Gorica Tončev Vasilić - Bormagazin.com\nDa mogu, promenila bih nipodaštavanje sa kojim ljudi gledaju na nešto dobro, na nekoga ko “štrči”\nNovinarstvo, PR, RTB\nUprkos tome što je godinama radila na Televiziji „Bor“, najčešće je prepoznaju kao PR-a Rudarsko-topioničarskog basena Bor, a nedavno je dobila i nagradu za najboljeg PR-a u regionu. Iako se obrazovala za ekonomistu, time se do sada nije bavila. Osim na konferencijama za medije koje organizuje RTB, Goricu Tončev Vasilić možete videti i na raznim rok svirkama u gradu, koje često posećuje.\nRođena je, kako kaže, ne baš tako daleke 1976. godine.\n– Imala sam, zaista, srećno detinjstvo. Jedinica sam, ali me strogi Boris i konzervativna Snežana nisu razmazili. Živela sam u žutoj zgradi preko puta glavne autobuske stanice i u tom kraju bila sam jedina devojčica, pa su mi društvo bili dečaci. Sa njima sam igrala fudbal, „kiš-kiš“, „džamije“. Odlazila sam često i u biblioteku, bila mi je tu nadohvat ruke, iza zgrade. Obožavala sam belu fotelju koja se ljulja i tu sam provodila silno vreme čitajući. Tako sam i zavolela knjigu. Sećam se da me majka jednom satima tražila po kraju jer se bližilo vreme ručka. Tada, naravno, nije bilo ni mobilnih telefona, a kamoli interneta. Valjda po majčinskoj intuiciji, konačno je ušla i u biblioteku da pita da li me je neko video. Bila sam tamo, a bibliotekarka me je spasila grdnje. Ljubav prema knjizi i lepim rečima, dakle, potiče iz najranijeg detinjstva. Mislim da sam 1983. bila najmlađi najrevnosniji čitalac u Boru. Dobila sam tada, kao nagradu, knjigu Brane Crnčevića „Mrav dobrog srca“ i uz nju zavolela i poeziju.\nU osnovnoj školi shvatila je da joj se dopada sve što ima veze sa srpskim jezikom i književnošću.\n– Išla sam u Osnovnu školu „29. novembar“, danas je to „Sveti Sava“. Bila sam odličan đak i član redakcije „Jasmina“, prvog i jedinog đačkog lista u to doba. Tada počinjem da pišem poeziju, prozu, sklapam i osmišljavam ukrštene reči… Kasnije sam završila srednju Ekonomsku školu, u kojoj sam, takođe, bila odličan đak. Dramska sekcija, takmičenja iz srpskog jezika i književnosti svake godine, recitatorska sekcija – bili su u to vreme moj hobi i moja velika ljubav. Volela sam da recitujem, redovno sam išla na takmičenja, osvajala nagrade za to i jednom uspela da doguram do republičkog nivoa. Za to je „kriv“ Rade Šerbedžija. Obožavam ga. Niko, bar po mom mišljenju, ne ume kao on da prenese emociju koju ima svaka pesma.\nKako je teklo Vaše dalje obrazovanje?\n– Bila sam druga generacija koja je polagala prijemni ispit za upis na fakultet. U to vreme bila sam zaljubljena „do ušiju“, a trebalo je da idem u Niš, da upišem srpski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu. Htela sam, prirodno, ono u čemu sam bila najbolja. Međutim, ko će da ide u Niš, da se preseli i živi tamo četiri godine, a momak je ovde, u Boru – razmišljala sam. E, to vam je školski primer one narodne „najgluplji si kad si zaljubljen“. Elem, računala sam da zbog zavidnog broja poena koje „vučem“ iz srednje škole, neće biti nikakav problem da položim prijemni. A, nešto mi nije bilo ni važno da položim. Otišla sam potpuno nespremna i, naravno, pala. Računala sam da ću znati sva pitanja koja budu bila na testu, ali to ne može tako, u životu moraš da se spremiš za sve. Tada su primali 30 studenata, a ja sam bila 32. Te godine nije bilo samofinansirajućih studenata. Htela sam da pauziram godinu, pa da sledeće pokušam ponovo da upišem Filozofski, ali da se spremim za prijemni. Međutim, moji su insistirali da upišem bilo šta, pa da se, ukoliko budem htela, prebacim na Filozofski. I, ja sam upisala Megatrend.\nKako kaže, tada su predavanja bila kvalitetna, a profesori drugačiji.\n– U početku su na Megatrendu, zaista, predavali ljudi od kojih si mogao nešto da naučiš. Bila sam prva generacija studenata i predavali su mi ljudi koje i danas pamtim, kao i njihova predavanja. Predavao mi je dr Dejan Erić koji je danas direktor Instituta ekonomskih nauka u Beogradu. On je tada bio docent, zamenjivao je profesora Momčila Milisavljevića, velikog stručnjaka u oblasti ekonomije, marketinga i strategije menadžmenta. Studenti su ga gledali i slušali sa strahopoštovanjem i nisu smeli da izađu nespremni na njegov ispit. Ipak, retko koju stvar koju sam naučila na fakultetu mogu da primenim u poslu kojim se danas bavim. Poznata mi je terminologija, ali daleko sam od ekonomije, iako imam zvanje diplomiranog ekonomiste u oblasti marketinga.\nKako ste počeli da se bavite novinarstvom?\n– Uporedo sa studijama radila sam u privatnoj firmi kod tadašnjeg momka. Pravili smo štipaljke i čačkalice. Eto, sada znam ceo postupak proizvodnje i znam da su čačkalice od bukovog drveta najkvalitetnije. Kada je list „Kolektiv“ objavio konkurs za prijem jednog novinara, moj teča Ljubiša Aleksić, koji je tada radio tamo, a i dan-danas radi, nagovorio me je da se prijavim. Znao je kako pišem i insistirao da probam. Otišla sam, ali nisam prošla. Tada je primljen Ljubiša Trifunović, koji piše danas za „Novosti“.\nIpak, ubrzo se zaposlila na Televiziji „Bor“.\n– Ubrzo nakon konkursa u „Kolektivu“, objavljena je i audicija za rad na televiziji. „Kolektiv“ je tada bio u sastavu ŠRIF-a, i, naravno, teča je odmah znao i za taj konkurs i ponovo insistirao da odem da probam. I moji su to hteli, a ja baš nešto i nisam bila oduševljena idejom. Audicija je, sećam se, bila u subotu, a ja sam u petak uveče izašla u grad sa drugaricom, a danas kumom – Ivonom. Ona je znala da me moji teraju da idem na audiciju i slagala se sa njima. Htela sam da posle grada prespavam kod nje i da se ni ne pojavim na audiciji, a da mojima kažem da nisam prošla. Ipak, Ivona me je probudila, našminkala, iako ne volim da se šminkam, i bila uporna u tome da moram da probam. Verovala je u mene i „videla me“ na tom mestu. Na audiciji, od tridesetak kandidata prošli smo Darko Stojadinović i ja.\nKako Vam se dopao posao na televiziji u poređenju sa onim čime ste se do tada bavili?\n– Posao mi se odmah dopao i vrlo brzo mi je sve to „ušlo pod kožu“. Drugi novinari u televiziji su nas mlade, tada honorarne saradnike, odmah „bacili u vatru“, što je dobro. Počeli smo od prvog dana sa starijim novinarima da idemo na „teren“. Sećam se živo mog prvog terena: Toplana, 27. novembar 2000. godine, deo grada bez grejanja.\nNa Televiziji „Bor“ napredovala je od honorarnog saradnika do urednika.\n– Za sedam godina provedenih u televiziji prošla sam sve stepenice, od honorarnog saradnika do urednika. Nezaboravno iskustvo i posao koji sam baš volela. Tamo sam upoznala sadašnjeg muža. Upijala sam korisne savete od starijih, učila, radila na sebi i danas sam tu gde sam. Baveći se TV novinarstvom uvek sam bila u nedoumici da li to što radim, radim iz zadovoljstva ili da bih nahranila sujetu. Nikada, takođe, nisam mogla da odredim kolika je ta sujeta. Pa, ne kažu badava da su novinari i lekari najsujetniji.\nNakon sedam godina rada na televiziji dobija poziv da se zaposli u RTB Bor.\n– „Kolektiv“ se u međuvremenu vratio pod okrilje kompanije koja ga je i osnovala. Opet mi teča prenosi informaciju da je kompaniji potreban PR i da je to mesto kao stvoreno za mene. Plata je dobra, ali da nije bilo nekih sukoba koji su se dogodili dok sam radila u televiziji, nikada ne bih prešla da radim tamo. Ipak, danas, osam godina kasnije, dobro je što se to desilo. U svemu, šta god da ti se desi, može da se izvuče neka pouka za budućnost.\nKako ti je izgledao prelaz sa dinamičnog posla na televiziji u RTB?\n– Došla sam na prilično nestabilno tlo u RTB. Napustila sam stalni posao i došla da radim po ugovoru na određeno vreme. Zaposlila sam se u Službi informisanja koju čini redakcija „Kolektiva“. Znala sam sve te ljude jer su oni ranije bili u okviru ŠRIF-a. I dok sam radila na televiziji povremeno sam pisala članke za „Kolektiv“. TV novinarstvo se mnogo razlikuje od štampanog novinarstva i mnogo je teže pisati za novine. O pisanju sam mnogo više naučila u „Kolektivu“. Prethodni direktor RTB-a bio je potpuno nezainteresovan za medije i to kako će Basen biti predstavljen. Doduše, ima to neko svoje opravdanje jer je to bio jako neuspešan i nestabilan period u celoj kompaniji, period apatije i – na sreću – propalih pokušaja privatizacije. Sadašnji direktor, Blagoje Spaskovski, nije takav kada su mediji u pitanju.\nObavljajući svoj posao suočila se i sa predrasudama koje ljudi imaju o poslu PR-a.\n– Mnogo zavisi od toga kakav je poslodavac i kakva je kompanija u kojoj radiš taj posao. A, posao nimalo nije jednostavan, bezbrižan i lak. Daleko je od toga, zaista. Iako bi mnogo novinara rado prešlo u PR-vode misleći da će više zaraditi i da posao nije tako naporan, situacija je totalno suprotna. To je vrlo stresan i odgovoran posao, posao sa “kliznim” radnim vremenom, bez slobodnih vikenda. Samo maliciozni mogu da kažu da zvanje “pi-ar” donosi dobar prihod, a da ne iziskuje poseban rad i da je reč o lakoj, a unosnoj službi.\nŠta je važno za uspeh u tom poslu?\n– Saradnja sa medijima mora da postoji u svakoj kompaniji, to je danas neminovno. Sa pozicije posla koji obavljam upućena sam na saradnju sa novinarima, a to su, u mom slučaju, moje kolege. Veoma je važno negovati taj odnos, biti dobar sa novinarima, izaći im u susret, razumeti njihove potrebe. Ja to jako dobro znam jer sam bila i na toj drugoj strani. To je prednost koju imam zahvaljujući poslu na televiziji. Takođe, za uspeh je vrlo bitno poverenje poslodavca. Ako nema poverenja, onda nema svrhe ni to što radimo. Takođe, ovaj posao je i veoma dinamičan što odgovara mom temperamentu. Da je drugačije, bila bih jako nesrećna.\nNedavno je dobila nagradu „Kapetan Miša Anastasijević“, kao najbolji PR u regionu.\n– Dobila sam mejl u kome je pisalo da sam na predlog Udruženja novinara Srbije nominovana za ovu nagradu. Bila sam oduševljena i prihvatila sam nominaciju. Osećaj je neverovatan. Svako ko kaže da mu nagrada ništa ne znači, u najmanju ruku je licemeran. Svaka nagrada je priznanje za uložen trud. Neko je to gledao, vrednovao, ocenio i nagradio. Ova nagrada mi je prva, a nadam se da neće biti poslednja. Nikada nisam bila ni u jednoj stranci i veoma sam ponosna na tu činjenicu. To je, možda, primer da se neki uspeh može postići i bez uplitanja u politiku. Politika me ne interesuje i trudim se, pošto se ne bavim njome, da ni ona ne utiče na moj život i rad.\nSvoju ljubav prema recitovanju uspela je da prenese i na svog sina.\n– Doba interneta i novih tehnologija su neki od razloga zašto ne uspevam da mu prenesem ljubav prema knjizi. Pokušavam raznoraznim primerima da mu objasnim da knjiga mora da se pročita, kako bi se doživela na pravi način. Drago mi je što sam uspela da mu prenesem ljubav prema poeziji. On je u šestom razredu osnovne škole i nedavno je po drugi put bio pobednik okružnog takmičenja u recitovanju. Prvi put je to bilo u četvrtom razredu, što je izuzetan uspeh. Znam koliko adrenalina i pozitivne treme treba da savladaš kad staneš pred punu salu i izgovoriš neku pesmu koja traje tri minuta – bez greške!\nGoricu Tončev Vasilić često možete videti i na rok svirkama.\n– Ostala sam verna tom žanru još od osnovne škole. Na početku srednje bila sam u hipi fazonu, imala sam dugu kosu, nosila zvonarice. Sada volim dobar rok, domaći i strani. “Luda” sam za grupom “Arctic Monkeys”, “Madrugadom”, “Tinderstciks”. Volim i “Bjesove”, naš borski “Goribor”. Trudim se da stignem na svaki koncert koji me interesuje, to ne propuštam. Dobra muzika me opušta, kao i dobra knjiga i druženje sa prijateljima. Imam malo prijatelja, ali vrednih i dugogodišnjih. Ponosna sam na njih, kao i na svoju porodicu i roditelje. Oni su mi utočište, moji najveći kritičari i najveća podrška; nešto najvrednije što imam u životu.\nKoliko se Bor promenio za sve ovo vreme?\n– Mislim da su se ljudi promenili. Promenilo ih je vreme u kojem živimo, opšta situacija u zemlji. Jednostavno, ljudi su navikli da čitaju samo loše vesti i crne hronike. Pažnju im privlače ubistva na najbizarniji mogući način, starlete i slične gluposti. Nikoga više ne interesuje dobra vest jer to danas više nije vest. To bih, da mogu, menjala. Promenila bih i taj nihilistički stav koji ljudi imaju prema svemu, to nipodaštavanje sa kojim se gleda na nešto dobro, na nekoga ko nešto postigne ili „štrči“ samom prirodom posla koji obavlja.


