Мирко Раковић-песме и приче - Page 4\nМирко Раковић-песме и приче\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче Pet 5 Apr 2013 - 18:35\nG O D I N A 1 9 5 0.\nTog divnog, sunčanog i toplog meseca, a prvog dana posle '' velike gospoine'' bijaše 29. avgust. Dujo se malo odmorio, posle onog jučerašnjeg veselja i slavlja do kasno u noć, pa rano ustao da nahrani i napoji goveda u štali, pomuze vezulju, procedi vareniku i ode da vadi\nkrompire, gore kod Mare u Jabučno.\nSamo da prođe ova noć, pa ću sutra videti šta me očekuje – mislio je mali Blažo i tako ćuteći, umoran od žege i tako napornog dana, mirno i brzo zaspao.\nSada je budan, pa kao mišić izviruje ispod ponjave i radoznalo gleda dole na podu drvenu kolijevku, virka preko\nmame, misleći i očekujući neke glasiće ili pojavu malog pridošlice kojega doduše i nije očekivao.\nPored njega i Vidna, samo se smeška, a isto kao i on misli na malog mališu, da li je gladan i zašto samo miruje i ćuti. Maleni je mirniji no Blažo, glasno povika Vidna, pritom misleći na Duja, koji radi na njivi kod Mare. Možda je i on gladan, pomisli ona i hitro skoči da sprema večeru. Iz portika hitro dograbi parče luča, vrati se ponovo u kuhinju i sa drvene police dohvati šibicu da pripali vatru u onoj staroj limenoj furuni, napunjenoj suvom korušinom, sitnim ljuskama i okrajcima suve hrastovine koju je doneo Dujo gore iz Retkovina, još maja meseca, kada\nje krčio livadu gore iznad Zelenog vira.\nSkoči i Blažo, na noge lagane, navuče malene gumene opanke i brzo, preko portika, zbrisa napolje. Đe ćeš to Baktijare ? - doviknu Vidna i teturajući se onako tromo za njim stade ga tešiti. Donesi Banjo onu kanticu da uberemo koju maunu, tamo u njivi i taju skuvamo malo večere, jer će doći umoran i gladan od kume Mare – dodade Vidna, nekim mirnijim tonom, kao da hoće da ga malo ohrabri i okuraži, pokazujući kažiprstom na neku staru prljavu aluminijsku kanticu, sličnu malom kotliću u kojem su često njih dvoje muzli krave, držali vareniku ili kuvali kačamak, kada bi Dujo samleo malo kukuruza u onoj maloj drvenoj vodenici pored Ljuboviđe - dolje na Gevčini god Zorke i Lakića.\nMoram nahraniti iovog našeg malenog pridošlicu. Bogomi je mlogo mirniji od tebe, kada si se rodio, no ću predložiti taju da mu damo ime MIRKO, pošto o tome do sada i nismo mnogo razmišljali jer sam ja mislila da će mi se roditi žensko – promrsi Vidna nekako sama sebi onako kao zajedljivo.\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче Pet 5 Apr 2013 - 17:35\nKAD ME TATA IZBACI\nNa malom tronožcu pored njega čučnula Vidna, uzela mašice i tarka hrastovi žar u usijanoj furuni –dodajući poneki čvorovak na vatru.\nBi li ti dosta? - viknu iznenada, a Dujo zatečen njenim pogledom, brzo se trže, dohvati još jedan vruć krompir, malo ga okrenu u ruci, stavi u usta i nekako nevoljno odmahnu glavom pa nežno odgovori.\nKao oparena, brzo zatvori vrata na furuni i skoči sa tronošca, stavi na njega prešlicu sa vunom i gurajući\nga nogom pod krevet, rukom malo podiže veliku suknenu belu dekicu ispod koje se ukaza čisti šareni čaršaf, malo ga povuče ulevo, pa se brzo okrenu prema Duju i nežno ga zagrli.\nU malom sobičku nastade potpuni mrak, samo se s vremena na vreme čulo pucketanje poneke varnice od hrastovih drva i grančica koje su dogorevale u maloj, okrugloj furunici koju je napravio Dujo od nekog starog bureta koje je nanela nabujala, mutna i brza Ljuboviđa, negde od Tomaševa ili Pavinog Polja i zaglavila ga lomovima negde oko Zelenog vira – ispod Vučjeg potoka.\nČitavi taj dan, odjekivale su Retkovine i Maina Gora od raznih pucnjeva i pesme do kasno u noć, na sve\nstrane do Papa, Okladi, Toševina, Tustva i Duge Njive.\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче Juče u 23:11\nČetiri razreda osnovne škole završio je u selu Jabučnu – kod učitelja Aleksandra (Leksa) Femića i bio jedan od najboljih njegovih učenika u tom četvorogodišnjem školovanju, a kojeg je učitelj uvek hvalio i isticao kao svog\nnajboljeg i najprimernijeg učenika.\nNakon dve godine boravka i rada u Plužinama, dolazi neodložno vreme za odsluženje vojnog roka i odlazi na Somborski aerodrom, gde nakon mesec dana obuke, prelazi u dom JNA u Somboru za zamenika civilnog majstora – šefa kuhinje\ni ostaje još sedamnajest meseci – do kraja vojnog roka.