomilali godinama.\nObjavljeno 11. Januara 2019. 13:48\nMandić je podsjetio da Ministarstvo komunalne privrede obuhvata sedam preduzeća sa ukupno 3.500 zaposlenih. Kazao je da se upoznao problemima u tim preduzećima.\n– To su firme koje pružaju usluge i koje moraju biti oslobođene politike. Dakle, moramo imati vodu, da je grad očišćen, da smo ugrijani. Ja na taj način posmatram svrhu ministarstva – rekao je Mandić.\nDotakao se i sastanka s predstavnicima Evropske banke za obnovu i razvoj koja će, po osnovu dogovora sa prethodnom vladom, finansirati rekonstrukciju vodovodne mreže u bosanskohercegovačkoj prijestolnici.\n– Početak obnove vodovoda je aktiviran. Spreman je projekt od desetak miliona eura. Početkom februara se zatvaraju tenderi. Početkom marta se biraju izvođači. Onda slijedi početak radova u martu ili aprilu- rekao je on za N1 i pozvao građane da budu strpljivi tokom rekonstrukcije.\nEvropska bankaKanton SarajevoSrđan Mandićvodovodna mreža\nDVOSTRUKI ARŠINI VSTV I TUŽILAŠTVA RS: Pravosuđe RS-a godinama osporava davanje predmeta državnom tužilaštvu, a sad traži da oni preuzmu slučaj “Dragičević”\nPOŠTENJE SE ŠIRI NA SVE STRANE: Jel nepotizam kad načelnica Visokog uhljebi vlastitu sestru. Pa onda i sina. Pa još …\nKO ĆE BITI NOVI REISU-L-ULEMA: Sabor IZ BiH raspisao izbor\nKENAN DURAKOVIĆ, ŠEHID: “Samo probaj za mnom zaplakati, majko”\nBOŠNJACI LIVNA SU HEROJI: Obilježena godišnjica osnivanja Patriotske lige\nKALJANAC O ARHEOLOŠKOM PLJAČKANJU BiH: Oglasi puni predmeta koji su naše…