„Balkanska međa“ ponovo u Bioskopu 85 | Patak Online – Valjevo vesti\n„Balkanska međa“ ponovo u Bioskopu 85\nVALJEVO- Na repertoaru valjevskog Bioskopa 85 od 11. do 17. aprila su filmovi „Mia i beli lav“, „Šavovi“ i „Balkanska međa“. Radno vreme blagajne Centra za kulturu je radnim danima od 16.30 do 20 časova, a vikendom od 14.30 do 20 časova. „Mia i beli lav“ je emotivna i topla priča o prijateljstvu i ljubavi između mlade devojke i belog lava, snimana preko tri godine i njenog neverovatnog putovanja kroz afričke savane kako bi svom najboljem prijatelju našla novi dom.\nScenario za “Šavove” je inspirisan svedočenjem beogradske krojačice koja je već skoro dve decenije tražila svog “mrtvog sina”.Ona se bori sa upravom bolnice i lekarima, policijom, sudovima i opštinskim zvaničnicima, kako bi dobila ispravu o smrti koja bi dokazala gde je pokopan njen novorođeni sin. Posle skoro dvadeset godina, ona veruje da je svog sina našla u prigradskom naselju udaljenom 15 kilometara od Beograda.\nBIOSKOP 85 od 11. do 17. aprila\nMIA I BELI LAV ( titlovano)\n11 i 12. april u 17.30h\n11 i 12. april u 20.00h\n13 i 14. april u 17.30h\n16 i 17. april u 20.00h\n15.april u 17.30h i u 20.00h\nPrethodni članak U bolničkom krugu posađeno drveće\nSledeći članak Za protivgradne rakete tri miliona dinara


Izveštaj sa 8. zasedanja komiteta UN za prava OSI - Nacionalna organizacija osoba sa invaliditetom Srbije (NOOIS)\nIzveštaj sa 8. zasedanja komiteta UN za prava OSI\nKomitet Ujedinjenih nacija za prava osoba sa invaliditetom održao je svoje osmo zasedanje u evropskom sedištu UN u Ženevi od 17. do 28. septembra 2012. Zasedanju je prisustvovao i ekspert iz Srbije, član Komiteta dr Damjan Tatić. Ovo je bilo prvo dvonedeljno zasedanje Komiteta do sada.\nPosle uvodnog izlaganja i izveštaja predsedavajućeg profesora Mekaluma (Australija) o radu Komiteta između 2 zasedanja, sekretar Komiteta, gospodin Araja (Čile), obavestio je članove Komiteta o novim ratifikacijama Konvencije između zasedanja i novoprispelim izveštajima o sprovođenju Konvencije. Između dva zasedanja Komiteta Konvenciju je ratifikovalo još 7 država članica UN a 5 ih je ratifikovalo Opcioni protokol uz Konvenciju. Prispelo je još 9 novih inicijalnih izveštaja, tako da sada broj izveštaja podnetih Komitetu iznosi 35. Do 8. zasedanja Komiteta su razmatrana 3 izveštaja a tokom zasedanja još 3, tako da Komitetu preostaje da razmatra još 29 izveštaja. Srbija je jedna od zemalja koja je podnela svoj inicijalni izveštaj ove godine ali neće stići na red za razmatranje još nekoliko godina.\nKomitet je dosta pažnje u svom radu posvetio i pitanju harmonizacije rada različitih komiteta i tela UN za praćenje konvencija o ljudskim pravima i inkorporirao u svoj Poslovnik o radu odredbe o nezavisnosti eksperata predložene u Adis Abebi. Predstavnica Visokog komesarijata za ljudska prava OHCHR upoznala je članove Komiteta sa inicijativama za reformu sistema monitoringa ljudskih prava.\nU uvodnom delu zasedanja otvorenom za javnost Komitetu su se obraćali i predstavnici drugih tela i agencija UN, međunarodnih organizacija i civilnog društva. Pitanje položaja osoba sa invaliditetom ugrađeno je u Agendu skupa o održivom razvoju u Rio de Žaneiru, Organizacija za zaštitu intelektualne svojine VIPO radi na nacrtu dokumenta kojim bi se obezbedilo da autorska prava ne predstavljaju prepreku osobama sa invaliditetom da koriste autorska dela u pristupačnim formatima. UNICEF je nastavio da se bavi decom sa invaliditetom a Svetska zdravstvena organizacija je promovisala Svetski izveštaj o invalidnosti širom sveta. Ambasador Saveta Evrope predstavio je napore te organizacije na promovisanju prava osoba sa invaliditetom u Evropi. Predstavnici Međunarodne alijanse za prava osoba sa invaliditetom i drugih NVO takođe su se obratili Komitetu.\nOvoga puta Komitet je po prvi put razmatrao više od 1 izveštaja strane ugovornice tokom jednog zasedanja. Razmatrani su inicijalni izveštaji Kine, Argentine i Mađarske. Takođe je pripremljena lista pitanja za Paragvaj čiji će izveštaj Komitet razmatrati u aprilu 2013. Izvestilac za Paragvaj je gospođa Kvan Čang (Gvatelama). Na zasedanju u septembru 2013. Komitet će razmatrati inicijalne izveštaje Austrije, Australije, El Salvadora i ukoliko bude vremena i Švedske. Izvestilac za Austriju biće profesor Mekalum (Australija). Izvestilac za Australiju biće gospođa Majna (Kenija), za El Salvador gospodin Tores (Ekvador) a za Švedsku gospodin Langvad (Danska).\nMnogobrojnu delegaciju Kine predvodila je predsednica kineske Federacije osoba sa invaliditetom a pored predstavnika različitih ministarstava i ambasadora Kine pri UN, u delegaciji su bili i predstavnici autonomnih teritorija Hong Konga i Makaoa. Dijalogu koji je bio otvoren za javnost prisustvovao je i veći broj predstavnika kineskih udruženja osoba sa invaliditetom a zahvaljujući Međunarodnoj alijansi za prava osoba sa invaliditetom IDA, sesija je prenošena putem interneta. Posle uvodnih izlaganja predsedavajuće kineske delegaije i izvestioca za Kinu, profesora Kima (Južna Koreja), članovi Komiteta mogli su da postavljaju pitanja članovima kineske delegacije. Pored nekih pitanja od velikog značaja za osobe sa invaliditetom, poput definicije ovih osoba u Kini, nedovoljno preciznog režima zabrane diskriminacije na osnovu invalidnosti, izazova sa efikasnim nadzorom nad primenom standarda pristupačnosti, nepostojanjem sistema podrške za ostvarivanje poslovne sposobnosti, sistema školovanja koji dosta pažnje posvećuje specijalnom školstvu, bilo je i politički obojenih pitanja. Tako se govorilo i o kineskim propisima o službenoj tajni, slučaju slepog disidenta u egzilu. Po okončanju dijaloga Komitet je na zatvorenoj sednici usvojio zaključne opservacije i preporuke za Kinu. Prilikom usvajanja tog akta, ekspert iz Srbije dr Damjan Tatić insistirao je da se u tekst unesu samo preporuke koje se tiču osoba sa invaliditetom i upozorio da se prilikom formulisanja preporuka za Hong Kong i Makao strogo vodi računa da format bude takav da potvrdi teritorijalni integritet i suverenitet Kine, jer je reč o temeljnim postulatima međunarodnog javnog prava koji se uvek moraju poštovati.\nDelegaciju Argentine predvodili su gospođa Tiramonti, predsednica nacionalne komisije za osobe sa invaliditetom i ambasador Argentine pri UN, NJ.E. D'Aloto. Posle uvodnih izlaganja gospođe Tiramonti i izvestioca Komiteta za Argentinu, gospođe Pelaez Narvaez (Španija), članovi Komiteta imali su priliku da postavljaju pitanja članovima argentinske delegacije. I ovaj dijalog je prenošen putem interneta a javnoj sesiji su prisustvovali i predstavnici argentinskih organizacija osoba sa invaliditetom. Tokom dijaloga apostrofirani su pitanja definicije osoba sa invaliditetom, izazovi nejednakog tretmana osoba sa invaliditetom u različitim provincijama kao posledica federalne strukture Argentine, nedefinisanje uskraćivanja razumnih prilagođavanja kao oblika diskriminacije osoba sa invaliditetom, teškoće oko monitoringa pristupačnosti, nepostojanje podrške osobama sa invaliditetom u ostvarivanju poslovne sposobnosti, odsustvo sistemskog pristupa inkluzivnom obrazovanju, neprimenjivanje zakonom propisanog kvotnog sistema, ograničavanje političkih prava osoba sa invaliditetom lišenih poslovne sposobnosti. Na zatvorenoj sesiji Komitet je usvojio zaključne opservacije i preporuke za Argentinu.\nDelegaciju Mađarske su predvodili ministar socijalne politike, gospodin Soltež i ambasador te zemlje pri UN, NJ.E. Dekanji. Posle uvodnog izlaganja ministra Solteža, Komitetu se obratio i izvestilac za Mađarsku, dr Damjan Tatić. Posle izlaganja eksperta iz Srbije članovi Komiteta postavljali su pitanja mađarskoj delegaciji. I ovaj dijalog otvoren za javnost prenošen je putem interneta ali razgovorima nisu prisustvovali predstavnici mađarskog pokreta osoba sa invaliditetom, zbog čega je Komitet izrazio žaljenje. Zbog ovoga atmosfera je bila na trenutke i napeta a izvestilac dr Tatić morao je da ulaže napore za izbalansiran ton dijaloga, na čemu su mu kasnije čestitali kako kolege iz Komiteta i predstavnici civilnog sektora, tako i mađarska delegacija. U zaključnim opservacijama, čiji nacrt je pripremio dr Tatić, pohvaljeni su planovi za uklanjanje barijera i Zakon o mađarskom znakovnom jeziku a insistirano je na novim definicijama osoba sa invaliditetom, razumnih prilagođavanja, poštovanju planova za pristupačnost, izmeni propisa radi pružanja podrške u ostvarivanju poslovne sposobnosti, afirmaciji servisa podrške u lokalnoj zajednici, inkluzivnom školstvu...\nKomitet se u zatvorenim sednicama bavio individualnim predstavkama koje je primio shodno Opcionom protokolu uz Konvenciju. Predstavka MekAlpina protiv Velike Britanije odbačena je ratione temporis, pošto se navodna povreda prava iz Konvencije dogodila pre nego što je ovaj ugovor međunarodnog javnog prava stupio na snagu za stranu ugovornicu, Veliku Britaniju. Komitet je doneo odluku kojom dopušga učešće treće strane kao prijatelja suda (amikus kurije) u postupcima po predstavkama po Opcionom protokolu ali jedino ukoliko na to pristane 1 od strana u postupku, bilo podnosilac predstavke, bilo strana ugovornica protiv koje je predstavka podneta.\nRadna grupa za izradu nacrta Opšteg komentara na član 12 Konvencije o poslovnoj sposobnosti održala je sastanak tokom vikenda između 2 radne nedelje ali uprkos određenom progresu nije uspela da usaglasi bilo kakav tekst koji bi ponudila Komitetu na usvajanje. Predsedavajući radne grupe za izradu nacrta Opšteg komentara na član 9 Konvencije o pristupačnosti, gospodin Al Taravneh (Jordan) obavestio je Komitet da je potpredsedavajući te radne grupe, dr Tatić, pripremio iscrpan rezime tekstova o pristupačnosti koji su dostavljeni Komitetu početkom 2012. godine.\nTokom zasedanja Komiteta dr Damjan Tatić sastao se sa ambasadorom Srbije pri UN u Ženevi, NJ.E. Uglješom Zvekićem i gospođom Draganom Mladenović iz stalne misije Republike Srbije pri UN. Kao i tokom prethodnih zasedanja Komiteta, stalna misija Srbije pružila je dr Tatiću odličnu logističku podršku.


