Sportske.net - Ronaldo kao pravi šampion, probudio je Juventus, da li je kasno?\nRonaldo kao pravi šampion, probudio je Juventus, da li je kasno?\nPobeda Juventusa protiv Krotonea.\nMučio se Juventus da stigne do gola protiv Krotonea, šanse su se ređale jedna za drugom i bilo je samo pitanje kada će pasti odbrana gostiju i to se malo odužilo.\nGol smo videli u 38. minutu utakmice.\nTada je po levoj strani bio Aleks Sandro, uputio je fantastičan centaršut, a na pravom mestu je bio Kristijano Ronaldo.\nNije mnogo prošlo dok se mreža Krotonea nije ponovo zatresla.\nŠutirao je Kristijano Ronaldo sa oko 20 metara od gola, golman gostiju je odbio loptu na stranu gde je bio Aron Remzi, usledio je centaršut na koji je stigao Ronaldo, napravio fantastičan trzaj glavom i pogodio - 2:0.\nNastavio je Juventus sa napadima i u nastavku, a novi gol smo videli nakon prekida, bio je korner, lopta se odbila do Mekkenija kojizakucava za konačnih 3:0.\nDo kraja utakmice šansa Kijeze, ali promene rezultata nije bilo, Juve je stigao do nova tri boda i sada je na osam bodova zaostatka u odnosu na prvoplasirani Inter, s tim što Juventus ima i utakmicu manje.\nMogu li do nove titule?\nZa ekipu Krotonea igrali su Golemić i Vulić.\nMisli sam da su samo Boris i Vlajko ali vas ovde ima gomila. Pobediš zadnjeg i odmah si kandidat za titulu, lele\nko bre sampion?jedini sampioni smo moj idol Messi i ja.\nprobudio je i mene i sad mora da rade mojih 50 profila jer necu moci da spavam. :D\nVratija se nebeski skakač upravo kada je najteže za njegovu ekipu. U derbiju ne samo da je sam uništio favorizovanu sjajnu ekipu Crotonea i ponovo dokazao da je najbolji ikada nego je ponovo porušio/postavio novih 8 rekorda (čitaćete o tome ovde veceras, sutra i prekosutra). Kažu da je egoista i samo posvećen golovima, što naravno nije tačno - našao je vremena i da zasmeje najmlađe gledaoce i dodatno im približi ovu lepu igru svojim komičnim prijemima lopte, pokušajima driblinga i naročito komičnim šutevima i namernim komičnim promašivanjima zicera. A što se skokova tiče to ne da nije viđeno u fudbalu nego ni na turnirima 4 skakaonice, a kamoli u atletici i košarci. Spavaš li mirno Sotomayore? Spavaš li mirno Jordane? 😂😂😂


Broj posjeta: 2948699\n04.07.2019. / Koordinacioni tim Vlade: Nastaviti odlučno u spriječavanju bespravnih aktivnosti u šumarstvu (FOTO/VIDEO/LINK)\nOvaj slučaj kao i ostali koji su otkriveni i procesuirani u prethodnom periodu kao rezultat rada Koordinacionog međuresorskog tima za suzbijanje bespravnih aktivnosti u šumarstvu bili su tema novog zajedničkog sastanka održanog u Pljevljima. Predstavnici tima na čelu sa državnim sekretarom za šumarstvo i drvnu industriju u Ministarstvu poljoprivrede i ruralnog razvoja Milosavom Anđelićem, analizirali su ostvarene rezultate na planu zaštite šuma, sa posebnom pažnjom na dinamiku procesuiranja pokrenutih prijava protiv počinilaca bespravnih aktivnosti, uzurpacija od strane nadležnih organa.\nPoseban fokus je bio usmjeren na područne jedinice Pljevlja, Mojkovac i Kolašin u kojima su u prethodnom periodu bile izražene i otkrivene bespravne sječe, a o kojima je javnost u kontinuitetu informisana. Koordinacioni tim je na sastanku, takođe, upoznat i sa nalazom Komisije koju je formirao direktor Uprave za šume Nusret Kalač sa zadatkom da utvrdi stanje šuma na području PJ Mojkovac na lokalitetima Petrovića Omar i Crvena lokva gdje je konstatovana bespravna siječa od 367,67 metara kubnih na tom području. I u tom pravcu, kako je poručeno, podnijeće se odgovarajuće prijave protiv odgovornog službenika Uprave za šume i koncesionara koji je vršio sječu na tom prostoru.\nDetaljniji izvještaj sa sjednice međuresorskog tima za suzbijanje bespravnih aktivnosti u šumarstvu, možete pogledati na sledećem linku ---> AKTIVNOSTI NA SUZBIJANJU BESPRAVNIH AKTIVNOSTI U ŠUMARSTVU - SASTANAK U PLJEVLJIMA\nRadio televizija Pljevlja - Hronika Pljevalja - 05.07.2019. godine:\nUGOVOR O NABAVCI REZERVNIH DIJELOVA, ODRŽAVANJU I SERVISIRANJU MOTORNIH VOZILA UPRAVE ZA ŠUME (ZA PARTIJU 1)\n2) DOO "AUTO SERVIS KNEŽEVIĆ"- Pljevlja, koga zastupa izvršni direktor, Gojko Knežević - DOBAVLJAČ.\nUGOVOR O NABAVCI REZERVNIH DIJELOVA, ODRŽAVANJU I SERVISIRANJU MOTORNIH VOZILA UPRAVE ZA ŠUME (ZA PARTIJU 2)\nUGOVOR O NABAVCI REZERVNIH DIJELOVA, ODRŽAVANJU I SERVISIRANJU MOTORNIH VOZILA UPRAVE ZA ŠUME (ZA PARTIJU 3)\n2) DOO "OSMANAGIĆ CO"- Nikšić, koga zastupa izvršni direktor, Damir Osmanagić - DOBAVLJAČ.\nOpis predmeta javne nabavke je nabavka peleta za potrebe grijanja poslovnih objekata Uprave za šume, P.J. Pljevlja i P.J. Plav.\nOpis predmeta javne nabavke su radovi na uvođenju centralnog grijanja na pelet u novom poslovnom objektu Uprave za šume P.J. Žabljak, sa materijalom i opremom obezbijeđenim od strane ponuđača.


O SAĐENJU TIKAVA I SLIČNIM DISCIPLINAMA – ВОЈВОЂАНСКE\nO SAĐENJU TIKAVA I SLIČNIM DISCIPLINAMA\nLala 23/11/2018\tVEŠTICE IZ SALEMA\nVEŠTICE IZ SALEMA – Artur Miler režija i adaptacija: Nikita Milivojević; scenografi: Nikita Milivojević i Željko Piškorić; kostimograf: Marina Sremac; scenski pokret i izbor muzike: Amalija Benet; asistent reditelja: Nikola Končarević; majstor svetla: Miroslav Čeman; ton majstor: Đorđe Ilić; produkcija: Srpsko narodno pozorište i Centar za razvoj vizuelne kulture, Novi Sad; premijera 09.novembar 2018; igraju: Ivana Pančić, Teodora Marčeta, Nina Rukavina, Mia Simonović, Sonja Isailović, Alisa Lacko, Branislav Jerković, Marija Medenica, Miroslav Fabri, Mirjana Gardinovački, Dušan Jakišić, Lidija Stevanović, Aleksandar Gajin, Jugoslav Krajnov, Vukašin Ranđelović, Nenad Pećinar, Milan Kovačević,\nGordana Kamenarović, Maja Čampar, Anica Petrović, Marija Feldeši, Nevena Nerandžić, Nikolina Vujević\n“Ko s… tikve sadi o glavu mu se razbijaju”, nije slučajno da ni u naslovu ni u prvoj citiranoj poslovici ne navodim ime onoga o kome ili čemu se radi u predstavi o kojoj pišem iz jednostavnog razloga jer postoji verovanje da kao što ne treba uzimati Božije ime uzalud tako da ime onog drugog ne treba uopšte spominjati jer svako pominjanje je prizivanje istog a upravo bi to bio najkraći siže ove sjajne predstave koju zbog poznatih obaveza nisam imao priliku da gledam premijerno. Doduše mišljenje ovog piskarala, da ukoliko stvarno hoćete da vidite pravu sliku i steknete realan uvid u kvalitet neke pozorišne predstave onda je bolje pogledati reprizna izvođenja nego premijeru, se pokazala po ko zna koji put tačnom. Još kad na reprizi ta predstava doživi ovacije i dugotrajan aplauz kao što se desilo na trećoj reprizi predstave iz podnaslova* onda morate da zaključite da je sjajna. Izvinjavam se cenjenom čitateljstvu što ovaj prikaz počinjem s kraja ali sam još uvek pod snažnim utiskom doživljenog pa sam ovoga puta prekršio nekakav uobičajeni redosled, ipak da krenemo redom.\n“Nestašni dečko” američke dramaturgije Artur Miler, levičarski orijentisan, nema nikakve veze sa, mnogo lascivnijim i poznatijim prezimenjakom Henrijem, kod nas i u svetu širokim narodnim masama poznatiji kao jedan od muževa Merlin Monro je bio jedan od značajnijih stvaralaca dvadestog veka sa severnoameričkog kontinenta. Najpoznatija dela su mu ekranizovana i igrana su i na našim scenama u drugoj polovini prošlog veka: “Smrt trgovačkog putnika”, “Pogled s mosta” i ovaj naslov o kome je reč u ovom prikazu. Miler se kroz svoja dela prvenstveno bavio kritikom i zatucanošću američkog društva, puritanizma i malograđanštinom. Navedeni naslov je objavio 1953 godine na osnovu istinite priče, suđenja koje se dešavalo u današnjoj Saveznoj državi Masačusets krajem sedamnaestog veka. Dugotrajna svađa meštana dva susedna mesta,sličnih imena Salemsko selo (danas Denvers) i Salem grad (danas Salem) oko međa i uzurpiranja imovine začinjena ljubomorom, lažima, zlobom i karijerizmom se od ogovaranja, zataškavanja preljube i pokušaja osvete zbog obećane a uskraćene ljubavne romanse pretvorila u višegodišnju histeriju koju je glavom platilo preko pedeset ljudi. Ukratko, zbog komšijske svađe, sveštenika željnog osvete i nekoliko devojčica koje su pristale da igraju uloge posednutih pobijeni su siromašniji stanovnici Salem sela, kojih su bogatiji hteli da se reše ili da im otmu imovinu kao i nekoliko pravdoljubljivih, časnih i prkosnih žena i muškaraca koji nisu hteli da prihvate klevete. Savremenici i retki protivnic nisu imali zamerke na progon i vešanja već na dokazni postupak. Posle nekoliko godina su počela poništavanja presuda te su obešeni proglašavani nevinima a neki su rehabilitovani tek krajem dvadesetog veka. Ovde treba naglasiti da je Miler ovaj tekst napisao i objavio za vreme najžešće euforije makartizma i lova na crvene … (komuniste) vešto aludirajući na tadašnja aktuelna dešavanja pa se onima koji umeju da čitaju između redova mogu namtenuti slične asocijacije na savremena dešavanja širom sveta.\nNikita Milivojević je eto posle višedecinijske, uspešne, rediteljske karijere ne samo u našoj zemlji već širom Evrope po nekim “zabačenim” zemljama poput Grčke, Velike Britanije, Nemačke, Italije, Švedske i takođe uspešne profesorske karijere na novosadskoj Akademiji konačno dobio priliku da režira u najstarijem srpskom pozorištu što je po mišljenju ovog piskarala bio veći gubitak za SNP nego za njega. To se eto pokazalo i dokazalo već njegovom prvom režijom kao što je već pomenuto na početku ovog prikaza. Da li se g. Milivojević posebno pripremao ili ne ali za rezultat možemo, slobodno, reći da je, u najmanju ruku, odličan. Svoje scenografsko umeće, čemu je sklon i koje često koristi, to znamo iz ranije viđenih njegovih režija, je u saradnji sa Željkom Piškorićem realizovao na najoptimalniji način. Poznavaocima relacija i odnosa u kući je od početka jasno da je, uz dužno poštovanje njegovih kreativnih sposobnosti, veću korist od ove saradnje imao Piškorić tj. da je on zahvaljujući višegodišnjoj praksi i poznavanjem raspoloživih kapaciteta SNP-a savršeno realizovao sve zamišljeno ili što je bilo moguće realizovati u zadatim okolnostima koju nameću neki drugi faktori.\nIsto ili slično se može reći i za učinak iskusne kostimografkinje Marine Sremac koja je odabirom “krv” crvenog pliša za kostime “posednutih devojaka”, po kojima je ovaj komad dobio ime, posebno naglasila tragična dešavanja od samog početka uz naravno standardno kvalitetna rešenja u duhu vremena u kojem se radnja odigrava.\nMaksimalan doprinos ovoj sjajnoj predstavi je takođe dala Amalija Benet izborom nenametljive ali iritirajuće muzičke podloge koja sve vreme diže tenziju prejudicirajući tragičan razvoj događaja. Posebno treba naglasiti izuzetan rad na scenskom pokretu, koji takođe potpisuje Amalija Benet, kao i nivou discipline u kretnjama do kojeg je dovela pomenutu grupu, naslovnih, junjakinja sa akcentom na sestre Mersi. Oni koji imaju iskustva u radu u tom delu, glumačkog zanata, znaju koliko je truda, proba i znoja potrebno da se dostigne taj nivo usaglašenosti kretanja a može takođe da ispriča i oboji celu priču dodatnim efektima što je ovoga puta funkcionisalo savršeno.\nKažu da dobra glumačka podela završava pola posla u rediteljskom radu na predstavi, u to nepisano pravilo smo imali priliku i ovoga puta da se uverimo. Nikita Milivojević je, već smo pomenuli, delimično novosađanin, pa je imao priliku da se upozna sa “materijalom” ako ništa drugo gledajući predstave sa repertoara SNP a Boga mi i pamteći neke pomalo zaboravljene glumačke veličine kojima raspolaže Novi Sad. Prvenstveno mislim na izvanrednu g-đu Mirjanu Gardinovački, doajena novosadskog teatra, koja samom svojom pojavom i sa par efektnih replika dodaje šlag na ovu odličnu predstavu. Da biste imali dobar ili odličan učinak na sceni nije dovoljno da samo vi dobro ili odlično radite svoj posao, neophodno je da vaši partneri budu takođe dobri ili takođe odlični, morate da imate sa kim da igrate inače ukupan efekat neće dati željene rezultate jer Pozorište je uvek i zauvek kolektivan čin. Tako je g-đa Gardinovački imala dostojne partnere i naslednike u čitavom ansamblu, u prvom redu, u svojim bivšim, iskusnim kolegama Lidiji Stevanović, Gordani Kamenarović, Dušanu Jakišiću, Miroslavu Fabriju i Aleksandru Gajinu, njima uz rame su tu bili nešto mlađi Jugoslav Krajnov, Milan Kovačević i Nenad Pećinar.\nKao što i dolikuje, najveći teret je izneo mlađi deo ansambla sa kojim se Nikta Milivojević susretao na Akademiji, neki su bili u njegovoj “klasi”, tako da je od početka znao sa kakvim materijalom raspolaže. Vrlo je teško izdvojiti nekoga od ovih novih, mladih snaga koje nadiru i žestoko se bore za svoje mesto na “daskama koje život znače”. Ipak možemo, zbog veličine i težine zadataka koje su uspešno savladali, da istaknemo Mariju Mednicu i Branislava Jerkovića u ulogama bračnog para Proktor. Njima, odmah uz rame, je Ivana Pančić kao Ebigejl Vilijams i Vukašin Ranđelović kao prečasni Hejl. Posebna priča su, već pomenute sestre Mersi, u tumačenju Nine Rukavine i Mie Simonović koje svojom usaglašenošću glasa i pokreta nam na najbolji mogući način pokazuju predanost glumačkom zanatu i sa lakoćom ispunjavaju najteže zadatke ove, “na oko” lagane, ali izuzetno teške profesije. Sve ostale devojke, koje zbog ograničenosti prostora ovoga puta nećemo poimence nabrajati su dale svoj maksimalan doprinos i bez njihovog truda ova sjajna predstava sigurno ne bi mogla da ponese taj epitet.\nNa kraju ovog prikaza ovo piskaralo može samo da cenjenim čitaocima preporuči da ukoliko nisu do sada obavezno pogledaju ovu odličnu predstavu koja sigurno obogaćuje repertoar, najstarijeg pozorišta u Srba i iskreno se nada da će u što skorije vreme Nikta Milivojević imati priliku da ponovo režira u SNP-u na zadovoljstvo i publike a Boga mi i stručne javnosti.\npošteno je da ako ne pominjete ime… onoga, bar ne ponavljate ni njegove sluge bez preke potrebe\nPrevious Previous post: MI SMO JEDNAKI ZAR NE !?\nNext Next post: RAD PANČEVKE PROGLAŠEN NAJBOLJIM NA IZLOŽBI „100 ŽENA – 100 MINIJATURA“