Proizvođač 1: Janssen Biologics B.V.\nAdresa 1: Einsteinweg 101, 2333 CB Leiden, Holandija\nProizvođač 2: Cilag AG\nAdresa 2: Hochstrasse 201, 8205 Schaffausen, Švajcarska\nPodnosilac zahteva: Janssen-Cilag Kft, Predstavništvo Beograd\nZaštićen naziv leka, jačina leka, farmaceutski oblik\nStelara®, 45 mg, rastvor za injekciju\nAko neki od neželjenih efekata leka postane ozbiljan ili iskusite neki neželjeni efekat koji nije naveden u ovom uputstvu, prijavite to svom lekaru ili farmaceutu.\nŠta je lek Stelara i čemu je namenjen\nŠta treba da znate pre nego što uzmete lek Stelara\nKako se upotrebljava lek Stelara\nKako čuvati lek Stelara\nŠTA JE LEK STELARA I ČEMU JE NAMENJEN?\nStelara sadrži aktivnu supstancu ustekinumab, monoklonsko antitelo. Monoklonska antitela su proteini koji prepoznaju i specifično se vezuju za druge proteine u organizmu.\nStelara pripada grupi lekova koji se zovu imunosupresivi. Ovi lekovi deluju tako što oslabljuju deo imunog sistema.\nLek Stelara se koristi za lečenje odraslih koji imaju sledeće zapaljenske bolesti:\nPsorijazu tipa plaka\nPsorijatični artritis Psorijaza tipa plaka\nPsorijaza tipa plaka je oboljenje kože koje uzrokuje zapaljenje kože i noktiju. Lek Stelara će smanjiti zapaljenje i druge znake oboljenja.\nStelara se koristi kod odraslih sa umerenom ili teškom psorijazom tipa plaka koji ne mogu da koriste druge lekove (uključujući ciklosporin i metotreksat) ili fototerapiju, ili gde navedena terapija nije pokazala rezultate.\nPsorijatični artritis je zapaljenska bolest zglobova, i obično prati psorijazu. Ukoliko imate aktivni psorijatični\nartritis prvo ćete dobiti druge lekove. Ukoliko ne odgovorite dovoljno dobro na te lekove, možda ćete dobiti lek Stelara:\nda bi se smanjili znaci i simptomi Vaše bolesti.\nda bi se poboljšale Vaše fizičke funkcije.\nLek Stelara ne smete koristiti:\nAko ste alergični (preosetljivi) na ustekinumab ili bilo koji sastojak leka Stelara (videti deo 6. „Šta sadrži lek Stelara“).\nAko imate aktivnu infekciju koju Vaš lekar smatra važnom (videti ispod „Kada uzimate lek Stelara, posebno vodite računa“).\nUkoliko niste sigurni da se nešto od gore navedenog odnosi na Vas, porazgovarajte sa Vašim lekarom ili farmaceutom pre nego što upotrebite lek Stelara.\nKada uzimate lek Stelara , posebno vodite računa:\nRazgovarajte sa Vašim lekarom ili farmaceutom pre upotrebe leka Stelara.Vaš lekar će proveriti Vaše zdravstveno stanje pre svakog započinjanja terapije. Budite sigurni da ste rekli Vašem lekaru o bilo kojoj bolesti koju imate pre svake terapije Takođe ga obavestite ukoliko ste nedavno bili u kontaktu sa nekim ko je možda\nbolestan od tuberkuloze. Vaš lekar će Vas pregledati i uraditi test kako bi utvrdio da li ste oboleli od tuberkuloze,\npre nego započne lečenje lekom Stelara. Ukoliko Vaš lekar smatra da ste pod rizikom da obolite od tuberkuloze, možda će Vam dati lekove protiv tuberkuloze.\nObratite pažnju na ozbiljna neželjena dejstva\nLek Stelara može imati ozbiljna neželjena dejstva, uključujući alergijske reakcije i infekcije. Treba paziti na određene znakove bolesti dok uzimate lek Stelara. Pogledajte ozbiljna neželjena dejstva u delu 4 za celu listu ovih neželjenih dejstava.\nPre upotrebe leka Stelara, recite Vašem lekaru:\nAko ste ikada imali alergijsku reakciju na lek Stelara. Pitajte Vašeg lekara ako niste sigurni.\nAko ste ikada imali bilo koji tip karcinoma- zbog toga što imunosupresivi kao što je lek Stelara oslabljuju deo imunog sistema. Ovo može povećati rizik od karcinoma.\nAko imate ili ste nedavno imali infekciju\nAko imate bilo kakva nova oštećenja kože ili promenu postojećih oštećenja na koži zahvaćenoj psorijazom ili na zdravoj koži.\nAko ste primali bilo kakvu terapiju za psorijazu i/ili psorijatični artritis- kao što su , drugi imunosupresivi ili fototerapija (kada je Vaše telo lečeno ultravioletnim (UV) zračenjem). Ove terapije takođe mogu oslabiti deo Vašeg imunog sistema. Zajednička upotreba ovih lekova sa leko Stelara nije\nispitivana. Ipak, moguće je da se zajedničkom terapijom poveća šansa za nastanak bolesti koje oslabljuju imuni sistem.\nAko primate ili ste ikada primali injekcije za lečenje alergija- nije poznato da li lek Stelara može uticati na ovo.\nAko imate 65 godina i više- možda će biti verovatnije da ćete dobiti infekciju.\nStelara se ne preporučuje deci i adolescentima (mlađim od 18 godina) jer nije ispitivana u ovoj starosnoj grupi.\nUpotreba drugih lekova\nKažite svom lekaru pre upotrebe leka Stelara:\nako uzimate, nedavno ste uzimali ili ćete možda uzimati bilo koji drugi lek\nAko ste se skorije vakcinisali ili idete na vakcinaciju. Ne treba da primate određene tipove vakcina (žive vakcine) dok upotrebljavate lek Stelara.\nPrimena leka Stelara u periodu trudnoće i dojenja\n-Preporučuje se da se izbegava primena leka Stelara u trudnoći. Dejstvo ovog leka na trudnice nije poznato.\nUkoliko ste žena koja je u plodnom periodu, savetuje se da ne ostanete u drugom stanju i koristite adekvatne mere kontracepcije, tokom terapije lekom Stelara, kao i 15 nedelja nakon završetka terapije lekom Stelara. Ukoliko ste trudni, mislite da biste mogli biti trudni ili planirate trudnoću obratite se svom lekaru za savet pre primene leka Stelara.\n-Ukoliko dojite ili planirate da dojite tokom primene leka Stelara obratite se lekaru. Vaš lekaru će odlučiti da li ćete dobiti lek Stelara ili dojiti. Ne smete oboje.\nUticaj leka Stelara na sposobnost upravljanja motornim vozilom i mašinama\nStelara nema ili ima zanemartiv uticaj na sposobnost upravljanja motornim vozilima i mašinama.\nLek Stelara je namenjen za primenu prema uputstvu i pod nadzorom lekara iskusnog u postavljanju dijagnoze i lečenju psorijaze ili psorijatičnog artritisa.\nUvek uzimajte lek Stelara onako kako Vam je lekar rekao. Proverite sa Vašim lekarom ukoliko niste sigurni. Budite sigurni da ste se dogovorili sa Vašim lekarom kada ćete primiti injekciju i kada ćete imati kontrolni pregled.\nKoliko se leka Stelara daje\nVaš lekar će odrediti koliko leka Stelara Vam je potrebno i koliko dugo ćete ga primati\nUobičajena početna doza je 45 mg ustekinumaba. Pacijenti koji su teži od 100 kg će možda morati da prime dozu od 90 mg, umesto 45 mg\nNakon prve doze, sledeću dozu ćete primiti 4 nedelje kasnije, a onda na svakih 12 nedelja. Sledeće doze su obično iste kao početna.\nKako se lek Stelara daje\nLek Stelara se daje injekcijom pod Vašu kožu (potkožno)\nNa početku, medicinsko ili tehničko osoblje Vam mogu ubrizgati lek Stelara. Međutim, Vi i Vaš lekar možete odlučiti da Vi sami možete ubrizgati sebi lek Stelara. U ovom slučaju pružiće Vam se obuka kako bi naučili da sami sebi ubrizgate lek Stelara.\nPorazgovarajte sa lekarom ukoliko imate bilo koje pitanje o davanju injekcije sami sebi. Vidite ispod u odeljku\n„Instrukcije za primenu leka“ o daljim informacijama kako da ubrizgate lek Stelara.\nAko ste uzeli više leka Stelara nego što je trebalo\nUkoliko ste uzeli ili Vam je dato više leka Stelara, odmah razgovarajte sa Vašim lekarom ili farmaceutom. Uvek imajte spoljašnje pakovanje leka sa sobom, čak iako je ono prazno.\nAko ste zaboravili da uzmete lek Stelara\nUkoliko ste zaboravili da uzmete dozu leka, kontaktirajte Vašeg lekara ili farmaceuta. Ne uzimajte duplu dozu leka kako bi nadoknadili zaboravljenu dozu.\nAko naglo prestanete sa uzimanjem leka Stelara\nNije opasno naglo prestati sa uzimanjm leka Stelara. Međutim, simptomi zbog kojih Vam je lek Stelara propisan se mogu ponovo pojaviti.\nUkoliko imate dodatna pitanja o načinu uzimanja ovog leka, razgovarajte sa Vašim lekarom ili farmaceutom.\nKao i drugi lekovi, ovaj lek može da izazvati neželjena dejstva, mada se ona ne moraju javiti kod svih.\nKod nekih pacijenata se mogu javiti ozbiljna neželjena dejstva koja zahtevaju hitno lečenje.\nAlergijske reakcije- možda će biti potrebno hitno lečenje, zato kontaktirajte Vašeg lekara ili odmah tražite hitnu medicinsku pomoć ako primetite bilo koji od sledećih znakova.\nOzbiljne alergijske reakcije (anafilaksa) su retke kod osoba koje uzimaju lek Stelara (mogu se javiti kod 1 od\n1000 pacijenata) Znaci uključuju:\nnizak krvni pritisak, koji može izazvati vrtoglavicu ili slabost\noticanje lica, usana, usta ili grla\nOsip kože i koprivnjača su česti znaci alergijske reakcije (mogu se javiti kod 1 od 100 pacijenata)\nAko imate ozbiljne alergijske reakcije, Vaš lekar će možda odlučiti da ne bi trebalo da koristite lek Stelara\nInfekcije-mogu zahtevati hitno lečenje, zato kontaktirajte odmah Vašeg lekara ako primetite bilo koji od sledećih znakova:\nStelara može delovati tako da se Vaš organizam oslabljeno bori protiv infekcije i zato neke infekcije mogu da\nInfekcije nosa ili grla i prehlada su česte (mogu se javiti kod do 1 od 10 pacijenata)\nZapaljenje tkiva ispod kože (celulitis) je povremen (može se javiti kod do 1 od 100 pacijenata)\nHerpes zoster (tip bolnog osipa sa plikovima) je povremen (može se javiti do 1 od 100 pacijenata)\nPotrebno je paziti na znakove infekcije dok upotrebljavate lek Stelara. Ovo uključuje:\nGroznicu, gripu slične simptome, noćno znojenje\nOsećaj umora lil gubitak daha; kašalj koji ne prolazi\ntoplu, crvenu bolnu kožu ili bolnu kožu sa osipom sa plikovima\nKontaktirajte odmah Vašeg lekara ako primetite bilo koji od ovih znakova. Takođe ga kontaktirajte ako imate bilo koju vrstu infekcije koja neće da prođe ili se stalno ponavlja. Možda će Vaš lekar odlučiti da ne uzimate lek Stelara dok infekcije ne prođu. Takođe kažite Vašem lekaru ako imate otvorene posekotine ili rane jer se one mogu inficirati.\nČesta neželjena dejstva (mogu se javiti kod više od 1 od 10 pacijenata):\nCrvenilo i bol na mestu primene injekcije\nPovremena neželjena dejstva (mogu se javiti kod do 1 od 100 pacijenata):\nkrvarenje, modrice, otvrdnuće, oticanje i svrab na mestu primene injekcije.\nSpušten kapak i opušteni mišići jedne strane lica (facijalna paraliza ili Bellova paraliza), koja je obično privremena\nPromena u psorijazi sa crvenilom i novim sitnim, žutim ili belim kožnim plikovima, nekada praćeni groznicom (pustularna prorijaza)\nLek čuvati na temeraturi od 2 do 8° C (u frižideru), u originalnom pakovanju radi zaštite od svetlosti Ne zamrzavati.\nNe mućkati bočicu leka Stelara. Produženo, snažno mućkanje može oštetiti lek.\nNe koristite lek Stelara\nPosle isteka roka upotrebe naznačenog na spoljašnjem pakovanju iza ,,exp’’.Rok upotrebe ističe poslednjeg dana navedenog meseca.Ukoliko je tečnost promenila boju, zamućena ili ukoliko vidite strane čestice da\nplutaju u bočici (videti dalje u odeljku 6. „Kako izgleda lek Stelara i sadržaj pakovanja“)\nUkoliko znate ili mislite da je lek bio izložen ekstremnoj temperaturi (kao što su slučajno zamrzavanje ili pregrevanje)\nUkoliko je preparat bio snažno mućkan\nUkoliko je polomljen zaštitni poklopac\nLek Stelara je za jednokratnu upotrebu. Neupotrebljeni lek koji je ostao u bočici ili špricu treba odbaciti.\nLekove ne treba prosipati u tehničku vodu, odnosno ne treba ih bacati u kućni otpad. Pitajte Vašeg farmaceuta kako da odložite lek koji više nije potreban. Ove mere će doprineti zaštiti životne sredine. Svu neiskorišćenu količinu leka ili otpadnog materijala nakon njegove upotrebe treba ukloniti u skladu sa važećim propisima.\nŠta sadrži lek Stelara\nAktivna supstanca je ustekinumab. Svaka bočica sadrži 45 mg ustekinumaba (45 mg u 0,5 mL).\nOstali sastojci su saharoza, histidin, polisorbat 80 i voda za injekcije.\nKako izgleda lek Stelara i sadržaj pakovanja\nLek Stelara je bistar do blago opalescentan, bezbojan, do svetložuti rastvor za injekciju. Rastvor može sadržati nekoliko malih poluprovidnih ili belih čestica proteina. Nalazi se u kartonskom pakovanju, kao jednodozna, staklena bočica od 2 mL. Svaka bočica sadrži 45 mg ustekinumaba u 0,5 mL rastvora za injekciju.\nPredstavništvo Janssen-Cilag KFT, Beograd, Novi Beograd, Omladinskih brigada 88b\nJanssen Biologics B.V. , Einstenweg 101, 2333 CB Leiden, Holandija\nCilag AG, Hochstrasse 201, 8205 Schaffausen, Švajcarska\nDetaljni podaci o ovom leku mogu se naći na zvaničnoj web adresi Evropske agencije za lekove (EMEA)\nLek se može upotrebljavati u stacionarnoj zdravstvenoj ustanovi; izuzetno, lek se može izdavati i uz recept, u cilju nastvaka terapije kod kuće, što mora biti naznačeno i overeno na poleđini recepta.\n515-01-01025-14-001 od 03.09.2014.\n- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - INSTRUKCIJE ZA PRIMENU LEKA\nNa početku lečenja, zdravstveni radnik će Vam pomoći oko Vaše prve primene injekcije. Međutim, Vi i Vaš lekar možete odlučiti da Vi sami možete ubrizgati sebi lek Stelara. Ukoliko se ovo desi, pružiće Vam se obuka kako bi naučili da sami sebi ubrizgate lek Stelara. Porazgovarajte sa lekarom ukoliko imate bilo koje pitanje u vezi sa davanjem injekcije sami sebi.\nNe mešajte lek Stelara sa drugim tečnostima za injekciju\nNe mućkajte bočicu leka Stelara. To je zato što jako mućkanje može oštetiti lek. Ne koristite lek ukoliko je\nPriprema mesta za primenu injekcije\nOperite dobro ruke sapunom i toplom vodom.\nObrišite mesto gde ćete dati injekciju antiseptičkom maramicom\nNe dodirujte mesto koje ste obrisali pre davanja injekcije\nPriprema doze leka:\nSkinite poklopac sa vrha bočice (slika 3.)\nNe uklanjajte čep\nOčistite čep sa antiseptičkom krpicom\nPostavite bočicu na ravnu površinu\nUklonite zaštitnik za iglu\nNe dodirujte iglu i nemojte dozvoliti da igla dodirne bilo šta\nGurnite iglu kroz gumeni čep\nOkrenite bočicu i špric naglavačke\nPovucite klip šprica kako bi napunili špric sa celokupnom sadržinom bočice\nVrlo je važno da igla tokom punjenja bude u tečnosti. Ovo sprečava da se stvore balončići vazduha u špricu (Slika 4.)\nUklonite iglu iz bočice\nDržite špric sa iglom naviše kako bi utvrdili da nema vazdušnih balončića unutra\nUkloliko ima balončića vazduha, lupnite nežno po strani špric dokle god se balončići ne popnu u vrh (slika 5.)\nZatim pritisnite klip šprica dokle se sav vazduh ne ispusti (nikako nemojte izbaciti tečnost)\nNe spuštajte špric i nemojte dozvoliti da igla dotakne bilo šta.\nUbrizgavanje doze leka\nNežno uštinite čistu kožu palcem i kažiprstom. Nemojte jako stiskati\nGurnite iglu kroz uštinutu kožu\nPritisnite klip šprica palcem do kraja kako bi ste ubrizgali celokupni sadržaj. Pritiskajte polako i podjednako, držeći kožu blago uštinutu\nKada je klip šprica potisnut do kraja, izvadite iglu i pustite kožu\nStavite antiseptičku maramicu, nekoliko sekundi preko mesta gde ste dali injekciju\nMože se javiti mala količina tečnosti ili krvi na mesto davanja injekcije. To je normalno.\nMožete pritisnuti komad vate ili gaze na mesto davanja injekcije i držati 10 sekundi.\nNemojte trljati kožu. Možete prekriti mesto davanja injekcije malim flasterom ukoliko je neophodno.\nUpotrebljenu iglu i špric treba odložiti u kontejner otporan na bušenje. Ne koristite ponovo iglu i špric zbog\nVaše bezbednosti i zdravlja i bezbednosti drugih.Odlaganje kontejnera nakon njegove upotrebe treba vršiti u skladu sa važećim propisima.\nAntiseptičke maramice i drugi pribor možete odložiti u kućni otpad. Sledeće informacije su namenjene isključivo zdravstvenim radnicima: Terapijske indikacije\nPsorijaza tipa plaka\nLek Stelara je indikovan za lečenje odraslih osoba sa umerenom ili teškom psorijazom tipa plaka kod kojih nije bilo odgovora na drugu sistemsku terapiju, kod kojih je primena sistemske terapije bila kontraindikovana ili koji ne podnose drugu sistemsku terapiju, uključujući ciklosporine, metotreksat(MTX) ili PUVA terapiju\nPsorijatični artritis (PsA)\nLek Stelara kao monoterapija ili u kombinaciji sa metatreksatom (MTX) je indikovana za lečenje odraslih pacijenata sa aktivnim psorijatičnim artritisom kada je odgovor na prethodnu nebiološku terapiju antireumatskim lekovima koji menjaju tok bolesti (DMARD) bio neadekvatan .\nPreporučeno doziranje leka Stelara je početna doza od 45 mg primenjena supkutano, nakon toga doza od 45 mg 4 nedelje kasnije, a zatim na svakih dvanaest nedelja.\nKod pacijenata kod kojih se nije javio odgovor na terapiju do 28. nedelje terapije, potrebno je razmotriti prekid lečenja.\nPacijenti sa telesnom masom > 100 kg\nZa pacijente sa telesnom masom > 100 kg početna doza je 90 mg primenjena supkutano, nakon toga 90 mg 4 nedelje kasnije , a zatim na svakih 12 nedelja.Kod ovih pacijenata, doza od 45 mg se takođe pokazala efikasnom. Ipak, kod ovih pacijenata veću efikasnost je imala doza od 90mg. .\nPreporučeno doziranje leka Stelara je sledeće: početna doza od 45 mg primenjena supkutano, 4 nedelje kasnije doza od 45 mg, a zatim na svakih dvanaest nedelja. Alterantivno, 90 mg leka se može primeniti kod pacijenata sa telesnom masom >100kg.\nPrekid terapije treba razmotriti kod pacijenata koji nisu pokazali odgovor nakon 28 nedelja terapije.\nNije potrebno prilagođavanje doze kod starijih pacijentata.\nOštećenje funkcija bubrega i jetre\nLek Stelara nije ispitivan kod ove grupe pacijenata. S obzirom na to, ne postoje preporuke za doziranje kod ovih pacijenata.\nBezbednost i efikasnost leka Stelara kod dece mlađe od 18 godina još uvek nije utvrđena. Podaci nisu dostupni. Način primene leka\nLek Stelara se primenjuje supkutanom injekcijom. Ukoliko je moguće, površina kože koja je zahvaćena psorijazom, ne bi trebalo da se koristi kao mesto primene injekcije.