"PORODICA EVROPSKIH ZEMALJA NIJE POTPUNA BEZ SRBIJE" Entoni Godfri za "Blic" o ekološkim protestima, EU, dijalogu Beograda i Prištine i Kristoferu Hilu\nSjedinjene Države su veoma ozbiljne u želji da pokrenu potencijal Zapadnog Balkana i mislim da svi shvatamo da trenutna situacija koči Srbiju i njene susede u regionu. Srbija u Sjedinjenim Državama ima partnera, poručuje u intervjuu za "Blic nedelje" ambasador Amerike u Srbiji Entoni Godfri.\nOn tako odgovara na najave da bi ova godina mogla da bude prekretnica u dijalogu Beograda i Prištine, ali i ističe da trajni napredak mora poteći odavde, kao i da zavisi od želje lidera u Beogradu i Prištini da "prionu poslu i preduzmu teške i hrabre korake neohodne da se učvrsti mir i prosperitet koji ovaj region zaslužuje".\nSa ambasadorom Godfrijem razgovarali smo i o tome kako vidi proteste protiv "Rio Tinta" u Srbiji, gde on pita da li "da li Srbija želi da kupuje ili prodaje litijumske baterije?", da li SAD i EU gube utakmicu od Rusije i Kine na Balkanu i kakva je poruka Vašingtona za Beograd dolazak njegovog naslednika Kristofera Hila.\nEntoni Godfri, ambasador Amerike u Srbiji\nIza nas je 2021. godina. Da li su Beograd i Vašington izvukli maksimum iz svojih odnosa tokom prošle godine?\n- Možemo da se vratimo i na raniji period, pre 2021. godine, ali mislim da je ponovni napredak srpsko-američkih odnosa zaista svetla tačka u godini punoj veoma izazovnih globalnih dešavanja, od tekuće pandemije, pa do zastrašujuće mogućnosti za dalju rusku vojnu invaziju Ukrajine. Obnova naših odnosa je rezultat napornog rada i posvećenosti i Beograda i Vašingtona i jasnog razumevanja istine koju smo naučili tokom prošlog veka: zajedno smo jači. Nakon petogodišnje pauze, u 2021. godini smo ponovo započeli naše zajedničke bilateralne odbrambene konsultacije, a obeležili smo i 140. godišnjicu uspostavljanja naših diplomatskih odnosa - da navedem samo neke od najvažnijih događaja. Ulaskom u 2022. godinu, nadam se da će i srpski i američki narod imati još više koristi od naših čvrstih odnosa.\nNa osnovu novopostavljenih diplomata i specijalnih izaslanika, analitičari ocenjuju da bi 2022. godina mogla da bude prekretnica koja će doneti rešenja za krize u dijalogu Beograda i Prištine, i u BiH. Da li greše?\n- Trajni napredak mora poteći odavde i zavisi od želje lidera u Beogradu i Prištini da prionu poslu i preduzmu teške i hrabre korake neophodne da se učvrsti mir i prosperitet koji ovaj region zaslužuje. Sjedinjene Države su veoma ozbiljne u želji da pokrenu potencijal Zapadnog Balkana i mislim da svi shvatamo da trenutna situacija koči Srbiju i njene susede u regionu. Srbija u Sjedinjenim Državama ima partnera.\nHoće li na tom putu biti saradnje, ruku podruku sa EU, ili bi SAD mogle da preuzmu posredovanje u dijalogu?\n- Veoma sam zadovoljan sve bližom saradnjom između EU i Sjedinjenih Država. Stabilnost na Zapadnom Balkanu znači stabilnost u Evropi. Sjedinjene Države su veoma usredsređene na snažan savez sa EU. Cenimo naše zajedničke vrednosti koje se odnose na slobodu i ljudska prava, kao i ekonomski potencijal kada su pojedinci osnaženi da donose promene i stvaraju nova preduzeća. Porodica evropskih zemalja nije potpuna bez Srbije i njenih suseda. U tom smislu, sekretar Blinken je jasno stavio do znanja da ćemo nastaviti da u potpunosti podržavamo dijalog koji se vodi pod okriljem EU, blisko sarađujući sa našim partnerima iz EU.\n"AKO SE SRBIJA OSLONI SAMO NA RUSIJU..." Ambasador SAD Godfri o snabdevanju naše zemlje gasom: "Ne želite sva jaja u istu korpu"\nGodfri: SAD cene narastajuće partnerstvo sa Srbijom\nVažno pitanje za Srbiju je Kosovo. Put do kompromisa vodi kroz formiranje ZSO. Često se kaže da "ako bi Amerika htela da ubedi Prištinu na to, učinila bi to". Da li se time precenjuje ili potcenjuje Vašington?\n- Trajni i stalni prosperitet ovog regiona će doći samo iz domaćih rešenja. Ona se ne mogu nametnuti spolja. Zbog toga nastavljamo da činimo sve što je u našoj moći da podstaknemo i podržimo potpunu normalizaciju odnosa Beograda i Prištine i konačno međusobno priznanje.\nOve godine dolazi novi ambasador, Kristofer Hil. Znate li kada treba da preuzme misiju?\n- Svi ambasadori koje imenuje predsednik moraju biti potvrđeni u Senatu Sjedinjenih Država. Komitet za spoljne poslove Senata održao je javno saslušanje o nominaciji ambasadora Hila, a Senat će verovatno razmotriti nominaciju u bliskoj budućnosti. Ne usuđujem se da predvidim datum dolaska ambasadora Hila, ali znam da se raduje povratku u Srbiju.\nFoto: Guo Yina / Zuma Press / Profimedia, Shutterstock / RAS Srbija\nŠta mislite o njegovom dolasku? Šta je poruka Beogradu?\n- Ambasador Hil je jedan od najuspešnijih američkih diplomata. Ovo će mu biti peto postavljenje za ambasadora, a označiće povratak u grad u kojem je započeo diplomatsku karijeru. Takođe je živeo i učio školu u Beogradu kao dete kada je njegov otac bio raspoređen u Ambasadi SAD ovde. Mislim da je njegova nominacija “poruka” Beogradu da Vašington ceni svoje odnose sa Srbijom i da šalje iskusnog izaslanika koji dobro poznaje region.\nHil je bio taj koji je najavio novi model odnosa, da SAD mogu da ponude više od Rusije i Kine. Šta bi ovaj novi model mogao da znači? Veći naglasak na ekonomskoj saradnji?\n- Ambasador Hil razume da Srbija 2022. godine nije isto što i Jugoslavija u kojoj je on nekada živeo, radio i učio školu. Odnosi Beograda i Vašingtona se ubrzano poboljšavaju. Usredsređen sam na proširenu ekonomsku saradnju kao i predsednik Vučić, koji razume da je angažovanje sa najvećom svetskom ekonomijom dobro za Srbiju, njene građane i ceo region. Sudeći po obrascima rada i učenja mladih Srba, i po nebrojenim razgovorima koje sam vodio, građani Srbije duboko poštuju rusku kulturu i pravoslavne tradicije – kao i ja! – ali svoju budućnost vide više kao onu koju imaju njihovi prijatelji i porodice koji žive u Frankfurtu, Rimu, Parizu ili Čikagu, a ne u Moskvi ili Pekingu.\nDa li EU i SAD gube utakmicu od Rusije i Kine na Balkanu?\n- Ovo nije utakmica. Sjedinjene Države i naši partneri iz EU posvećeni su razvoju Srbije i radu sa Srbijom kako bi se pridružila najuspešnijoj trgovinskoj i političkoj uniji u istoriji: EU. To odražava volju građana Srbije, koji cene slobodu, ljudska prava i sposobnost da ostvare sopstveni potencijal. Ali to nije ni samo prazna priča - Sjedinjene Države su uložile više od milijardu dolara pomoći Srbiji samo u poslednjih 20 godina, a zajedno sa našim evropskim partnerima smo i dalje najveći donatori u Srbiji. Trgovinski odnosi sa prijateljima na drugom kraju sveta su neophodni za poslovanje, ali Srbi su na kraju Evropljani i žele da im deca odrastaju u zemlji koja je demokratska, otvorena i tolerantna.\nVažno unutrašnje i političko pitanje je snabdevanje gasom. Rekli ste da je najbolja ideja za Srbiju "energetska diverzifikacija" i da ne treba da budemo "taoci ruske politike". Usmeravanje Srbije ka američkom gasu tehnički je nemoguće, da li su takve izjave svojevrsna politička kritika, i da li je prihvatljivo biti "talac američke politike"?\n- U stvari, to nije tehnički nemoguće. Sa novim lukama i transportnim linijama koje se grade u regionu, Srbija svakako ima izbor u snabdevanju gasom. Kako pokazuje sadašnja situacija sa Ukrajinom, Rusija može, i već koristi energiju u geopolitičke svrhe. Stoga je pametno da Srbija diverzifikuje svoje izvore energije, a diverzifikacija ne znači nužno dodavanje samo američkih izvora. Takođe uključuje veće oslanjanje na obnovljive izvore, kao što su energija vetra, sunca i hidroenergije, što je globalni imperativ za budućnost naše planete.\nOdblokiran saobraćaj na autoputu kod Centra "Sava", granični prelaz "Trbušnica" prohodan od 15 sati (FOTO, VIDEO)\nPokret "Kreni - promeni" predao Vladi Srbije peticiju sa 292.000 potisa, traži da moratorijum na ISKOPAVANJE LITIJUMA bude 20 godina\nZBOGOM ILI SAMO DOVIĐENJA Prvo je kraj najavila Brnabić, a potom i Vučić, ali kakva je zaista SUDBINA RIO TINTA U SRBIJI? I koliki je ceh koji ćemo platiti u slučaju rastanka?\nKako gledate na ekološke proteste koji se organizuju protiv "Rio Tinta"?\n- Demokratija nije ni laka, ni utegnuta, a građani imaju mnogo različitih mišljenja. Poštujem ljude koji mirno i zakonito izražavaju svoje mišljenje. To je vitalno važan deo svake funkcionalne demokratije. Verujem da bi resursi litijuma u Srbiji mogli da donesu ogromnu korist za ekonomski rast Srbije, i voleo bih da ih razvija transparentno i javno odgovorno preduzeće. Verujem da bi Vlada Srbije kao i akcionari "Rio Tinta" zahtevali od ove kompanije da poštuje najviše standarde u zaštiti životne sredine i istovremeno pomogne Srbiji da postane globalni lider u jednoj od verovatno najvažnijih tehnologija u ovom veku. Ovaj projekat ima ogroman ekonomski potencijal za Srbiju. Zelena ekonomija dolazi. Da li Srbija želi da kupuje ili prodaje litijumske baterije?\nIma najava da bi takozvana crna lista za građane Srbije mogla da bude proširena, i to vrlo brzo. Da li je to neka vrsta političkog pritiska kako se može pročitati u nekim medijima?\n- Sjedinjene Države vide korupciju kao kritičnu pretnju miru i ekonomskom razvoju Zapadnog Balkana. Iz mojih razgovora sa građanima Srbije koji dolaze iz širokog spektra vašeg društva, verujem da su mnogi vaši čitaoci takođe zabrinuti zbog korupcije. Sankcije protiv korumpiranih preduzeća i pojedinaca su jedno od sredstava za suzbijanje korupcije kao kancera društva i kako bi se osiguralo da ekonomski rast ovde rezultira povećanjem prosperiteta za sve.\nZvezda Srbije se uzdiže, predodređena je da se nađe na zastavi EU\nPo čemu ćete pamtiti Srbiju?\n- Srbija nudi mnogo sjajnih kulturnih događaja i iskustava, dobru kuhinju, i prirodne lepote na relativno malom geografskom prostoru. Moje sećanje će se protezati od dugih popodneva provedenih u Šumadiji, uživanja u nekim od najboljih svetskih roštilja i rakije, do posmatranja kranova koji grade "Beograd na vodi", ili posete preduzećima koja izgledaju kao ona iz Silicijumske doline, poput novog kampusa NCR-a. Ljubaznost ljudi i prijateljstva koja sam ovde stekao, naravno, najviše se i najduže pamte.\nŠta ste naučili od nas?\n- Obnovio sam svoju veru u mlade ljude. Sjaj Srbije se nije završio sa Pupinom i Teslom. Lako je biti frustriran sporim tempom promena, ali moje vreme ovde me je uverilo da se zvezda Srbije uzdiže i da je predodređena da se nađe na zastavi EU.\nVi ste svet: Milunka Savić - Život\nO spotovima "Vi ste svet"\nOvih dana gledamo spotove "Vi si svet", od Pekića do Milunke Savić. Komentari su različiti, od pohvalnih do kritika da nam ne treba niko da nam kaže da smo mi svet, ili da im poruka nije jasna. Šta ste hteli da nam kažete u video snimcima?\n- Srbija ima mnogo neverovatnih heroja koji su u velikoj meri nepoznati svetu, pa i mnogima u Srbiji. Bilo da se radi o Milunki Savić ili Davidu Vujiću, koji je pomogao da čovek stigne na Mesec. Naš cilj u ovoj kampanji je da istaknemo inspirativne priče koje zaslužuju više pažnje. Želim da vidim da svet poznaje Srbiju kakvu ja poznajem: kroz ljude poput Mihajla Pupina, kaplara Savića, gospodina Vujića i drugih, a ne kroz prizmu ratova devedesetih. Ratni zločinci poput Ratka Mladića, s druge strane, ne bi trebalo da budu moderno lice Srbije. Ovo je zemlja velikog srca, čiji su ljudi tolerantni, inovativni i velikodušni. Srećan sam što pomažemo u širenju ove poruke.\nEntoni Godfri Intervju „Rio Tinto“ SAD Rusija Kristofer Hil Dijalog Beograda i Prištine\nTREBA LI SRBIJA DA SE PLAŠI VANREDNOG STANJA? U Mađarskoj je ono već na snazi, i svi se sada pitaju da li će uslediti LANČANA REAKCIJA\nDAVOS U 55 SEKUNDI Predsednik Srbije snimkom rekapitulirao posetu Švajcarskoj\nVUČIĆ O SANKCIJAMA RUSIJI "Zasad ne postoji ta mogućnost, a videćemo šta će biti u budućnosti. Nisam od onih koji se ZAKLINJE"\n"SRBI, ODREKNITE SE MITA O JASENOVCU ILI NIŠTA OD EU" Sramna ucena hrvatskih akademika: Traže da Srbija ispuni čak 14 ZAHTEVA za podršku Zagreba na putu ka Briselu, reagovao i SANU\nMILANOVIĆ NASTAVLJA DA PROVOCIRA "Mogli smo da podignemo optužnicu protiv Vučića, ali je postojala odluka da se preko nekih stvari pređe"\nJovanović (DSS): Srbija ne sme da uvede sankcije Rusiji jer će izgubiti saveznika\n"TAJ ZAKON JE NAMA NEPRIHVATLJIV" Plenković o optužnici Srbije zbog akcije "Oluja": To je signal za KORAK UNAZAD u našim odnosima\nVučić: Ne treba da uvodimo VANREDNO STANJE KAO MAĐARSKA\nPOČELO NEVREME! Pljuskovi, grad i MUNJE STIGLI U SRBIJU, pogledajte kako SEVA U VOJVODINI (VIDEO)


Dobrodošli na sajt www.e-prodaja.rs\nPočetkom osamdesetih godina prošlog veka kartice su postale uobičajeno sredstvo plaćanja roba i usluga i dostigle su razmere masovne primene. Korisnici platnih kartica nemaju potrebu da nose gotovinu sa sobom.\n3. Samo za plaćanja na Internetu\nDebitne kartice pružaju sve pogodnosti bezgotovinskog načina plaćanja. Koriste se samo u okviru raspoloživih sredstava koje imate na tekućem računu, uključujući, ako ga imate, i dozvoljeni minus. One su praktične za upotrebu i sigurnije od nošenja gotovine. Debitne kartice predstavljaju jednostavan način raspolaganja sopstvenim novcem koji Vam je 24 časa na dohvat ruke.\nKreditna kartica je sredstvo za bezgotovinsko plaćanje. Osim plaćanja robe i usluga odloženo (na rate) u zemlji, inostranstvu i preko Interneta, može se koristiti i za podizanje gotovine na bankomatima ili u bankama.\nKlijent u ovom slučaju praktično pozajmljuje novac od banke i plaća robu i usluge njenim novcem, a na kraju meseca izmiruje račun, u slučaju zakašnjenja i kamatu.\nKreditna kartica donosi izvanrednu finansijsku fleksibilnost, dostupnost novca i brojne pogodnosti.\nKartice za plaćanje putem Interneta\nKartica za plaćanje preko Interneta je namenjena isključivo za tu svrhu, i to zapravo debitna kartica, što znači da je iznos sredstava na računu, iznos koji se može koristiti za kupovinu preko Interneta.\nOve kartice su obezbeđene sistemom zaštite od zloupotrebe. Ove kartice nemaju lični broj – PIN, jer se i ne traži pri plaćanju preko Internet-a. Ukoliko je na nekoj Internet stranici potrebno uneti PIN, velika je verovatnoća da je reč o fiktivnoj trgovini i da ta stranica služi za prikupljanje i kasniju zloupotrbu podataka sa kartica.\nPored broja kartice, na licu, u produžetku roka vaćnosti kartice nalazi se i trocifreni zaštitni broj. Sve više Internet stranica traži ovaj broj, i možete biti sigurni da niko drugi neće moći da koristi Vaš broj kartice.