Zmajevi odradili prvi trening u Zenici: Spahić nije trenirao - Klix.ba\nZmajevi odradili prvi trening u Zenici: Spahić nije trenirao\n7.10.2014. u 10:38\nNogometna reprezentacije Bosne i Hercegovine jutros je na Trening centru Nogometnog saveza Bosne i Hercegovine održala svoj prvi trening pred kvalifikacione utakmice protiv Velsa i Belgije koje će biti odigrane 10. i 13. oktobra.\nSelektor Safet Sušić na raspolaganju je imao 19 igrača na jutarnjem treningu, dok je zbog povrede koljena odsustvovao Vršajević, povrede aduktora Zakarić, te Spahić zbog povrede leđa. Naši reprezentativci su vidno raspoloženi izašli na travnjak Trening centra te su nakon kratkih razgovora započeli sa zagrijavanjem.\nZmajevi će u Trening centru danas od 17.30 sati održati i drugi trening kada će selektoru Sušiću na raspolaganju biti i povrijeđeni igrači koji su jutros odsustvovali.\nBegović: Bale nije jedini opasan igrač Velsa\n07.10.2014. u 10:44\nBale četvrti put najbolji nogometaš Velsa\n07.10.2014. u 09:57


Laguna - Bukmarker - Nova izdanja knjiga za sva vremena - Knjige o kojima se priča\nNova izdanja knjiga za sva vremena\nU prodaji će se ponovo naći dva dragulja svetske književnosti. Reč je o knjigama „Devojka sa bisernom minđušom“ Trejsi Ševalije i „Samarkand“ Amina Malufa.\nSavremeni klasik i roman decenije u Srbiji „Devojka sa bisernom minđušom“ briljantna je istorijska priča o izgubljenoj nevinosti i bremenu genijalnosti, te ne čudi što je prodata u tiražu od preko dva miliona primeraka. Grit je mislila da zna šta će se od nje očekivati kada postane sluškinja u kući Johanesa Vermera: spremanje, pranje veša, briga o gazdinih šestoro dece. Ali kako vreme odmiče, ona postaje deo Vermerovog sveta i rada, a intimnost koju dele unosi napetost i obmanu u inače ustaljen i miran život u kući. Kada se glasine o skandalu prošire gradom, Gritina sudbina postaje neizvesna.\n„Samarkand“ je vanvremenska priča jednog od najznačajnijih svetskih pisaca Amina Malufa. Samarkand, to je Persija Omara Hajjama, pesnika vina, slobodnog mislioca, genijalnog astronoma, ali i Persija Hasana Sabaha, osnivača reda asasina, najstrašnije sekte u istoriji. Samarkand, to je Orijent XIX veka i početka XX, putovanje u svet u kom su snovi o slobodi oduvek uspevali da odole utvarama. Samarkand, to je pustolovina jednog rukopisa nastalog u XI veku, izgubljenog prilikom mongolskih upada i ponovo pronađenog šest vekova kasnije. Još jednom, vodeći nas putem svile kroz najzanosnije gradove Azije, Amin Maluf nas oduševljava svojim izvanrednim pripovedačkim darom.\nKnjige „Devojka sa bisernom minđušom“ i „Samarkand“ možete pronaći od subote 27. februara u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari delfi.rs i na sajtu laguna.rs.


Jacques objavio komentar čovjeka koji mu se na plaži rugao zbog viška kilograma: ''Kaže da sam ga proslavio''\nCelebrity ''Pričat ću još glasnije''\nPiše Đ.S. , 31. kolovoza. 2020. @ 08:17  komentari min.\nJacques Houdek Foto: Dusko Jaramaz/Pixsell\nNakon što je potaknut ružnim komentarima na plaži, koji su bili upućeni upravo njemu, progovorio o temi o kojoj već dugo šuti - njegov izgled i višak kilograma, Jacques je javno objavio komentar čovjeka koji mu se rugao.\nPjevač Jacques Houdek tijekom vikenda je odlučio progovoriti o temi o kojoj godinama šuti, no nakon što su ga na plaži posramili zbog viška kilograma, napokon je odlučio reći što misli o svemu.\nA poslije podužeg statusa u kojem se raspričao o problemima s kojima se nose punije osobe, objavio je javno i komentar čovjeka koji mu se rugao.\n''Dragi svi... Nemam riječi na ovu silnu količinu ljubavi i podrške koju sam od vas primio osim HVALA VAM SVIMA, ne znam što više reći u ovom trenutku.\nGospodin s invaliditetom, koji je prednjačio u pljuvačini na moj račun na plaži, javio se danas čak i u medije, imenom i prezimenom, da ispriča “svoju stranu priče”. Na taj njegov čin nemam baš nikakav komentar, osim da mu priča “ne drži vodu”. No, sada se evo javio i ovdje, na moju stranicu, među vaše komentare, kaže da sam ga “proslavio”, pa evo dijelim s vama njegov komentar i moj odgovor. Nakon ovoga više ne namjeravam komentirati ovu situaciju. Ali o ovoj problematici, stigmatiziranja bilo koga i na bilo kojoj osnovi “različitosti”, pričat ću, još jasnije, glasnije i artikuliranije no ikad. Hvala, još jednom!'', napisao je uz screenshot komentara osobe koja ga je ismijavala.\nNakon svega što je doživio, pjevač je na društvenim mrežama dobio brojne poruke podrške.\n''Još uvijek vjerujem u ljudsku čestitost... Vjerujem u sve vas, dragi moji, koji me od jučer obasipate tisućama poruka i komentara prepunih ljubavi, iskrenosti i ljudskosti... Volim vas'', zaključio je.


Literarni natječaj | Fond "Bošnjaci" Sarajevo\n1. Selma Ćenanović, studentica I godine Master studija Fakulteta političkih nauka u Sarajevu 400,00 KM pregledaj\n2. Iman Korić, učenica III razreda Prve bošnjačke gimanzije u Sarajevu 300,00 KM pregledaj\n3. Ajla Žujo, studentica I godine Medicinskog fakulteta u Sarajevu 200,00 KM pregledaj\n1. Medin Islamović, student IV godine Pedagoškog fakulteta Univerziteta u Bihaću 400,00 KM pregledaj\n2. Mujo Adžemović, student V godine Fakulteta menadžmenta i javne uprave Internacionalnog Univerziteta u Sarajevu 300,00 KM pregledaj\n3. Elma Begić, studentica IV godine Arhitektonskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu 200,00 KM pregledaj\n1. Amela Balić, učenica IV razreda Gimnazije u Bihaću 400,00 KM pregledaj\n2. Ajla Žujo, učenica III razreda Prve bošnjačke gimnazije u Sarajevu 300,00 KM pregledaj\n3. Emin Grahić, student III godine Fakulteta islamskih nauka u Sarajevu 200,00 KM pregledaj\n1. Nejra Šehić, studentica Mašinskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu 600,00 KM pregledaj\n2. Mujo Adžemović, student Internacionalnog univerziteta u Sarajevu 400,00 KM pregledaj\n3. Sara Zaimović, učenica Mještovite srednje škole u Travniku 200,00 KM pregledaj\n1. Emina Đelilović, studentica prve godine Master studija b/h/s jezika i književnosti Filozofskog fakulteta Univerziteta u Zenici 600,00 KM pregledaj\n2. Hasan Hasić, student druge godine Fakulteta islamskih nauka Univerziteta u Sarajevu 400,00 KM pregledaj\n3. Esma Douida, studentica prve godine Farmaceutskog fakulteta Univerziteta u Tuzli 200,00 KM pregledaj\n1. Rumejsa Ribo (Zenica) 600,00 KM pročitaj\n2. Aida Sadiković Mehonić (Sarajevo) 400,00 KM pročitaj\n3. Nedim Gondžić (Sarajevo) 200,00 KM pročitaj\n1. Lejla Kargić (Travnik) 900,00 KM pročitaj\n2. Lejla Smajlović (Zenica) 600,00 KM pročitaj\n3. Nihad Suljić (Tuzla) 300,00 KM pročitaj\n1. Azra Cucak (Sarajevo) 900,00 KM pročitaj\n2. Emina Vučelj (Bužim) 600,00 KM pročitaj\n3. Lejla Homarac (Sarajevo) 300,00 KM pročitaj\n1. Amel Jašarević (Gornji Vakuf) 900,00 KM pročitaj\n2. Amina Kovačević (Gračanica) 300,00 KM pročitaj\n2. Aida Alomerović (Sarajevo) 300,00 KM pročitaj\n3. Anes Osmić (Maglaj) 300,00 KM pročitaj\n1. Edina Pajt 900,00 KM pročitaj\n2. Lejla Hadžiselimović 600,00 KM pročitaj\n3. Muhidin Topčagić 150,00 KM pročitaj\n3. Nejra Hajdar 150,00 KM pročitaj\n2. Jasmina Ćorović (Sarajevo) 600,00 KM pročitaj\n3. Azra Hilić (V. Kladuša) 300,00 KM pročitaj\n3. Zekija Turkeš (Tešanj) 300,00 KM pročitaj\n1. Amina Kovačević (Gračanica) 900,00 KM pročitaj\n2. Erna Mujkić (Lukavac) 600,00 KM pročitaj\n3. Ena Šapčanin (Goražde) 300,00 KM pročitaj


Bivši FBI agent istražuje ko je izdao Anu Frank – Bookvar\nČuvena knjižara “Danilo Kiš" odlazi u istoriju\nPenzionisani FBI agent pokrenuo je istragu kako bi utvrdio ko je Gestapou otkrio skrovište u kome se, zajedno sa svojom porodicom, skrivala Ana Frank. Vins Pankok, zajedno sa svojim timom koji čini devetnaest forenzičara, koristi istraživačke tehnike koje su se razvile u poslednjih nekoliko decenija kako bi došao do konačnog odgovora na pitanje o tome da li je hapšenje porodice Frank posledica nesrećnih okolnosti ili izdaje.\nMuzej Kuća Ane Frank izašao je u susret ovoj inicijativi i istražnom timu dopustio da pregledaju sve arhive koje su u njihovom posedu. Na češljanju ove dokumentacije radiće bivši detektivi, istoričari i psiholozi, a tok istraživanja će biti sniman i dokumentovan na internetu.\nProšle godine je muzej Kuća Ana Frank objavio sopstveno istraživanje u kome stoji kako je veoma moguće da je otkrivanje skloništa u kome se Ana Frank sa svojom porodicom skrivala posledica nesrećnih okolnosti, a ne izdaje neke određene osobe. Ipak, na kraju je potvrđeno da za ovakve tvrdnje ipak nema čvrstih dokaza.\nPankok tvrdi da svoj rad temelji na novim informacijama sadržanim u, od nedavno javno dostupnim, arhivama koje su nakon rata poslate u SAD.\nNemačka služba bezbednosti imala je sve informacije vezane za hapšenje, ali se do sada smatralo da su ovi dokumenti uništeni tokom savezničkog bombardovanja 1944. godine.\n„Proveo sam dosta vremena u Nacionalnom arhivu Sjedinjenih Država i pronašao dosta dokumentacije iz Amsterdama za koje su mi rekli da ne postoje“, rekao je Pankok. „Neki od dokumenata su oštećeni vatrom i vodom, a neki su na nemačkom jeziku, tako da će za sve ovo biti potrebno malo vremena. Pronašao sam spisak Jevreja koji su uhapšeni jer ih je neko prijavio, kao i spiskove doušnika i agenata Gestapoa koji su radili u Amsterdamu.“\nPankok, koji je svojevremeno radio kao prikriveni agent u istragama vezanim za kolumbijski šverc narkotika, kaže kako njihov cilj nije da nekoga krivično gone.\n„Jedino što želim jeste da rešim poslednji slučaj u mojoj karijeri“, kaže Pankok. „Ne postoji zakonsko ograničenje za istinu.“\n„Uprkos decenijama istraživanja, izdaja kao polazna tačka celog slučaja nikada nije dovela do nekih konkretnih odgovora“, rekao je izvršni direktor muzeja Kuća Ane Frank Ronald Leopold. „Ipak smo zainteresovani da vidimo rezultate ove istrage.“\nIstraga je započela javnim pozivom da svako ko zna nešto o hapšenju Ane, njenog oca Ota, majke Edit, sestre Margo i još jedne porodice koja se skrivala sa njima javi istražiteljima.\nNakon što su uhapšeni Ana i njena porodica odvedeni su prvo u tranzitni logor Vesterbrok, a zatim i u Aušvic. Na kraju je Ana Frank završila u logoru Bergen-Belzenu gde je i preminula od posledica tifusa svega nekoliko dana pre nego što je logor oslobođen.\nKada se Oto Frank vratio iz Aušvica otkrio je da niko od njegove porodice nije preživeo. Za otkrivanje njihovog skloništa Gestapou okrivio je Vilijema Van Merena koji je radio kao pomoćnik u Otovoj radnji , koga je i Ana u dnevniku pomenula, s napomenom da on zna za sklonište i da njen otac nije siguran u njegovu lojalnost. Suočen s istragom, Van Meren je porekao da je otkrio sklonište. Istraga koje je u dva navrata (1948. i 1963. godine) sprovela holandska policija nije došla do bilo kakvih dokaza protiv Van Marena. Policija je kasnije kritikovana zbog prekomerenog usredsređivanja na jednog osumnjičenog.\n„To i nisu bile prave istrage“, kaže Pankok. „Na osnovu dokumentacije vidim da postoje brojna pitanja koja su bez odgovora.“\nIstraživači su najavili kako će rezultate istrage objaviti 04. avgusta 2019. godine, tačno sedamdeset i pet godina nakon hapšenja porodice Frank.\nAna Frank je simbol stradanja Jevreja u Drugom svetskom ratu. Njen dnevnik, potresna ispovest devojčice čiji se život završio u logoru, preveden je na 39 jezika i, za tri posleratne decenije, objavljen u 15 miliona primeraka. Dnevnik Ane Frank jedna je od deset najčitanijih knjiga na svetu prema podacima Uneska, nalazi se među 35 dokumentarnih dela uvršćenih u Uneskov registar Sećanje sveta u kojem su dela od „univerzalnog značaja”.