\nNakon adekvatne obuke u davanju supkutanih injekcija, pacijenti mogu sami sebi dati lek Stelara, ukoliko lekar proceni da je to odgovarajuće. Međutim, lekar mora na odgovarajući način da prati pacijenta. Pacijenta treba obučiti da primeni celokupnu dozu leka Stelara prema uputstvima datim u Uputstvu za lek. Odgovarajuće instrukcije za primenu leka se nalaze u Uputstvu za lek.\nZa dalja uputstva o pripremi i posebnim merama upozorenja pri odlaganju, videti deo Posebne mere opreza pri odlaganju materijala koji treba odbaciti nakon primene leka\nPreosetljivost na aktivnu supstancu ili bilo koju od pomoćnih supstanci. (videti deo Lista pomoćnih supstanci.). Klinički važna aktivna infekcija. (na primer aktivna tuberkuloza; videti deo Posebna upozorenja i mere opreza\npri upotrebi leka.).\nUstekinumab može povećati rizik od nastanka infekcija i reaktivacije latentnih infekcija. Tokom kliničkih ispitivanja, ozbiljne bakterijske, gljivične i virusne infekcije su primećene kod pacijenta koji su primili lek Stelara (videti deo Neželjena dejstva ).\nPreporučuje se oprez prilikom upotrebe leka Stelara kod pacijenata sa hroničnom infekcijom ili kod pacijenata koji u istoriji bolesti imaju rekurentnu infekciju. (videti deo Kontraindikacije.).\nPre početka terapije lekom Stelara, pacijenti se moraju ispitati da li boluju od tuberkuloze. Lek Stelara ne sme davati pacijentima sa aktivnom tuberkulozom (videti deo Kontraindikacije.). Lečenje latentne tuberkulozne infekcije treba započeti pre primene leka Stelara. Primenu antituberkulozne terapije je takođe potrebno razmotriti pre primene leka Stelara kod pacijenata sa istorijom latentne ili aktivne tuberkuloze, a kod kojih se ne može utvrditi da li je primenjen odgovarajući terapijski tretman. Pacijente koji primaju lek Stelara treba pažljivo pratiti kako bi se utvrdili znaci i simptomi aktivne tuberkuloze tokom i nakon lečenja.\nPotrebno je objasniti pacijentima da potraže medicinsku pomoć ukoliko se pojave znaci ili simptomi infekcije. Ako se kod pacijenta razvije ozbiljna infekcija, pacijenta treba pažljivo pratiti i lek Stelara ne treba davati dok se infekcija ne izleči.\nImunosupresivi kao što je ustekinumab mogu povećati rizik od nastanka malignih oboljenja. U kliničkim ispitivanjima, kod pojedinih pacijenata koji su primali lek Stelara razvila su se kutana i ne-kutana maligna oboljenja. (videti deo Neželjena dejstva ).\nNisu sprovedena ispitivanja u koa su bili uključeni pacijenti koji u istoriji bolesti imaju maligno oboljenje ili pacijenti kod kojih je terapija lekom Stelara nastavljena a kod kojih se tokom terapije ovim lekom razvilo maligno oboljenje. Zato je potreban oprez pri upotrebi leka Stelara kod ovih pacijenata.\nSvi pacijenti, naročito oni starosti preko 60 godina, pacijenti sa medicinskom istorijom dugotrajnog uzimanja imunosupresivne terapije ili sa istorijom PUVA terapije, treba da se prate na pojavu ne-melanomskog kancera kože (videti deo Neželjena dejstva ).\nNekoliko slučajeva ozbiljne reakcije preosetljivosti su prijavljene tokom postmarketinškog perioda nekoliko dana nakon primene terapije. Javili su se anafilaska i angioedem. U slučaju pojave anafilaktičke ili druge ozbiljne alergijske reakcije , treba primeniti odgovarajuću terapiju i primenu leka Stelara treba odmah prekinuti (videti deo Neželjena dejstva )\nPreporučuje se da žive virusne ili žive bakterijske vakcine (kao što je Bacillus Calmette i Guérin (BCG)) ne treba primenjivati u isto vreme kada i terapiju lekom Stelara. Nisu sprovedena posebna klinička ispitivanja kod pacijenata koji su nedavno primili žive virusne ili žive bakterijske vakcine. Podaci o sekundarnom prenosu infekcije živim vakcinama kod pacijenata koji su na terapiji lekom Stelara nisu dostupni. Pre imunizacije živom virusnom ili bakterijskom vakcinom, potrebno je obustaviti terapiju lekom Stelara najmanje 15 nedelja nakon posledenje doze, a terapija se može nastaviti najmanje 2 nedelje nakon vakcinacije. Potrebno je konsultovati Sažetke karakteristika leka za posebne vakcine, za dodatne informacije i instrukcije pri istovremenoj primeni imunosupresiva nakon vakcinacije.\nPacijenti koji su na terapiji lekom Stelara mogu da prime inaktivisane ili nežive vakcine.\nDug period uzimanja leka Stelara ne suprimira humoralni imuni odgovor na polisaharide pneumokoka ili na tetanusne vakcine.\nIstovremena imunosupresivna terapija\nU kliničkim ispitivanjima pacijenata sa psorijazom, bezbednost i efikasnost leka Stelara u kombinaciji sa imunosupresivnim lekovima, uključujući biološke lekove ili fototerapiju, nisu ispitivani. U kliničkim ispitivanjima pacijenata sa psorijatičnim artritisom, zajednička upotreba ustekinumaba sa metotreksatom nije pokazala uticaj na bezbednost ili efikasnost leka Stelara. Potreban je oprez pri istovremenoj primeni drugih imunosupresiva i leka Stelara ili pri prelazu sa drugih imunosupresivnih bioloških lekova (videti deo Interakcija sa drugim lekovima i drugi oblici interakcija )\nUticaj leka Stelara kod pacijenata koji su na imunoterapiji alergije nije procenjivan. Nije poznato da li lek Stelara može uticati na imunoterapiju alergije.\nNema razlika u efikasnosti i bezbenosti primene leka Stelara kod pacijenata sa 65 godina i više u odnosu na mlađe pacijente Ipak broj pacijenata starosti od 65 godina i više od 65 godina nije bio dovoljan da bi se zaključilo da li oni različito reaguju u odnosu na mlađe pacijente. S obzirom da je pojava infekcija češća u populaciji starijih pacijenata, potreban je oprez pri lečenju starijih.\nŽive vakcine ne treba primenjivati istovremeno sa lekom Stelara (videti deo Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka).\nIspitivanja interakcija na ljudima nisu rađena. U populacionim farmakokinetičkim analizama faze III kliničkih ispitivanja, ispitivan je efekat najčešće primenjivanih lekova kod pacijenata sa psorijazom (uključujući paracetamol, ibuprofen, acetilsalicilnu kiselinu, metformin, atorvastatin, levotiroksin) na farmakokinetiku ustekinumaba. Nije bilo nagoveštaja o interakcijama sa ovim istovremeno primenjenim lekovima. Osnov za ovu analizu je bio da najmanje 100 pacijenata (> 5% ispitivane populacije) bude istovremeno lečeno pomenutim lekovima najmanje 90% vremena trajanja ispitivanja. Farmakokinetika ustekinumaba se nije izmenila pri zajedničkoj upotrebi ustekinumaba i metotreksata (MTX), NSAILs i oralnih korikosteroida, ili pri prethodnom izlaganju anti-TNFα agensima, kod pacijenata sa psorijatičnim artritisom.\nRezultati in vitro studija ne upućuju na potrebu prilagođavanja doze kod pacijenata koji istovremeno primaju supstrate za enzima CYP450 .\nU kliničkim ispitivanjima pacijenata sa psorijazom, bezbednost i efikasnost primene leka Stelara u kombinaciji sa imunosupresivnim lekovima, uključujući biološke lekove ili fototerapiju, nisu ispitivani. U kliničkim ispitivanjima pacijenata sa psorijatičnim artritisom, zajednička upotreba ustekinumaba sa metotreksatom nije pokazala uticaj na bezbednost ili efikasnost leka Stelara.(videti deo Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka.).\nŽene u germinativnom periodu\nŽene koje su u germinativnom periodu treba da koriste efikasne metode kontracepcije tokom terapije i još najmanje 15 nedelja po prestanku terapije.\nNe postoje odgovarajući podaci o primeni ustekinumaba kod trudnica. Ispitivanja na životinjama nisu ukazale na direktna ili indirektna štetna dejstva na trudnoću, razvoj embriona/fetusa, koćenje ili postnatalni razvoj. Kao mera predostrožnosti, savetuje se izbegavanje primene leka Stelara tokom perioda trudnoće.\nNije poznato da li se ustekinumab izlučuje u humano mleko. U ispitivanjima sprovedenim na životinjama utvrđeno je da se mala količina ustekinumaba izlučuje u mleko. Nije poznato da li se ustekinumab sistemski resorbuje nakon ingestije. Zbog mogućih neželjenih dejstava ustekinumaba koja se mogu javiti kod odojčeta, odluka o prestanku dojenja tokom lečenja i nakon 15 nedelja od prestanka terapije ovim lekom, odnosno prestanka primene leka Stelara tokom dojenja, se mora doneti procenom koristo dojenja za novorođenče i koristi od terapije lekom Stelara za dojilju.\nEfekat ustekinumaba na fertilitet kod ljudi nije ispitivana .\nUticaj ovog leka na psihofizičke sposobnosti prilikom upravljanja motornim vozilima i rukovanja mašinama, nije ispitivan.\nUkupni bezbedosni profil\nNajčešće neželjene reakcije (>5%) u kontrolisanim periodima kliničkih ispitivanja kod pacijenata sa psorijazom i psorijatičnim artritisom koji su dobijali ustekinumab su bile nazofaringitis, glavobolja i infekcije gornjeg respiratornog trakta. Većina njih je smatrana za blago neželjeno dejstvo i nisu nužno vodile ka prekidanju terapije u kliničkom ispitivanju. Najozbiljija neželjena reakcija, prijavljena sa lekom Stelara, je bila ozbiljna reakcija preosetljivosti uključujući anafilaksu (videti deo Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka).\nDole navedene bezbednosne informacije, prikazuju izloženost ustekinumabu u 7 kontrolisanih kliničkih ispitivanja Faze 2. i 3 u kojima je učestvovalo 4 135 pacijenata sa psorijazom i/ili psorijatičnim artritisom, uključujući 3 256 koji su primali ustekinumab najmanje 6 meseci, 1482 pacijenata koji su primali ustekinumab najmanje 4 godine i 838 pacijenata koji su primali ustekinumab najmanje 5 godina.\nTabela 1 prikazuje pregled neželjenih reakcija iz kliničkih ispitivanja psorijaze i psorijatičnog artritisa. Neželjene reakcije su klasifikovane prema klasi sistema organa (System Organ Class) i učestalosti, po principu: veoma česte (≥ 1/10), česte (≥ 1/100 do < 1/10), povremene ( 1/1000 do <1/100), retke ( 1/10000 do < 1/1000), veoma retke (< 1/10000), nije poznato (ne može se procenii na osnovu raspoloživih podataka). U okviru svake grupe učestalosti, neželjene reakcije su poređane u opadajućem smeru u odnosu na ozbiljnost neželjene reakcije.\nTabela 1 Pregled neželjenih reakcija u kliničkim studijama psorijaze\nUčestalost: Neželjena reakcija\nčesto: infekcija zuba, infekcija gornjeg dela respiratornog trakta,\npovremeno: celulitis, herpes zoster, virusna infekcija gornjeg dela\npovremeno: reakcije preosetljivosti (uključujući osip, urtikariju)\nretko: ozbiljne reakcije preosetljivosti (uključujući anafilaksu i\npovremeno: facijalna paraliza\nčesto: orofaringealni bol\npovremeno: nazalna kongestija\nčesto: dijareja, mučnina\npovremeno: pustularna psorijaza\nčesto: bol u leđima, mialgija, artralgija\nčesto: zamor, eritem na mestu primene injekcije, bol na mestu primene\npovremeno: reakcije na mestu primene injekcije (uključujući krvarenje,\nhematom, induraciju, otok i svrab)\nOpis pojedinih neželjenih reakcija Infekcije\nU placebo kontrolisanim kliničkim ispitivanjima kod pacijentata sa psorijazom i/ili psorijatičnim artritisom, stepen infekcija ili ozbiljnih infekcija je bio sličan kod pacijenata koji su primali ustekinumab i kod pacijenata koji su primali placebo. U periodu placebo kontrolisanih kliničkih ispitivanja kod pacijenata sa psorijazom i pacijenata sa psorijatičnim artritisom, stepen infekcija u grupi pacijenata lečenih ustekinumabom je bio 1,27 po pacijentu po godini praćenja (follow-up), u odnosu na 1,17 pacijenata koji su primali placebo. Ozbiljne infekcije su se javljale kod 0,01 pacijent po godini praćenja (follow-up) (5 ozbiljnih infekcija od 616 pacijenta po godini praćenja (follow-up)) u odnosu na 0,01 pacijenata koji su primali placebo (4 ozbiljne infekcije od 287 pacijenata po godini praćenja (follow-up)) (videti deo Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka.).\nU kontrolisanim i nekontrolisanim periodima kliničkih ispitivanja kod pacijenata sa psorijazom i psorijatičnim artritisom, izloženost je bila 9 848 pacijenata po godini praćenja, Kod 4 135 pacijenta, srednje vreme praćenja je bilo 1,1 godina; 3,2 godine kod isitivanja psorijaze i 1 godina kod ispitivanja psorijatičnog artritisa. Učestalost infekcija u grupi pacijenata lečenih ustekinumabom je bila 0,86 po pacijentu po godini praćenja (follow-up), dok je učestalost ozbiljnih infekcija kod pacijenata koji su primali ustekinumab bila 0,01 pacijent po godini praćenja (107 ozbiljnih infekcija od 9 848 pacijent po godini praćenja (follow-up)), a ozbiljne infekcije koje su prijavljivane uključivale su divertikulitis, celulitis, , pneumoniju, sepsu, apendicitis i holecistitis .\nU kliničkim ispitivanjima, pacijenti sa latentnom tuberkulozom, a koji su bila na terapiji izonijazidom, nisu razvili tuberkulozu.\nU placebo-kontrolisanim periodima kliničkih ispitivanja kod pacijenata sa psorijazom i psorijatičnim artritisom incidenca malignih oboljenja isključujući nemelanomski karcinom kože bila je 0,16 na 100 pacijenta po godini praćenja (follow-up) kod pacijenata koji su primali ustekinumab (1 pacijent od 615 pacijenta po godini praćenja (follow-up)) u odnosu na 0,35 pacijenata koji su primali placebo (1 pacijent od 287 pacijenta po godini praćenja (follow-up)). Incidenca nemelanomskog karcinoma kože kod pacijenata koji su primali ustekinumab je bila 0,65 na 100 po pacijentu po godini praćenja (follow-up)(4 pacijenta od 615 pacijenta po godini praćenja (follow-up)) u poređenju sa 0,70 pacijenata koji su primali placebo (2 pacijenta od 287 pacijenata po godini praćenja (follow- up)).\nU kontrolisanim i nekontrolisanim periodima kliničkih ispitivanja kod pacijenata sa psorijazom i psorijatičnim artritisom izloženost je bila 9 848 pacijenata po godini praćenja. Kod 4 135 pacijenta, srednje vreme praćenja je bilo 1,1 godina; 3,2 godine kod ispitivanja psorijaze i 1 godina kod ispitivanja psorijatičnog artritisa. Maligna oboljenja (isključujući nemelanomske karcinome kože) su prijavljena kod 55 pacijenata od 9 830 pacijenta po\ngodini praćenja (follow up) (incidenca od 0,56 na 100 pacijenata po godini praćenja za pacijente koji su lečeni ustekinumabom). Ova incidenca javljanja malignih oboljenja koja su prijavljena kod pacijenata koji su lečeni ustekinumabom je bila komparabilna sa očekivanom incidencom javljanja u opštoj populaciji (standardizovan stepen incidence=0,92 (95% intervala poverenja: 0,69, 1,20) prilagođenoj u odnosu na starost, pol i rasu). Najčešće su se javljala (izuzev nemelanomskih karcinom kože) maligna oboljenja prostate, melanom, kolorektalna maligna oboljenja, karcinomi dojki. Incidenca javljanja nemelanomskih karcinoma kože je bila 0,50 na 100 pacijenata po godini praćenja (follow-up) kod pacijenata koji su lečeni ustekinumabom (49 pacijent od 9 815 pacijenata po godini praćenja (follow-up)) Odnos javljanja karcinoma bazalnih ćelija kože i karcinoma skvamoznih ćelija kože ( 4:1) je bio komparabilan sa očekivanom učestalošću javljanja u opštoj populaciji (videti deo Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka).\nTokom kontrolisanih perioda kliničkih ispitivanja ustekinumaba kod pacijenata sa psorijazom i psorijatičnim artritisom , osip i urtikarija su primećeni kod < 1% pacijenata (videti deo Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka).\nKod približno 8% pacijenata sa psorijazom i psorijatičnim artritisom u kliničkim ispitivanjima ,koji su lečeni ustekinumabom, razvili su antitela na ustekinumab. Nije pokazana očigledna povezanost između razvoja antitela na ustekinumab reakcija na mestu primene injekcije. Najveći broj pacijenata koji su bili pozitivni na antitela na ustekinumab su imali neutrališuća antitela. Čini se da je efikasnost leka bila nešto manja kod pacijenata koji su pozitivni na antitela na ustekinumab; međutim, pozitivnost na antitela na ustekinimab nisu sprečila javljanje kliničkog odgovora.\nU kliničkim ispitivanjima, pojedinačne doze do 6 mg/kg primenjene intravenski bile su bez dozno-zavisne toksičnosti. U slučajevima predoziranja, preporučuje se pažljivo praćenje pacijenta na pojavu znakova ili simptoma neželjenih reakcija kako bi se odmah primenila odgovarajuća simptomatska terapija..\nsaharoza histidin polisorbat 80\nLek čuvati na temeraturi od 2 do 8° C (u frižideru), u originalnom pakovanju radi zaštite od svetlosti.Ne zamrzavati.\nLek Stelara se kao kao sterilan rastvor nalazi u staklenoj bočici (tip I) 2 mL za jednokratnu primenu, zatvorenu obloženim čepom od butil gume. Lek Stelara je dostupan u pakovanju od jedne bočice. Spoljnje pakovanje je kartonska kutija.\nRastvor u bočici leka Stelara ne treba mućkati. Potrebno je rastvor vizuelno pregledsti kako bi se uočile čestice ili promena boje, pre subkutane primene leka. Rastvor je bistar do blago opalescentan, bezbojan, do svetlo žut i može sadržati malo poluprovidnih ili belih čestica proteina. Ova pojava nije neuobičajena za proteinske rastvore. Lek ne treba koristiti ukoliko je rastvor promenio boju ili je zamućen, ili ukoliko su uočljive strane čestice. Pre primene, potrebno je da lek Stelara dostigne sobnu temperaturu (oko pola sata). Lek Stelara ne sadrži konzervanse; zato, lek koji se zadržao u boćici ili špricu ne treba koristiti. Detaljna uputstva o upotrebi su data u Uputstvu za lek.\nStelara ne sadrži konzervanse, stoga se svaka neupotrebljena količina leka koja je preostala u bočici ili špricu mora odbaciti. Stelara se isporučuje u obliku sterilne bočice za jednokratnu\nupotrebu. Svu neiskorišćenu količinu leka ili otpadnog materijala nakon njegove upotrebe treba ukloniti u skladu sa važećim propisima.