Barzagli: "Dybala i Neymar su budućnost fudbala" | Ju1897.net\nBarzagli: "Dybala i Neymar su budućnost fudbala"\nObjavio: Dena u 18:56h / Kategorija: Izjave\nTri utakmice, deset postignutih pogodaka i tri pobjede, bilans je početka sezone Bianconera, a sinoćnjom pobjedom Juventus je dokazao da može do slavlja i bez svojih talismana u vidu Buffona, Chiellinija i Barzaglija.\nJuventus bez čuvenog tria\n"Prije ili kasnije bilo je neizbježno da će tim morati zaigrati bez nas. Ali rezultat se nije promijenio. Zadržali smo čistu mrežu i došli do pobjede. Bio je ovo dobar početak šampionata gdje smo dobro odgovorili na razočarenje nakon poraza u Supercoppa Italiana. Čak niti jučerašnja utakmica nije bila lagana kako je ista uslijedila nakon internacionalne pauze, ali smo preko prepreka prešli uz odlučnost i samopouzdanje. To je upravo ono što nam je trebalo."\nVrijeme za Barcu\n"To je utakmica velikog prestiža. U usporedbi od prije pet mjeseci, ulozi su sada nešto drugačiji. Tada se radilo o četvrtfinalu natjecanja, dok je sada riječ o utakmici za tri važna boda u grupnoj fazi. Očekuje nas težak zadatak, dok u isto vrijeme želimo odaslati snažnu poruku da i ove godine želimo napredovati do kasnijih nivoa natjecanja."\nDybala i Neymar su budućnost fudbala\n"Paulo želi postati najboljim i to Bianconerima pomaže u dobroj mjeri. Pitanje ostaje samo koliko daleko može otići? Pred njim postoji još mnogo prostora za napredak, to nam iskazuje svake nove godine. On i Neymar su budućnost fudbala."


PARTIZAN IZGUBIO OD CIBONE: Crno-beli protiv Cedevita Olimpije igraju za treće mesto u Opatiji\n01. 09. 2021. u 21:55\nKOŠARKAŠI Partizana izgubili su u polufinalu pripremnog turnira u Opatiji od Cibone sa 71:64 i za treće mesto će igrati protiv Cedevita Olimpije.\nZasluženo je tim Vladimir Jovanovića dobio ovaj meč. Vodio je u većem delu susreta, posle 20 minuta košarke tri razlike - 36:33.\nIpak, crno-beli su se trgli u trećem kvartalu i uspeli da preokrenu rezultat - 38:44. No, "vukovi sa Tuškanca" su se brzo konsolidovali i vratili su prednost na svoju stranu.\nUpadljivo u igri tima Željka Obradovića bio je ne baš dobar šut i veliki broj grešaka na obe strane terena. To će Partizan morati da svede na minimum.\nNajefikasniji u Ciboni bio je Branković koji je upisao 13, Riuvers je dodao isto toliko, dok je u klubu iz Beograda najbolji bio Jam Madar sa 10, dok su devet imali Rade Zagorac i Zek Lidej.\nCibona će u finalu igrati protiv italijanskog Pezara koji je u polufinalu bio bolji od Cedevita Olimpije.\nkošarka KK Partizan KK Cibona košarkaški turnir u Opatiji


U životu je SVE MOGUĆE: Bivši farmer u 84. godini postao Jutjuber (VIDEO) | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nU životu je SVE MOGUĆE: Bivši farmer u 84. godini postao Jutjuber (VIDEO)\nBritanac Džon Batler je bivši farmer, a u 84. godini je postao Jutjuber koji ima 120.000 pratilaca.\nMnogi su mu zahvalni na savjetima u borbi protiv anksioznosti tokom pandemije korona virusa, piše Index.\nI dok je bio farmer, Batler se bavio meditacijom. Svojim savjetima pomaže drugima kako da se prvenstveno mentalno relaksiraju. Kako je rekao, uopšte nije znao šta je Jutjub pa je vrlo malo znao o internetu.\nNjegov Jutjub kanal se zove “Duhovni rasplet sa Džonom Batlerom” (Spiritual Unfoldment with John Butler).\nPrethodni članakPoznati prvi učesnici osmine finala Eura\nNaredni članakOptuženi za smrt pješaka priznao da je popio nekoliko flaša piva


Istorija pamti nekoliko istina o grupi Sex Pistols, a jednu nam nudi nova serija Deni Bojla | City Magazine\nIstorija pamti nekoliko istina o grupi Sex Pistols, a jednu nam nudi nova serija Deni Bojla\nAUTOR: Miloš Dašić 18 Jun, 2022\nKao što je možda muzika i zaostavština kultne grupe Sex Pistols loše ostarila, pa je moguće danas posmatrati samo kao artefakt nekog drugog vremena, i serija Pistol u režiji Deni Bojla ne može da se shvati kao neko preterano ozbiljno delo, ali da je zabavna putašestvija za sve muzičke fanatike, jeste.\nU slučaju same istorije benda Sex Pistols, kultne londonske atrakicje koja je uvela pank u mainstream britansku kulturu, ne postoji samo jedna istina. Svako ko je bio svedok tih dana, ima svoju verziju priče i spreman je da ide i na sud da bi opovrgao onu drugu. Tako da čuveni Džoni Roten, pevač benda priča jedno, a menadžer Malkom Meklaren priča drugo. Publika koja je s kraja sedamdestih živela taj pank seća se trećeg, a četvrto stanovište ima Stiv Džons, gitarista benda, koji je sve što je imao istresao u svojoj autobiografiji po kojoj reditelj Deni Bojl (Trainspoting, Slumdog Millionaire) snimio 6 epizoda serije Pistol. Po jednini u naslovu naslućujete da je ovo ipak priča samo jednog od njih. I da, zbog te priče je Roten vodio na sud svoje bivše drugare iz benda.\nPriča o 4+1 klinca (Sid Višiz je došao malo kasnije) koji su bes, apatiju i bezizlazno osećanje života radničkih porodica u Engleskoj sedamdesetih rešili da prenesu na muziku iako ne znaju da sviraju ni da pevaju, verovatno dobro poznajte. Znate sigurno i za čuvenog manipulatora koji je sa suprugom držao butik Sex, koji je video priliku da provokacijom dođe do slave i love. Međutim, pored svega ovog, priča nudi vizuru koja do sad nije toliko gurana u mainstrem pop kulturu, iz perspektive dečaka, naučenog da ne postoji ništa lepo u životu, zlostavljanog od ranog detinjstva, naviknutog na tuče i ulicu. Priča Stiva Džonsa (Toby Vallace) opravdava taj bes koji izlazi iz samog pokreta, koji ponekad deluje samo kao bezrazložna poza. Pored originalne četvorke, (velike rokenrol) prevare Malkoma Meklarena (Thomas Brodie Sangster) koju je progutao, dolaska Sid Višiza (Louise Partrige) jer je bio lepši na bini od Glena Metloka (Christian Lees), sama priča dobija nešto emotvniji zaokret sa ubacivanjem lika Krisi Hajnd (Sydney Chandler) iz benda Pretenders. Ona je kao amerikanka živela u Londonu i da, radila je u Sex butiku, ali nije bila u vezi sa Džonzom kako je on za potrebe knjige i serije izmaštao. U samoj priči njen lik je više kao simbol otvorenije i šarenije Amerike i njenog sna, koju sivi London sanja ali nikako i da dosanja. U jednoj od sporednih uloga je i čuvena Arija Stark iliti Maisy Williams koja već u nekoliko uloga šminkom i maskom pokušava da pobegne od svog Game of thrones lika koje je proslavio.\nDžonz je na komentare da nije sve baš tako bilo odgovorio sa – pa morao sam da malo ulepšam, ipak je to šou biznis. Jako pank od njega, nema šta. Roten (Anson Boon) je besni klinac i mamin sin, a Višiz glupson koji se zaljubio i navukao na heroin. Dobro ovo sve za Višiza je popričično tačno jer svaka vizura istorija ga je ovako predstavljala, a sa čijom smrću je grupa i prestala da postoji (spoiler alert).\nRelativno nepoznati glumci su možda i najveći plus cele priče, jer su uradili dobar posao, nikad previše u imitaciji, ali dovoljno da liče na svoje parnjake. Možda i veći problem u seriji predstavljaju one “tačne istorijske” scene koje znamo kao triviju iz pop kulture, nego one koje se nisu. Sid Višiz je dobio ime po hrčku Džonija Rotena, a ta scena u kojoj ga ujeda hrčak je mnogo bolnija za gledanje i krindž što bi rekli mladi, više od svega izmaštanog.\nMeđutim, na kraju, reditelj Deni Bojl i scenarista Kreg Pirs, izvlače najbolje što su mogli iz ovakve postavke. Likovi su stilizovani i istorisjki ulepšani (ili poružnjeni) ali i kao takvi su mnogo “filmskiji” i veći, pa tako i sam Roten koji se naljutio na ovakvo predstavljanje je ipak prikazan do kraja možda i boljim i većim, nego kakvim se pokazao u stvarnom životu. Zato je Bojlova vizija cele priče hrabra, jer čak i kad nas ne radi na pravi način, emotivnija je, iako je već svi, ili barem oni koji prate muziku, dobro poznaju.\nUspeo je da izvuče maksimum emocije čak i iz likova koje je istorija zapamtila kao negativce cele priče (Nensi, Malkom…). Jedino što ova serija nije uspela da ulepša su zubi Džonija Rotena, jer ipak ovo nije science fiction. Ako nekog ipak zanima kako jeste bilo, Dva dokumentarca Džulijana Templa su obradila već samu temu iz više uglova (Great Rock’n’roll swindle, Filth and Fury).\nNaslovna fotografija : Hulu Promo\n#deni bojl #nova serija #pistol #sex pistols