Adnan Zahirović novi igrač izraelskog Hapoela Akkoa - SportSport.ba\nAdnan Zahirović novi igrač izraelskog Hapoela Akkoa\nPovrdio za SportSport.ba\nLjetni prelazni rok je zbog dužine trajanja prilika za mnoge nogometaše da pronađu novu sredinu. Bivši igrač i kapiten Čelika, te ruskog Spartak Nalčika, Dinama iz Minska i njemačkog Bochuma, 25-godišnji veznjak Adnan Zahirović svoju karijeru će nastaviti u Izraelu, čija liga iz godine u godinu je sve jača, te se intezivno radi na popularizaciji iste.\nD. Kurbegović 21.07.15. 13:41\nInformaciju o transferu u ovu zemlju za SportSport.ba potvrdio je i sam igrač.\n"Istina je da sam potpisao za Hapoel Akko na godinu dana. Transfer je išao preko agenta Shahara Greenberga i Emira Hadžića, koji je i sam prošlu sezonu nastupao za ovaj tim. Sve je bilo veoma korektno i brzo, zadovoljan sam uslovima i mislim da sam napravio pravi potez. Emir mi je rekao sve najbolje o klubu i gradu, te se nadam da ću se vrlo brzo prilagoditi na nogomet u Izraelu, te pomoći klubu u ostvarivanju što boljih rezultata", nada se Zahirović.\nU narednim danima će se priključiti ekipi, koja naredne sezone ima ambicije biti u vrhu.\n"Agent i klub završavaju potrebnu papirologiju i očekujem kroz par dana da otputujem u Izrael i priključim se saigraćima. Liga počinje za nešto više od mjesec dana, tako da vjerujem da ću se uklopiti u tim i naravno izboriti standardno mjesto u ekipi. U klubu vjeruju da će naredna sezona biti znatno bolja od prošle, kada su se borili za opstanak. Nadam se da ću se svojim igrama i odnosom u novom klubu ponovo biti na radaru selektora reprezentacije Mehmeda Baždarevića", kazao je za SportSport.ba Zahirović.\nAdnan Zahirović je za mladu reprezentaciju odigrao pet utakmica, dok je u A-selekciji skupio 20 nastupa, te je bio u ekipi koja je kroz kvalifikacije izborila historijski plasman na Svjetsko prvenstvo u Brazilu. Defanzivni veznjak zbog slabog statusa u njemačkom Bochumu izgubio je status reprezentativca BiH.\nMario Vrančić vodi Paderborn ka njemačkoj eliti\n2. Bundesliga, 33. kolo\nFejzić kapitulirao tri puta, Zahiroviću devet minuta\n2. Bundesliga, 30. kolo\nZahiroviću pola sata u remiju protiv K'lauterna


Dodik: Koncentraciona vlada bi ubrzala donošenje političkog rješenja | BL Portal\nDodik: Koncentraciona vlada bi ubrzala donošenje političkog rješenja\n3. Avgusta 2021. 22:25\n“Moja ideja je bila da mi svi predsjednici političkih partija budemo članovi vlade. Ta vlada bi se, pošto je koncentraciona, koncentrisala na aktuelna pitanja i status Republike Srpske. Odnosila bi se prema svim dosadašnjim rješenjima, a vidjeli bismo i na koji način bi mogli ojačati našu poziciju”, rekao je Dodik za RTRS.\n“Niko nije odbio to, ostalo je otvoreno pitanje, možda je to odbio ovaj trenutak, možda neki ljudi to nisu do kraja razumjeli. Neki kažu da se Dodik prepao. Ja sam čovjek koji se ne boji u tom nekom smislu, ali nek bude da oni /opozicija/ imaju svoje pravo na mišljenje”, rekao je Dodik, koji je i lider SNSD-a.\n“Mi ćemo onda, kao što je predviđeno Dejtonskim mirovnim sporazumom za finansiranje tri ministarstva na nivou BiH dati nekih 10 do 15 miliona, a sve ostalo ide Srpskoj. Ne treba niko da sumnja da mi nismo sposobni ili spremni za tako nešto. Mi smo na to ranije dali saglasnost koju možemo povući”, naglasio je srpski član Predsjedništva BiH.\n“Neki će reći avanturizam, ali ja mislim da je ovo trenutak koji to traži. Nema nikakve bojazni od nasilja, nikakve mobilizacije neće biti. Ja sam potpuno uvjeren da će ovo pitanje biti riješeno politički, ili neće biti riješeno nikako”, naveo je Dodik, dodajući da bi brzinu političkom rješenju dala koncentraciona vlada.\n“Ovih dana razgovaramo o načinu kako ćemo zaštiti ljude koji budu procesuirani i kako da im pružimo pravnu i fizičku zaštitu ukoliko budu hapšeni i privođeni. Mi smo rekli da to ne poštujemo i nemamo nijednog drugog razloga. Ovo će dovesti do toga da ćemo reći da se odluke Suda i Tužilaštva BiH ne primjenjuju na prostoru Republike Srpske i za to nam je potrebna koncentraciona vlada ili snažno jedinstvo”, rekao je Dodik.\n“Kada bi neko večeras proglasio da je Republika Srpska samostalna, mi za razliku od Federacije BiH možemo da živimo kao država i imamo za to spremne zakone”, rekao je Dodik i dodao da je ekonomija Srpske za razliku od FBiH daleko na zdravijim osnovama.\n“Republika Srpska ima najveći broj zaposlenih ikada, povećane su junske plate koja je premašila prosjek od 1.000 KM u uslovima pandemije virusa korona, te najveću zagarantovanu platu”, istakao je Dodik.\nTags: koncentraciona vlada, Milorad Dodik, RS, Srpska


eKapija | Asfaltiranje državnog puta Lebane-Medveđa od 12. avgusta - Obezbeđen novac i za sanaciju klizišta kod rudnika Lece\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 08.08.2019.| 14:48\nAsfaltiranje državnog puta Lebane-Medveđa od 12. avgusta - Obezbeđen novac i za sanaciju klizišta kod rudnika Lece\nPredsednik opštine Medveđa Nebojša Arsić održao je sastanak sa v.d. direktorom JP Puteva Srbije Zoranom Drobnjakom. Tema sastanka bila je dinamika oko realizacije ranije najavljenog završetka i povezivanja, novim slojem asfalta, deonice magistralnog puta Lebane-Medveđa u dužini od preostalih pet kilometara.\nSastanku su prisustvovali stručnjaci Odeljenja za urbanizam, koje su pripremile spisak pravaca lokalnih puteva koje je neophodno što pre uraditi, s obzirom na to da su u jako lošem stanju nakon nepogoda koje su proteklog vikenda zadesile opštinu Medveđa, navodi se na opštinskom sajtu.\nNakon održanog sastanka dogovoreno je asfaltiranje 20 lokalnih puteva kojima je dat prioritet, a završetak radova se očekuje do sredine septembra. Za te potrebe biće izdvojeno 30 miliona dinara iz opštinskog budžeta.\n- Zahvaljujući Vladi Republike Srbije i Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Putevi Srbije izdvojiće oko 200 miliona dinara za 15 kilometara puta kao i za sanaciju klizišta kod rudnika Lece. Radovi će krenuti od ponedeljka – naglasio je v.d. direktor JP Puteva Srbije.\ndeonica magistralnog puta Lebane Medveđa\nsanacija klizišta kod rudnika Lece\nSmjenjen stečajni upravnik bijeljinske Šećerane 21.11.2019.\nU urbanim dijelovima Zenice ugalj bi mogao biti zamijenjen gasom - Domaćinstva bi dobila energent 2021. 21.11.2019.\nObjavljen tender za rekonstrukciju i dogradnju bolnice u Zvorniku - Vrijednost radova veća od 22 mil KM 21.11.2019.\nEIB daje kredit od 60 mil EUR Intesa banci za finansiranje MSP sektora u BiH 21.11.2019.\nUskoro tender za izgradnju nove autobuske stanice u Bijeljini - Kraj radova na jesen 2020. (FOTO) 21.11.2019.


Sindikat Lončaru: Ispoštujte obećano i ZAPOSLITE medicinare\n13/06/2020 | 11:28\nSindikat zdravstva i socijalne zaštite “Sloga” saopštio je da su “iznenađeni” objavom na sajtu Ministarstva zdravlja, u kome je navedeno da su predstavnici reprezentativnih sindikata nakon sastanaka sa resornim ministrom ocenili da bi “kao sindikati trebali da kritikuju, ali nemaju šta”.\nOvaj sindikat je u saopštenju pozivao Ministartvo zdravlja i resornog ministra Zlatibora Lončara da “ispoštuju obećano” i uposle sve zdravstvene radnike koji to očekuju, jer kako navode, “sada kako vidimo postoji opravdana bojazan od ponovnog povećanja obolelih od virusa korone”.\n“U potpunosti smo zatečeni saopštenjem, koje ocenjujemo kao političko i predizborno, jer u ovom trenutku na stotine zdravstvenih radnika u Nišu, Boru, Kikindi, Valjevu, Vladičinom Hanu, Topoli i drugim mestima očekuje da budu zaposleni u stalni radni odnos prema naredbi Ministarstva zdravlja od 26. marta, kojom se nalaže prijem u radni odnos na neodređeno vreme zdravstvenih radnika po hitnom postupku”, navodi se u saopštenju.\nSindikat je postavio pitanje da li je naredba ministarstva bila iskrena ili da je predstavljalo “još jedno u nizu marketinških trikova za pridobijanje glasova na predstojećim izborima”.\n“Podsećamo da je Sindikat nedeljama unazad svoje aktivnosti podredio u samo jednom poslu, a to je da svi zdravstveni radnici koji su bili spremni da žrtvuju svoje živote u vreme najveće borbe protiv korone budu primljeni u radni odnos na neodređeno vreme”, navodi se u saopštenju.\nPosao za 305 najboljih diplomaca medicinskih škola i fakulteta\nVlada Srbije je dala saglasnost Ministarstvu zdravlja da se u zdravstvenim ustanovama zaposli 200 najuspešnijih diplomaca srednjih medicinskih škola i 105 najboljih diplomaca medicinskih fakulteta.\nDodaje se da će angažovanjem najboljih zdravstvenih radnika sa srednjom stručnom spremom, odnosno najuspešnijih učenika srednjih medicinskih škola svih profila, biti poboljšan nivo zdravstvene zaštite, kao i starosne strukture zaposlenih.\nNa ovaj način, podstiče se pozitivna selekcija kadrova u zdravstvenom sistemu i pruža mogućnost mladim lekarima i srednjem stručnom kadru da svoju profesionalnu karijeru zasnivaju i grade u Srbiji, navodi se u saopštenju Vlade.\n“Ovo je iz Srbije, a ne sa druge planete”: Strani novinari OSULI PALJBU po Đokoviću\n01/11/2020 | 18:44\n13/06/2020 | 20:33\nKo još veruje Lončaru? Laže pre nego što zine. Naučio od šefa.