Gde je žena optuženog?Nije mogao sam usvojiti dete.\n@Biljana, niko neće odgovarati.Ko je procenio?Radnik iz Centra za socijalni rad.\nKastriranje kao kazna po hitnom postuku bez zakona!\nKo je procenio ovog usvojitelja kao podobnu osobu da mu se preda dete na cuvanjeeeeee!!!!! Ko radi u socijalnim sluzbama???? Njih na procenu !!!!!! Ko ce da odgovara za ovaj zlocin nad detetom !!!!?????\nU Petrovcu silovanja i narkotici i to u tako malom mestu\nMonstrum! Jadno dete...\nUhapšen maloletnik koji je nožem ubo zdravstvenog radnika u Leskovcu\n"DRUŽI SE SA NJENIM OCEM, TU NOĆ SU BILI KOD NJEGA" Taksista osumnjičen da je silovao devojku već robijao zbog SILOVANJA DVE ŽENE, njegov Fejsbuk profil naslućuje užas


Biodizel i bićtanol na 500.000 hektara - poljoprivreda.rs\nAko se obistine najave o izgradnji nekoliko pogona za proizvodnju biodizela poput onog u Šidu, kao i fabrike bićtanola u Zrenjaninu, onda srpsku poljoprivredu čeka značajno tumbanje setvenih površina, jer samo za proizvodnju ovih alternativnih izvora enrgije potrebno bi bilo posejati dodatnih skoro 500.000 hektara pšenice, kukurza i uljane repice.\nUprošćeno rečeno, do sada žitarice i uljarice namenjene za proizvodnju biodizela ili bićtanola na našim poljima praktično nisu ni gajene, a sada treba da zauzmu čak 500.000 hektara, od 4,2 miliona hektara koliko ih u Srbiji ukupno ima. Iako, u stvari, investitori računaju na sirovine iz cele jugoistočne Evrope možemo postaviti pitanje zbog čega sve ili najveći deo toga mi sami ne bismo proizvodili.\nDa li je to realno sada kada pšenice jedva imamo i za domaći hleb, kada će kukuruza ove godine biti čak milion tona manje nego lane i kada se uljana repica seje na tek par hiljada hektara. Odgovor nije jednostavan, ali u principu bi se moglo reći da se cilj može postići uz nekoliko preduslova. Prvi je da prinosi pšenice ne budu 3,5 tona po hektaru već pet ili šet, da kukuruza umesto pet tona imamo osam, a da uljana repica umesto egzotične biljke postane ozbiljna poljoprivredna kultura.\nU k o l i k o bi se povećali prinosi, automatski bi proizvoðačke cene žitarica i uljarica bile niže i fabrike bi dobile jeftinije sirovine, a to opet znači da bi se sve neophodne sirovine zaista mogle proizvoditi na našim poljima i ne bi se morale uvoziti. Da krenemo redom. Fabrika za proizvodnju bićtanola u Zrenjaninu biće izgraðena do 2009. godine i najveća je “grinfi ld” investicija, ne samo u Srbiji nego i na Balkanu, a vredna je čak 380 miliona evra i gradi je maðarsko-američki konzorcijum “Bajotek enerxi”. Da bi ova fabrika proizvodila biće joj potrebno milion tona pšenice i 500.000 tona kukuruza godišnje. S obzirom da su kod nas prinosi pšenice 3,5 tone po hektaru, a kukurza pet tona, onda nije teško izračunati koliko nam njiva treba.\nTakoðe, očekuje se da će fabrika proizvesti oko 680.000 tona bićtanola godišnje, 400.000 tona biološke stočne hrane i 100.000 tona ekološki prihvatljivih ðubriva. Generalno gledano p o v e ć a n j e površina pod pšenicom i kukuruzom ne bi trebalo da bude problem. Hlebno žito se nekada kod nas gajilo i na preko 750.000 h e k t a r a , a lane na svega 540.000 hektara. Kukuruz se seje na oko 1,2 miliona hktara, a povećanje od dodatnih 100.000 hektara ne bi trebalo da bude problem. Problematična će biti cena jer su i pšenica i kukuruz kod nas najskuplji u regionu. Dok se bićtanol proizvodi od žitarica, za biodizel su neophodne uljarice, a meðu njima najintertesantnija je uljana repica.\nPo rečima prof. dr Radovana Marinkovića s novosadskog Instituta za ratarstvo i povrtarstvo Srbija, ako želi u Evropu, mora proizvoditi biodizel, a da bi se zadovoljili evropski standardi uljanu repicu za nekoliko godina moramo gajiti na najmanje 80.000 hektara. On kaže da je to moguće postići ali uz neke žrtve. Te žrtve su smanjenje setvenih površina pod drugim uljaricama, poput soje i suncokreta.\nSekretar Odbora za poljoprivredu Privredne komore Srbije Milan Prostran kaže da je realno da se pšenica, kukuruz i uljana repica, neophodni kao sirovina za proizvodnju biodizela i bićtanola, proizvode na našim poljima. Pre svega se za tu svrhu mogu upotrebiti njive koje su neobraðene, a njih u Srbiji ima preko 170.000 hektara. Takoðe, prostora ima i u promeni setvene strukture i to u korist useva koji imaju tržište.\nU Srbiji ima oko 4,2 miliona hektara obradivih površina, a setvena struktura na našim poljima se malo menjala. Barem do sada. Najdominantnija kultura je kukuruz koji se godišnje poseje na 1,2 do 1,3 miliona hektara, a za njim je pšenica koja se u proseku naðe na oko 600.000 hektara. Sledi krmno bilje sa 460.000 hektara, povrće sa 290.000, suncokret sa oko 220.000, soja sa 140.000, šećerna repa sa oko 70.000, ječam na oko 50.000 hektara, a svake godine izmeðu 170.000 i 200.000 hektara ostane neposejano i zaparloženo.


Utorak, 27 Novembar 2012 23:03\nBoj na Mišaru Istaknut\nBoj na Mišaru je narodna epska pesma o jednoj od prvih pobeda ustanika u Prvom srpskom ustanku. U njoj je dat slikovito lik Kulinove kade i istaknuto herojstvo srpskih ustanika u boju na Mišaru.\nPesma Boj na Mišaru počinje ustaljenim okvirom pojavljivanja gavranova kao glasnika nesreće. Oni donose Kulinovoj kadi vest o porazu turske vojske na Mišaru i smrti bana Kulina. Između Kulinove kade i gavranova vodi se dug dijalog. Gavranovi pričaju o herojskoj borbi srpskih ustanika protiv mnogobrojne turske vojke. U toj borbi je poginulo mnogo turskih poglavara. Takve loše vesti su rastužile Kulinovu kadu. Ona proklinje Crnog Đorđa i srpske ustanike i od velike žalosti umire.\nU ovoj pesmi oseća se velika nezadrživost narodne snage i revolucionarnog zanosa. Revolucionarni zamah kao vihor ruši sve prepreke ispred sebe. Taj polet daje narodu i ustanicima veliku snagu u borbi protiv nadmoćnijeg neprijatelja. Narod je spreman za borbu protiv Turaka.\nNarodna epska pesma Boj na Mišaru se izdvaja jasnom porukom da je narod spreman da se bori za slobodu bez obzira na žrtve koje mora da podnese.\nPročitano 25027 puta\tPoslednji put izmenjeno Subota, 02 Februar 2013 00:00\nViše iz ove kategorije « Antigona\tEvgenije Onjegin »\nVi ste ovde: Home Pero Boj na Mišaru


Malinari - Kraljevo: октобар 2016\nMALINARI NA MUKAMA, RAK NAPADA SADNICE (VIDEO)\nVoćari u Srbiji često bivaju prevareni još pri kupovini sadnica jer se tada ne vide simptomi bolesti.\nNa tržištu se slabo kontroliše kvalitet sadnica a kada se poljoprivrednici sretnu sa tim problemom uglavnom su prepušteni sami sebi.\nDa je sve bilo kako treba Zoran Zivulović iz Cerovca kod Kragujevca bi u ovom trenutku brao Polku a ne bi je palio...\nI tu kreće prava golgota. Najpre je počeo sporadično da primećuje čudne izrasline na korenovom sistemu. Kako je sadnja odmicala, bilo je sve više zaraženih sadnica. Ali već je bilo kasno, preko 60 ari je već bilo u zemlji kada su mu najpre sa Instituta za voćarstvo u Čačku a potom i Poljoprivrednog fakulteta iz Zemuna, potvrdili da se radi o zaraćenim sadnicama. Samo što su počele da listaju, morao je da krene da ih čupa.\nIako su i dalje među vodećim proizvođačima maline u svetu, Čileanci su se suočili sa višegodišnjim padom ukupnog prinosa. Od rekordne 2011. godine, kada je rod u zemlji ispod Anda dostigao 50.000 tona, usledila je nizbrdica na 40.000 pa i manje od toga.\n– Naša roba je i dalje veoma cenjena u inostranstvu, delimično i zbog strateškog položaja na tržištu maline, jer smo vodeći proizvođač u južnoj hemisferi i time obezbeđujemo glavne isporuke Severnoj Americi u kontrasezoni, kad praktično i nemamo konkurenciju. Ali, veoma smo zabrinuti zbog malog ukupnog prinosa u Čileu, prošle i ove sezone. Zato država preduzima korake koji će za dve ili tri godine obezbediti nove zasade i veći rod – kaže za „Politiku” Antonio Domingez, predsednik Svetske organizacije proizvođača maline (IRO), osnovane 1998. godine, koja okuplja 12 država čiji prinos iznosi 85 odsto svetske proizvodnje.\nČileanci su i 2015. isporučili istu količinu zamrznute maline kupcima u inostranstvu kao i prethodne godine. Plasman je dostigao 31.085 tona proizvoda iz hladnjače u ukupnoj vrednosti 121 milion dolara, po čemu je Čile izvoznik bez premca iz Latinske Amerike. Od toga je 102 miliona prihod za običnu, a 19 miliona za organsku malinu. Preostali, manji deo roda, prodat je u vidu prerađevina, sokova, konzervisanih ili dehidrisanih malina i ulja.\nI pored velikog novca koji im pritiče u zemlju ovim putem, oči svih Čileanaca upućenih u posao sa malinom okrenute su ka Srbiji, koja je lane ponovo preuzela vođstvo u svetu po ukupnim prinosima (79.000 tona), ispred SAD (66.000), Poljske (55.000) i Čilea (39.000). Šta će Latinoamerikanci preduzeti kako bi dostigli malinare s brdovitog Balkana?\n– Jedan od glavnih razloga za višegodišnji pad prinosa je nedostatak kvalitetnog sadnog materijala. Već dugo pokušavamo da ubedimo male farmere da ne koriste sadnice iz rodnih zasada za zasnivanje novih plantaža i mislim da su to, konačno, razumeli. U saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede Čilea napravili smo plan da u različitim oblastima zemlje zasnujemo nove matičnjake, koristeći samo dobar genetski materijal. Nadam se da ćemo već tokom sledeće berbe imati veći prinos. Pored toga, kapital smo usmerili u podizanje novih malinjaka u nekim od ključnih regiona, kao što je Maule. Prvi program je počeo s ciljem oporavka 300 hektara obradive zemlje do 2017 – kaže Domingez.\nMalinari u svetu godišnje prometnu oko 1,2 milijardi evra, pošto su planetarni prinosi uglavnom oko 400.000 tona, a Domingez važi za velikog znalca u ovom poslu pa ga, recimo, uvoznici u SAD, nazivaju gospodin Malina (Mr Raspberry). Kako kaže, u proizvodnji ovog voća više koriste mašine, a kontrola zdravstvene ispravnosti je pooštrena.\n– Kada imate previše farmera, teško je kontrolisati kvalitet. U SAD je posebnu brigu izazvala pojava listerije, više nego zbog norovirusa ili hepatitisa. Ali, proizvodnja hrane nikada neće moći biti apsolutno sigurna, uvek će postojati neki rizik. Mi želimo da ga svedemo na najmanju meru. Ubeđujemo farmere da se to čini usvajanjem dobre poljoprivredne prakse, i trudimo se da svi poboljšaju ponašanje u lancu proizvodnje. To podrazumeva da, pored brige o čistoći tokom branja, postavimo stroža pravila ne samo na farmi, nego i u hladnjači. Jar, vagon je lako kontrolisati. Takođe, pojavili su se i problemi sa pesticidima, naročito u koncentratu.\nPredsednik Svetske organizacije za malinu ističe da je cena koncentrata za sok od ovog voća otišla „u nebo”, ocenivši da to nije dobro:\n– Osam ili devet dolara po kilogramu je mnogo i ubija tražnju. Govorili smo farmerima da visoka cena nije nužno dobra stvar. Bolje je imati niži, ali dugoročno pouzdan prihod od prodaje maline na svetskom tržištu.\nKad je o poslu reč, Čileancima Evropa može da bude čak dostupnija nego tržište SAD, kome su tradicionalno posvećeni.\n– Sve više ćemo se okretati Evropi, jer su poslovi u SAD najviše usmereni ka maloprodaji, a to nije specijalnost moje kompanije, ni većine čileanskih. Pored toga, novi američki zakon protiv terorizma znatno je povećao odgovornost uvoznika robe u tu veliku zemlju, a to otežava i naš posao – navodi Domingez.\nAZIJSKA MUŠICA U VOĆNJACIMA I VINOGRADIMA NIŠKOG ATARA\nInsekt koji može da nanese stopostotnu štetu - azijska mušica, pojavio se u voćnjacima i vinogradima u niškom kraju. Prvi put je u Srbiji primećena 2014. godine, a sada i voćari kod Niša strahuju za plod malina, kupina, jagoda, breskvi, trešanja i višanja.\nStručnjaci kažu da je nije lako iskoreniti, pa će mnogi zaraženi zasadi morati da budu spaljeni.\n“Larva se hrani unutrašnošću ploda, tako da izaziva truljenje. Štete mogu da budu i stopostotne”, kaže Gordana Cvetković iz Poljoprivredna stručna služba.\nŠteta je 90 odsto na zasadima kupine. "Jeste katastrofa, ne bi bilo loše da se to spreči. Iskreno rečeno, pošto imam dobit u njega ne bi mi baš bilo pravo da ga uništim” navodi voćar Dragan Krstić.\nOd štete strahuju i drugi. Malča je voćarski i vinogradarski kraj, pa su mnogi u selu zabrinuti.\nJedan od voćara iz ovog kraja Slaviša Stojanović kaže da ima dosta larve što znači da se širi a dodaje da ljudi za to nisu do sad ni čuli.\nNova je i za stručnjake. U Srbiji se pojavila tek pre dve godine i do sada nije bilo velikih šteta. “Ove godine jesu, i po svemu sudeći postoji tendencija da u narednim godinama nastave da prave ne ovakve štete već i veće”, naglašava Dušan Stojanović iz poljoprivredne stručne službe.\nStručnjaci su sada u lovu na azijsku mušicu, ili stručno – sledi masovno izlovljanje drozofile suzuki. Postavljaju se klopke, a mnogi zaraženi zasadi moraće da budu spaljeni.\n“Nije lako podići jedan vinograd, košta oko 30.000 evra.Ako ti moraš da ga uništiš... znači ljudi sve što su sticali do sada moraju da iskrče”, kaže nam Slaviša Stojanović.\nDa li će i koliko morati da bude spaljeno znaće se nakon analiza.