Čmičak ili kako se na latinskom naziva “Hordeulum”, definiše se kao pojava na svu sreću potpuno bezopasnog stanja koje podrazumeva prisustvo upale lojnih žlezda koje su smeštene na području očnog kapka ili prisustvo upale folikula gornjih ili donjih trepavica.\nI jedan i drugi oblik upale, kroz jednako izraženu učestalost javljaju se u svim starosnim dobima i kod oba pola, ali postoje osobe kod kojih je predispozicija za nastanak takvih upala, odnosno predispozicija za nastanak čmička nešto veća. Konkretno, nešto češće, čmičak se javlja kod osoba koje su izložene prisustvu hroničnog umora, kao i kod osoba kod kojih je prisutan neki od oblika hroničnog oboljenja, kao što je dijabetes, seboreja, prisustvo hronične upale očnih kapaka i slično.\nRizik od nastanka čmička, takođe raste i kod osoba koje ne vode dovoljno računa o higijeni regije lica oko očiju, odnosno o higijeni ruku, a koje često dodiruju područje oko očiju. Takvim ponašanjem, stvara se rizik od nakupljanja nečistoća na površini očnih kapaka, a to dalje dovodi do mogućnosti iritacije i stvaranja upale lojnih žlezda na pomenutom području, kao i do mogućnosti iritacije i stvaranja upale folikula gornjih ili donjih trepavica.\nU nastavku teksta, pročitajte više o tome šta tačno predstavlja uzrok pojave čmička, ali i o tome na koji način se prisustvo čmička manifestuje i kako se čmičak leči.\nŠta tačno predstavlja uzrok pojave čmička?\nU regiji koja obuhvata očne kapke i u regiji u kojoj su smešteni folikuli gornjih i donjih trepavica, kod svih pa samim tim i kod potpuno zdravih osoba, može se ustanoviti prisustvo određene koncentracije bakterije “Staphylococcus Aureus”. Kada su vrednosti ove bakterije niske, odnosno kada se kreću u normali, njeno prisustvo na pomenutoj regiji nije alarmantno i ne izaziva rizik od nastanka bilo kakve infekcije, upale, niti bilo kog trećeg oblika komplikacije.\nMeđutim, kada se vrednosti bakterije “Staphylococcus Aureus” uvećaju i kada koncentracija ove bakterije postane veća od normalne, to automatski rezultira pojavom infekcije koja se karakteriše kao bakterijska i naziva se stafilokokna infekcija. Stafilokokna infekcija u ovom slučaju, direktno je povezana sa pojavom upale očnog kapka ili upale folikula gornjih ili donjih trepavica i takvu upalu nazivamo čmičak.\nSamim tim, može se zaključiti da je čmičak stafilokokni oblik infekcije očnog kapka ili folikula trepavica.\nNa porast vrednosti bakterije “Staphylococcus Aureus” u regiji očnog kapka, mogu uticati stanja koja smo pomenuli u uvodnom delu teksta, dakle prisustvo neke od gore navedenih hroničnih bolesti, izloženost hroničnom umoru ili loše oblikovane higijenske navike. Međutim i svaki oblik pada imuniteta, bez obzira na razlog zbog kojeg je do njega došlo, takođe predstavlja preduslov za prekomerno razvijanje bakterije “Staphylococcus Aureus” i za nastanak čmička.\nS obzirom da nastaje kao posledica povećanih vrednosti bakterije “Staphylococcus Aureus” i da se definiše kao bakterijska stafilokokna infekcija, čmičak jeste zarazan i može se preneti sa osobe na osobu. Iz tog razloga, osoba kod koje se razvilo prisustvo čmička, trebalo bi što češće da pere ruke i da izbegava rukovanje sa drugim osobama ukoliko je predhodno dodirnula površinu inficiranog oka, odnosno kapka.\nTakođe, osoba kod koje se razvilo prisustvo čmička, nikako ne bi smela da koristi peškir koji koristi još neka osoba nakon umivanja, kao ni bilo koji predmet koji pri korišćenju ostvaruje kontakt sa očima (recimo maskara, ajlajner, uvijač trepavica i slično).\nOsim direktnim, odnosno neposrednim fizičkim kontaktom, čmičak se ni na jedan drugi način ne može preneti sa osobe na osobu. Dakle, ne može se preneti sedenjem u istoj prostoriji, tačnijem deljenjem istog prostora i slično.\nKroz koje simptome se prisustvo čmička manifestuje?\nSimptomi kroz koje se manifestuje prisustvo čmička, razlikuju se u odnosu na fazu razvoja infekcije.\nPreciznije, u početnoj fazi razvoja infekcije, kada se čmičak tek formira, jedan od prvih simptoma koji se javljaju, jeste pojava neprijatnog i kako pacijenti kažu veoma iritirajućeg osećaja u regiji kapka. Taj osećaj, izražen je kroz prisustvo blagog, ali konstantnog i umarajućeg bola u regiji kapka.\nU fazi daljeg razvoja infekcije, dolazi do pojave crvenila u regiji kapka i do pojave otoka. Uporedo sa pojavom crvenila u regiji kapka i uporedo sa pojavom otoka, dolazi i do formiranja gnojne kvržice na kapku. Upravo ta gnojna kvržica, predstavlja čmičak. Kada se čmičak formira, dolazi do pojave novih simptoma koji prate njegovo prisustvo, a to su prisustvo osetljivosti na svetlo, suzenje oka, pojava bola pri pokretanju očnog kapka (javlja se bol pri trepljanju, odnosno pri svakom činu otvaranja ili zatvaranja oka).\nFormirani čmičak nije poželjno niti preporučljivo dodatno iritirati recimo stiskanjem ili bilo kojim oblikom grubog tretiranja, jer to može dovesti do pojave komplikacija u smislu stvaranja uslova i iniciranja napredovanja i širenja infekcije.\nNa koji način se dijagnostikuje prisustvo čmička?\nS obzirom na činjenicu da su simptomi kroz koje se prisustvo čmička manifestuje lako primetni, odnosno vizuelno uočljivi, dijagnostikovanje prisustva čmička ne podrazumeva nikakav poseban tretman. Drugim rečima, pri odlasku kod lekara, lekar već na osnovu uočavanja čmička na kapku dijagnostikuje njegovo prisustvo i ne pristupa nikakvom složenijem procesu pregledanja ili vršenja analize.\nSamo u veoma retkim slučajevima, a to je onda kada prisustvo čmička neuobičajeno dugo traje ili kada se neuobičajeno učestalo ponavlja, potrebno je zauzeti ozbiljniji pristup koji se ogleda kroz uzimanje brisa sa očnog kapka i vršenje mikrobiološke analize.\nTakvim postupkom, nastoji se da se utvrdi tačna koncentracija u kojoj je izraženo prisustvo bakterije “Staphylococcus Aureus” u regiji očnog kapka i da se u skladu sa tim, ukoliko je to prema proceni lekara neophodno, pristupi određivanju terapije.\nProces lečenja čmička\nU najvećem broju slučajeva, u lečenje čmička nije potrebno uključiti terapiju medikamentima. Tačnije, terapija medikamentima, uključuje se samo i isključivo onda kada prisustvo čmička traje neuobičajeno dugo ili kada se neuobičajeno često ponavlja. U takvim slučajevima, terapija medikamentima, zasniva se na upotrebi antibiotika (u formi masti ili u formi kapi) u kombinaciji sa kortikosteroidima.\nUkoliko se radi o toliko komplikovanom primeru prisustva čmička, da čak ni terapija antibioticima u kombinaciji sa kortikosteroidima ne dovodi do izlečenja, onda se pristupa dreniranju sadržaja čmička, tačnije pristupa se mehaničkom provaljivanju formirane kvržice i odstranjivanju sadržaja gnoja kojim je kvržica ispunjena. Dreniranje se mora obavljati u strogo sterilnim uslovima i stručno, što znači da ga obavezno mora obavljati lekar i to uz upotrebu adekvatnog medicinskog instrumenta i uz upotrebu lokalne anestezije. U protivnom, ukoliko se dreniranje obavi nestručno i u nedovoljno sterilnim uslovima, može doći do pojave komplikacija od kojih je najčešća celulitis.\nOnda kada nema nastalih komplikacija u okviru prisustva čmička, odnosno kada se njegove razmere, period trajanja ili učestalost ponavljanja ne mogu opisati kao nešto što je abnormalno, tada se u lečenje čmička uključuju isključivo prirodni preparati.\nPostoji prilično veliki broj prirodnih preparata uz čiju pojedinačnu ili kombinovanu primenu se čmičak može izlečiti.\nVećinu od tih preparata, možete napraviti sami i to uz pomoć samo nekoliko sastojaka koje sigurno imate u svom domu ili koji su vam lako dostupni.\nSa vama, podelićemo nekoliko recepata, na osnovu kojih ćete moći da pripremite pomenute preparate.\nČaj od nevena kao lek za čmičak\nZa pripremu i upotrebu čaja od nevena u cilju lečenja čmička, potrebno vam je:\n– Dve pune kafene kašike čaja od nevena (najbolje je da koristite čaj na meru, koji možete kupiti u bilo kojoj prodavnici zdrave hrane),\n– Oko 300 mililitara provrele vode,\n– Nekoliko tufera od vate ili od gaze.\nDve pune kafene kašike čaja od nevena, prelijte sa oko pola litra provrele vode i to poklopite i ostavite da odstoji deset minuta. Nakon deset minuta, čaj procedite i podelite ga na dve količine, tako da jedna količina obuhvata 250 mililitara, a druga 50 mililitara. Veću količinu čaja popijte dok je umereno topao, a preostali deo, odnosno 50 mililitara čaja još malo ohladite (dok ne postane podnošljivo mlak) i upotrebite ga za stavljanje obloge.\nOblogu stavite na sledeći način:\nU 50 mililitara podnošljivo mlakog čaja od nevena, umočite nekoliko tufera od vate ili od gaze. Zatim, tufere iscedite i uz blagi pritisak ih naslonite na zatvoreno oko na kojem se nalazi čmičak. Oblogu držite između 5 i 10 minuta, a nakon njenog uklanjanja sa oka oko nemojte ispirati niti brisati.\nNa opisani način, čaj od nevena je najbolje da koristite uveče i to od prvog do poslednjeg dana trajanja simptoma kroz koje se manifestuje prisustvo čmička.\nČaj od mešavine čička i vidove trave kao lek protiv čmička\nZa pripremu i upotrebu čaja od mešavine čička i vidove trave u cilju lečenja čmička, potrebno vam je:\n– Jedna puna kafena kašika čaja od čička,\n– Jedna puna kafena kašika čaja od vidove trave,\nNajpre pomešajte jednu punu kafenu kašiku čaja od čička sa jednom punom kafenom kašikom čaja od vidove trave. Kao i u slučaju pripreme čaja od nevena i ovog puta je poželjno i preporučljivo da koristite čajeve na meru koje možete kupiti u bilo kojoj prodavnici zdrave hrane. Mešavinu ove dve vrste čajeva, prelijte sa oko 300 mililitara provrele vode i to poklopite, a zatim ostavite da odstoji 10 minuta.\nNakon deset minuta, ovu čajnu mešavinu procedite i podelite na dve količine i to u istim razmerama kao što je preporučeno kada je u pitanju čaj od nevena. Dakle, u jednom delu podeljene količine, treba da bude 250 mililitara čaja, a u drugom delu podeljene količine treba da bude 50 mililitara čaja.\nKoličinu od 250 mililitara čaja popijte dok je umereno topla, a količinu od 50 mililitara čaja upotrebite za stavljanje obloge. Oblogu stavljajte na identičan način kao što je to opisano za oblogu od čaja od nevena.\nOvu čajnu mešavinu, možete pripremati i na opisani način koristiti jednom dnevno i to od prvog do poslednjeg dana trajanja simptoma kroz koje se manifestuje prisustvo čmička.\nBeli luk kao prirodni preparat za lečenje čmička\nPoznato je da se beli luk smatra jednim od najefikasnijih prirodnih antibiotika. Kao takav, on ima moć uništavanja štetnih bakterija koje su prisutne u organizmu i koje su uzročnici nastanka različitih oblika infekcija. Jedna od takvih infekcija, jeste i čmičak. Zato, u cilju lečenja čmička, u periodu trajanja njegovog prisustva, dnevno treba da pojedete bar dva čena belog luka. Ukoliko vam konzumiranje belog luka smeta zbog stvaranja neprijatnog zadaha, možete koristiti i beli luk u prahu ili beli luk u tabletama koji je takođe dostupan na tržištu.\nOsim što će vam pomoći u procesu uništavanja štetnih bakterija koje su prisutne u vašem organizmu, tačnije u regiji očnog kapka i koje su uslovile pojavu čmička, beli luk će ujedno ojačati vaš imunitet i doprineće ne samo bržem i jednostavnijem lečenju čmička već i sprečavanju njegove ponovne pojave.\nPored belog luka, u cilju lečenja čmička i u cilju sprečavanja njegove ponovne pojave, preporučujemo da konzumirate i druge namirnice ili dodatke jelima, koji doprinose jačanju imuniteta i uništavanju štetnih bakterija u organizmu. Konkretno, konzumirajte što više namirnica koje sadrže vitamin C (možete piti sok od sveže ceđenog limuna, ali i jesti svež kiseli kupus, svežu papriku ili citrusno voće kao što su pomorandze ili mandarine). Takođe, možete konzumirati i vitamin C u formi suplementa.\nOd koristi će biti i ukoliko budete konzumirali riblje ulje u kapsulama, jer ono takođe poboljava imunitet i doprinosi procesu odbrane organizma od infekcija izazvanih prisustvom štetnih bakterija.\nŠta još može ubrzati i dodatno olakšati proces lečenja čmička?\nUz primenu prirodnih preparata koji se koriste u svrhu lečenja čmička, ubrzanju i olakšanju procesa lečenja čmička doprinosi i sledeće:\n– U toku trajanja prisustva čmička, preporučuje se da ukoliko ste ih predhodno koristili prestanete da koristite kontaktna sočiva,\n– Takođe se preporučuje da u periodu trajanja prisustva čmička ne koristite maskaru niti bilo koji drugi proizvod namenjen za šminkanje očiju,\n– U toku trajanja prisustva čmička, morate poboljšati higijenske navike. Konkretno, morate se redovnije umivati i prati ruke, ali i što češće menjati peškir i jastučnicu.\n– U toku trajanja prisustva čmička, morate izbegavati boravak u zadimljenom prostoru ili u prostoru u kojem je prisutna velika koncentracija bilo kog oblika materije koja vam može iritirati oči (prašina recimo).\n– U toku trajanja prisustva čmička, ne smete iritirati oči grubim trljanjem ili češanjem.\n– U toku trajanja prisustva čmička, morate posebno izbegavati kontakt sa osobama kod kojih je takođe razvijen neki od oblika bakterijske infekcije. To je važno iz razloga što se svaki oblik infekcije, mnogo lakše i brže prenosi na već inficirano područje nego na zdravo područje kože, odnosno sluzokože. Samim tim i vi i osoba kod koje je izražen neki drugi oblik bakterijske infekcije, dolazite u rizik da se pri kontaktu izložite proširenju infekcije.


MEDICISNKI FAKULTET U JAPANU LAŽIRAO REZULTATE PRIJEMNOG ISPITA\n10. августа 2018. Ludi svet\nMedicinski fakultet u Tokiju izvinio se zbog lažiranja rezultata prijemnih ispita nakon što je istraga pokazala da je uprava intervenisala kako bi ograničila broj studentkinja i osigurala veći broj lekara muškog pola. spostavilo se da su sa takvom praksom počeli 2006, a možda i ranije, čime je potvrđeno izveštavanje medija. Nezakonita praksa otkrivena je tokom istrage o upisu preko veze sina jednog službenika u ministarstvu odbrazovanja koji je zauzvrat obećao da će fakultet imati prednost kada je u pitanju odobravanje sredstava za naučna istraživanja. Istraga je pokazala da je na ovogodišnjim prijemnim ispitima fakultet smanjio devojkama broj poena za 20 odsto da bi zatim dodavao najmanje 20 poena muškarcima, osim onima koji su ranije pali najmanje četiri puta. Na sličan način intervenisali su godinama kako bi obrazovali više muškaraca i sprečili prekide lekarske karijere zbog trudnoće. Sin službenika ministarstva obrazovanja, koji je tri puta pao na prijemnom ispitu, dobio je 20 dodatnih poena, koji su mu omogućili da se nađe iznad crte. Fakultet je saopštio da to nije smelo da se desi i da se u budućnosti neće dešavati, te da će razmotriti mogućnost retroaktivnog prijema studentkinja.


Veprovi među evropskom elitom - Kragujevac Wild Boars\nKragujevac Wild Boars > News > Aktuelno > Veprovi među evropskom elitom\nVeprovi među evropskom elitom\nJoš uvek aktuelni šampioni Srbije, Supernova Kragujevac Wild Boarsi, i naredne sezone predstavljaće Srbiju u najjačem evropskom klupskom takmičenju CEFL Evropskom šampionatu.\nKragujevčani će se tako ponovo nadmetati sa samom elitom starog kontinenta, u takmičenju koje je od ove sezone jače i za zvanično najbolji evropski klub u proteklih nekoliko godina, Schwabisch Hall Unicorns iz Nemačke.\nPored ova dva kluba tu su najbolji timovi ostalih najjačih evropskih liga: Dacia Vienna Vikings, Tirol Swarco Raiders (Austrija), Calanda Broncos (Švajcarska), Thonon Black Panthers (Francuska), Badalona Dracs (Španija), Milano Seamen (Italija), Copenhagen Towers (Danska), Calrstad Crusaders (Švedska) i Moscow Spartans (Rusija).\nU prvoj rundi takmičenja Kragujevčani će 24. aprila ugostiti šampiona Rusije i osvajača poslednjeg CEFL kupa (2019), Spartance iz Moskve. Istog dana sastaju se lider Danskog šampionata, Copenhagen Towers i švedski šampion Carlstad Crusaders, dok je okršaj prvaka Francuske i Španije, Thonon Black Panthers – Badalona Dracs, zakazan za 4. april. Zbog neparnog broja ekipa slobodan u prvoj rundi je italijanski šampion Milano Seamen.\nU slučaju da pobede, Divlji veprovi će 15. maja, u drugoj rundi, na noge prvaku Austrije i još jednoj fantastičnoj ekipi Vienna Vikingsa, dok će drugi austrijski predstavnik Swarco Raiders, istog dana ugostiti tim Milano Seamen. Nemački Unicornsi 22. maja dočekuju boljeg iz duela Towersa i Crusadersa, dok nedelju dana kasnije švajcarski Broncosi igraju sa pobednikom meča Panthers – Dracs. Polufinale pobednika prva dva para druge runde na programu je 29. maja, a drugo polufinale 12. juna. Finale je zakazano za 26. jun.