Ovo je vreme puno izazova | Nova Ekonomija\nTamara Marjanović, direktor sektora ljudskih resursa\nOvo je vreme puno izazova\nVreme u kome živimo i radimo po mnogo čemu je neobično i drugačije od onog na šta smo navikli i zbog toga nam je izuzetno važno da čujemo kako se naši zaposleni osećaju i šta misle o radu u prethodnih nekoliko meseci. Sproveli smo interno istraživanje u 14 zemalja u kojima MOL Grupa posluje. Važno nam je bilo da kolege podela sa nama svoje iskustvo o rada od kuće, prednosti i nedostatke jer su nam njihovi odgovori dragoceni u pravljenju smernica za organizaciju rada u narednom periodu\nMOL je family friendly kompanija. Koje politike ste primenjivali pre pandemije, kako ste ih modifikovali u vanrednom stanju i sada kada je počela škola?\nBriga o zaposlenima nam je prioritet jer su oni naš najvažniji resurs. Važno nam je da naši zaposleni budu zadovoljni, ispunjeni i da imaju dobar balans poslovnog i privatnog života. Pre dve godine MOL Grupa, čiji je MOL Serbia deo, pokrenla je program Flexi program koji je našim zaposlenima omogućio da prilagode radno vreme svojim potrebama, ali i da četiri puta mesečno svoje poslovne obaveze mogu da obavljaju van kancelarije. Ovo je benefit na koji su naše kolege i koleginice izuzetno pozitivno reagovale i koji često koriste.\nKako smo deo MOL Grupe, stabilne multinacionalne naftne kompanije, već sa prvim slučajevima pojave korona virusa imali smo spremne planove rada i organizacije tako da smo bili među prvim kompanijama u Srbiji koja je posao organizovala van kancelarije. Kolege su već zbog Flexi programa imali iskustvo rada od kuće, a dodatno smo omogućili da opremu koju inače koriste u kancelariji koriste i od kuće, tako da nije bilo poteškoća u funkcionisanju ili dugog navikavanja na nove uslove rada. Za kolege kojima je to zbog priorode posla bilo neophodno dolazak u Direkciju je bio omogućen uz poštovanje svih epidemioloških mera i redovnu dezinfekciju prostora. Posebnu pažnju posvetili smo zaštiti zdravlja kolega na servisnim stanicama i Depou u Sremskim Karlovcima jer su oni sve vreme bili na svojim radnim mestima.\nPonosni smo na činjenicu da je posao nesmetano funkcionisao tokom rada od kuće zbog izuzetne posvećenosti i odgovornosti svih kolega, a digitalni alati i online komunikacione platforme postali su naši verni saveznici.\nNa veliko zadovoljstvo svih, od septembra smo ponovo u kancelariji. Radi opreznosti u kancelariju dolazimo po grupama koje se smenjuju na nedelju dana. Svesni smo da je ovo vreme puno izazova za svakog pojedinca i ostali smo fleksibilni za kolege koje imaju decu ili druge privatne potrebe zbog kojih ne mogu da dolaze u kancelariju i omogućili im da sa menadžerom mogu da dogovore način rada.\nCentrala kompanije je sprovela istraživanje u celoj grupi o utiscima zaposlenih o radu od kuće tokom pandemije. Šta su rekli zaposleni, a naročito roditelji, koje su prednosti, a koje mane rade od kuće?\nVreme u kome živimo i radimo po mnogo čemu je neobično i drugačije od onog na šta smo navikli i zbog toga nam je izuzetno važno da čujemo kako se naši zaposleni osećaju i šta misle o radu u prethodnih nekoliko meseci. Sproveli smo interno istraživanje u 14 zemalja u kojima MOL Grupa posluje. Važno nam je bilo da kolege podela sa nama svoje iskustvo o rada od kuće, prednosti i nedostatke jer su nam njihovi odgovori dragoceni u pravljenju smernica za organizaciju rada u narednom periodu. Većina zaposlenih je pozitivno ocenila rad od kuće. Kolege su osećale da mogu produktivno i efikasno obavljati poslovne aktivnosti. Odgovarajuća motivacija i efikasna komunikacija takođe su bili izvodljivi tokom perioda rada van kancelarije, kao i postavljanje prioriteta i fokusiranosti na rad. Nedostajao je osećaj pripadnosti i društvene interakcije: više od polovine ispitanika veruje da su ljudski odnosi bili manje dinamični i aktivni nego ranije zbog vanrednog stanja i rada od kuće.\nNa osnovu iskustva iz pandemije, da li očekujete da će iz centrale uslediti smernice o organizaciji rada i kad pandemija prođe? Šta bi mogle biti novine u organizaciji rada za zaposlene, a naročito za kolege sa porodičnim obavezama?\nU ovom trenutku smernice za unapređenje fleksiblinog organizovanja rada nakon što pandemija prođe su još uvek u izradi na osnovu iskustava iz prethodnog perioda i povratnih informacija koje smo dobili od kolega. Medjutim one će u mnogome zavisiti i od okolnosti koje budu pred nama u narednom periodu i smernica zvaničnih institucija. Po svemu što možemo da vidimo i čujemo izvesno je da ćemo u narednim mesecima živeti u „novoj normalnosti“ izazvanoj virusom.\nKrajem prošle godine dobili ste nagradu Udruženja poslovnih žena za rodno najsenzitivniju kompaniju. Šta ta nagrada konkretno govori o kompaniji i zašto je važna?\nNagrada Udruženja poslovnih žena nam je posebno draga jer iako smo u naftnom biznisu koji se percipira kao muški, skoro polovinu naših zaposlenih su žene, od kojih su neke na visokim rukovodećim pozicijama. Verujemo da prihvatanjem svih oblika različitosti kod ljudi u potpunosti otvaramo potencijal koji oni mogu ponuditi kreativnošću koja potiče iz različitih ideja i iskustava. Nagrada za rodno najsenzitivniju kompaniju je kruna svih aktivnosti koje preduzimamo i koje smo preduzimali u prethodnom periodu na poboljšanju balansa poslovnog i privatnog života, ali i podsticanju koleginica da se usavršavaju kroz učešće u programima podrške koje organizuje MOL Grupa kao što su Women Leadership Network ili LEADS program koji je usmeren na otkrivanje talenata u okviru kompanije, ulaganje u njihovo usavršavanje kako bi jednoga dana preuzeli upravljačke pozicije. Princip rodne ravnopravnosti nam je važan i primenjujemo ga i prilikom regrutovanja, selekcije kadrova, ali i unapređenja u okviru kompanije. Prilikom regrutovanja za više od 50% pozicija u proces selekcije ulazi minimum jedna kandidatkinja. Prema procedurama, za menadžerske pozicije u proces selekcije obavezno ulazi minimum jedna kandidatkinja. Takođe u komisijama na razgovorima za posao podjednako su zastupljeni muškarci i žene. Strateškim dokumentima kompanija MOL se obavezala da udeo žena u upravljačkim strukturama iznosi do 30% do 2022. godine i na dobrom smo putu da taj cilj i ostvarimo.\nOstali tekstovi - Nova ekonomija Broj 74, oktobar 2020.\nKako se vratio iz Vašingtona, predsednik države Srbije Aleksandar Vučić još izraženije pokazuje svoj „biciklistički“ karakter: dok je pred Trampom ...\nNastavak iluzija da imamo para\nI pored veoma neizvesne perspektive ove jeseni i zime usled pandemije virusa kovid, vlast već mesecima najavljuje da nas očekuju najbolji od svih s...\nPregovori sa Kosovom u Vašingtonu predstavljani su nam kao izvanredno važni, možda i najvažniji do sada, da ne kažemo u istoriji. Zbog njih je mese...\nSanja Knežević, programska direktorka Instituta za digitalne komunikacije i vlasnica etno-sela Slatkovac\nDigitalni marketing je nova nauka\nJa sam kao apsolvent arheologije došla na ideju da rekonstruišem jedan zaselak u centralnoj Srbiji, koji je star preko dva veka. To imanje je zapra...\nNikola Altiparmakov, član Fiskalnog saveta\nNemaju svi iste šanse i to zabrinjava\nUzrok visoke nejednakosti u Srbiji nisu ni penzije ni poreski sistem, nego velika pravna nesigurnost i povezanost privrednih i političkih elita, št...\nNova prepreka za zajednički budžet\nPostoji li „magija“ Angele Merkel\nAko bi budžet Evropske unije i fond za pomoć, posle usvajanja u 27 parlamenata, „pali“ u Evropskom parlamentu na kraju procedure, nastao bi haos u ...\nLukašenkova verzija kapitalizma\nOsvrt na Belorusiju\nU proces tranzicije Belorusija je ušla poput drugih postsovjetskih država: stihijskom privatizacijom i deregulacijom. Međutim, taj trend ubrzo je p...\nPoslovanje javnih preduzeća – Er Srbija\nPoreski obveznici opet plaćaju dugove\nKo će da plati dug Er Srbije od preko 56 miliona evra koji upravo dospeva, nije neko intrigantno pitanje. Mada postoje tri opcije – da kompanija du...\nKako posluju mala preduzeća u „novoj normalnosti“ izazvanoj koronom\nDigitalizuj se i preživi\nNavike korisnika i kupaca su promenjene, svi smo naučili da kupujemo onlajn, a jesu li preduzeća naučila da odgovore na ove zahteve? I da li je dig...\nPoslovanje po meri porodica u novim uslovima\nJedno oko na detetu, drugo na ekranu\nKada smo u martu odjednom svi završili zatvoreni u svojim kućama, sa laptopima na kojima smo radili, pratili nastavu i učestvovali na onlajn sastan...\nIvana Adžić, izvršna direktorka kompanije Esensa\nČuvamo ono najbolje u vama\nKako je pandemija virusa uticala na vaše poslovanje, i kako ste se organizovali da biste nastavili nesmetan rad i obezbedili bezbednost svojih sar...\nSaša Radoičić, pionir turizma u Đavoljoj varoši\n„Dva ambara“ prkose iseljavanju\nUz redovni posao u Elektrodistribuciji u Kuršumliji, odlazio sam i sekao svoju šumu, prodavao drva i obezbeđivao pare da krenemo sa restoranom. Po...\nPosledice zavisnosti od interneta\nPostaje sve očiglednija veza između pojave društvenih mreža i nekih od zabrinjavajućih globalnih društvenih tendencija, kao što su društvena polari...\nOvu vlast vodi sam Mefisto\nRodoljub Kubat, profesor Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta u Beogradu, ima spor sa pojedinim čelnicima Srpske pravoslavne crkve, braneći osnovne ...\nPriče iz knjige\nSrpski kolaž: Buna, rat, šverc i Lajkovačka pruga\nNegovanje duše u šugava vremena\nUpornost do poslednjeg daha\nŠta je zajedničko Goldi Meir, Imeldi Markos, Čelsi Mening? Spektakularna ostvarenja o njihovom liku i delu prikazana u septembru na 13. međunarodno...\nAlbanija, nova destinacija srpskih turista\nOd zemlje bunkera do carstva majbaha\nLetovanje u Albaniji privlači sve veći broj turista, kao poslednje skriveno mesto Mediterana, a ove godine i veliki broj Srba, kao jedna od retkih ...\nMark Šagal, slikar sveta naopačke\nU njegovim delima je toplo i udobno\nTokom skoro osam decenija stvaranja, Šagal je naslikao oko 10.000 slika, radio je vitraže, ilustracije, kostime za predstave, scenografije, skulptu...\nKaraš: raj za izletnike i veslače\nMalo me tišti nelagoda u smislu gde to dovedoh fotografa i našeg druga i vozača Marka. Krivica me nakratko parališe. Jedno porinuće u reku i savest...


NEZDRAVA SALATA POSTOJI! Ovo su najgori sastojci koje ljudi u nju stavljaju i pretvore je u KALORIČNU I TEŠKU ZA VARENJE!\nKata Djukic\t 01.05.2021. 12:11h\nSalate su odličan izbor za zdrav obrok, no stvari koje nabacite preko zelenih listova ono su što razlikuju zdravu od teške salate.\nIdealna salata trebalo bi da bude uravnotežena i da sadrži oko 4, 5 dodataka koji pružaju različite ukuse i nutrijente. No ne morate biti nutricionist kako bi pripremili savršenu kombinaciju - za početak izbegavajte ove dodatke:\nPrženi i pohovani dodaci\nNažalost, hrskavi prženi luk ili tortilja čips pretvaraju vašu salatu u nezdravu hranu. Pržene namirnice možda će vašoj salati dati hrskavi ukus, no s njim ćete dobiti i značajnu količinu kalorija i prerađenih ugljenhidrata.\nNe samo što je slanina bogata masnoćama (samo dve kriške sadrže oko 7 grama masti i otprilike 100 kalorija), prerađeno meso sve se više povezuje s rakom debelog creva. Ako želite pripremiti salatu bogatog ukusa, slaninu pokušajte da zamenite piletinom.\nSir se uglavnom sastoji od masnoća te sadrži veći udeo kalorija nego što većina ljudi veruje. Ako ne možete bez sira, svakako pripazite na količine koje dodajete u svoju salatu (ne više od jedne kriške ili kockice).\nOno je najverovatnije zaslađeno dodanim šećerima, a velika je i šansa da ga u vašoj salati jednostavno ima previše. Takođe, voće tokom procesa dehidracije gubi svoj volumen i udeo vode, stoga ćete dobiti manje količine nego da ste u salatu dodali neko drugo, sveže voće.\nKremasti prelivi za salate\nGusti, kremasti prelivi za salate najčešće sadrže ozbiljnu količinu kalorija, šećer, veštačke sastojke, zasićene masti i natrijum. Ako vaša salata sadrži puno sastojaka bogatih kalorijama svakako preskočite prelive i dodajte samo malo limunovog soka. Vitamin C pomoći će vašem telu u apsorpciji gvožđa iz povrća, a ako se limunov ukus ne uklapa u vašu salatu možete joj dodati i malo maslinovog ulja koje je odličan izvor vitamina E i zdravih masti.\nHOĆETE DA ISKORISTITE MAKSIMUM VITAMINA IZ POVRĆA? Treba znati šta se jede SIROVO, a šta je bolje KUVANO!\nRECEPT ZA JOGURT SALATU SPREMNU ZA TILI ČAS: Pravi se lako i može dugo da stoji u frižideru!\nZAŠTO JE TAKO SKUPA, U MOM DVORIŠTU RASTE KAO KOROV: Kilogram ove biljke košta oko 1.200 dinara, a uz nju je svako jelo ukusnije\nMARKO KON JE ZA 100 DANA SMRŠAO 36 KILOGRAMA! Uz ovaj JELOVNIK muzičar se oslobodio viška, a JEDAN detalj mu je NAJVIŠE pomogao\nMOŽEŠ DA JEDEŠ DO MILE VOLJE! Aleksandra pravi NAJZDRAVIJE KOLAČe sa NEVEROVATNOM kombinacijom ukusa (KURIR TELEVITZIJA)\nKRIVOKAPIĆU VAŽNIJI BEČIĆ OD CRKVE: Najavljen kao govornik na skupu o SVETOM VASILIJU ali se nije pojavio!\nDOŠLA IZ DUBAIJA I ODMAH OTIŠLA DA SE VIDI SA NJOM! Ivana objavila fotku, NABACILA OSMEH, evo šta je radila sa Breninom snajkom! 6\nMRTVE DRUGOVE SMO VUKLI DA IM KOSTI NE TRUNU U PLANINI! Potresno svedočenje borca sa Košara: DŽABE SU NEKI GLAVU IZGUBILI 42\t997


Usporedite najam automobila u mjestu Vigo zračna luka\nIznajmljivanje auta Vigo zračna luka\nNaši korisnici obožavaju mjesto Vigo zračna luka zbog živosti koju ima. Nikada vam neće trebati puno vremena za pronalazak festivala ili kulturnog događaja.\nNajam automobila u mjestu Vigo zračna luka? Mislimo da to savršeno ide skupa, a isto misle i naši korisnici.\nZračne luke u blizini mjesta Vigo zračna luka\nSavjeti i iskustva za Vigo zračna luka\nJoš nema dostupnih iskustava za ovu destinaciju. No, naravno, naša služba za korisnike će rado odgovoriti na sva vaša pitanja o najmu vozila u Vigo zračna luka.