HRONIKA 973 – Monitor\nOdlazak Monitorovih prijatelja\nNaš nedjeljnik ostao je ovih dana bez dvojice prijatelja i redovnih čitalaca od izlaska prvog broja Monitora. Branislav Kovačević, istoričar, akademik, redovni profesor Filozofskog fakulteta u Nikšiću, umro je 5. juna u Podgorici.Završio je Filozofski fakultet u Sarajevu. Radio je kao profesor, bio je zamjenik republičkog sekretara za obrazovanje, nauku i kulturu, sekretar Pedagoškog savjeta Crne Gore, predsjednikSSRN Titograda i Crne Gore i direktor Istorijskog instituta Crne Gore. Dobitnik je brojnih priznanja. Autor je knjiga: Komunistička partija Crne Gore 1945-1952, Crvena mrlja (koautorstvo), Đilas heroj-antiheroj, Od Vezirovog do Zidanog mosta, sudbina crnogorskih četnika, Savezničko bombardovanje Crne Gore 1943-1944, Stradanje crnogorskih četnika 1944- 1945. Kovačević je nedavno dao posljednji intervju upravo Monitoru, a naš list prvi je počeo da objavljuje feljton po njegovoj knjizi Stradanje crnogorskih četnika 1944-1945. Ove nedjelje umro je i Baro Mahmutović, višestrani sportista i vlasnik privatne firme MB Grafika, za koju se govorilo da je prva privatna štamparija u Crnoj Gori poslije Crnojevića. Monitor je godinama objavljivao reklamu MB grafike, štamparije u kojoj su, pored ostalog, devedesetih štampane nekolike zanimljive knjige o Crnoj Gori, crnogorske zastave i propagandni materijal o suverenoj Crnoj Gori. Baro Mahmutović je svojevremeno napisao za Monitor i jedan od najzanimljivijih priloga objavljenih u rubrici Dnevnik.\nCGO OPTUŽIO TUŽILAŠTVO DA IGNORIŠE ZAKON\nNVO Centar za građansko obrazovanje optužio je Vrhovno državno tužilaštvo da ignoriše Zakon o slobodnom pristupu informacijama. CGO je od tužilaštva tražio informaciju o broju ljudi u tužilaštvu zaposlenih na poslovima praćenja štampanih i elektronskihmedija, koji se mediji prate i koliko je sredstva izdvojeno iz budžeta tužilaštva za te poslove. „Tražili smo i broj građana koji su, na osnovu datih izjava u medijima, pozvani da daju izjavu u tužilaštvu u 2006, 2007, 2008 i 2009. godini”. CGO je od tužilaštva tražilo i odgovore da li su pročitali knjige Momira Bulatovića Pravila ćutanja i Miše Glenija McMafija, te da li imaju namjeru da autore pozovu u tužilaštvo. Takođe, tražili su odgovore i o nekoliko konkretnih slučajeva. Odgovora, gle čuda, nema. Znaju u tužilaštvu – ćutanje je zlato.\nU SRBIJI POKRENUTA ISTRAGA O ULOZI MEDIJA TOKOM RATA\nHuškanje na sudu\nOvčara Tužilaštvo za ratne zločine u Beogradu najavilo je ove sedmice da će otvoriti istragu o ulozi medija u podstrekavanju ratnih zločina u bivšoj Jugoslaviji. Portparol tužilaštva Bruno Vekarić kazao je tim povodom da se radi o konkretnim slučajevima, odnosno o dva sudska predmeta – Ovčara i Zvornik. ,,Ono što je važno je da su se u ovim predmetima pojavili iskazi okrivljenih koji su rekli da su ih neki tekstovi u novinama, odnosno emisije elektronskih medija stimulisali da učine ono za šta im je suđeno. A to su zločin na Ovčari, gde je stradalo 200 ljudi i zločin u Zvorniku, gde je u tom konkretnom slučaju stradalo 50 ljudi”, objasnio je portparol tužilaštva. I u Crnoj Gori bi se moglo naći sličnih povoda za istragu o ulozi medija tokom ratnih devedesetih. Takvih inicijativa, za sada, međutim, nema.


SRBIJA POSTAJE JAKA, BITNA I NEZAOBILAZNA! SELAKOVIĆ: Važni razgovori Vučića u Minhenu i Briselu (VIDEO) - Informer\nGeneralni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković kaže da su sastanci koje je imao predsednik Srbije Aleksandar Vučić u Minhenu i Briselu veoma važni i da je na njima Srbija predstavljena na najbolji način\nNavodi da je predsednik u Minhenu na bezbednosnoj konferenciji imao oko 30 sastanaka, da je važno da se razgovara, da se ističu pozicije Srbije i argumenti, a da za to Srbija ima "najboljeg borca", koji se argumentima bori za interese zemlje.\nMnogima, kaže, ne odgovara ekonomski uspeh i oporavak Srbije i to što je Srbija postala ekonomski lider Zapadnog Balkana.\nPodseća da je tokom prošle godine Srbija imala 60 odsto direktnih stranih investicvija, a sve ostale zemlje u regionu zajedno 40 odsto.\nDa je rast BDP-a bio 4,2 odsto, da je javni dug oboren sa 78 odsto na 48 odsto.\n- Srbija postaje jaka, bitna, nezaobilazna, a i sposobna da probleme samostalno rešava - rekao je Selaković za TV Pink.\nMnogima, kaže, smeta što Srbija kada je napadnuta odgovara, a da se ne tako davno dešavalo da na napade ćuti.\nSrbija je sada, navodi, u prilici da pomaže svojim sunarodnicima u regionu, ali da neće dozvoliti da uđe u bilo kakve sukobe.\nPodseća da je predsednik Vučić u razgovoru sa Srbima u regionu posebno istakao da je Srbiji "nasušno potreban mir i stabilnost".\n- Samo mir i stabilnost u regionu stvaraju uslove za ekonomski oporavak i napredak - naveo je on.\nKaže da pojedini opozicioni lideri umesto ozbiljne i odgovorne politike, koja bi trebala da bude altermativa onome što radi Vučić, udaraju na njega i njegovu porodicu.\n- On bi u svaku borbu za Srbiju trebao da uđe rasterećen domaćom scenom i unutrašnjim pitanjima i problemima. Oni koji to rade pokazuju šta je njegova politika i šta nudi građanima Srbije. Sa druge strane koristi svaku priliku da ruši onoga ko zastupa interese Srbije - naglasio je on.\nDodaje da napadi pojedinaca na predsednikovu porodicu više govore o njima i da treba svako da se zapita s čim izlazi na izbore.\nInformer.rs/TANJUG | Nedelja, 16. 02. 2020.\nSNS Aleksandar Vučić Nikola Selaković generalni sekretar SNS


Novi broj NSPM\n- rezimei -\nDušan I. Bijelic, Globalizacija i otpori\nGlobalizacija je proces koji u svom širenju obuhvata dinamiku tenzije izmedu imperijalnog centra i periferije moci. Ovaj tekst nastoji da objasni tu spoljnu polarizaciju diskurzivnom istorijom "unutrašnje kolonizacije" Evrope. Hrišcanska negacija tela i galilejsko podredivanje Lebenswelt-a matematici, rascepali su jedinstvo antickog identiteta na telo i instrumentalni razum pretvarajuci tako razum u novi vladajuci centar a telo u njegovu periferiju i koloniju. Tek nakon tog cepanja starog i formiranja modernog identiteta, centar se stvorio kao centar moderne koji je sad šire geografski i tretira planetu kao svoji telesnu periferiju. U tom smislu globalizacija nije cisto sistemski proces vec takode proces stvaranja kroz dominaciju i rastvaranja kroz otpor modernog identiteta.\nKljucne reci: globalizacija, post-kolonijalizam, Fuko, racionalitet, telesni užitak\nMiroslav Pecujlic, Planetarni kentaur: dva lika globalizacije\nPolaznu tacku rasprave predstavlja pokušaj promišljanja i definisanja globalizacije na kompleksniji nacin. U jednoj svojoj dimenziji globalizacija je objektivan planetarni proces - tehnološko-informaticke revolucije, stvaranja globalne ekonomije, radanja geokulture - koji vodi sve tešnjem povezivanjz drušatava, njihovoj meduzavisnosti i stvaranju svetskog sistema. Drugu dimenziju predstavlja forma koju globalizacija zadobija, odnosno, njen demokratski ili autoritarni karakter. Krajnje protivrecna neoliberalna formula ekonomske globalizacije vodi ubrzanom ritmu globalizacije, stvaranju cudesnog ekonomskog bogatstva, ali i sve dubljoj provaliji izmedu svetova i malignoj globalizaciji siromaštva. Radanje kosmopolitske kulture prate eksplozivni konflikti etnickih grupa i civilizacija. No, alternativu autoritarnoj globalizaciji ne predstavlja antiglobalizacijski fundamentalizam, kulturni ili politicki, niti izolacija koja je put u geto-društvo. Adaptacija lokalnih društava globalnom poretku je imperativ epohe, medutim, demokratizacija globalnog poretka je ono što je od presudnog znacaja.\nKljucne reci: globalizacija, neoliberalizam, suverenitet, demokratija, ekonomija, siromaštvo\nZoran Vidojevic, Demokratizacija globalizacije i globalizacija demokratije\nDemokratija u svom proceduralnom smislu jeste u usponu na mnogim podrucjima sveta, gde su postojali "tvrdi" i "meki" autoritarni režimi, ali iz te cinjenice ne bi se smelo zakljucivati o nužnosti prevlasti demokratije na svetskom planu. Demokratizacija politickih režima samo je jedna do tendencija globalnih politickih kretanja. Demokratizacija se ne odvija po onoj logici po kojoj se vrši globalizacija tehnologije. Tehnološki rast pruža osnove za demokratske, za autoritarne, i za totalitarne režime. Razume se, bez tehnološko-ekonomske modernizacije, dugorocno gledano, nije moguca ni politicka modernizacija. Ali, to ne znaci da iz postojanja prve nužno proizilazi i ova druga.\nKljucne reci: demokratija, globalizacija, tranzicija, modernizacija\nVladimir Vuletic, Globalizacija - proces i/ili projekt\nU ovom tekstu iznosimo kljucne argumente dve suprotstavljene teze o pitanju znacenja globalizacije. U prvom delu teksta predstavljamo stanovište autora koji globalizaciju vide kao nepovratan istorijski proces, a u drugom iznosimo stavove autora koji smatraju da je globalizacija projekt zastupnika neoliberalne ideologije.\nU trecem delu teksta citaoce upoznajemo sa vlastitim stanovištem po kojem je globalizacija multidimenzionalan i kontradiktoran proces koji postoji na istom mestu, i istovremeno, sa propadanjem režima nacionalnih država.\nKljucne reci: globalizacija, proces, projekt\nPredrag Krstic, Misli globalno - deluj antiglobalisticki?\nOvaj tekst pokušava da ukaže na moguca odredenja statusa, znacaja i perspektive antiglobalistickog pokreta. Problematican u svom samoodredenju, on se na prepoznatljiv nacin profiliše tek negativno, teorijski se usmeravajuci protiv ideologije politicko-ekonomskog neoliberalizma a prakticki protiv manifestacija korporativnog kapitalizma. Kao "pokret pokreta", on unutar sebe tako uspeva da okupi dosad nepomirljive pokrete, sjedinjene tim zajednickim neprijateljima. I kao u svim slicnim slucajevima, pozitivna odredenja i ukazivanja na realnu društvenu alternativu (još uvek) ostaju na nivou proklamacija. Izvesno je tek da ce se antiglobalisticka projekcija društvenih ideala artikulisati na tragu nekih od njegovih najfrekfentnijih pro-slogana: globalna pravda, solidarnost, lokalna kontrola, federalna interakcija, slobodna razmena, itd. No- ili Nenj-global pokret je na ubedljiv nacin doveo u pitanje vladajucu i, cinilo se, neupitnu socijalnu paradigmu društva saobraznog neogranicenom slobodnom tržištu, pokazujuci da svakako nije ni neizbežna ni jedina "realna" ni lišena protivrecnosti i manjkavosti.\nKljucne reci: društveni pokreti, globalizacija, neoliberalizam, korporativizam, antiglobalizam, solidarnost, društvena pravda\nDanilo Vukovic, Da li je Bosna moguca? (Država, identitet i demokratizacija u savremenoj BiH)\nU ovom tekstu autor analizira politicku situaciju u BiH nakon završetka poslednjih ratova. Po njegovom mišljenju, tamošnje dominantno politicko pitanje jeste nacionalno pitanje, a najveci problemi proisticu iz toga što tri nacionalne zajednice - Bošnjaci, Srbi i Hrvati - imaju razlicite poglede na kljucne elemente državnosti: koncepciju države, njene najvažnije funkcije i institucije. Smatrajuci da BiH muce isti oni problemi koji su razdirali i SFRJ, autor - posredstvom tema politickog predstavljanja, nacionalnog pitanja, multietnicnosti, transnacionalnih saveza i protektorata - povlaci tu istorijsku paralelu i dolazi do zakljucka da rešenja koja su se pokazala kao neuspešna u bivšoj Jugoslaviji nemaju izgleda na uspeh ni u BiH. Po njegovom mišenju, neophodna, ali i nedostajuca pretpostavka svakog pozitivnog rešenja je izgradnja efikasne i legitimne demokratske države koju ce njeni gradani doživljavati kao sopstveni interes i u kojoj ce se osecati bezbedno upravo kao pripadnici vlastite nacije.\nKljucne reci: nacija, država, podele, Dejtonski sporazum, institucije, multietnicnost, protektorat\nKrstan MaleševicIzbori u bih 2000. - Bolan put ka demokratiji\nSažetak: U ovom radu analizirane su osnovne sociološke i politicke karakteristike izbora u BiH 2000. godine. Ovi izbori, održani 11. novembra uz koordinaciju OEBS-a, bili su treci posle rata i cetvrti demokratski višepartijski izbori posle pada komunizma. Autor analizira predizborni kontekst ("izbornu geografiju"), izlaže rezultate izbora i tumaci njihovo znacenje i znacaj za proces stabilizacije države Bosne i Hercegovine kao i demokratizaciju njenog društva. Pritom, istovremeno poredi rezultate ovih i prethodnih opštih izbora održanih u BiH u protekloj deceniji. Kljucne reci: izbori, predizborni kontekst, nacionalizam, demokratija, politicke stranke, Bosna i Hercegovina.