Početna > Novost > Završena izgradnja potpornog zida i stepeništa u Ulici Romana Petrovića\nZavršena izgradnja potpornog zida i stepeništa u Ulici Romana Petrovića\nPostavljanjem zaštitne željezne ograde duž novoizgrađenog zida i rukohvata duž novih stepenica završen je projekat izgradnje novog armirano-betonskog potpornog zida i stepeništa u Ulici Romana Petrovića 11 (Mjesna zajednica „Mejtaš-Bjelave“). Od radova je preostalo postavljanje novih betonskih ivičnjaka, te asfalta na pješačkoj stazi duž novoizgrađenog zida, za što je potrebno da prorade asfaltne baze što se očekuje sa toplijim vremenom u aprilu.\nNa osnovu naloga urbanističko-građevinskog inspektora Općine Centar, Služba za prostorno uređenje i komunalne poslove je, na osnovu potpisanog sporazuma o redovnom održavanju ulica na području općine Centar, angažovala građevinsku firmu „Bosman“ koja je krajem februara započela sa radovima na izgradnji novog armirano-betonskog potpornog zida ukupne dužine 12 metara.\nNa ovoj lokaciji je postojao stari kameni zid čije urušavanje je počelo početkom februara ove godine i prijetilo je okolnim stambenim objektima i njihovim stanarima. Nakon obilaska terena urbanističko-građevinski inspektor je utvrdio da je potrebna hitna sanacija zida s ciljem otklanjanja daljnje opasnosti i sprečavanja urušavanja konstrukcije saobraćajnice.


PIONIRI DOMINANTNO NAD STARIM AERODROMOM: DVA GOLA SKROBANOVIĆA\nPioniri OFK Titograda u potpunosti su nadigrali Stari aerodrom u 11. kolu pionirske lige za 2006. godište i savladali komšijskog rivala rezultatom 0:5. Junak utakmice svakako je Andrija Skrobanović koji je postigao dva gola, a sa po jednim golom pratili su ga Marko Tadić, Nemanja Radović i Tomislav Turović. Titograd je treći u ligi sa […]\nStariji pioniri OFK Titograda savladali su Zetu na Trešnjici u 2. kolu pionirske lige za 2006. godište rezultatom 1:7. Strijelci za OFK Titograd bili su Andrija Skrobanović u 16′, 19′ i 30′, Marko Tadić u 20′, Lazar Martinović 25′, Aleksa Stijepović u 44′ i Stefan Bojić u 52′. Za goste, gol je postigao Gabrijel Nicaj […]\nPioniri OFK Titograda pobijedili su Kom rezultatom 3:1 u 12. kolu pionirske lige za 2005. godište. Iako je Kom bio taj koji je prvi poveo, Titograd je bio dominantnija ekipa. Gosti su poveli u 29′ minutu, golom Matije Musića. Na pauzu za poluvrijeme otišlo se rezultatom 1:0. Pri početku drugog poluvremena kod obje ekipe se […]


tema: Sat sa vibrirajućim alarmom?\n27.7.2010., 22:52 #1\nzdravo neznam kome da se obratim ali trebaju mi sat (bilo koji) koji ima alarm na vibracije jer ja necujem dobro nevredi mi alarm bez vibracije nego sa vibracijom\ni molim vas da mi pomognete i da kazem najeftiniju pa do najskupju tih satova na vibracijom\n27.7.2010., 23:41 #2\nmozes da pogledas, na primer, ruske satove POLJOT sa alarmom. veliki je izbor modela, cene su uglavnom pristupacne, a satovi vrlo pouzdani.\nza male novce mozes probas da nadjes stare poljote "zvonare" na nekoj pijaci, sajmu antikviteta ili na Limundu.\n28.7.2010., 9:14 #3\nPozdrav, prvi sat koji meni pada na pamet sa tom funkcijom je Vulcain Cricket. Više o njemu možeš pogledati na zvaničnom Vulcain sajtu, a kako ovaj sat radi u praksi pogledaj na sledećem klipu:\nJedina "mana" ovog sata je što košta preko 3000 EUR.\nTakođe je zanimljivo pogledati tv spot.\nZa one koji ne znaju o čemu se radi, stvar je u tome da oni preko 50 godina poklanjaju svoje satove predsednicima Amerike, pa je tako i predsednik Obama dobio Vulcain Anniversary Heart Cricket sat.\nTrenutno Obama najčešće nosi sledeći sat.\nvulcain-cricket-barack-obama-watch-back.jpg (126,8 KB, 12 puta viđeno)\nPoslednja ispravka: Vladan Stevanovic (1.8.2010. u 22:28)\n28.7.2010., 10:15 #4\nNisi precizirao cenu odnosno koliki je budžet koji planiraš da izdvojiš za sat pa me ni ne čudi što je Vladan odmah pomislio na malo skuplji sat. Meni prvo što je prošlo kroz glavu je Jaeger LeCoultre Memovox Alarm.\nInače, naš rus Sima ti je dao odlične predloge, Poljot ima pristupačne satove sa ovom funkcijom.\n29.7.2010., 15:40 #5\nDragone zna li se orjentaciona cena ovog Jaegera? Mnogo lepo izgleda sat, verujem da je preskup, ali cisto da pitam. I da li ima samo vibrirajuci alarm ili ima i zvucni?\n29.7.2010., 16:03 #6\nZa verziju izrađenu od čelika cena je tik ispod $10,000 dok je za model napravljen od rozog zlata cena nešto malo preko $20,000.\nSad, ne znam kako svi zamišljate da zvuči/vibrira taj alarm al recimo da je nešto nalik ovome...\n29.7.2010., 16:45 #7\njaeger Le coultre art.1412430\nautomatic,18ct.roza zlato kučište\nsafirno staklo, 45h power rezerve\nalarm vibro, aligator remen,nepropusnost 5 atm\ncijena u Hrvatskoj 114.021kn ili 15 836 eura\n29.7.2010., 16:53 #8\nhaha, bravo dragon, nije mi nikad palo napamet da trazim ovako nesto...!\nmislio sam da samo poljoti ispustaju taj milozvuk nalik na prdez pijanog rusa, sve sa tim fade out-om kad se odvije opruga , moj se malo i kao zakaslje pri kraju... kad ono i zlatni jlc od 20K zelenih novcanica daje isti feeling\n20.9.2010., 0:06 #9\nPa zavisi od modela, neki imaju mnogo bolji zvuk, skoro da mogu da pariraju starim dobrim budilnicima..\nPoslednja ispravka: Vladan Stevanovic (21.9.2010. u 15:24)\n20.9.2010., 9:12 #10\nOne koje sam ja gledao kad sam trazio mehanicki alarm su Seiko Bell-matic (proizvodnja mislim od 1968-1980).Mehanizam 4006 (rijetko 4005).Vulcain cricket vintage modeli,Citizen 310 alarm.Poljot alarmi sa 2612 mehanizmom.To su relativno pristupacni modeli.\nOnda idu skuplji proizvodaci sa alarm modelima:\nOris Artelier Alarm sa AS5008\nFortis 7750 sa funkcijom alarma (modul,provjeriti ovo)\nBlancpain GMT alarm\nIma njih jos puno ali ovo su oni koji se mogu sjetiti da sam naisao na slike/textove kad sam gledao alarm satove.\n« Rolex Datejust II dilema: ovaj ili neki drugi? | Preporuka za ženski sat »


Pobjednici učenici OŠ “Mula Mustafa Bašeskija” Donje Moštre\n21. Marta 2015. 19. Avgusta 2020. Arhiva Visoko.co.ba\nU subotu, prvog proljetnog dana u visočkoj medresi „Osman ef Redžović“ održano takmičenje iz fizike za učenike VIII i IX razreda šest osnovnih škola.\nEkipu takmičara sačinjavalo je po šest učenika iz 6 osnovnih škola. Njih 36 pored pokazanog znanja i osvajanja dobrih rezultata imali su priliku da se upoznaju sa radom i smještajnim mogućnostima Medrese za koju vjeruju da će bar dio njih daljnje školovanje nastaviti baš u ovoj školskoj ustanovi. Pobjednicima su uručeni i prigodni pokloni od općinske načelnice Amre Babić i pokloni Medrese koje je uručio direktor Handžić.\nDobrodošlicu u Medresu koja je ove godine prvi put domaćin ovog takmičenja, zaželio je direktor Dženan ef. Handžić izjavivši da želi ugodan boravak i dobre rezultate takmičenja te da Medresa otvara svoja vrata za sve nadarene učenike kako u oblasti fizike tako i drugih oblasti.\nPropozicije takmičenja pojasnio je predsjednik Aktiva direktora visočkih osnovnih škola Senad Zukan.\nNajbolje rezultate u pojedinačnoj konkurenciji za učenike VIII razreda postigli su::\n1. Mušinbegović Amir iz OŠ „Mula Mustafa Bašeskija“ Donje Moštre,\n2. Šabić Ejub iz OŠ „Mula Mustafa Bašeskija“ Donje Moštre,\n3. Limo Bakir iz OŠ „Safvet-beg Bašagić“ Visoko.\nNajbolji među učenicima IX razreda bili su:\n1. Čehajić Harun iz OŠ „Mula Mustafa Bašeskija“ Donje Moštre,\n2. Hajrić Mustafa iz OŠ„Mehmedalija Mak Dizdar“ Dobrinje i\n3. Alihodžić Medžida iz OŠ „Alija Nametak“ Buci.\nU ukupnom plasmanu prvo mjesto zauzima OŠ „Mula Mustafa Bašeskija “ Donje Moštre.\nIdemo u još jedno zaduženje, a vraćanje starih dugova prolongiramo\nNogometaši Bosne slavili u Zavidovićima


News Archives | Stranica 4 od 5 | RYL\nDragi naši čitaoci, Čast mi je uređivati magazin za vas. Velika je čast pisati i sarađivati sa autorima sveta koji na sopstvenom potencijalu tkaju svoje nebo. Nebo može biti sunčano, oblačno, sa dugom ili bez nje....\n05 okt Izašao je oktobarski broj e-magazina RYL\nE(GO) Jesen je i pun mesec. Puno srce i čarobni dani. Dragi naši čitaoci novi broj RYL magazina je na vašim virtuelnim kioscima. Miris e-novina? Da, postoji ☺ Tema meseca oktobra je E(go) – Oslobodi se EGA...\nDragi naši čitaoci, Miris leta je pred nama. Iskoristite najlepše doba godine da upijete sunčeve zrake i da sijate u svojoj veličanstvenosti cele godine. To sijanje zavisi malo od Sunca, više od vas. Vašim stavom i...\n06 maj IZAŠAO JE MAJSKI BROJ E-MAGAZINA RYL\nDragi naši čitaoci, ispred vas je majski, kolortini broj e-magazina Refresh Your Life. Tema je jednostavna ovog proleća i dolazi nam kroz pitanje „Koja si ti boja?“ Tradicionalna podela boja u umetnosti je na osnovne...\n05 mar IZAŠAO JE MARTOVSKI BROJ E-MAGAZINA RYL\nIZAŠAO JE MARTOVSKI BROJ E-MAGAZINA RYL Dragi čitaoci RYL e-magazina, pred vama se nalazi novi virtuelni, prolećni broj. „Od istine do slobode“ je tema meseca marta. Tema koja inspiriše mnoge pesnike, pisce. Šta je istina, a šta sloboda? Istina...\n06 feb IZAŠAO JE FEBRUARSKI BROJ E-MAGAZINA RYL\nTačno pre 2 godine objavili smo prvi broj e-magazina Refresh Your Life i danas na njegov rođendan objavljujemo jubilarni broj 25. Iza nas je oko 3.500 ispisanih stranica savremenog štiva, a ispred nas neslućene mogućnosti da vam...\n13 jan Izašao je januarski broj e-magazina RYL\nDragi naši čitaoci, ljubitelji spiritualnosti, umetnosti, lepe reči i lepih misli, dobro došli na stranice RYL magazina, magazina koji vas vodi na putovanje vaše duše, na staze kojima ste hodili ili na koje se spremate. Neka vam korak bude...


8 razloga da svaki dan jedete krastavce ~ Biljem Lijecenje Bolesti\n8 razloga da svaki dan jedete krastavce\n17:52 Prirodan lijek No comments\nKrastavci spadaju među najuzgajivanije povrće na svijetu, a jedna su od najboljih namirnica za opšte zdravlje. Zato sljedeći put put u svoju korpu ubacite krastavce, jer time sebi činite veliku uslugu.\nDnevna doza vitamina – Krastavci sadrže dosta vitamina. Pokrenuće imunološki sistem i dati energiju. Ne skidajte koru s krastavca, jer je ona puna vitamina C i zadovoljiće 12% dnevne potrebe za tim vitaminom.


Los Jandalos Jerez & Spa Jerez de la Frontera, hotel Шпанија. Ograničeno trajanje ponude!\n> Europe > Шпанија > Andalusia Andalucía hoteli Andalucía infos > Jerez de la Frontera > Los Jandalos Jerez & Spa >\nNuño De Cañas, 1, 11402 Jerez de la Frontera, Шпанија\nProverite cene i raspoloživost za Los Jandalos Jerez & Spa:\nLos Jandalos Jerez & Spa - Opis\nNa 8 minutaNastavak hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Nuño De Cañas, 1, a pozicija mu je sever za grad Jerez de la Frontera. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Los Jandalos Jerez & Spa pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 4 od 5.U njemu postoji brza internet konekcija.Pripada hotelskom lancu KY.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Aerodrom Jerez se nalazi na oko 18 minuta kolima od hotela (9 kilomet(a)ra ).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.\nLos Jandalos Jerez & Spa tip(ovi): Povoljan ,Luksuzan\nLos Jandalos Jerez & Spa sadržaji i usluge\nParking uz naplatu , Privatni parking , Parking(Pronađite hotel sa Parking za Jerez de la Frontera)\nBrza internet konekcija , Pristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Jerez de la Frontera)\nU hotelu Hipotels Sherry Park pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan pa\nStil hotela Los Jandalos Jerez and Spa je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Jerez de la Frontera, a nalazi se u ulici c Nu o de Ca as


Fiskalne onlajn kase\nDa li će doći do premena u kontroli fiskanih prihoda i primene nove fiskalne onlajn kase? Kada će biti usvojen novi Zakon o fiskalnim kasama? To su pitanja na koja nemamo odgovor. Da li će u narednom periodu biti promena u zakonskoj regulativi koja reguliše pritanje onlajn fiskalnih kasa? Ne bavimo se predviđanjima niti baratamo skrivenim informacijama. Jednostavno želimo da na jednom mestu sakupimo što više zvanično objavljenih informacija pa prosudite sami. Svaka nova informacija koja je vezana za onlajn fiskalne kase je dobro došla kao i svaki dobronamerni vaš komentar. Trenutno je najaktuelniji hrvatski model nove fiskalizacije, a tamo su u upotebi onlajn fiskalne kase\nFiskalni uredjaji i oprema za maloprodaju\nPored fiskalnih kasa u našoj prodavnici pronaći ćete i svu prateću i dodatnu opremu za maloprodane objekte. Digitalne i elektronske, baždarene trgovačke vage, vaga sa štampačem etiketa, jedni linijske i višelinijske barkod skenere kao i barkod čitače za 2D oznake (QRCODE), štampače barkod etiketa, fioke za novac kao i salamoreznice. Takodje nudimo i najpovoljnije, visokokvalitetne termo trake svih standardnih dimenzija napravljene od najkvalitetnijeg termo osetljivog papira za fiskalne kase kao i opremu i sitnice koje su sastavni deo efikasnog maloprodajnog objeta.\nOdgovore na pitanja kao što su: Šta je sve potrebno za fiskalizaciju fiskalne kase? ili Da li je potrebno defiskalizovati fiskalnu kasu nakon prestanka ili prekida poslovanja pronaći ćete u sekciji Q&A – pitanja i odgovori kao i kompletan opis procedure fiskalizacije kao i spisak kompletne dokumentacije koju treba predhodno pribaviti pre fiskalizacije fiskalne kase.