Zašto smo usamljeni? | Vajb Magazin\nNaslovna Moj vajb Zašto smo usamljeni?\nPonovo sam se našla sa Usamljenošću i Melanholijom. Moje stare prijateljice, nisam ih videla godinama. Obično dolaze noću, ali, ako procene da sam baš loše, posete me i u toku dana. Sedele su na ivici mog praznog kreveta. Pravila sam se da ih ne vidim.\n“Opet mi”, entuzijastično je rekla Melanholija.\n“Nisi sama”, dodala je Usamljenost.\nDa biste se osećali usamljeno, ne morate da budete na pustom ostrvu sa kokosom nabijenim na štap kom ste dali ime Pera kao jedinim drugom. Možete da budete konstantno okruženi ljudima – fizički – a opet, da se osećate kao da nigde ne pripadate. Već se pisalo o tome kako je lepo biti sam, i apsolutno se slažem. Introvertna sam i volim da provodim vreme sama; štaviše, ti samotni trenuci su mi neophodni da ne odem u s uma sišavše.\nKoja je razlika između samoće i usamljenosti?\nSamoća je okrepljujuća tišina i mir u glavi. Kao što je rekao Ošo (Osho), “sposobnost da budeš sam je sposobnost da voliš. Možda deluje paradoksalno, ali nije. To je egzistencijalna istina; samo oni koji mogu da budu sami, mogu da vole, da dele, da dopru do najdublje suštine druge osobe, a da ne budu posesivni, ne zavise od nje, ne svedu je na stvar i ne postanu zavisni od nje. Daju joj apsolutnu slobodu, jer znaju da, čak i da ode, to neće umanjiti njihovu sreću. Tu sreću im niko ne može da oduzeti, jer im je niko nije ni dao.”\nUsamljenost je, sa druge strane, praznina, nemir i onaj odvratan osećaj da si apsolutno sam na svetu.\nSuština nije sa koliko ljudi ste konektovani preko Zakerbergovog čeda ili okruženi u tami disko kluba, nego sa koliko ljudi zaista osećate povezanost. Dakle – ne kvantitet, nego kvalitet.\nA zašto se ljudi tako osećaju? Zašto nisu povezani ni sa kim na dubljem nivou?\nOdgovor, kao ni ljudska psiha, nije jednostavan i jednodimenzionalan. Zavisi od više faktora.\nJedan od njih smo – iznenađenje! – mi sami, odnosno struktura naše ličnosti.\nČesto se misli da usamljenost ima veze sa tim da li ste introvertni ili ekstrovertni. Ne mora da znači. Jedina razlika je to što prvi “pune baterije” dok su sami, a drugi dok su okruženi ljudima. I jednima i drugima može da se desi da se osećaju kao Usamljeni jahači koji kaskaju po pustari Divljeg zapada, sa i bez društva.\nOno što verovatno niste znali (nisam ni ja, dok nisam to čula na jednoj psihološkoj tribini) je da usamljenost može da bude genetska. Po nekim izvorima, ona je jednim – doduše, ne tako velikim – delom nasledna; ljudi sa tom genetskom predispozicijom će se osećati usamljeno češće, čak i u situacijama u kojima bi se neka druga osoba osećala sasvim fino i ispunjeno. Takođe su skloniji depresiji.\nDrugi je odnos koji smo imali sa roditeljima u detinjstvu. To je, ipak, naš prvi kontakt sa drugim ljudskim bićima. Ako nam roditelji nisu posvećivali dovoljno pažnje / nismo imali dobar odnos sa njima / imali smo porodične probleme bilo koje vrste – velika je šansa da ćemo steći utisak o svetu kao nebezbednom i lošem mestu. Logična posledica toga je da želimo da se zaštitimo i da nastojimo da sprečimo da budemo povređeni, pa ćemo sagraditi zid oko sebe i nećemo dati nikom da nam se približi. I, voila! Usamljeni smo i ne znamo kako da se povežemo sa drugima, jer na samom početku života nismo imali onu bliskost koja nam je bila toliko potrebna. Pa nismo ni naučili kako je steći i održati.\nModel ponašanja i ono što smatramo za normalno preuzimamo iz porodice; ako ste odrastali u okruženju gde ste slobodno mogli da izrazite svoja osećanja, komunicirate otvoreno i bez osuđivanja, velika je verovatnoća da ćete i u budućnosti graditi zdrave međuljudske odnose (nažalost, važi i obrnuto).\nTreći je sadašnje vreme i njegovi produkti. Ja nisam osoba koja će se žaliti na dekadenciju savremenog doba i današnjih generacija (ja smatram da su ljudi oduvek bili isti, samo su svoje mane i mračne strane pokazivali na različite načine, u skladu sa društveno-istorijskim prilikama). Ono što ni ja ne mogu da poreknem je da se danas živi brže, i da nam je dostupnost interneta, pa samim tim i informacija o ostatku sveta, postavila određene kriterijume. Pre svega, govorim o uticaju društvenih mreža na nas (nežne cvetiće željne ljubavi i prihvatanja).\nAko ne znamo pravilno da ih koristimo, a, ruku na srce, većina ne zna, lako je biti Alisa izgubljena u Zemlji lajkova. Glavni problem je to što mešamo validaciju koju dobijamo lajkovima/komentarima/brojem pregleda & co. sa brojem ljudi koji nas zaista vole i cene. I to ne samo naših lajkova – nego nekako spontano pretpostavimo da su ljudi popularni na društvenim mrežama, koji postavljaju tako savršene slike, popularni i voljeni i u stvarnom životu.\nU svom tom trudu da zabeležimo trenutke umesto da ih proživimo (zvučim li kao lajf kouč) i sa brojevima koji nam podižu/uništavaju raspoloženje, kao i upoređivanje se sa drugima, često zaboravimo na pravu povezanost. Neminovna posledica: osećamo se prazno.\nZašto toliko volimo pesme i knjige koje uspevaju da opišu kako se osećamo? Zašto nam je lakše (iako to možda ne želimo da priznamo) kad iz tuđih usta čujemo ono što i nas muči? Zašto je, na kraju dana, saznanje da imaš makar jedan par prijateljskih ruku utešnije od svakog luksuza koje ti obezbeđuje materijalno bogatstvo? Zašto je najteža kazna, koja se daje najoktrutnijim zločincima – samica?\nZato što čovek nije stvoren da bude sam i, koliko god govorio da mu niko ne treba, teži da se oseća shvaćeno, prihvaćeno i voljeno. Prosto i jednostavno.\nP.S. Slike u tekstu pripadaju Pikasovom Plavom periodu, koji je počeo 1901. godine, nakon samoubistva njegovog bliskog prijatelja, španskog pesnika Karlosa Kazagemasa. To nije jedina smrt sa kojom se suočio sa njegovih, tada, 19 godina: nekoliko godina pre toga, umrla je i njegova sedmogodišnja sestra i još jedan prijatelj.\nBol i usamljenost su na platnu postali potezi plave, zelenkaste i sive boje; do tada društven i često okružen ljudima, povukao se u sebe i slikao, slikao i slikao platna koja skoro niko nije hteo da kupi. Bila su previše depresivna da bi ih iko želeo u svom domu, posebno zato što su prikazivali osobe na marginama društva – same, siromašne i očajne.\nNadam se da niko ko čita ove redove nije osetio tako nešto. Ali, kako ja ne znam nijedno drugo umetničko delo koje bolje predstavlja usamljenost, pogotovo uzeći u obzir priču koja stoji iza ovih slika – nijedna druga fotografija ili slika nije se bolje uklapala.\nPreuzete su sa sajtova en.wikipedia.org i fr.wahooart.com.\nPrethodni tekst25 razloga zašto ne bi trebalo da dođete sebi\nSledeći tekst10 modnih pravila kraljevske porodice\nNikola 21/05/2018 At 6:44 pm\nSvaka čast! Sjajan tekst.\nDunja Jovanović 14/06/2018 At 2:50 pm\nIvana 06/06/2018 At 1:20 pm\nBravo za autora! Poucan tekst u kome se mnogi mogu pronaci.\nDunja Jovanović 14/06/2018 At 2:51 pm\nZlata 22/09/2018 At 9:11 am\nDunja Jovanović 09/10/2018 At 10:06 pm


Tihomir Stanić glumac četvrte večeri "Filmskih susreta" (FOTO) - Telegraf.rs\n30/08/13 | 16:18\nTihomir Stanić glumac četvrte večeri "Filmskih susreta" (FOTO)\nPopularnom glumcu priznanje je pripalo za ulogu Anđelka u "Falsifikatoru" Gorana Markovića. Stanić je tim povodom rekao da je srećan što mu njegov rad u kinematografiji omogućava da spoji lično i profesionalno i da ostvari ono o čemu je kao dete sanjao\nNiška publika proglasila je najboljim glumcem četvrte večeri "Filmskih susreta" Tihomira Stanića, a priznanje mu je pripalo za ulogu Anđelka u "Falsifikatoru" Gorana Markovića.\nStanić je na konferenciji za novinare istakao da je srećan što mu njegov rad u kinematografiji omogućava da spoji lično i profesionalno i da ostvari ono o čemu je kao dete sanjao.\n- Još kada smo radili "Turneju", uspeo sam da dovedem filmsku ekipu u mesta u kojima sam odrastao. Neke scene su snimane u Domu kulture, u sali gde sam kao dete puštao filmove. Mi smo živeli na spratu, balkon sa koga su se puštali filmovi bio je mesto na kome smo držali zimnicu. Povratak na to mesto bio je ostvarenje mojih snova, tu sam gledao glumce i sanjao da i ja to postanem. Igrali smo pred mojim drugovima koji su statirali kao srpski vojnici - rekao je Stanić, i dodao:\n"Na ideju o snimanju "Falsifikatora" došao sam posle razgovora sa jednim uticajnim političarem, koji mi je predložio da anegdote iz svog života pretočim u film o svom ocu. Planirao sam da ga ja režiram, da moj pokojni brat Bogdan igra našeg oca, jer je mnogo ličio na njega. Međutim, kada je dogovoreno da ga režira Goran Marković, Bogdan je kazao da bi ja trebalo da budem u toj ulozi, a to je tražio i Marković."\nKomentarišući navode filmskih kritika da je njegov lik "gotovo nestvarno pošten", Stanić je naglasio da on veruje da Anđelko postoji i u stvarnom živou.\n- Izgubili smo sposobnost da prepoznamo takve ljude, koji su sigurno među nama. Oni nisu u žiži našeg interesovanja zbog ratova, bede, nemaštine, zbog medija koji stvaraju, verovatno namerno, sliku o tome da je svet pokvaren. Ja verujem da ti skoro nestvarno dobri ljudi postoje oko nas, ali malo je onih kao što je Goran Marković, koji su zainteresovani za njihovu sudbinu - rekao je glumac.\nČetvrte festivalske večeri prikazani su i filmovi "Ljubav dolazi kasnije" i "Gde je Nađa". Takmičarski deo festivala večeras zatvaraju "Led" i "Artiljero", dok će sutra biti prikazani gostujući filmovi i biće dodeljena priznanja festivala.\nTRAGEDIJA U TUTINU: Ubio ženu i ćerku, pa sebe!\nMAJKA ALKOHOLIČARKA: Dala ćerku za flašu votke (VIDEO)\nSEKSI BOGINJE: Svetske lepotice gole u krznu (FOTO)


Više od projekcije! | Mobilni.info\nNaslovna Gaming Više od projekcije!\nCities: Skylines prodat u preko 6 miliona kopija\nPrethodni tekstMonitor – i za filmove i za multimediju!\nSledeći tekstBattlefield V dobio vlastiti battle royale mod