Ambasador Nemaccke u Srbiji Andreas Cobel izvinio se danas zbog svojih sinochnjih izjava o Kosovu, napomenuvssi da je izneo liccno missljenje a ne stavove nemaccke vlade i Evropske unije.\n"Izriccito se izvinjavam zbog mozzda nejasnih izjava a pre svega ssto je nastao utisak da nemam dovoljno razumevanja za zemlju domachina", rekao je Cobel na kratkoj konferenciji za novinare.\n"Stav nemaccke vlade i EU je poznat. Nass cilj su stabilizacija i mir na zapadnom Balkanu. Zato se zalazzemo za ressenje statusa Kosova koje bi uzelo u obzir opravdane interese gradjana Kosova", rekao je Cobel i istakao da je "Kosovo sluccaj 'sui generis' koji se ne mozze preneti na druge regione".\nOn je takodje rekao da zzeli da "izriccito razjasni da ni u kom sluccaju nije izneo stav niti smatra da postoje istorijske pretenzije Madjarske u odnosu na Vojvodinu, niti da Madjarska namerava da zatrazzi takva prava".\nVlada Srbije uputila je prethodno najosstriji protest vladi Nemaccke zbog izjava ambasadora te zemlje Andreasa Cobela povodom Kosova, ocenjujuchi da se on "na najgrublji naccin messa u unutrassnje stvari Srbije".\nVlada Srbije occekuje objassnjenje da li je ambasador Cobel izneo zvaniccne stvavove vlade Nemaccke. Slicnu notu uputio je i predsednik Srbije Boris Tadic.\nBeogradski mediji su javili da je Cobel skupu u Forumu za medjunarodne odnose u Beogradu kazao da je Vojvodina ussla u sastav Srbije 1918. godine i dodao da bi, ako Srbija bude destabilizovana zbog insistranja da Kosovo ostane u njenom sastavu, Madjarska mogla da "insistira na Vojvodini" a otvorilo bi se i pitanje Sandzaka.


POČINJE PRODAJA ULAZNICA ZA OKTOBAR | JDP\n21.09.2016 Vesti / Saopštenja, Vesti/Aplikacija\nProdaja ulaznica za oktobar počinje u četvrtak 22. septembra. Radno vreme blagajne je radnim danima i subotom od 10 do 15h i od 17h do 20h i nedeljom od 17h do 20h. Telefoni blagajne su +381 11 30 61 957 i +381 11 26 44 447.


Isidora Bjelica promovisala knjige o borbi protiv raka – Tračara\nIsidora Bjelica promovisala knjige o borbi protiv raka\npiše Petar Živković 17. 11. 2014., 11:59\nPromocija u Moskvi\nU ambasadi Republike Srbije u Moskvi održana je promocija knjiga Spas i Spas 2 književnice Isidore Bjelice.\nIsidora i članovi srpske ambasade u Moskvi\nSpas 2 je tako prvi put promovisan u Moskvi, gde je naročito interesovanje publike izazvala metodologija kojom se integrativnim medicinskim metodama mogu ublažiti negativne nus pojave teških konvencionalnih antikancer terapija.\nKao i u prethodnoj knjizi, Isidora je govorila o značaju duhovnih promena na putu isceljenja. Izuzetan govor o Isidori i njenoj literaturi održao je i crnogorski ambasador u Moskvi, Njegova ekselencija Zoran Jocović. Zahvaljujući Laguni diplomate i izdavači su dobili na poklon knjige Spas i Spas 2.\nPrethodna vest Mala promena koja mi je donela veliki uspeh!\nNaredna vest Možete li da pogodite ko je majka ovog dečaka?


Viz er uspostavlja liniju London-Niš - B92\nNiš -- Avio-kompanija Viz er objavila je da planira da uspostavi letove izmeðu londonskog aerodroma Getvik i aerodroma u Nišu.\nIzvor: B92 subota, 13.06.2020. | 09:45\nMoze li i kada Vizz otvara liniju\nDa se moze otici i obici najlepsi deo Spanije..\n(Nina, 13. jun 2020 14:36)\nOdlicna vest! Krajnje je vreme da se otvore ovakve linije iz Nisa\n(Amerikanka, 13. jun 2020 14:28)\n(nindza, 13. jun 2020 12:56)\nSta ce mi "Vizer" kad nemam vizu za London?\n(uki, 13. jun 2020 12:13)\nUvek letim sa Vizicem, ne nosim prtljag tako da su bez tog dodatka cene jako povoljne. Jedina mana je sto lete samo 3 puta nedeljno, ali kako su guzve jedino oko Uskrsa, Bozica, Exita i donekle raspusta, ne vidim da ce biti vise letova za Bg\n(Britanac, 13. jun 2020 11:41)\nAli nikako iz Pariza pa to ti je :(\n(aaa Pariz, 13. jun 2020 11:29)\nOvo je super vest. Ne znam koliko ima naših sa juga Srbije ovde u Londonu i koliko æe dugo da opstane ali svakako super vest. Ja sam od kada su ponovo otvorili niški aerodrom leteo sa presedanjem preko raznih nemaèkih, italijanskih i drugih aerodroma ali ovo æe da bude pun pogodak. Doduše, više bi mi pasovao Luton ili Stansted ali da ne tražim dlaku u jajetu.\nI da, kao što neko reèe, vize koje i dalje trebaju sigurno ne olakšavaju situaciju.\n(Ateista, 13. jun 2020 11:13)\nOvu liniju æe uvesti tokom zimske sezone i skijanja na Kopaoniku,svakako ima smisla.\n(Dragan, 13. jun 2020 10:41)\n(banac, 13. jun 2020 10:21)\nSuper, ali nikako da neka kompanija uvede liniju Beograd - London Getvik. Sam Wizz bi mogao da uspešno dozira raspored letenja (jutarnje / podnevno / veèernje) izmeðu Lutona i Getvika. EasyJet takoðe leti sa oba londonska aerodroma i nikako da otvore tu liniju, a imali bi popunjenost. Ne samo da su obe kompanije veæ prisutne na beogradskom aerodromu, nego je Venci koncesionar na Nikola Tesla i Getviku što omoguæava dodatnu sinergiju. Ne znam šta više èekaju. Getvik opslužuje ne samo teritoriju južnog Londona, nego i sve ostale gradove i mesta od južne obale do Londona, populacije od recimo desetak miliona. Pored toga, Getvik je èvorište za interkontinentalni avio saobraæaj, tako da je potencijal sa presedanjima još veæi. Valjda neko od njiih èita ovo.\n(Bojan, 13. jun 2020 10:20)\nVreme je bilo! Sada jos nova aeodromska zgrada.\n(Beki, 13. jun 2020 09:58)\nDok je viza(za ulazak) mrka kapa.\n(Mika Hajneken, 13. jun 2020 09:57)


Art galerija – kafe “Beti Ford” : konkurs za učešće na kolektivnoj izložbi “Ja grafičar”. – Balkanekspresrb.rs\nArt galerija – kafe “Beti Ford” u Beogradu, u okviru autorskog projekta “Umetnikov otisak ” grafičarke Ane Marinović, raspisuje konkurs za učešće na kolektivnoj izložbi na temu “Ja grafičar”.\nKonkurs je otvoren za umetnike koji žive i stvaraju u Beogradu, kao i za one van Beograda, koji su mogućnosti su da rad dostave lično ukoliko prođu žiriranje. U obzir dolaze sve grafičke tehnike visoke, duboke i ravne štampe u kojima se realizuje originalna umetnička grafika (akvatinta, bakropis, bakrorez, suva igla, mecotinta, litografija, linorez, drvorez, linogravura, kolografija kao i kombinacije ).\n– fotografiju jednog rada na zadatu temu i lične podatke sa umetničkom biografijom na email adresu: [email protected], sa naslovom “Prijava na konkurs za kolketivnu izložbu “ najkasnije do 28. Januara 2018. godine.\n– naziv dela: godina nastanka: tehnika, medij, dimenzije, cena\n“Ja grafičar” je autorski projekat Ane Marinović, diplomiranog grafičara. Cilj tog projekta je promovisanje umetnika i umetničkog stvaralaštva. Umetnici čiji rad se promoviše su iz domena likovnih i primenjenih umetnosti, studenti umetničkih fakulteta, samostalni umetnici, kao i neafirmisani umetnici.♦


Muzičari zabavljaju goste Andrićgrada | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Muzičari zabavljaju goste Andrićgrada\nVIŠEGRAD – Muzičke grupe iz Višegrada i susjednih gradova od večeras zabavljaju goste Andrićgrada koji ove tople ljetne večeri provode uz piće na trgu ispred Gradske kuće i spomeninka Ivi Andriću.\nMuzičari su večeras nastupili u 21.00 čas, a u Andrićgradu kažu da će svake večeri, ukoliko vremenski uslovi dozvole, uživo svirati amateri kao i profesionalne muzičke grupe.\nOd kako je na Vidovdan, 28. juna, ove godine otvoren trg i Gradska kafana “Goja”, Andrićgrad radnim danom od 18.00 do 22.00 časa posjeti više od 1.000 građana Višegrada i gostiju iz drugih gradova.\nPrethodni članakPalelive fan stranica dostigla 5000 pratilaca\nNaredni članakOpština Trnovo hoće da napusti grad


Dvije nove nagrade glumici Nikolini Jelisavac Banjaluka.com\nGlumica NPRS Nikolina Jelisavac, ovih dana osvojila je dvije značajne glumačke nagrade. Jedna je “Tmačin prsten” za ulogu gradonačelnika Antona Antoviča u predstavi “Revizor”, a druga nagrada je za najbolju mladu glumicu na “Danima komedije” u Jagodini za epizodnu ulogu u predstavi “Sedam i po”.\nJelisavac je rekla da joj nagrade nikad nisu bile motiv za rad, ali da su potvrda da je na pravom putu.\n“Najveća nagrada za mene je trajanje”, rekla je glumica, i dodala da je pored rada, truda, posvećenosti i odricanja, jedna od najvažnijih stvari partner sa kojim glumac igra.\nNa konferenciji nam se obratio i umjetnički direktor pozorišta Željko Stjepanović, koji je govorio o planovima i novim projektima Narodnog pozorišta Republike Srpske.\nBanjalučko pozorište će u aprilu početi rad na dvije nove predstave, “Krivica” Nebojše Romčevića, u režiji Nikole Pejakovića i “Viktor ili djeca na vlasti” Rože Vitraka, u režiji Filipa Grinvalda.\nU narednom periodu NPRS gostovaće u mnogim gradovima. U Prnjavoru će se predstaviti sa 6 svojih predstava, a gostovaće i u Prijedoru, Trebinju, Istočnom Sarajevu, Bijeljini, Mostaru…\nStjepanović je najavio i Teatar Fest, koji će se na sceni NPRS održavati od 4. do 10. juna 2012. godine.\n“Ove godine ćemo pokušati da podignemo na viši nivo kvalitet Teatar Festa. Novina je konkurs za savremeni dramski tekst, na koji se prijavilo oko 140 tekstova. Takođe, uvešćemo i radionice koje će se odnositi na glumce, režisere, dramaturge, ali i na novinare.” – rekao je Stjepanović\nNa sceni NPRS večeras se izvodi komedija “Revizor” Nikolaja V. Gogolja, a sutra gostuje Teatar Rugantino Zagreb sa predstavom “Terapija”.


"MA KAKVA DARA, TI SI DRINA PLASTIKA" Bubamara se fotošopirala do iznemoglosti! Lice joj zamagljeno, a SLIKONSKE GRUDI ODGROMNE - Radio Balkanfox\n"MA KAKVA DARA, TI SI DRINA PLASTIKA" Bubamara se fotošopirala do iznemoglosti! Lice joj zamagljeno, a SLIKONSKE GRUDI ODGROMNE\nPevačica Dara Bubamara napravila je pometnju svojom novom fotografijom.\nMAJA MARINKOVIĆ TRUDNA! Veliki šef poslao pismo!\nTEŽAK GUBITAK U PORODICI – Miljkovića će NJEGOVA SMRT slomiti?\nMakedonski šoumen Bojan Jovanovski, poznatiji kao Boki 13, pre desetak dana je osuđen na devet godina zatvora u aferi “Reket”, a sada je podneo 40 krivičnih prijava. Foto: Printscreen / RAS Srbija Boki 13 Boki 13 podneo...\nVRELO! Gori Instagram zbog seksi guze buduće zadrugarke! FOTO – !\nAtraktivna Anja Todorović iz dana u dan privlači sve veću pažnju na društvenim mrežama. Naročito otkad je otkriveno da će njen dečko Jovan Cvijetić Cvele i ona biti učesnici četvrte sezone „Zadruge“. Proteklih dana...\nĐoganijevoj pukao film: Dosta je više pljuvanja i gaženja po Luni, bilo ga je i previše!\nFoto: Youtube Printscreen Luna Đogani shvatila je ko joj je prijatelj, a ko ne i više nikome neće dozvoliti da je gazi. Pobednica „druge Zadruge“ pričala je upravo o tome, ali i o spornom odnosu sa očuhom Andrejem...\nEstrada / Rijaliti32855\nKo je Aleksa Matić, novi fudbaler na pripremama Zvezde?\nSinišine ćerke znamo, a s njima je i mama! BOMBE NA PLAŽI!\nSupruga Vila Smita javno priznala da ga je prevarila sa poznatim reperom\nPretili su mu smrću, pratili njega i njegove prijatelje, a on ipak otkrio zločine nad Srbima devedesetih\nBrat joj je nestao, Taki u suzama progovorio šta se dogodilo kobne noći!\n11. јула 2020., 14:26\nPrognoza - 11. јула 2020.\nPrognoza - 12. јула 2020.\nPrognoza - 13. јула 2020.\nTantričko vođenje ljubavi: Evo kako da postignite najjači vrhunac u životu\n(VIDEO) Okončan protest, uhapšeno 19 huligana\nDržavljani BiH zbog novih mera iz straha beže iz Hrvatske\nDanas sunčano i toplo, a onda naprasno pljuskovi sa olujnim udarima\nPosle ZADRUGE napušta Srbiju, EVO gde se SELI!\nIGRA JE ZAVRŠENA, K*ČKO! Iva se poslednji put obratila Ivani, OVE reči će joj dugo odzvanjati! (VIDEO)\nOvako je protekao sinoćnji protest\nSCANDAL! paparaco! Seksi butkice Nataše Bekvalac!\nČeška isključila Srbiju sa spiska kovid19 bezbednih zemalja\nKomemoracija srebreničkim žrtvama u Potočarima\nJURIŠ KRALJA KA TITULI: Real Madrid pobedio Alaves i pobegao Barsi na plus 4\nIzbori i protesti su za Vučića pitanje života i smrti