CRNO-BELI OJAČALI CRTU: Bojanić za Partizan - SPORTSKI ŽURNAL\n11 januar, 2021 5\nOn bi trebalo da učvrsti odbranu u sredini, a može da igra u oba pravc\nCrno-beli su završili sa zimskim odmorom. Tim Nenada Maksića odmah posle Božića krenuo je da se priprema za nastavak sezone u kojoj je već obezbedio plasman u plej – of (drugoplasirani su u A grupi Arkus lige) gde i po najavama stratega tima iz Humske imaju velike ambicije.\nZa to su se u međuvremenu ojačali na crti.\nStigao je Vladimir Bojanić (27) svojevremeno prvotimca Metaloplastike, Vojvodine i slovenačkih Trebnja i Gorenja.\nOn bi trebalo da učvrsti odbranu u sredini, a može da igra u oba pravca:\n- Nekoliko puta sam razgovarao sa Partizanom poslednjih godina i do sad mi se nije dalo da ispunim dečački san, obučem crno-beli dres. Kada mi se raspao klub u Nemačkoj, iako sam imao dobre ponude iz Rumunije i Izraela, ipak, nisam mnogo razmišljao oko prihvatanja ponude iz Partizana – otkrio je stameni Pribojac (204 cm i 120 kg).\nSampioniii · 11 januar, 2021 00:50\ntjah... · 11 januar, 2021 07:32\nopopvp · 11 januar, 2021 08:47\nLjubisa · 11 januar, 2021 10:01\nMenadzer · 11 januar, 2021 23:23


Kognitivno-bihejvioralna terapija predstavlja terapijski pristup koji je nastao sintezom principa kognitivne i bihejvioralne psihologije. Istraživanja su ukazala na uspešnost i efikasnost ovog terapijskog pristupa u tretiranju različitih vrsta problema. Rad sa klijentom je strukturisan, planiran i usmeren ka postizanju određenog cilja. Terapeut i klijent zajedno definišu ciljeve i plan terapije. Terapija je usmerena ka rešavanju problema ovde i sada, odnosno aktuelnih problema u klijentovom životu. Rad podrazumeva primenu širokog opsega specifičnih tehnika. Sve primenjene tehnike imaju specifičan cilj koji podrazumeva testiranje dosadašnjih obrazaca mišljenja i ponašanja radi provere njihove tačnosti, ishoda i posledica. Klijent zajedno sa terapeutom dolazi do novih rešenja svojih problema, koja se takođe proveravaju u svakodnevnom životu. U okviru kognitvno-bihejvioralnog pristupa problem se sagledava kroz tri nivoa – kognitivni, bihejvioralni i emocionalni, odnosno, telesni nivo. Terapija podrazumeva rad i izmene na sva tri nivoa. Na kognitivnom nivou klijent i terapeut rade na identifikovanju i proveravanju "pogrešnih" misli i uverenja, nakon čega je glavni cilj zamena tih misli funkcionalnijim. Na bihjevioralnom nivou vrši se bihejvioralna modifikacija. Rad na telesnom nivou podrazumeva učenje klijenta tehnikama (relaksaciji i vežbama disanja) koje umiruju telesne reakcije. Kognitivno-bihejvioralna terapija je strukturisana i vremenski ograničena. Terapija obično traje od 10 do 15 seansi, ali u nekim slučajevima terapija može trajati znatno duže ili kraće, što je određeno prirodom klijentovog problema. Seanse su uglavnom jednom nedeljno u trajanju od 45min do 1h. Sastavni deo terapije čine domaći zadaci, koje klijent samostalno "odrađuje" između susreta sa terapeutom. Domaći zadaci su veoma značajni za efikasnost i uspešnost terapije. Područja primene kognitvno-bihejviralne terapije:\nFobije (specifične fobije, agorafobija, socijalna fobija)\nGeštalt je nemačka reč koja označava oblik, formu, a kod nas se najčešće prevodi kao celovitost. Geštalt terapija je holistička terapija koja ne gleda na čoveka kao na skup osobina i simptoma, već kao na celovito biće sa kapacitetom da se kreativno prilagodi zahtevima spoljašnjeg sveta. Biće koje ima nezaustavljivu tendenciju prema rastu i razvoju. Njegovo telesno funkcionisanje, emocije, misli, kultura i socijalno ponašanje su samo aspekti jedne iste pojave – samog čoveka. Geštalt teoriju i metod je razvio Fric Perls, trenirani psihoanalitičar, kao rezultat ličnog nezadovoljstva analitičkim, na um fokusiranim pristupom. Geštalt terapija stavlja naglasak na direktan kontakt između terapeuta i klijenta, iskustvo sada i ovde, aktivno eksperimentisanje, odgovornost za sebe i svoje reakcije, osvešćivanje, poverenje i međuzavisan odnos pojedinca i sredine. Geštalt je kreativna, nežna i strpljiva terapija čiji je cilj da Vas učini svesnim svakog trenutka Vašeg života. Koristeći različite eksperimentalne metode, Geštalt terapija Vam pomaže da oslobodite energiju zaključanu u stare, nefunkcionalne obrasce ponašanja, kako bi živeli ispunjeniji život, centrirani na sebe, a ipak sposobni da dosegnete sve ono što svet ima da Vam ponudi. Geštalt terapija integriše geštalt i humanističku psihologiju, egzistencijalizam i istočnjačke tehnike. Područja primene Geštalt terapije:\nOsećanje nezadovoljstva, depresije\nPartnerski i seksualni problemi\nSmrt, gubitak, žalovanje\nSistemski pristup posmatra pojedinca u sistemu u kome on ili ona živi, radi, voli, pati… Psihoterapijski proces je fokusiran na poboljšanje odnosa, načina funkcionisanja u određenom sistemu, što onda posledično dovodi do boljitka na individualnom nivou. Porodična terapija uzima u obzir kontekst u kojem pojedinac i porodica živi i to na nivou većih sistema kao što su šira porodica, društvena zajednica, kultura, nacija, kao i na nivou subsistema kao što su roditeljski, partnerski, subsistem siblinga (braća i sestre). Porodična terapija ne smatra da je pojedinac problem ili da je problem u pojedincu, već u odnosima, relacijma i interakcijama koje ostvaruje u porodici. Najbolji rezultati sistemskim pristupom postižu se onda kada su svi članovi porodice na okupu, tj kada zajedno dođu na savetovanje. Ipak, u najvećem broju slučajeva nisu svi članovi porodice podjednako motivisani. U takvim slučajevima, može se raditi samo sa određenim članovima porodice, ili individualno savetovanje sa pojedincem koji je najmotivisaniji za promenu. Savetovanje je tada fokusirano na jačanje kompetencija jednog člana, koji zatim osnažen oseća boljitak na ličnom planu, a ujedno unosi promenu u dosadašnje obrasce porodičnih odnosa i na taj način dovodi do poboljšanja kvaliteta funkcionisanja čitavog sistema. Sistemska porodična psihoterapija daje dobre rezultate kada su u pitanju: Problemi separacije mladih od porodice porekla, problemi u partnerskom funkcionisanju, bračni i porodični konflikti, problem vezani za roditeljsko funkcionisanje, post-porođajna depresija, gubitak i tugovanje, razvod, poremećaji ponašanja, bolesti zavisnosti, poremećaji ishrane.\nPsihodrama je akcioni oblik psihoterapije u kojem se životne situacije pojedinca odigravaju na takozvanoj "sceni" u grupnom ili individualnom radu. Psihodramski terapijski proces se zasniva na spontanosti "ovde i sada" i ima za cilj da osobi omogući proširenje repertoara uloga, da se bolje realizuje u postojećim, da neke od uloga odbaci i prihvati nove. Psihodrama omogućuje osobi da izvede ili dovrši ono što u životu nije mogao, nije znao ili možda nije smeo, otkrivajući tako vlastita ograničenja i učeći da slobodno izražava misli i osećanja kroz svoje ponašanje. U psihodrami nema ni koncepta zdravlja (normalnosti) ni patologije što joj daje mogućnost široke primene u radu sa različitim populacijama i raznim vrstama problema, kao što su problemi u interpersonalnim odnosima : porodičnim, partnerskim, odnosi među prijateljima; problemima u učenju, problemima vezanim za nedostatak samopouzdanja, neprihvaćenost, neprilagođenost, inhibiranost, anksioznost, depresivnost, fobije....\nTransakciona analiza je teorija ličnosti i interpersonalne komunikacije i psihoterapijski metod. Njen tvorac je psihijatar Erik Lenard Berstin, skraćeno Erik Bern.Tokom šezdesetih godina Transakciona analiza se prvenstveno primenjivala kao grupna psihoterapija, a danas se široko koristi u individualnom, bračnom i porodičnom tretmanu i tretira sve tipove psiholoških poremećaja, od svakodnevnih životnih problema do teških psihoza, odnosno, u svakoj oblasti u kojoj postoji potreba za razumevanjem pojedinaca, njihovih odnosa i komunikacije.\nFilozofske pretpostavke Transakcionalne analize su pozitivističke i humanističke, a odnose se na ljude, život i ciljeve promene. One glase:\nLjudi su u redu\nSvi ljudi, osim onih sa ozbiljnim oštećenjem mozga imaju kapacitet da misle\nKao ugovorna terapija, TA jasno definiše finalni ishod tretmana, način odvijanja psihoterapijskog rada, uloge klijenta i terapeuta i insistira na snazi koju klijent ima u tom procesu.\nKao teorija ličnosti, koristeći model ego stanja daje sliku o tome kako su ljudi psihološki strukturirani, kako funkcionišu i kako izražavaju svoju ličnost kroz ponašanje.\nAnaliza transakcija nam omogućava da razumemo načine komunikacije, što ima veliku primenu u svim oblastima gde ljudi rade sa drugim ljudima, u obrazovanju i svim vrstama organizacija.\nU ranom uzrastu dete donosi zaključke o sebi, drugim ljudima i svetu i donosi odluke kako da se postavi da bi preživelo, medjutim ove odluke često ostaju i nastavljaju da odredjuju ponašanje osobe i kasnije, kada više nisu svrsishodne, čak i kada izazivaju osećaj neuspeha ili patnje. U psihoterapijskom radu moguće je, osvestiti rane odluke i promeniti životni skript.\nKrajnjim ciljem u Transakcionoj analizi smatra se postizanje autonomije. Biti autonoman znači biti sam svoj vladar, odredjivati sopstvenu sudbinu, preuzimati odgovornost za svoje postupke i osećanja i odbaciti modele koji su nevažni ili neodgovarajući za život ovde i sada. Istinski autonomna osoba je po Bernu ona koja,,manifestuje tri vrste moći: svesnost, spontanost i bliskost.


PAUZA OD IGRANJA - Dani Alves privremeno prekinuo karijeru, najtrofejniji igrač svih vremena se vraća 2022. godine | Info-ks.net\n25.09.2021 u 13:16\nNajtrofejniji nogometaš svih vremena, brazilski defanzivac Dani Alves, odlučio je da do kraja godine neće potpisati niti za jedan klub, ali da još uvijek neće završiti karijeru i da još uvijek želi aktivno igrati nogomet.\nNakon dvije godine Dani Alves je napustio Sao Paulo u kojem je odigrao 95 utakmica, postigao 10 golova i upisao 14 asistencija, a do razlaza je došlo nakon što mu je klub bio dužan 1,8 miliona eura.\nZa njegov potpis interes su pokazali brojni klubovi, uključujući prije svega Fluminense i Flamengo, no on je odlučio odmoriti do kraja ove godine i na svom Instagram profilu napisao je da još uvijek "nije gotovo".\nAlvesu je želja zaigrati za reprezentaciju Brazila na Svjetskom prvenstvu u Kataru i upravo iz tog razloga želi što spremniji dočekati narednu godinu.\nDani Alves je 2019. godine ušao u historiju kao igrač koji je osvojio najviše trofeja u nogometnoj karijeri i to kada je sa PSG-om osvojio titulu prvaka Francuske, a za iskusnog brazilskog beka to je bio 42. trofej u karijeri.\nBrazilac je osvajao trofeje u svim klubovima u kojima je igrao. S Bahijom je osvojio tri, sa Sevillom pet, s Barcelonom 23, s Juventusom dva, te s PSG-om pet trofeja. S reprezentacijom Brazila osvojio je četiri titule, a nedavno je osvojio i zlatnu olimpijsku medalju u Tokiju.\nDANI ALVES Legendarni Brazilac sa 38 godina se vraća u reprezentaciju