Promjene statusa opština u gradove: Skupa zakrpa za neuspjeh i loše upravljanje - Direkt Portal\n09.02.2021 19:04 gradovi, opštine, RS, status 0\nPromjena statusa opština u gradove koja je posljednjih godina postala vrlo popularan politički potez u Republici Srpskoj, ovim lokalnim zajednicama nije donijela nikakve promjene osim dodatnih troškova, a najčešće je i protivzakonita i protivustavna, jer te opštine skoro nikada ne ispunjavaju zakonom propisane uslove da bi postale gradovi.\nPiše: A. Pisarević; O. Tešić/ eTrafika\nPrema riječima brojnih sagovornika eTrafike, ovaj skupi sport bez sadržaja ušao je u modu isključivo zbog ispunjavanja dnevnopolitičkih ciljeva, prvenstveno vladajućeg SNSD-a i njenog lidera Milorada Dodika. Sporno je to, što se forsira dodjeljivanje statusa grada opštinama, iako one ne ispunjavaju uslove za pomenutu izmjenu, čime se dobro zagazilo i u kršenje zakona. Sve se obično radi uoči izbora za potrebe kupovine “dobre volje” građana, a na ruku pokretačima takvih ideja ide i to, što su opozicionim predstavnicima u ovakvim slučajevima „vezane ruke“, jer bi kritikovanje promjene statusa kod većeg broja birača mogao biti protumačen kao pokušaj da im se nešto uskrati. Međutim, ovo, iako politički profitabilno, nije uopšte jeftino rješenje jer su troškovi pojedinih kozmetičkih promjena veći nego budžeti rubnih opština koje, zaboravljene od vladajućih struktura, jedva sklapaju kraj s krajem.\nOvaj proces podrazumijeva promjenu amblema, zastava, tabli, pečata, formulara i svih drugih oznaka opštine u administraciji novouspostavljenih gradova, kao i kod svih onih koji su na svojim vizualima imali izraz „opština“. Moraju se mijenjati i statuti, pravilnici i drugi akti, zatim pečati i table sa obavještenjima, putokazi i mnoge druge, nimalo jeftine oznake. U to nisu uračunate svečane sjednice Narodne skupštine RS, te lokalnih parlamenta. Na pitanje nadležnih koliko košta promjena statusa opštine u grad odgovor nismo dobili.\nNažalost, pomenuta promjena pokazala je da to kod nas ništa ne znači, jer nema nijedne odredbe u zakonu koja bi napravila razliku između grada i opštine. Da budemo precizni, nikome nije jasno šta ona to, osim promjene u nazivu, donosi. Promjena ne utiče na visinu budžeta, niti na poslovno okruženje, koje isključivo zavisi od menadžmenta lokalne zajednice. To što Banjaluka nosi naziv grada, sasvim je opravdano jer su tu smještene institucije, fakulteti i drugi objekti od značaja.\nIstovremeno, opozicija se ovako “stavlja u procjep” u kojem svi vide, ali niko ne smije da se pobuni protiv šupljih i banalnih mjera, kako ne bi bio optužen za uskraćivanje privilegija stanovnicima ovih lokalnih zajednica.\nPosljednji primjer opštine koja će uskoro postati grad je Derventa, u kojoj je SNSD, i pored završne faze pred dodjelu statusa grada, na jedvite jade osvojio (grado)načelničku poziciju i to zahvaljujući glasovima iz inostranstva. Prethodno su svoje statuse mijenjali Gradiška i Zvornik, koje takođe “drži” SNSD. Prije toga su status grada dobili Trebinje i Prijedor, u kojima su tadašnju vlast osvojili načelnici iz SNSD-a ili koalicioni partneri, te Doboj koji su i tada i danas vodili isti ljudi, samo u različitim partijskim dresovima (SDS-ovom do 2018., a SNSD-ovom posljednje dvije godine). Status grada imaju još Banjaluka u kojoj je ova politička opcija izgubila izbore prošlog mjeseca i to nakon dvije decenije neprekidne vladavine, a zatim i Bijeljina koju nisu pokorili čak ni nakon ove kozmetičke promjene, niti kada su vodeći ljudi promijenili dres. Deveti grad u Republici Srpskoj je Istočno Sarajevo, jedini sastavljen iz opština, što je jedan od uslova da bi se steklo pravo na ovu promjenu.\nPogledajmo šta, zapravo, treba da se ispuni kada se prave ovakve promjena. Prema informacijama koje smo dobili iz Ministarstva lokalne uprave i samouprave Republike Srpske, da bi opština mogla da podnese zahtjev za sticanje statusa grada, mora biti u kategoriji razvijene lokalne zajednice u posljednje tri godine i da ima više od 50.000 stanovnika.\n„Izuzetno, opština može steći status grada ukoliko im stopu zaposlenosti iznad republičkog prosjeka, nezavisno od broja stanovnika. Za jedinice lokalne samouprave značajno je da imaju status grada sa aspekta sklapanja ekonomskog partnerstva sa ostalim gradovima u Evropskoj uniji, ali i sa aspekta apliciranja za IPA fondove. Gradovi imaju razvijenije, kako ljudske tako i infrastrukturne kapacitete, koji im omogućavaju pružanje kvalitetnijih usluga građanima, te veće kapacitete za privlačenje investicija. U slučaju sticanja statusa grada, jedinica lokalne samouprave treba da izmijeni pečate i štembilje organa i unutrašnjih organizacionih jedinica lokalne samouprave, te table sa nazivima“, rekli su nam u ovom ministarstvu.\nMeđutim, zvaničan odgovor, da li su i u kojoj mjeri, novoproglašeni gradovi aplicirali na pomenute IPA fondove nismo dobili, ali nam je nezvanično poručeno da je ova mogućnost skoro pa u potpunosti neiskorištena.\nInače, stepen razvijenosti jedinica lokalne samouprave utvrđuje Vlada Republike Srpske, na osnovu kriterijuma koje utvrdi Narodna skupština Republike Srpske, a oni se tiču ostvarenih ukupnih prihoda privrednih subjekata u prethodnoj godini po stanovniku, prihoda, stope nezaposlenosti, gustine naseljenosti, broja registrovanih vozila, učenika, stope prirodnog priraštaja, poslovnih subjekata i vrijednosti radova prema vrsti građevinskih objekata i stambene izgradnje.\nAli, ukoliko Vlada RS naumi da nekome dodijeli status grada, to će i učiniti, bez obzira na to da li data opština ispunjava uslove ili ne. Tako za pomenutu odluku nije smetalo da Derventa ima upola manji broj stanovnika od traženog, da svi gradovi, osim Istočnog Sarajeva, u svom sastavu nemaju opštine. Ako govorimo o broju stanovnika, Derventa prema posljednjem popisu ima blizu 26.000 stanovnika, Gradiška operiše cifrom od oko 50.000, Zvornik ima više, oko 64.000, Trebinje oko 32.000, Doboj oko 68.000 i Istočno Sarajevo oko 61.000, dok jedino Bijeljina, Prijedor i Banjaluka imaju preko 100.000 stanovnika.\nNovoizabrani gradonačelnik Istočnog Sarajeva i predsjednik Saveza opština i gradova Republike Srpske Ljubiša Ćosić (SNSD) kaže za eTrafiku da su ovo samo kozmetičke promjene koje ne donose nikakav poseban sadržaj.\n„Biću potpuno otvoren, za statusom grada se najviše teži iz neke kozmetike, jer ljepše zvuči da se neko zove gradom nego opštinom. To je, po meni, loša priča. Barem polovinu lokalnih zajednica u Srpskoj možemo preimenovati u gradove, ali da se ništa ne promijeni u funkcionisanju i životima ljudi. Mislim da je potrebno obrnuti proces. U stvari, lijepo je zvati se opštinom“, kaže naš sagovornik.\nOn podsjeća da je Grad Istočno Sarajevo jedini koji u svom sastavu ima opštine.\n„Po tome je prepoznatljiv, ali ga ne čini gradom to, nego što okuplja te opštine i što ih predstavlja kao jako specifične i urbane cjeline bez obzira što su infrastrukturno nepovezane. Ako me pitate kao predsjednika Saveza opština i gradova, načelnika i sutra gradonačelnika, moj je stav da se mi moramo više boriti za kvalitet života, da omogućimo napredak ljudima u nekom razumnom periodu u kojem ćemo moći da kažemo da smo grad. Ako ćemo samo mijenjati naziv, onda je to loše“, rekao je Ćosić za naš portal.\nOn je dodao, da ne bi uopšte istraživao koliko promjene statusa koštaju, već da li je toliko novca uloženo u popravljanje standarda života tih ljudi i razvoj opština.\n„Čak i ako je neki grad privredno razvijeniji, poput Dervente, da li to automatski znači da ispunjava sve ostale uslove? Broj stanovnika, visinu plate, kvalitet života uopšte“, pita Ćosić.\nBivši načelnik Gradiške Zoran Latinović (SDS) kaže da većina gradova uopšte i ne ipunjava uslove za promjenu statusa, jer ne bilježe ni rast stanovništva niti objektivni napredak. Ipak, statusi gradova se dodjeljuju kako bi se stvorio privid jačanja. Radi se o formalnoj izjavi bez suštinskih promjena. Između nadležnosti gradonačelnika i načelnika, kaže on, i danas stoji znak jednakosti. Pogotovo nema izmjena u finansijama za kvalitetnije finansiranje funkcija grada.\n„Iako je Gradiška prebacila 50.000 ljudi prema popisu, pitanje je koliko ljudi uopšte živi tu. Jedina prednost je možda u samostalnosti zastupanja, odnosno da to više ne radi zamjenik republičkog pravobranioca. Međutim, ne znam ni koliko su gradovi to uopšte implementirali, ali znam da je i to novi trošak u smislu da zahtijeva organizovanje nove službe, zaposlenih, vođenje postupaka i drugog“, kaže on.\nLatinović dodaje da se može primijetiti, u odnosu republičke vlasti prema lokalnoj, da se centralizuju finansijska sredstva, a obaveze i socijalna politika se prebacuju na lokalnu.\n„To dovodi do toga da većina jedva sastavlja kraj sa krajem i da su prinuđeni da podižu kredite kako bi održali tekuću likvidnost i potrošnju. Ova proglašavanja gradova su zamagljivanje stvarnosti u nedostatku realnih iskoraka u smislu popravljanja standarda građana, bolje zaposlenosti, bolje socijalne situacije za život, sport, kulturu i sve ono što je potrebno jednom gradu“, rekao je on za eTrafiku.\nDa bi se promijenio status, Gradiška je prvo morala da napravi elaborat o ispunjenim uslovima, koji opet, usvaja skupštinska većna i koja donosi odluku o promjeni. Sve ono što je opština osnovala, kaže on, moralo je da mijenja svoj vizuelni identitet, što košta.\n„Izašlo se malo iz seljačkih čizama, pa nismo više selo ni opština, sad smo grad. U principu smo bili ono što jesmo, a to tako i treba. Ako gledamo RS, možda nas ima oko milion ukupno, u svjetskim razmjerama mi smo periferija jednog većeg grada. Ovo je možda signal za novu teritorijalnu organizaciju Srpske. Imamo brojne rubne opštine koje jedva sastavljaju kraj sa krajem, a posebno mislim na izrazito nerazvijene, koje Vlada RS otvoreno ignoriše“, kaže Latinović.\nOn dodaje, da ljudi iz pomenutih rubnih opština ne mogu da dođu ni do resursa ni do boljih uslova života, a da ni načelnici ne mogu ništa sami.\n„Bolje bi bilo da se razmišljalo o nerazvijenim opštinama i kako njima pomoći, umjesto što se troši novac na svečane sjednice, nove pečate i table. Govorilo se i kada stranci dođu da će prije ostati kada se radi o gradu a ne o opštini. To je smiješno, niko ne dolazi zbog toga. Nama su potrebne niže poreske stope, kvalifikovana radna snaga i funkcionalan pravosudni sistem. Pred očima nam padaju direktne investicije, a igramo se nazivima opština ili grad. Treba teret krize realnije rasporediti, pomoći nerazvijenim opštinama, a ne baviti se formama“, rekao je Latinović.\nSrđan Todorović (SP), jedan od kandidata za gradonačelnika Doboja, kaže da se ovoj lokalnoj zajednici od sticanja statusa grada nije dogodila nijedna ozbilja investicija.\n„Postoje neki uslovi koji se moraju ispuniti da se promijeni status, od pet moraju biti tri, ali i to je fleksibilno samo da bi se postigao cilj. To je samo statusna promjena, ništa suštinski. Što se tiče Doboja, u našem slučaju se promijenio samo pečat. Kao opština smo bili regionalni, politički, privredni, ekonomski, kulturni centar, a sada smo postali predgrađe razvijenih, Jelaha, Gračanice i Tešnja. Ranije smo bili centar svega u ovom kraju, u proizvodnji su radile hiljade ljudi, bilo je fabrika. Kako smo postali grad, pretvorili smo se u predgrađe. Za to je najveći krivac aktuelna vlast i njeno loše upravljanje gradom“, ističe naš sagovornik.\nPodsjeća da je bila najava da će pojedini ljudi iz Azerbejdžana investirati u preradu voća i povrća ali da su i oni odustali.\n„Da sumiram, ništa se loše neće ni desiti ako opština postane grad. Međutim, veliki su troškovi te promjene, ali se suštinski ništa ne događa“, rekao je Todorović za eTrafiku.\nNarodni poslanik Nebojša Vukanović, koji je u republičkom parlamentu dio opozicionog bloka, a koji dolazi iz Trebinja, kaže da je ranije vjerovao da je njegova opština postala grad kako bi joj se dalo na značaju, ali sada vidi da se ništa nije promijenilo, da nije došlo do rasta prihoda niti uticalo na organizaciju.\n„Uglavnom se to svodi na neke nove troškove oko promjena formi, svašta se mijenja, ali nisam vidio da je bilo koja lokalna zajednica napredovala. Trebinje se vodi da ima oko 30.000 stanovnika, ali nema nas toliko. Zahvaljujući prihodima ’Elektroprivrede’ i turizma u odnosu na ostatak siromašne Hercegovine, na Berkoviće, Nevesinje i okolne opštine, Trebinje jeste natprosječno razvijeno“, kaže naš sagovornik.\nVukanović je podsjetio i na tzv. porez na solidarnost koji je oborio na Ustavnom sudu.\n„Tim porezom je Vlada RS uzimala iz Trebinja skoro četiri miliona maraka privrednicima. Odrezali su 0,5 odsto na prihod privrednicima zbog čega su sjedišta svojih firmi počeli seliti van Trebinja, često u Federaciju BiH. Je li to taj napredak sa statusom grada? Da vam privrednici bježe u drugi entitet? Vidi se da je to sve bilo i ostalo zamazivanje očiju i namjera Vlade Srpske da pridobije neki poen pred izbore pričom o statusu i investicijama, koje nikada ne dolaze. Suštinski se skreće pažnja sa stvarnih problema, a loklane zajednice zbog velikih zaduženja Vlade RS imaju ogromne probleme u funkcionisanju“, rekao je Vukanović za naš portal.\nOdlukom o stepenu razvijenosti jedinica lokalne samouprave u Republici Srpskoj za 2021. godinu, utvrđeno je da su razvijene jedinice lokalne samouprave: Banjaluka, Bijeljina, Gacko, Gradiška, Derventa, Doboj, Zvornik, Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo, Laktaši, Mrkonjić Grad, Pale, Prijedor, Prnjavor, Stanari, Teslić, Trebinje i Ugljevik.\nSrednje razvijene jedinice lokalne samouprave: Bileća, Brod, Кozarska Dubica, Кotor Varoš, Milići, Modriča, Sokolac, Srbac, Foča i Čelinac.\nNerazvijene jedinice lokalne samouprave: Bratunac, Višegrad, Vlasenica, Donji Žabar, Кostajnica, Ljubinje, Nevesinje, Novi Grad, Petrovac, Petrovo, Ribnik, Rogatica, Han Pijesak, Šamac i Šipovo.\nIzrazito nerazvijene jedinice lokalne samouprave: Berkovići, Vukosavlje, Istočni Drvar, Istočni Mostar, Istočni Stari Grad, Jezero, Кalinovik, Кneževo, Кrupa na Uni, Кupres, Lopare, Novo Goražde, Osmaci, Oštra Luka, Pelagićevo, Rudo, Srebrenica, Trnovo, Čajniče i Šekovići.


"Otkrivene" nikad viđene fotografije Banjaluke poslije zemljotresa | Srpskacafe\nNBA: Velika razmjena između Hjustona i Vašingtona\nMarihuanu nije više na listi najopasnijih droga\nFinska protiv korona virusa planira besplatno vakcinisati cjelokupno stanovništvo\nPoreska uprava RS: I u novembru stabilna naplata javnih prihoda\nEksperti pregledaju 4 000 stranica raznih dokumenata o Trgovskoj gori\nZabranjen rad Vaterpolo saveza Republike Srpske\nBiH je 2019. godine prvi put registrovala 10 000 umrlih više nego živorođenih\nNarandžasti meteoalaram za područje Trebinja\nLjubinka Bobić: Nenadmašna “Gospođa ministarka”\nOrbanov čovjek podnio ostavku zbog orgija sa muškarcima u Briselu\nAMS: Mokri kolovozi, magla u kotlinama\nVrijeme oblačno sa kišom, toplije nego prethodnih dana\n“Otkrivene” nikad viđene fotografije Banjaluke poslije zemljotresa\nSrijeda, 23.10.2019., 15:03 Srijeda, 23.10.2019., 14:53\nMultimedijalnom postavkom fotografija i filmskih zapisa u atrijumu Gradske uprave, danas je počelo obilježavanje pola vijeka od katastrofalnog zemljotresa, koji je 27. oktobra 1969. godine razorio Banjaluku.\nPostavkom je prikazan život u gradu nakon razornog potresa, od kojih njen prvi dio čini izložba 24 reprodukcije fotografija i negativa, koje su od novembra 1969. do sredine marta 1970. godine snimili banjolučki foto-amateri Radivoj Radanović, dr Aleksandar Sjerikov i Ljubinko Bato Smoljanović.\nDrugi dio postavke čini projekcija arhivskih filmova o banjalučkom zemljotresu, koje su svojim amaterskim kamerama formata 8 mm i 16 mm snimili Ivica Kurtović, Miodrag Šobot i Ljubinko Bato Smoljanović.\nTreći dio izložbe čine artefakti koje je Filatelističko društvo grada izdalo povodom 30. i 50. godišnjice zemljotresa, a koje čine prigodne koverte i žigovi\nAutor postavke, banjalučki kolekcionar i publicista Goran Barać kazao je da je kuriozitet ove multimedijalne postavke to da fotografije i negativi, čije su reprodukcije izložene, nikada ranije nisu viđeni u javnosti, jer su prethodnih pola vijeka bili dio privatnih kolekcija foto-amatera.\n– Takođe, više od polovine kadrova arhivskih filmova nikada nije prikazano izvan “kućnog bioskopa” njihovih autora – istakao je Barać, dodajući da treći dio izložbe čine artefakti koje je Filatelističko društvo Banjaluka izdalo povodom 30. i 50. godišnjice banjalučkog zemljotresa, a kojeg čine prigodne koverte i žigovi.\nIza organizacije ovog podsjećanja na posljedice najveće prirodne katastrofe, koja je zadesila “krajišku ljepoticu”, stoji Filatelističko društvo Banjaluka, uz podršku Grada.\nNačelnik Odjeljenja za kulturu, turizam i socijalnu politiku Neven Stanić, kazao je da je ova izložba jedan od događaja kojim će biti obilježena godišnjica zemljotresa.\n– Želimo da njegujemo istoriju, da pokažemo kakva je Banjaluka bila i na koji se način nakon nemilog događaja obnavljala i razvijala – naglasio je Stanić.\nPrema njegovim riječima, već sutra, 24. oktobra, planirano je otvaranje izložbe u organizaciji Muzeja Republike Srpske, od 19 časova, pod nazivom “50 godina od zemljotresa u Banjaluci 1969 – 2019”, autora Milenka Đorđevića.\nCentralni događaj programa jeste izložba pod nazivom “Zemljotres u Banjaluci – 1969, solidarnost, obnova i izgradnja” u organizaciji Muzeja savremene umjetnosti RS, Arhiva Republike Srpske i Udruženja arhivskih radnika, koja će biti ovorena 26. oktobra, u 19 časova u Banskom dvoru.\nZa 26. oktobar najavljen je i okrugli sto u organizaciji Arhitektonsko-građevinsko-geodetskog fakulteta, u okviru kojeg će i Republički hidrometeorološki zavod imati prezentaciju na temu zemljotresnih dešavanja na području grada.\nZainteresovani posjetioci postavku u atrijumu moći će da vide do 31. oktobra, svakim radnim danom od 8 do 20 časova.\nInače, pedeseta godišnjica katastrofalnog zemljotresa, biće obilježena nizom, prigodnih memorijalnih događaja.\nZemljotres iz oktobra 1969. devastirao je kompletan grad. Život je izgubilo 15 ljudi, 1 117 je teže ili lakše povrijeđeno. Materijalna šteta je bila ogromna.\nNa današnjem Trgu Krajine i danas se nalazi sat, koji je prestao da radi 27. oktobra 1969. godine u 9.11 časova, kao podsjetnik na kataklizmu, koja je prije pet decenija zadesila Banjaluku.\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 10:04 Četvrtak, 3.12.2020., 10:10\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 09:38 Četvrtak, 3.12.2020., 09:33\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 09:12 Četvrtak, 3.12.2020., 09:15\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 08:59 Četvrtak, 3.12.2020., 08:41\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 08:51 Četvrtak, 3.12.2020., 09:02\nOT Četvrtak, 3.12.2020., 08:40 Četvrtak, 3.12.2020., 00:27\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 10:56 Četvrtak, 3.12.2020., 09:09\nČetvrtak, 3.12.2020., 10:56 Četvrtak, 3.12.2020., 09:09\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 10:43 Četvrtak, 3.12.2020., 10:56\nČetvrtak, 3.12.2020., 10:43 Četvrtak, 3.12.2020., 10:56\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 10:30 Četvrtak, 3.12.2020., 10:39\nČetvrtak, 3.12.2020., 10:30 Četvrtak, 3.12.2020., 10:39\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 10:17 Četvrtak, 3.12.2020., 10:24\nČetvrtak, 3.12.2020., 10:17 Četvrtak, 3.12.2020., 10:24\nČetvrtak, 3.12.2020., 10:04 Četvrtak, 3.12.2020., 10:10\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 09:51 Četvrtak, 3.12.2020., 10:03\nČetvrtak, 3.12.2020., 09:51 Četvrtak, 3.12.2020., 10:03\nČetvrtak, 3.12.2020., 09:38 Četvrtak, 3.12.2020., 09:33