Marko Sosič u Kragujevcu | Arhipelag\nMarko Sosič u Kragujevcu\nKragujevac, 13. oktobra 2014. – Roman poznatog tršćanskog pisca Marka Sosiča Balerina, balerina, koji je objavljen u izdanju Arhipelaga u ediciji 100 slovenskih romana, predstavljena je u Knjaževsko-srpskom teatru u Kragujevcu, u okviru 9. međunarodnog pozorišnog festivala JoakimInterFest.\nMarko Sosič je razgovarao sa publikom o nastanku svog romana Balerina, balerina koji je preveden na više jezika, igran u pozorištu i po njemu je napravljena opera.\nO romanu Balerina, balerina govorio je Gojko Božović, glavni urednik Arhipelaga.\nBalerina, balerina je roman o devojčici koja se razlikuje i koja iz te izdvojene pozicije osmatra svoj i naš svet dolazeći do neočekivanih uvida oslobođenih svake cenzure, zabrane, tabua ili interesa. Otuda njeno svedočenje postaje provrazredan izazov za čitaoce.


RE: Kako sam pucao iz Sarajeva - slavicnet.com\nprepiska - 72802 - 16.08.2012 : Novak Alimpić Beograd - (2)\nRE: Kako sam pucao iz Sarajeva\nNeću stari pogledati taj snimak "Kako sam pucao na Sarajevo"! Neću zbig tiga što je Sarajevo bilo najveći logor za Srbe u prošlom ratu. Kada je nekom muslimanu ćeif, on upadne u srpski stan pa siluje kolje ili prebija. I nikm ništa! Neću zbog jame Kazani. Neću zbog 8500 pobijenih Srba u Sarajevu, o kojima se ćuti i zbog njih se niko ne procesuira dok se Srbima sude za svaki šamar. Za žive koji se vode zaklani, pa na sudu i svedoče u sudnici da ih čovek nije zaklao, a sudija "bež hajvane, vidim ja dobro da si zaklan..."\nVogošćanin ti dade odgovor... "ne bi' ja tu ništa dir'o.. .. "\nSećam se na radiju BiH 1994. godine nisi nista srpsko mogao čuti! Ništa, sem onog panonskog govnara. Naravno pesma je "krivi smo mi putuj Evropo". Kao autor je dobar ali kao čovek ni do podne. Interplanetarna slina.. .. .. Blizo stari, jel mi želiš poručiti "krivi smo mi"?\nZnaš li da je BiH ozna i DB od 1956, pritiscima i progonima, fingiranim optužbama proterala 350 000 hiljada Srba u Srbiju? Lažem li blizo stari? Dolaskom na vlast Slobodana Miloševića, tome se stalo na put.\n"Vogošćanska grupa" sećas li se progona tih ljudi? Fingiranih optužnica za neprijateljsku delatnost? Ima Nolo tefterče, i nešto će i pustiti na ovaj sajt istine, jer ovde dolazimo na izvor i mi Srbi i muslimani, kao na izvor jer svuda je medijska blokada. Svuda mutna voda!


Dan: 20. Jula 2013.\nNa postavljeno vijećničko pitanje vijećnika Ihtijarević Faruka sa 5.sjednice Općinskog vijeća Visoko koje glasi: “Da li pravna i fizička lica koja obavljaju svoje djelatnosti na području općine Visoko, a u svom nazivu koriste riječ Visoko i izvedenicu ili kraticu za općinu Visoko, imaju potrebnu saglasnost Općinskog načelnika Visoko?” ova Služba dostavlja sljedeći odgovor: Pravna i …\nOpćinski vijećnik Smajević Izet (SBiH) je pokrenuo inicijativu da OV Visoko zaduži JKP «Visočica» d.o.o. Visoko, da u saradnji sa nadležnim službama Općine Visoko, angažira komepententu konsultantsku kuću, sa zadatkom da izradi studiju izvodivosti za projekt: Izgradnja reciklažnog dvorišta za komunalni i relevantan industrijski otpad, sa postrojenjem za sortiranje i pakovanje izdvojene sekundarne sirovine za …\nDejan Šćepanović (SDP) – Općinski vijećnik Općinskoj službi za prostorno uređenje,imovinsko-pravne, geodetske, stambeno-komunalne poslove i zaštitu okoline priložio je sljedeću incijativu: “Pokrećem incijativu da se napravi projektno rješenje i projektna dokumentacija za javnu rasvjetu na novom mostu u naselju Prijeko, kako bi se sa istom moglo aplicirati za Program kapitalnih ulaganja za 2014. g. odnosno …\nVijećnik Vahid Ramić (SBB) postavio je vijećničko pitanje koje glasi: «Svjedoci smo da se iz godine u godinu u Visokom trotoari izdaju za postavljanje ljetnih bašti. Po Zakonu o bezbjednosti saobraćaja na putevima, odnosno po definiciji trotoar je posebno uređena saobraćajna površina namijenjena prvenstveno za kretanje pješaka, koja nije u istom nivou s kolovozom puta …\nNa osnovu člana 166. Poslovnika Općinskog vijeća Visoko («Službeni glanik općine Visoko, broj 7/08 i 6/11), a u smislu odredaba o otvorenosti sastanaka za javnost, Općinsko vijeće Visoko izdaje O B A V I J E S T Obavještava se javnost da će se 9. sjednica Općinskog vijeća Visoko biti održana 27.7.2013. godine (subota) u velikoj …\nNa osnovu odluke nadležne općinske službe radnici JKP “Gradska groblja” Visoko danas su na nekoliko lokacija u Visokom izvršili sječu drveća. Ovom akcijom obuhvaćene su lokacije od Sebilja pa sve do Vatrogasnog doma. Mi smo zabilježili sječu jedne breze u gradskom parku.


Napredak u Zagrebu predstavlja bh. istorijske utvrde – Fokus.ba\nO srednjovjekovnim utvrdama na prostoru Bosne i Hercegovine, njihovim graditeljima, istorijskoj ulozi, arhitektonskom izgledu i stanju u kojem se danas nalaze, govorit će istoričar umjetnosti, arheolog i filmski reditelj mr. sc. Anđelko Hundić\nPredavanje “Istorijske utvrde na prostoru Bosne i Hercegovine” prema izboru utvrda objavljenih na Napretkom zidnom kalendaru za 2020. godinu, održat će se u Napretkovom kulturnom centru u Zagrebu u četvrtak, 24. septembra, s početkom u 19 sati.\nO srednjovjekovnim utvrdama na prostoru Bosne i Hercegovine, njihovim graditeljima, istorijskoj ulozi, arhitektonskom izgledu i stanju u kojem se danas nalaze, govorit će istoričar umjetnosti, arheolog i filmski reditelj mr. sc. Anđelko Hundić.\n“Srednjovjekovna istorija BiH nije dovoljno istražena, a postojeće interpretacije jako se razlikuju i pod velikim su uticajem politike. Pisani dokumenti su rijetki, a i oni sačuvani pisani su na način koji daje ograničena i skučena saznanja čija tačnost je često upitna, a njihova interpretacija izložena je manipulacijama”, saopćeno je iz HKD Napredak.


Voz koji moguće prevozi Kim Džong Una na samit u Vijetnamu ušao u Kinu | Novinska agencija Beta\nSVET | 23.02.2019 09:35 > 23.02 16:17\nVoz koji moguće prevozi Kim Džong Una na samit u Vijetnamu ušao u Kinu\nVoz sličan onom koji je ranije koristio Kim Džong Un ušao je danas u Kinu i moguće da se u njemu nalazi severnokorejski vodja na svom višednevnom putovanju do glavnog grada Vijetnama na samit sa predsednikom SAD-a Donaldom Trampom.\nNovinar AP-a video je zeleno-žuti voz kako preko mosta prelazi u kineski granični grad Dandong.\nRuska novinska agencija TASS javila je pre više sati da je Kim napustio glavni grad Severne Koreje Pjongjang u svom ličnom vozu. Vijetnamsko ministarstvo spoljnih poslova takodje je danas javilo da će Kim doći u zvaničnu posetu dobre volje Vijetnamu "narednih dana" kao odgovor na poziv predsednika Ngujen Fu Tronga koji je takodje generalni sekretar vladajuće Komunističke partije Vijetnama.\nSevernokorejski državni mediji još nisu javili da li je Kim krenuo za Vijetnam. Kimova putovanja van zemlje se redovno drže u tajnosti. Moglo bi da prodje preko dva dana dok voz ne predje više hiljada kilometara preko Kine do Vijetnama.\nDrugi samit Trampa i Kima zakazan je za sredu i četvrtak u Hanoju. Njihov prvi samit prošlog juna u Singapuru završio se bez značajnijih dogovora i posle njega je nastpuio višemesečni zastoj u pregovorima izmedju Vašingtona i Pjongjanga dok su pokušavali da reše redosled severnokorejskog nuklearnog razoružavanja i ukidanje sankcija prema Severnoj Koreji.\nNa svom predstojećem samitu sa Trampom stručnjaci navode da će Kim tražiti od SAD da se obaveže na poboljšanje bilateralnih odnosa i delimično ukidanje sankcija dok će pokušati da minimizuje bilo kakve ustupke oko svojih nuklearnih postrojenja i oružja.\nAmerička vlada sumnja da li je Kim zaista spreman da potpuno ukine arsenal koji on vidi kao svoju najjaču garanciju za preživljavanje.\nProšle godine Severna Koreja je prekinula testiranje nuklearnih raketa i raketa dugog dometa i jednostrano demontirala poligon za nuklearne probe i deo postrojenja za lansiranje raketa bez prisustva spoljnih stručnjaka ali ni jedan od ovih koraka nije smatran kao značajno smanjenje oružanog kapaciteta Severne Koreje.\nPjongjang stalno traži da SAD preduzmu odgovarajuće mere uključujući ukidanje sankcija Vašington traži više konkretnih koraka od Pjongjanga ka denuklearizaciji.\nU Hanoju se spremaju za samit jačanjem bezbednosti i ulepšavanjem grada. Zvaničnici navode da će Vladina kuća za goste u centru Hanoja biti mesto sastanka a obližnji Metropol hotel će biti podrška.\nVijetnam je najavio zabranu saobraćaja duž mogućeg puta kojim će Kim proćii, prvo delimična zabrana od 19.00 sati u ponedeljka do 14.00 sati u utorak po lokalnom vremenu, a zatim puna zabrana u utorak od 6.00 ujutro do 14.00 popodne.


Šta smo sve imali kada smo imali državu…nekada u Jugoslaviji… | TOLERANCIJA Srbije\nŠta smo sve imali kada smo imali državu…nekada u Jugoslaviji…\nMay 18, 2019 Tolerancija\n2. “Le Couper” Beko\n5. “Adidas” Planika, …”Nike” nije ni postojao, pojavio se tek krajem sedamdesetih\n6. “Boss” se radio u Diorku ..Kg.\n8. “22.decembar” proizvodio uniforme za vojsku i policiju …danas se preko privatnika uvozi iz Kine.\n10. “Tomi” majonez, PEZ i Wrigley, danasnji Orbit se proizvodio u Kolinskoj.Slovenia.\n21. Tomos iz Kopra proizvodio mopeda i vanbrodske motore …njihova ”penta” bila najbolji motor na svetu\n23. Farovi slovenacke fabrike “Saturnus” su se pored Zastave ugradjivali i u Wolksvagen, Opel, Fiat..\n25. HTD iz Ohrida proizvodio brave, kvake… za auto industriju izmedju ostalog za celu Sovjetskiu proizvodnju\n26. Priština ”proizvodila” amortizere za Zastavu, Fiatt i Opel\n35. Imali fabrike elektro uredjaja, televizora, radio aparata, gramofona, kasetifona i bele tehnike “Obod”, “Cer”, “Gorenje”, “Iskra”, “Rudi Cajevac”, “Borac”.. Beograd čak proizvodio i aparate za espreso\n39. Tri fabrike telefona od kojih je jedan ”Iskrin” proglašen najboljim na svetu i nalazi se u Njujorškom muzeju savremene umetnosti\n40. Imali dve fabrike sijalica “Teslu” Pančevo i “TIZ” Zagreb, sada nemamo ni jednu\n45. Tenkovi se u celosti proizvodili u zemlji kooperacijom fabrika u Slavonskom Brodu, Kruševcu, Beogradu… samo Kuvajt nabavio preko 1.000 tenkova. Teleoptik proizvodio žiroskope za ceo svet\n47. Pored JAT-a imali još jednog avioprevoznika “Inex adriu” koji je u floti imao 9 Boinga a kupio ih u kompenzaciji za prašku šunku “Crvene Zvezde” iz Kragujevca i reznog alata FRA iz Čačka …znači Boing je koristio Čačanske burgije (wink) ?\n48. Farmaceutska industrija snabdevala 30% tržišta SSSR, skoro pola Afrike i Indije …”Lek”, “Krka”, “Pliva”, “Galenika”, “Zdravlje”, “Alkaloid”\n49. Većinu najvećih svetskih gradjevinskih radova su projektovali i izvodili “Energoprojekt” i bosanski “Energoinvest” od Asuanske brane, mostova po Africi i čitavih naselja u SSSR, preko bolnica u Libiji do Paname, Zimbabvea..\n.Strabak i Alpina danas dobijaju poslove kod nas pa angažuju naše radnike i skidaju ”kajmak”.\n50. “Šipad” Sarajevo sve hotele, bolnice i idruge objekte u svetu sagradjene a bilo ih je na stotine, opremao nameštajem..\nSpisak fabrika: Srdjan Stankovic.\nLaku noc, domovino, ma gde da si…\nJelena Kovačević, ćerka nekadašnjeg gradonačelnika Beograda Živorada Kovačevića, prva je žena Dekan njujorškog Fakulteta za inženjerstvo