Šta videti u Beču — mesta koja stvarno vredi posetiti - Zajedno oko sveta\nPočetna\t/ Austrija • Evropa / Šta videti u Beču — mesta koja stvarno vredi posetiti\nPosted inAustrija Evropa\nOvaj carski grad — koji je dugo bio jedno od sedišta svetske političke moći, prvo kao glavni grad Austrijskog carstva a nakon toga i Austrougarske monarhije — prosto i jednostavno nikoga ne ostavlja ravnodušnim.\nU Beču je teško ne osetiti se baš kao kod kuće — možda zbog njegovih nebrojenih kulturnih i istorijskih lepota, možda jer sve deluje savršeno (ne smemo zaboraviti i da je Beč godinama proglašavan za najbolji grad za život u svetu), a možda i jer se naš jezik može čuti na svakom ćošku.\nIako je samo jedan dan dovoljan da biste se zaljubili u Beč, ovaj neverovatan grad je toliko bogat znamenitostima da vam je potrebno makar 5 dana da biste zaista mogli da ga upoznate.\nU ovom vodiču ćete naći najbitnije i najpopularnije istorijske, kulturne i druge atrakcije u Beču — sve ono što prestonicu Austrije čini jednom od najfascinantnijih metropola na planeti i sve ono što stvarno vredi videti u ovom carskom gradu.\nDa biste lakše isplanirali putovanje u Beč, ispod svake znamenitosti ćete naći i njihovo radno vreme, zvanični sajt i cenu ulaznice. Pa da krenemo redom.\nCarica je palatu dobila od svog oca kao svadbeni poklon — i ubzo proširila za svoje potrebe (i svoje velike porodice — Marija Terezija je imala 16-oro dece) i sredila po svom ukusu.\nU dvorcu je kasnije rođen i Franc Jozef, habzburški car koji je najduže vladao. Ovde je živeo sa svojom prelepom ženom, caricom Elizabetom, poznatom kao Sisi. Čuvena po svojoj lepoti, carica je provodila sate ulepšavajući se u svojim odajama u Šenbrunu. Sa svega nešto malo više od 30 godine, Sisi je zabranila da se prave njeni portreti da niko ne bi video da je počela da stari.\nU muzeju možete da birate između dve ture — Velike i Imperijalne. Imperijalna obuhvata odaje u kojima su živeli Franc Jozef i Sisi, a druga, veća tura obuhvata i prostorije iz vremena Marije Terezije.\nOsim same palate, Šenbrun imanje je poznato po prelepim fontanama, statuama, drveću i cveću — i naravno Glorijeti, odakle se pružaju neverovatni pogledi na Šenbrun palatu i čitav Beč. Glorijeta je nekada služila kao sala za doručak za Franca Jozefa — a danas se tu nalazi kafić.\n⏰ Radno vreme: od 09:30 do 17:00 (od 01.11. do 31.03.), 17:30 (od 01.04. do 30.06. i od 01.09. do 31.10.) ili 18:30 (od 01.07. do 31.08.)\n💰 Cena ulaznice: Imperijalna tura – 18 EUR; Velika tura – 22 EUR\n💻 Zvanični sajt palate: https://www.schoenbrunn.at/en/\n📌 Napomena: Fotografisanje unutar palate je zabranjeno.\nMeđutim, kompleks je godinama nakon toga bio zapušten. Prekretna godina za Belvedere je bila 1770., kada je tamo održan bal pod maskama usled najavljenog venčanja princeze Marije Antoanete za budućeg Luja 16, poslednjeg francuskog kralja. Zanimljivo je spomenuti da je balu prisustvovalo čak 16,000 ljudi!\nSvega 15 godina kasnije, muzej se zatvara i Franc Ferdinand, naslednik prestola, seli se u Belvedere. Nakon njegovog ubistva, pada Habzburške monarhije i završetka Prvog svetskog rata, Belvedere prelazi u nacionalno vlasništvo — tačnije, u vlasništvo Državne galerije.\nU Donjem Belvedereu i oranžeriji se izlažu postavke savremene umetnosti, a u nekadašnjoj imperijalnoj konjušarnici se nalazi kolekcija srednjovekovne umetnosti. Zanimljivo je napomenuti da se u Belvedereu danas mogu održati i venčanja i druga slavlja.\n⏰ Radno vreme: Gornji Belvedere, oranžerija i konjušarnica od 10:00 do 18:00; Donji Belvedere je trenutno zatvoren zbog epidemiološke situacije i ponovo se otvara 28.01.2022.\n💰 Cena ulaznice: Gornji Belvedere – 18 EUR;\n💻 Zvanični sajt kompleksa: https://www.belvedere.at/en\nPodignut u 13. veku, Hofburg je bio glavna carska palata za vreme Habzburgovaca — a takođe im je služio i kao zimska palata. Odavde su austrijski monarsi vladali skoro 600 godina, od austrijskih vojvoda preko imperatora Svetog rimskog carstva pa sve do careva Austrijske monarhije.\nOvaj kompleks palata je tokom vekova proširivan — naime, skoro svaki vladar od srednjeg veka je dodao ili izmenio neki deo Hofburga. Današnji Hofburg je stoga mešavina nekoliko arhitektonskih stilova (gotski, barokni, klasicizam…).\n⏰ Radno vreme: od 10:00 do 17:00 od septembra do juna; 0d 09:00 do 18:00 tokom jula i avgusta\n💰 Cena ulaznice: 15 EUR sa audio vodičem\n💻 Zvanični sajt kompleksa: https://www.hofburg-wien.at/en/\n📌 Napomena: Fotografisanje je zabranjeno\nJedno od najzanimljivijih mesta koje smo posetili u Beču, Imperijalna kripta se nalazi blizu Hofburga, ispod Kapućinske crkve. Ovde počivaju članovi Habzburške dinastije — sve ukupno njih 149, uključujući 12 careva i 19 carica i kraljica.\nSagrađena 1633. godine, kripta se i dan danas koristi. Poslednja austrijska carica Zita je sahranjena ovde 1989. godine — a Zitin najstariji sin i poznati političar Oto Habzburg 2011. godine. Oto i Zita su i najstariji Habzburgovci sahranjeni u kripti — on je umro sa 98 godina i 7 meseci, ona sa 97 godina.\nU kripti ima i dosta malih, dečijih sarkofaga — nekoliko članova vladajuće porodice je umrlo na rođenju, a skoro 25% Habzburgovaca sahranjenih ovde su umrli sa 5 godina ili manje.\nUsled visoke vlažnosti vazduha, varijacija u temperaturi i brojnosti posetilaca, na sarkofazima se povremeno pojavljuju pukotine i oštećenja — a neki ljudi su u prošlosti i krali dekorativne elemente sa njih. Međutim, kripta je nekoliko puta bila restaurirana — a o njoj se savršeno brinu kapućinski monasi, čija je to dužnost već 400 godina.\n💻 Zvanični sajt kripte: http://www.kapuzinergruft.com/\nDeo kompleksa Hofburg, Albertina je jedan od najpoznatijih muzeja u čitavoj Austriji. Muzej sadrži više nego impresivnu kolekciju umetničkih dela — preko milion grafika i 60,000 crteža — zbog čega je nezaobilazna stanica za sve ljubitelje umetnosti.\nMuzej je dobio ime po Albertu Kazimiru, vojvodi od Tešina i suprugu Marije Kristine (kćerke carice Marije Terezije), koji je i osnovao kolekciju u svojoj rezidenciji. Naslednici vojvode Alberta su dalje proširili kolekciju — koja je nakon pada Habzburške monarhije spojena sa kolekcijom bivše Carske dvorske biblioteke.\nIzuzev grafika i drugih umetničkih dela, u ovoj nekadašnjoj imperijalnoj rezidenciji danas mogu da se vide i prostorije u kojoj je živela omiljena kćerka Marije Terezije — a nakon nje i nadvojvoda Karl, usvojeni sin Marije Kristine i Alberta, koji je porazio Napoleona kod Bitke za Ašpern.\nIako su neka od najvrednijih umetničkih dela iz muzejske kolekcije samo ponekad izložena, treba napomenuti da su i imperijalne prostorije i stalna postavka dovoljno fascinantne da vredi posetiti Albertinu samo zbog njih.\nNa zvaničnom sajtu muzeja možete da vidite koje postavke su trenutno izložene — i koje će biti izložene u narednom periodu.\n⏰ Radno vreme: od 10:00 do 18:00 svaki dan izuzev srede i petka kada muzej radi od 10:00 do 21:00 (privremene postavke mogu imati malo drugačije radno vreme)\n💰 Cena ulaznice: 16.90 EUR\n💻 Zvanični sajt muzeja: https://www.albertina.at/en/\nCar Franc Jozef je započeo gradnju ovog čuvenog bulevara dugačkog preko 5 kilometara — a tokom 50 godina koliko je trajala izgradnja Ringa, ovde su podignute neke od najlepših i najraskošnijih građevina u Beču.\nIdeja da se napravi ovaj bulevar je naravno potekla iz želje Habzburgovaca da pokažu svetu svu moć svog carstva — što su svakako i uspeli. Danas je Ring jedan od najgrandioznijih bulevara na svetu, nadaleko poznat po imperijalnim zgradama koje retko koga ostave ravnodušnim.\nNa Bulevaru Ring se nalazi još mnogo interesantnih građevina, poput Bečkog univerziteta, Palate pravde i Berze — ali i prelepo sređenih trgova i parkova gde možete da odmorite nakon šetnje. U Ringu ima i dosta spomenika — Mariji Tereziji, Johanu Štrausu, Geteu i drugima.\nOva gotska katedrala, čija izgradnja je započeta u 14. veku, podignuta je na ruševinama dve ranije sagrađene crkve, od kojih starija potiče iz 12. veka.\nVisoka 107 metara, Katedrala Svetog Stefana ima 4 tornja, od kojih je najviši južni toranj (136 metara). Turisti mogu da se popnu na toranj, do čijeg vrha vode 343 stepenika, odakle se proteže fenomenalan pogled na Beč. Možete se popeti i na nedovršeni severni toranj koji je visok 68 metara.\nKatedrala ima sve ukupno 23 zvona, od kojih se najveće zove Pumerin i teži preko 20,000 kilograma! Kada su jednog dana ovde zvona zazvonila i gomila ptica izašla iz zvona, Betoven je shvatio da je potpuno gluv nakon što nije čuo ama baš ništa — uprkos jačini zvuka koje zvona proizvode.\nUnutar same katedrale se nalaze mnogobrojni oltari i nekoliko kapela (u jednoj je sahranjen Eugen Savojski), relikvije ukrašene dragim kamenjem, liturgijski spisi, knjige i još mnogo toga. Zanimljivo je napomenuti da je Josef Hajdn pevao u horu Svetog Stefana sa svega pet godina — a ovde se i Mocart oženio.\nOsim obilaska katedrale, treba posetiti i katakombe koje se nalaze ispod nje. U katakombama se nalaze grobnice nekih članova Habzburške dinastije, uključujući vojvodu Rudolfa Osnivača, kao i urne sa unutrašnjim organima Habzburgovaca koji su sahranjeni u Imperijalnoj kripti. Ovde se nalaze i ostaci preko 11,000 ljudi.\nNaime, nakon izbijanja bubonske kuge 1735. godine i zatvaranja nekoliko groblja koja su bila pored katedrale, kosti iz grobnica su premeštene u katedralu — u kojoj su za vreme kuge i sahranjivali mrtve.\n⏰ Radno vreme: od 10:00 do 16:30 od ponedeljka do subote; od 13:30 do 16:30 nedeljom i praznicima; Posetite zvanični sajt katedrale za informacije o turama.\n💰 Cena ulaznice: Ulaz u neke delove katedrale je besplatan. Cene tura su: 6 EUR katedrala sa audio vodičem; 6 EUR katakombe; južni toranj je trenutno zatvoren zbog pandemije; 6 EUR severni toranj; 16 EUR ulaznica za sve delove\n💻 Zvanični sajt katdrale: https://www.stephanskirche.at/\nOtkako je sagrađena, u ulici se održavala pijaca — a imajući u vidu njenu veličinu i lokaciju, Graben se koristio i za procesije i razne proslave.\nCar Leopold I je bio očajan i zavetovao se da se će podići spomenik kada se završi epidemija. Iako je sam car pobegao iz grada zbog kuge, svoje obećanje je održao. Prvo je sagrađen drveni stub koji je kasnije zamenjen sadašnjim spomenikom.\nU predahu između šetnji i vožnje možete da probate neke od specijaliteta austrijske kuhinje u jednom od mnogih restorana ili štandova — a ako se umorite od gužve i cike i vike, možete da predahnete u susednom Gradskom parku.\nOd tada je točak jedan od simbola grada — a našao se i u poznatim holivudskim filmovima poput Trećeg Čoveka (The Third Man) i Daha Smrti (The Living Daylights). Cena karte za panoramski točak je 12 evra.\nLeopold muzej koji sadrži najveću kolekciju moderne austrijske umetnosti, uključujuči radove velikana poput Šilea, Klimta i Kokoške. Posetite zvanični sajt muzeja za više informacija.\nMUMOK (Muzej moderne umetnosti) u kome se nalazi preko 10,000 dela umetnika poput Vorhola, Pikasa i Lihtenštajna. Ovde možete naći sve vezano za postavku, radno vreme i cene ulaznica.\nArhitektonski muzej u kome možete saznati mnogo toga o arhitekturi i urbanom dizajnu 20. i 21. veka. Ako vas zanima više o ovom muzeju, posetite ovaj sajt.\nUmetnička hala, izložbena hala za savremenu umetnost u kojoj možete videte dela poznatih umetnika — ali i onih koji se tek probijaju na scenu. Na sajtu hale ćete naći sve detalje o izložbama.\nOsim sajtova pojedinačnih muzeja, možete da odete i na zvanični sajt Kvarta muzeja, gde ćete naći dodatne informacije o ovom uspešnom projektu i trenutnim i budućim dešavanjima.\nKao što vidite, u ovom prelepom gradu zaista ima toliko puno toga što treba obići — plus se stalno organizuju nove izložbe i kulturna dešavanja — da bi čoveku zaista trebalo par meseci (i više) da može da kaže da je video baš sve što ga zanima. Srećom, Austrija nam je relativno blizu pa se sve ovo može posetiti u više navrata.\nMi smo u Beču bili dva puta — I sigurna sam da ćemo otkriti nešto magično svaki sledeći put kad odemo. Ukoliko imate neka pitanja u vezi sa putovanjem u Beč, slobodno nam se javite ili ostavite komentar ispod teksta. Ako vam se dopada naš sajt, zapratite nas na Fejsbuk stranici i Instragram profilu. Do sledećeg vodiča! 🙂\nPrethodni članak Šta videti u Sofiji — mesta koja nikako ne treba propustiti\nSledeći članak Vodič za Krakov — grad kraljeva i zmajeva