PISMO BEOGRAĐANKE KOJE SE ŠIRI DRUŠTVENIM MREŽAMA: Volim svoj rodni grad, volim Srbiju! ALI OVOGA PUTA ĆU REĆI ZBOGOM – Fejsbuk Srbija\nHome » Ispovesti » PISMO BEOGRAĐANKE KOJE SE ŠIRI DRUŠTVENIM MREŽAMA: Volim svoj rodni grad, volim Srbiju! ALI OVOGA PUTA ĆU REĆI ZBOGOM\nPISMO BEOGRAĐANKE KOJE SE ŠIRI DRUŠTVENIM MREŽAMA: Volim svoj rodni grad, volim Srbiju! ALI OVOGA PUTA ĆU REĆI ZBOGOM\nPismo koje je se širi društvenim mrežama podelilo je javnost.\nI dok jedni smatraju da je sve što se u njemu navodi slika i prilika naše stvarnosti, drugi pišu da je ovakav stav previše pesimističan i da to nije odraz onoga sa čime se mladi sreću u Srbiji.\n“Sećam se u vrtiću još kad sam bila, kada smo među prvim pesmama koje smo učili, bila je i ta za domovinu. I svaka druga pesma bila je vezana za domovinu. Koliko je lepa, koliko je lepa.\nNigde nije kao kod kuće, ali nažalost nemaš ništa kod kuće. Kao što sam rekla, imam punih 30 godina. Diplomirala sam na Pedagoškom fakultetu, ali nažalost nikada nisam našla posao prema onome što sam učila. Radila sam sve drugo, samo nisam bila učiteljica. I kao konobaria, i u konfekciji, u knjižari, tako i u butiku, sada radim u marketu.\n(BalkansPress / Bašta Balkana)


Kraljevo|aranđelovac - Beogradski Oglasi\nPostavljen 21 sati pre na Skulpture\nPostavljen 21 sati pre na Igračke\nzeleznicki fenjer uradjen vecinskim delom od bakra. bez vecih ostecenja, na njemu je jedna strana bez stakla sto ne ometa rad fenjera. fitilj ok, r...\nPostavljen Juče na Antikvitetni Predmeti\nu ponudi dosta budilnika,jugosllovenske,nemacke austriske proizvodnje. svi su ispravni sa dongovima i kocnicama za iste. cena je po komadu pogleda...\nProdajem čistokrvno muško štene nemačkog ovčara oštenjeno 17.04. 2020 g. Otac: Faro vom platanshof, majka: Rihanna winner line. Štene je dva puta ...


Budimpešta - gradski prevoz, parking - Budimpešta - Putovanja.info\nViše Naslovna Forum Destinacije Evropa Mađarska Budimpešta Budimpešta - gradski prevoz, parking\nBudimpešta - gradski prevoz, parking\nZapočeo volodja, 1 dec 2009\nStranica 1 od 11 volodja svetski putnik\nPostavljeno 1 dec 2009\nTreba znati da u Budimpesti imas plavi, crveni (ide u Budim ispod Dunava) i zuti metro, tako da ti je najbolje da nadjes nesto na periferiji, ali u blizini metro stanice.\nMetro je u Budimpesti fantastican, tako da neces imati nikakvih problema.\nSnalazenje je stvarno jednostavno.Ja sam krelac iso gomilu puta kolima i opet sam ostavljao auto u hotelu i isao metroom.\nPostavljeno 12 dec 2009\nOdlučio sam da za Novu Godinu idem do Budimpešte kolima, interesuju me iskustva oko parkiranja. Ono što sam pronašao na netu me i ne raduje, jer se govori o velikim gužvama i pravoj sreci ako se nadje parking mesto, cena parkinga u hotelu koji smo odabrali je 15 e dnevno, sto je ipak previse. Takođe me interesuje(ponajviše!) i cena parkiranja na ulici i iskustva sa kaznama'na nekim sajtovima citam da ne treba placati kazne, jer ne vaze za strance, drugi govore o ježevima za blokiranje točkova tako da bih cenio informacije iz prve ruke! Ukoliko znate neku povoljnu opciju, hotele sa besplatnim parkingom, neku garažu sa parkiranje, javite se sa predlozima! Hvala unapred!\nPostavljeno 13 dec 2009\nKoliko se secam, problem za parking je u samom centru. Nedaleko od Parlamenta je bilo mesta za parkiranje, uz stambene zgrade koji se nije placao, tako da, mislim da moze da se nadje, iako se i tu slavilo tj. bila je jedna od bina, a i auto nije neophodan u samom centru jedino ako nije neki kijamet. Novije informacije bi mogao da da neko ko je isao skorije, ili ko zivi tamo...\nakaboka svetski putnik\nPostavljeno 5 jan 2010\nProdje Nova godina,kako si prosao sa parkingom?\nPostavljeno 25 apr 2010\nDa li neko od vas zna da li se u centru Budimpešte naplaćuje parking za praznike 1-3. maja tu računam i nedelju...\nIdem autom,hotel mi je u strogom centru,imaju parking ali mi glupo da dajem 18 evra po danu ukoliko se parking po gradu ne naplaćuje za praznike.\nSoma iskusni putnik\nAko se nesto odskoro nije promenilo, parking u Budimpesti se ne placa subotom i nedeljom i drzavnim praznicima. 1. i 2. maj su subota i nedelja. Ponedeljak, 3. maj bi trebalo da je u Madjarskoj radni dan i da tada vazi uobicajeni rezim naplate.\nE hvala na brzom odgovoru...snaći ću se za 1 dan,pozzz\nPostavljeno 26 apr 2010\nKako se kaže vinjeta na engleskom?:-P\nMene zanima gradski prevoz i metro. Kakve karte za prevoz da kupujmem tj kojeg imaju tipa za jednnu voznju, vise ili dal postoji za vise dana i slicno?\nPostavljeno 15 dec 2010\nObratite paznju i kada ste u metrou da ne biste zalutali, na mapama i pokazateljima stoji Vaci i odnosi se na put...\nIzmenjeno 15 dec 2010 (lav)\nSituacija u Pešti sa verzijama i cenama karata za GSP (Mađarski BKV) je sledeća:\nKarta za jednu vožnju (bez presedanja) 320 ft\nKarta za jednu vožnju (sa jednim presedanjem) 490 ft\nKarnet za 10 vožnji (bez presedanja) 2800 ft\nDnevna karta (24sata) 1550 ft\nTrodnevna karta (72 sata) 3850 ft\nNedeljna karta 4600 ft\nPorodična karta (48 sati) 2200 ft\nJesu li ove cene za madjarski gsp vaze i za metro ili samo za bus i ostale socijalne prevoze :-)\nOvo su cene za sve tipove javnog gradskog prevoza. Metro, tramvaj, autobus, trolebus, lokalna železnica (HEV). Naravno, važi samo na teritoriji grada koja obuhvata Budimpeštu.\nIzmenjeno 30 dec 2010 (DraganV)\nNema potrebe citirati ako se post odnosi na prethodnu poruku\nPostavljeno 7 jan 2011\nKoliko je bezbedno parkirati auto po soping centrima u Budimpesti, kao i ispred hotela?\nKako nisu madjarske tablice u pitanju, nije mi bas svejedno...\nGde ste kola ostavljalai ako ste sa njima putovali iz BG-a za Budimpestu?\nStranica 1 od 11 Napravi nalog ili se prijavi sa postojećim kako bi komentarisao/la\nFoto ture za: Budimpešta\nPutopisi za: Budimpešta\nUtisci za: Budimpešta\nNaslovna Forum Destinacije Evropa Mađarska Budimpešta Budimpešta - gradski prevoz, parking


Narodna skupština Republike Srpske razmatraće danas izvještaj Fiskalnog savjeta o radu za period od 11. avgusta do 31. decembra 2017. godine.\nRepublika Srpska 05.03.2019 | 08:30\nNa dnevnom redu nastavka druge redovne sjednice je i Plan rada Fiskalnog savjeta Srpske sa finansijskim planom za prošlu godinu.\nPoslanici će razmatrati i Izvještaj Republičke komisije za utvrđivanje sukoba interesa u organima vlasti Republike Srpske o radu za 2017. godinu, Izvještaj Komisije za žalbe o radu za 2017. godinu, te Izvještaj o radu Pravobranilaštva Republike Srpske za 2017. godinu.\nNarodna skupština raspravljaće i o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2017. godinu, kao i Informaciji o predlaganju člana iz Republike Srpske u Regulatornu komisiju za električnu energiju BiH.\nPoslanici će razmatrati Prijedlog odluke o usvajanju Prijedloga prostornog plana područja posebne namjene Aerodrom Banjaluka, te Prijedlog odluke o usvajanju Zoning plana područja posebne namjene Јanjske otoke, i to po skraćenom postupku.\nBiće razmatran i Prijedlog zaključka u vezi sa uvođenjem besplatnih udžbenika za sve učenike osnovnih škola u Republici Srpskoj - građanska inicijativa.\nNema vlast-SNSD novac za besplatne udžbenike, idu izbori iduće godine, kako bi se isfinansirali, gdje god sada interventno treba malo novca da ne bi došlo do kolapsa oni se odmah zaduže.Ova tačka je nažalost bezvrijedna za ove ljude mislim na SNSD oni gledaju samo sebe.\nVecina njih nisu narodni poslanici, to su poslanici kriminalne sekte,na stetu naroda i NS.\nSAD ĆE EKONOSMKI STRUČNJACI DAA RASPRAVE. JAL SE PROPALO IL NIJE. PO NJIMA GANAT NIJE. PO NARODU. DAVNO.\nSta bi u vezi kladionica...Hoce li ih gasiti ili nece?\nKo ti je rekao da hoce..novim zakonom se samo uzima od njih 10-20%...kladionice i aparati postoje u svim zemljama Eu...sad samo treba oporezovat vise i to je to.\nNa tvoju zalost nece,pojedinci nikad da odmaknu od kompleksa radi se o oporezivanju sto je ok,a ne zatvaranju.\nIz 2017. godine? Lipši magarče do zelene trave.\nSAMO DA SE ONAJ MAZALICA NE JAVLJA ZA RIJEČ,GLUPERDA LIK JE SKROZ IZGUBLJEN,BLAMIRA SE I SVOJOM PRIČOM I POJAVOM.A UZ TO PRAVI BUDALI OD SEBE!


Apartmani i smestaj u Novom Sadu – Novi Beograd\nNovi Beograd » smestaj apartmani\nTags: apartmani apartmani novi sad smestaj smestaj novi sad\nApartmani i smestaj u Novom Sadu\nPored Beograda vredi posetiti i drugi grad po veličini u Srbiji i najveći grad u Vojvodini, smešten između Srema i Bačke na obali Dunava. Reč Novi Sad potiče od latinskog naziva Neoplanta koji se koristi od 1748. godina. Kada dođete možete pronaći smestaj u Novom Sadu, ali postoje neke stvari koje možete saznati o gradu i ne bi ih trebalo zaobići. Osim Exita po kojem je Novi Sad poznat na celoj planeti, kada je teško pronaći smeštaj u Novom Sadu, ne smete propustiti da detaljnije pogledate Petrovaradinsku tvrdjavu. Dve stvari na koje prvo pomislimo kada pomenemo Novi Sad su Exit i Petrovaradinska tvrđava. Tvrđava je izgrađena tokom XVII i XVIII veka i predstavlja značajan kulturno – istorijski spomenik. Nalazi se na prostoru od preko 120 hektara.\nDobar smeštaj možete da pronađete, ako vas je veći broj, ili dolazite porodično, apartmani Novi Sad. Apartmani su smeštaj ako dolazite i ne želite da se gurate u malim hotelskim sobama, već po povoljnijoj ceni uživate u većem komforu i kvalitetnijem smeštaju.\nTrebalo bi da u Novom Sadu posetite i kucu belog lava za koju tvrde da je najstarija kuća u gradu, a izgradjena je 1740 godine. Kada već dođete u ovaj deo grada možete videti još građevina iz VIX veka kao što su Tanudžićeva palata, palata Vatikan, Klajnova palata.\nNovi Sad je grad koji vredi posetiti a smeštaj možete pronaći, u hotelima ili iznajmljivanjem apartmana.