Città del Mare Hotel Village | Italija | Sicilija | Terasini | Happy Tours\nCittà del Mare Hotel Village je jedan od najvećih hotelskih kompleksa koji se prostire na 27 ari površine sa dosta prirodnog mediteranskog zelenila. Nalazi se u zalivu Kastelamare, 7 km od mesta Terasini. Città del Mare Hotel Village je udaljen 35 km od Palerma i 19 km od aerodoma. Stanica autobusa za Palermo se nalazi u blizini hotela. Hotelska plaža je kamenita i na njoj je postavljen ponton na kome su ležaljke i suncobrani obezbeđeni za goste hotela. Najbliža privatna peščana plaža je udaljena 5 minuta vožnje besplatnim hotelskim šatl busom a opremljena je tuševima, ležaljkama i suncobranima. Takođe se na plaži organizuju raznovrsne sportske aktivnosti kao što su časovi jedrenja ili iznajmljivanje pedalina, kanua i sl.\nCittà del Mare Hotel Village ima 800 soba podeljenih u 21 smeštajnu jedinicu.\nCittà del Mare Hotel Village ponuda:\n-Veliki tobogan koji se spušta od hotela do obale, tri bazena kaskadno postavljenih u steni sa panoramskim pogledom na zaliv, đakuzi, vodopad, razne vrste animacije, žive muzike, zabavnih predstava za decu i odrasle, časovi aerobika, ronjenja, tereni za košarku i odbojku, stoni tenis, tenis, mini golf, časovi joge i šiacu masaža, velnes centar sa velikim spektrom tretmana, tri restorana, pet barova, picerija, kiosk sa sladoledom, besplatni Wi-Fi (u glavnoj zgradi).\nSobe:postoje dve vrste soba – village i village plus.\n-Village sobe su orijentisane prema vrtu. Sve imaju klima uređaj, kupatilo sa fenom, frižider, SAT TV, sef, većina i balkon ili terasu. Obroci se za goste ovih soba služe po principu samoposluživanja u restoranu “Le Isole”, a mogu koristiti i restoran “The Grill”.\n-Village plus sobe su prostranije i imaju pogled na more, klima uređaj, frižider, SAT TV, sef, balkon ili terasu. Obroci za goste ovih soba se služe u restoranu “Belvedere” po principu samoposluživanja.\n*Polupansion – doručak i večera koji se služe po principu samoposluživanja.\nOPŠTI SADRŽAJI Città del Mare Hotel Village\n-Salon za lepotu\n-Broj soba u hotelu (800)\n-Teren za košarku\n-Animacija za decu\nHOTEL PERLA HOTEL PERLA U Herceg Novom, ...


privreda Archives - Page 4 of 10 - Mašina privreda Archives - Page 4 of 10 - Mašina\nPKB: otuđivanje budućnosti\nRaspordajom kapitala i prekarizacijom zaposlenih država polako priprema teren za privatizaciju jedne od najvećih poljoprivredno-prehrambenih kompanija u zemlji. Posledice otuđenja PKB-a, osim samih radnika te firme, bi mogli osetiti i svi građani ‒ od urbanističkih promena u Beogradu, do ugrožavanja prehrambenog suvereniteta zemlje.\nNakon višemesečnog štrajka radnici Goše održali su protest ispred Vlade Srbije. U povratku u Smederevsku Palanku novinari Mašine razgovarali su s radnicima i radnicama ove fabrike.\nRadnici i radnice preduzeća FKL Temerin pokušavaju sudskim putem da namire dugovanja koja prema njima ima poslodavac. Međutim, privatni vlasnik zahvaljući političkim vezama i dalje uspešno pliva u preduzetničkim vodama.\nKevin Hamlin |\nAutomatizacija u tekstilnoj industriji mogla bi da dovede do masovnih otpuštanja, kao i do relokacije proizvodnje iz zemalja s jeftinom radnom snagom, kakva je i Srbija, u bogatije zemlje kupaca.


Čika Draža, komentari 3\n03.08.2010 / Andrejić, Vladica (2185)\nZa one koji bi želeli da obnove gradivo, i dalje smo na problematici povezanoj sa sledećom serijom tekstova:\nNa početku da vidimo kakav kometar je napisao IM Nikola Ostojić, košampion Jugoslavije iz 2001. godine.\nNastavak priče piše vaš urednik Andrejić.\nKoliko sam shvatio jedini greh aktuelnog selektora Dražića je taj, što je promešao redosled igrača po tablama. Pretpostavljam da je pre svega u pitanju prva ploča na kojoj bi trebalo da nastupi VM Nikola Sedlak. Ja suštinski ne vidim tu neki problem, jer odavno sam smatrao da aktuelni šampion ima moralno pravo da predstavlja svoju zemlju na prvoj ploči, naravno pod uslovom da on sam to želi. U skladu sa tim, pitam se zašto selektorka ženske reprezentacije gura aktuelnu šampionku i curu koja je osvojila skoro sve šampionate Srbije na daleku treću ploču. Opet se vraćamo na kriterijume. Šta treba uraditi da bi neko igrao na prvoj tabli? Evo ja mogu da predložim nekoliko mogućih odgovora na to pitanje: osvojiti šampionat, nabudžiti rejting, ili jednostavno biti miljenik selektora. Možda ipak, po uzoru na tekst Neše Radoševića javno izvlačenje iz bubnja uz SMS glasove publike, pri čemu prihodi od glasova idu selektoru. Da se vratimo na temu, mislim da je mnogo bitnije ko igra u reprezentaciji, pre nego li kako će da se dotični ređaju. Da ljudi ne pomisle da stalno kritikujem rad selektora, prvo ću da pohvalim njegov potez, kojim je prosto prepisao sastav reprezentacije koji je ranije objavio bivši selektor, Branko Damljanović i tako sprečio eventualne nemire u ekipi.\nRedosled po tablama, zapravo je prilično minorna stvar i sve mi liči na onu našu: "Selo gori, a baba se češlja". Naš selektor je zaista oličenje sposobnosti, energičnosti i radinosti, a ja sam se u to lično uverio posmatrajući uživo armagedon partiju između Siniše Dražića i Gorana Arsovića u 4. rundi Memorijala Veselina Boškovića prošle godine. Dražić je tada lako odbio ponuđeni remi i grčevito, kao beli, pokušavao da dobije završnicu sa singl lovcem protiv raznobojnog lovca i pešaka. Toliko entuzijazma je uložio u narednih petnaestak povučenih poteza, da isplete matnu mrežu eskivirajući crnog pešaka za svaki slučaj, da je žalosno bilo gledati kako mu pada barjak, ali šta da se radi, "to" je šah!\nDa, u Srbiji se uspeh ne prašta. To će vam potvrditi i gospodin Adam Valerian, bogati kanadski zubar rumunskog porekla, a danas cenjeni internacionalni majstor. Naime, nakon Keresovog memorijala na kome je uspeo u dve rejting partije da izgubi 33 elo poena i male pauze, pažljivo je birao naredne turnire. Pretpostavljam da se rukovodio time da bira samo najkvalitetnije organizovane turnire, a šta ćete veći kvalitet od Treće subote u organizaciji direktor-menadžer-igrača Siniše Dražića. Sa 6½ iz 8 i obezbeđen inter bal, uspeh nije oprostio sam Dražić koji mu je onda naneo jedini poraz na turniru umanjivši mu zaradu u rejtingu na tričavih 79 elo poena. Godinu dana je trebalo gospodinu Valerijanu da se sabere od tog poraza, a pretpostavljam da je mnogo sati proveo analizirajući šahovske klasike dok se sledećeg proleća nije uputio na novu turneju. Turneja je započela u Borovu, gde je na prvom turniru osvojio 7½ iz 10 uz zaradu od 57 elo, a na drugom je igrao dosta skromnije 6½ iz 9 (rejtingovanih partija) uz samo 16 elo zarade. Na kraju turneje, Valerijan je smogao snage da se izbori sa svojim strahovima i vrati u Novi Sad, gde je na turniru Agronom nabrao 6 iz 9, ali je Dražić ponovo bio bolji i slavio sa 6½. Za utehu gospodin Valerijanu su ostala 29 elo poena i titula intermajstora. Uspeh se u Srbiji ne prašta!


Jovana Jeremić: "Nisam domaćica, volim da mirišem na Dior!" | Toxic TV\nPočetna » Najnovije » Jovana Jeremić: „Nisam domaćica, volim da mirišem na Dior!“\nVoditeljka Jovana Jeremić poznata je po svojim stavovima, uvek ističe kako je ona „bos lejdi“, te da ona ne mora da bude dobra domaćica kada su kućni poslovi u pitanju.\n– Ne čistim, ne perem, ne peglam, ja sam to rekla mom mužu. Nikad u životu nisam to radila u kući. Ja to neću da radim i kraj. Ja volim da mirišem na Dior, a ne na kuvana jaja – rekla je Jovana.\nPa dodaje da kućnu pomoćnicu nema potrebe da plaća njen suprug Voja, već da ona to može sama da isfinansira:\n– Ne mora on da plati čistačicu, ja cu da platim – istakla je voditeljka, kao i to da smatra da mušku decu treba vaspitavati tako da oni budu dobri muževi:\n– Greška majke je što vaspitavaju sinove da budu sinovi, a ne muževi. Muškarci moraju da budu muževi. Da budu materijalno odgovorni – objasnila je Jeremićeva, u emisiji „Magazin In“.\nPrethodni članakZa razliku od Škorpija Device i Vage deluju energično u ovom periodu\nSledeći članakSkockale se Luna Đogani i Mia: „Malo smo se modirale!“


U Novom Pazaru sve spremno za dobrodošlicu predsjednika Erdogana - iBalkan.net\nNa više mjesta u centru Novog Pazara i ulazu u grad, gdje je planirano da prođe turska delegacija, istaknuti su bilbordi sa likom Erdogana i porukom dobrodošlice na turskom jeziku (hosgeldiniz). Na gradskom bedemu (tvrđavi) postavljene su zastave Turske, Srbije i Bošnjaka u Srbiji, a na svijetlećim paonima ispred gradske uprave su takođe zastave Turske i Srbije, kao i bošnjačke nacionalne zastave, s porukom “dobrodošli”.\n“Histroijski smo vezani. Očekujem boljitak, s obzirom na to da dolazi 185 privrednika s Erdoganom. Da se otvori neka fabrika i da se djeca zaposle u Novom Pazaru. Očekujem mnogo, treba ići naprijed“, poručuje Šefćet.\n“Dva predsjenika biće tu, Srbije i jedne velike Turske. Očekujem dobrobit za sve građane ove države, Sandžaka, Bošnjaka naročito, poboljšanje našeg života. Ti ljudi koji ga prate, ne dolaze radi ekskurzije, nego da ispitaju podneblje za ulaganje. Potrebna nam je infrastrukutura, putevi, što je najvažnije“, smatra Mavrić koji je i član Bošnjačkog nacionalnog vijeća (BNV).\n“I u tom pogledu mi smo izuzetno zahvalni gospodinu Erdoganu na pažnji koju nam poklanja ovom posjetom. Naš grad već ima nekoliko pripremljenih projekata koji će se realizovati uz podršku Republike Turske. Prije svega, riječ je o izgradnji dva mosta i dvije ulice u centru grada koje će umnogome pomoći da se razreši saobraćajna gužva. Osim toga, planirano je da se izgradi novo obdanište koje će udvostručiti kapacitete vrtića Mladost i obezbediti najsavremenije uslove za našu decu. Takođe, počeće i rekonstrukcija Isabegovog hamama i dela stare čaršije“, izjavio je Biševac.\nNovi Pazar Rdžep Zajip Erdogan


aktivnost Archives - Ženska strana\nHome / Tag Archives: aktivnost\nŠto više aktivnosti za vreme praznika\nNemojte dopustiti da zimski praznici prođu u odmaranju i prejedanju, nego ih iskoristite za fizičku aktivnost (skijanje, klizanje i duge šetnje u prirodi). Lekari ističu da preterano sedenje ugrožava zdravlje, loše utiče na metabolizam, krvni pritisak, trigliceride, šećer u krvi i na nivo hormona za apetit. Dugo sedenje i neaktivnost pojačavaju umor i stvaraju neraspoloženje.Takođe, sabotiraju i limfni sistem, koji ...\nDecember 12, 2011\t3 Comments\nDijabetes je poremećaj metabolizma koji karakteriše hronično povišen nivo šećera u krvi. To je ozbiljno oboljenje koje najčešće počinje neopaženo, a može se sprečiti preventivnim merama. Jedite zeleno povrće Ukoliko jedete više od jedne porcije zelenog povrća dnevno, sprečićete pojavu dijabetesa. Zeleno povrće (spanać, kelj, blitva) sadrže antioksidante i magnezijum. Pored ovoga zeleno povrće je bogato i alfa linolnom kiselinom, ...\nStres je opšti odgovor organizma na delovanje činilaca koji ruše njegovu ravnotežu. Stresor ili činilac koji dovodi do stresa ne mora da bude negativne prirode – to može biti i pozitivan događaj. Kao što je trudnoća, venčanje, putovanje… Ono što je za nekog stresor, za drugog ne mora da bude. Stres ne izazivaju samo negativni događaji, već i naše reakcije ...\nJuly 22, 2009\t3 Comments\nMnogi ljudi ne spavaju dovoljno ili se često bude tokom noći. Kao logična posledica lošeg sna javljaju se umor, pospanost, pad koncetracije, depresija, bolovi u mišićima, napetost i nervoza. Takođe, dugotrajna nesanica može uzrokovati oštećenje srca, krvnih sudova, pluća i mozga. Predlažemo jednostavne savete koji će vam obezbediti kvalitetan san svake noći. 1. Trudite se da idete na spavanje u ...