Uhapšen 14-ogodišnji dečak zbog toga što je napravio i širio ransomware\nSajber hronika, 07.06.2017, 08:30 AM\nJapanska policija uhapsila je u Osaki 14-ogodišnjeg dečaka zbog sumnje da je napravio i distribuirao ransomware.\nOvo je prvi put da je neko u Japanu uhapšen zbog ransomwarea.\nRansomware je vrsta malvera koja šifruje fajlove na računaru žrtve i čini ih nedostupnim za žrtve od kojih se traži da plate otkupninu, obično bitcoinima, da bi dobile ključeve za dešifrovanje šifrovanih fajlova. Ransomware koji je već nekoliko godina prisutan na internetu, trenutno je najveća pretnja za korisnike i kompanije u celom svetu. To je nedavno pokazao i ransomware WannaCry koji je za samo 72 sata inficirao više od 300000 računara širom sveta.\nNekoliko japanskih medija je objavilo da je tinejdžer koji je učenik treće godine, napravio ransomware i postavio svoj kod na internetu, nakon čega je uhapšen.\nOn je priznao da je napravio ransomware pomoću besplatnog softvera za enkripciju koji je zaatim postavio na jedan strani web sajt na kome je čak obučavao ljude kako da preuzmu, šire i zarade od njegovog ransomwarea.\nOn je otišao i korak dalje, reklamirajući sajt na društevnim mrežama. Na Twitteru je napisao: "Napravio sam ransomware. Slobodno ga koristite."\nPrema navodima japanske policije, ransomware koga je napravio dečak inficira računare a zatim traži od žrtava da plate digitalnom valutom za ključeve za dešifrovanje. Ransomware je preuzet više od 100 puta.\nPolicija nije otkrila identitet dečaka, ali jeste da mu je trebalo samo tri dana da na svom računaru napravi ovaj maliciozni softver.\nUhapšeni tinejdžer je rekao policiji da je samouk, i da je napravio ransomware iz radoznalosti ali i zbog slave.\nJapanska policija primetila je njegov ransomware u januaru, tokom "sajber patroliranja", a u aprilu je dečak uhapšen a njegov računar zaplenjen.


Jelena Trajkoviæ petak, 22.10.2010. | 21:38 Svet, Austrija\nOvogodišnje, ujedno 45. izdanje Svetskog kupa, brojaæe 37 trka kod muškaraca, a jednu više kod žena, uz timsko takmièenje na samom kraju sezone, u švajcarskom Lencerhajdeu. U to nije ukljuèeno Svetsko prvenstvo u nemaèkom Garmiš-Partenkirhenu, koje æe biti održano u februaru. Glavna uzdanica srpskog skijanja, posle povlaèenja Jelene Loloviæ, biæe Nevena Ignjatoviæ, koja æe uèestvovati samo na nekim trkama Svetskog kupa.\nKreæemo od muškaraca, kod kojih æe se, èini se, voditi nikad neizvesnija borba jer pretendenata na veliki Kristalni globus ima više nego prethodnih godina. Ipak, od svih njih izdvajaju se poslednja dva osvajaèa Janka i Norvežanin Aksel Lund Svindal.\nSvindal je prošlu borbu za veliki Kristalni globus završio na èetvrtom mestu, ali je njegovu odbranu titule omela povreda. Kada je veæ došao do forme, bilo je kasno za titulu u Svetskom kupu, ali ne i da osvoji tri medalje na Olimpijskim igrama u Vankuveru, zlato u superveleslalomu, srebro u spustu i bronzu u veleslalomu. Norvežanin, dvostruki osvajaè Svetskog kupa, upravo odluèniji ulazi u novu sezonu, pred koju je nekoliko meseci proveo u pripremama.\nPošto ni Janka ni Svindal nisu specijalisti za slalom, u tome bi svoju šansu mogli da traže Austrijanac Benjamin Rajh i Bodi Miler iz Sjedinjenih Država. Rajh je posle osvajanja velikog Kristalnog globusa u sezoni 2005/06 sve naredne je završio kao vicešampion. Razlika u bodovima kojom je pobeðen u poslednja dva sluèaja sigurno boli, pošto ga je prvo Svindal nadmašio za dva boda, a potom Janka za pet, a uz to mu i daje veæi motiv da napokon prekine post.\nVeæ je poznato da je Miler najbolji kada to od njega niko ne oèekuje. To je potvrdio u Vankuveru, gde je osvojio tri medalje, ukljuèujuæi zlato u superkombinaciji. Sezona pred nama biæe 14. u Svetskom kupu za Amerikanca, za koju se posebno spremao i ujedno mnogo smršao, a na njegovoj strani æe biti to što niko ne smatra da može da ponovi izdanja iz sezone 2007/08, kada je došao do svog drugog velikog Globusa, tri godine posle prvog.\nPored èetvorice veæ pomenutih skijaša, moguæe je da æe još neko uspeti da se umeša u borbu, ako ne za titulu, onda za pobede. Ne treba zaboraviti na Hrvata Ivicu Kosteliæa, Didijea Kuša iz Švajcarske, Kanaðanina Erika Gaja, Mihaela Valhofera, Marija Šrajbera, Rajnfrida Herbsta i Marsela Hiršera iz Austrije, kao i Amerikanca Teda Ligetija.\nKod skijašica je malo drugaèija situacija nego kod skijaša jer postoji samo jedna apsolutna favoritkinja za titulu, a to je, naravno, Lindzi Von. Amerikanka je u poslednje tri sezone bila veoma dominatna pa njene ambicije u predstojeæem Svetskom kupu ne treba da èude. U prošloj sezoni Vonova je postavila novi amerièki rekord po broju pobeda u tom elitnom takmièenju, osvojila je olimpijsko zlato u spustu, i to sve uz veliki Kristalni globus.\nU svojoj 27-godini Amerikanka sada ima još važniji cilj pred sobom, a to je da postavi novi rekord svih vremena po broju pobeda u jednoj sezoni. Trenutni se nalazi u vlasništvu Švajcarkinje Freni Šnajder, koja je ostvarila 14 trijumfa u sezoni 1988/89, a Vonova je u prošloj imala 11 pobeda. Da bi postigla zacrtano Vonova æe morati da se potrudi da poboljša rezultate u tehnièkim disciplinama, slalomu i veleslalomu, koje joj ne idu najbolje. Ali, ako je nešto pokazala u poslednje tri godine, to je da je ne treba potceniti.\nKao i prethodnih sezona glavna rivalka Vonove gotovo izvesno æe biti ujedno njena najbolja drugarica Nemica Marija Riš. Iako je u prethodne dve godine Svetski kup završavala iza Amerikanke, u Vankuveru ju je pobedila i postala dvostruka olimpijska šampionka, u superkombinaciji i slalomu. Iako se za Nemicu važi to da može da pobedi u svih pet disciplina, bitno je da ona to pokaže i to tokom celog Svetskog kupa. Ipak, ono što može da natera Rišovu da najbolje èuva za februar je èinjenica da æe Svetsko prvenstvo biti održano u njenom rodnom gradu, Garmiš-Partenkirhenu.\nPored Rišove, Vonovu bi mogla da izazove i sada veteranka Šveðanka Anja Peršon, kojoj æe ovo biti 15. sezona u Svetskom kupu, Tina Maze iz Slovenije, kao i Austrijanka Nikol Hosp, koja se vraæa takmièenju posle teške povrede i ujedno je poslednja skijašica koja je osvojila veliki Globus pre Amerikanke. Pored njih, što se tièe pobeda, treba raèunati i na Austrijanke Katrin Cetel, Marliz Šild i Andreu Fišbaher, Sandrin Ober iz Francuske, Nemicu Viktoriju Rebensburg, Tanju Poutiainen iz Finske i Amerikanku Džuliju Mankuzo.\nSvetski kup u obe konkurencije poèinje veleslalomom u Zeldenu, a završava se slalomom u švajcarskom Lencerhajdu, dok æe sam finiš sezone obeležiti timsko takmièenje, koje se neæe bodovati u borbi za Kristalne globuse.\nOd oktobra do marta, biæe viðena velika borba i kod skijaša i skijašica, koji æe se tokom tih meseci takmièiti u Austriji, Finskoj, Kanadi, Sjedinjenim Državama, Francuskoj, Italiji, Hrvatskoj, Švajcarskoj, Bugarskoj, Sloveniji, Norveškoj, Švedskoj i Èeškoj.\n19. mart Lencerhajde (Švajcarska) slalom\n4. februar Aber-Cvajsel (Nemaèka) veleslalom\n5. februar Aber-Cvajsel (Nemaèka) slalom\n11. mart Špinderuv Mlin (Èeška) veleslalom\n12. mart Špinderuv Mlin (Èeška) slalom


Oštro pismo iz Vašingtona Prištini: Povucite taksu!\n12/02/2019 | 19:00 | Izvor: RTS\nOni su naveli da su potezi Prištine, među kojima ističu takse, onemogućile SAD da nastave saradnju sa prištinskim vlastima "na velikom broju ciljeva".\n- Pažljivo ćemo razmotriti druge aspekte naše saradnje i preispitati da li i oni mogu da budu umanjeni - pišu američki zvaničnici.\n"Hiljade američkih diplomata i vojnika je bilo lično angažovano u pokušajima da se izgradi budućnost za Kosovo. Nevjerovatno je da poslije svega što smo zajedno uradili, Kosovo tako olako shvata naše prijateljstvo da ignoriše naš savjet", navodi se u pismu.\n- Naša namjera je da vidimo da se Srbija, ali i Kosovo, ponašaju odgovorno kako bi se ponovo uspostavio dijalog, Prvi korak na ovom putu mora da bude ukidanje taksi. Dok to ne učinite, mi ne možemo da vratimo nađe odnose na pređašnji nivo - zaključuje se u pismu.


24 sata Elegancije 2019 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Akcije » 24 sata Elegancije 2019\n24 sata Elegancije i Classic Car Show\nAh Neša 29. avgust 2019. Akcije Postavite komentar\nPo deveti put se održava ovaj trodnevni spektakl posvećen kulturi klasičnih automobila, rafiniranosti i vrhunskom kvalitetu.\nPosle okupljanja u Belom dvoru i nekoliko modnih revija, biće predstavljeni evropski i svetski automobili godine i etablirani svetski brendovi.\n24 sata Elegancije: Classic Car Show… za dž!\nDrugog dana, u subotu, 8. septembra od 12:00, Beograd na vodi će po treći put biti domaćin ovogodišnjeg izdanja programa Classic Car Show.\nBiće predstavljena formula Cisitalia iz 1949, Lancia Astura, Fiat Stanguelini i drugi automobili iz svetski priznatih privatnih kolekcija.\nEkskluzivno, direktno iz muzeja Nuvolari iz Mantove, stiže originalni pehar iz 1939. godine koji je Tazio Nuvolari osvojio na Grand Prix trci u Beogradu. Ovaj vredni eksponat će biti izložen u zgradi Beograda na vodi i moći će da se vidi tokom manifestacije (plato iza zgrade Geozavoda, ulaz iz Hercegovačke ulice).\nUlaz će biti besplatan od 11:00 do 19:00.\nTreći deo manifestacije na kom će se predstavljati vrhunski brendovi biće zatvoren za širu javnost. (danubeogradu.rs)\nTagovi24 sata elegancije akcije beograd na vodi brendovi classic car show izlasci leto u beogradu oldtajmeri za dž\nPrethodni Festival umetnosti na ulici Rekonstrukcija 2019\nSledeći Crvena zvezda u Ligi šampiona: Protivnici Bajern, Totenhem i Olimpijakos


Predsednik Francuske od Trampa traži podršku, ne kritiku\nPredsednik Francuske, Fransoa Oland, uzvratio je Donaldu Trampu u subotu nakon što je predsednik u svom govoru rekao da je njegov prijatelj primetio da "Pariz više nije Pariz" nakon napada islamističkih militanata.\nHolad je rekao da bi Tramp trebalo da pokaže podršku saveznicima SAD.\n"Postoji terorizam i moramo se boriti zajedno. Mislim da nikada nije dobro pokazati čak ni najmanju razliku prema zemlji saveznici. Ja to ne bih uradio sa SAD i pozivam predsednika SAD da to ne radi sa Francuskom", rekao je Oland.\n"Neću da pravim poređenja, ali ovde ljudi nemaju pristup oružju. Ovde nemate ljude sa oružjem koji otvore vatru na gomilu prosto da bi imali sadisfakciju pravljenjem drame i tragedije", rekao je Oland, odgovarajući na pitanje tokom posete poljoprivrednom sajmu u Parizu.\nTokom govora na Konferenciji o konzervativnoj političkoj akciji u petak, Tramp je ponovio svoju kritiku Evrope zbog njenog odnosa prema napadima islamističkih militanata rekavši da je prijatelj "Džim" više ne želi da vodi svoju porodicu u Pariz.\nViše od 230 ljudi ubijeno je u seriji napada u Francuskoj od početka 2015. godine i zemlja je pod vanrednim stanjem od novembra iste godine.\nTrampovi komentari takođe su izazvali odgovor gradonačelnice Pariza An Idalgo.


СРПС: Уколико дође до умањења зарада | Форум београдских гимназија\nHome >> ПКУ,Синдикат,Штрајк >> СРПС: Уколико дође до умањења зарада\nСРПС препоручује свим школама, у којима буде дошло до умањења зарада, да те школе ступе у потпуну обуставу рада – једнодневни штрајк\n24. марта 2015. у 11:43\nKoleginice, i ja bih reakciju sindikata opisala kao „nedovoljnu“.\nTo što su u Somboru znali da urade, to ZNAJU svi direktori i načelnici Školskih uprava. Ali kada načelnik neće da potpiše, on neće! I onda nismo primili ništa! A nije nam odbijeno, ali zato i dalje čekamo platu. To već nije do direktora nego do načelnika\n22. марта 2015. у 12:40\nIzvinite, zasto niste naucili direktore skola kako da zastite svoje zaposlene?! Kad ste svi svesni da je prosvetni zakon totalna katastrofa, a da tumacenje MPa o bilo cemu (NAPISMENO) mozemo samo da sanjamo! Upoznati ste sa tim da je veliki broj direktora hteo da izbegne smanjenje zarada, zasto im niste pomogli u tome!? Ovo postaje medijski rat i rat izdrzljivosti izmedju sindikata i MPa, a zaposleni ispastaju… Daleko od toga da nisam na strani sindikata, ali mislim da ste mogli sada vise da zastitite clanstvo. Gde su ti vasi advokati? Svi znamo da se u nekim skolama odbijalo za strajk, a u nekim nije (iako se uredno strajkovalo), znamo i da su te svote bile razlicite. Cisto sumnjam da su svi direktori zeleli da „ojade“ zaposlene, nego se nisu snasli pod pritiscima… Dosla sam do sledece informacije, ne znam koliko je verodostojna, ali cini mi se da jeste:“sve somborske škole u štrajku su poslale dopis ministru i načelniku školske uprave u kome ga obaveštavaju da se umanjenje zarade ne može izvršiti bez rešenja, ali da se ni rešenje ne može izvršiti dok se o prigovoru zaposlenog ne izjasni drugostepeni organ, tj. školski odbor.Tek tada postaje izvršno.“ I tako su uspeli da DOBIJU PUNU platu!\nznanje imanje каже:\nBravo za direktore iz Sombora!