\nKao dobar i disciplinovan vojnik, izuzetno pozitivnih vrlina, kako u obuci tako i u veoma uspešnoj\norganizaciji poslovanja u intendantskim poslovima, biva veoma zapažen i dobiva sve pohvale i priznanja, kao i orden od presednika Tita za vojničke vrline, te 1969 godine u Somborskom garnizonu – pod\nkomandom pukovnika Veljka Maškovića.\nZa vreme četvorogodišnjeg rada u ''COBEX-u'' – Mirko Raković, vanredno stiče četvrtu diplomu – zvanje kvalifikovanog trgovca, nakon čega ga vrbuju predstavnici jedne Beogradske trgovinske organizacije ''BEOGRAD - PROMET'' i ubede da napusti ugostiteljstvo i pređe kod njih u trgovinu, što isti prihvata radi zaposlenja supruge i prelazi za poslovođu prodavnice u Bijelom Polju.\nNakon saznanja da je prešao u GG firmu – koja je u tom periodu bilo prvo privatno trgovinsko preduzeće na ovim prostorima, ubrzo napušta tu firmu i stekavši zvanje VK trgovca prelazi na rad u PIK ''BEČEJ'' – OOUR ''MLINSKA\nINDUSTRIJA'' te sa suprugom Stevkom, seli se u Prijepolje, gde radi na otvaranju većeg broja maloprodajnih objekata na regionu južne Srbije i Crne Gore, radeći istovremeno na veleprodaji mlinskih proizvoda - kao predstavnik ovog preduzeća.\nVanredno studirajući, na višoj trgovinskoj školi ''Jezdimir Lović'' u Beogradu, stiče šestu diplomu i zvanje ekonomiste – ORGANIZATORA PRODAJE – nakon čega se, sa porodicom, iz Prijepolja seli u Bečej, gde preuzima sve radne obaveze od osam zaposlenih komercijalista koji su radili na komercijalnim poslovima za celu bivšu Jugoslaviju i vodi celokupnu prodaju mlinskih i pekarskih proizvoda za tri mlina kapaciteta 500 tona mlinskih proizvoda dnevno. Istovremeno radi i na izgradnji najsavremenije pekare u Vojvodini, kapaciteta 50 tona dnevne proizvodnje i prodaju ovih proizvoda\nuvećava za 10 puta.\nOdmah po dolasku u Bečej, brzo se uključuje u sve sfere privrednog, sportskog, kulturnog, zabavnog i društveno – političkog života. Kao sekretar i predsjednik kuglaškog kluba ''VOJVODINA'' u Bačkom Gradištu, bio je u više navrata, zatim predsjednik Opštinskog kuglaškog Saveza – Bečej, gde je 1989. godine organizovao Državno prvenstvo u kuglanju, na kojem je učestvovalo 73 kuglaška kluba iz cele bivše Jugoslavije. Bio je i član kuglaškog Saveza\nVojvodine – u četvorogodišnjem mandatu, a osnovao je i ženski kuglaški klub ''DEKO'' u Bačkom Gradištu. Od 1970 godine, pa sve do njenog raspada bio je član Komunističke Partije Jugoslavije, a osnivanjem Socijalističke Partije odmah se uključuje u istu za koju se trajno opredeljuje.\nDana 25. 01.2011. godine na inicijativnom sastanku Titovog unuka Joške Broza, na kojemu je učestvovao veći\nbroj građana Bečeja, Bačkog Petrovog sela, Bačkog Gradišta, Mileševa, Radičevića i Poljanice jednoglasno je predložen za člana predsedništva nove komunističke partije, a 20.02.2011. i za podpresednika iste.\nInicijator je i pokretač velikog broja druženja mnogih klubova i udruženja, kao i velikog broja susreta penzionera širom Vojvodine i Srbije, što je doprinelo očuvanju bratstva i jedinstva među svim narodima i narodnostima,\npa je zbog toga na veoma čestim druženjima uvek rado prihvaćen, viđen, poštovan i veoma cenjen gost.\nČovek velikog srca, veliki rodoljub, patriota i humanista, borac za pravdu, jednakost i ravnopravnost među\nsvim narodima, nastavljajući i čuvajući tradiciju svojih slavnih predaka, prema svojim mogućnostima uvek je spreman priteći u pomoć narodu, a što ga čini srećnim, zadovoljnim i ponosnim na svoja dela.\nPoznat je kao najbrži fotograf na ovim prostorima, jer kvalitetne fotografije odmah uradi za nepuno\njedan minut, a interesantno je da iste radi i u pokretu dok upravlja svojim putničkim vozilom.\nNjegove izuzetno kvalitetne fotografije svakodnevno se umnožavaju na velikom broju CD i DVD\nkaseta širom Vojvodine, a za kvalitet i brzinu izrade fotografija u više navrata dobijao je više pohvala i priznanja, iako nije kvalifikovani fotograf – već samo veliki ljubitelj fotografije koju radi iz hobija.\nKao veliki rodoljub i patriota, uvek spreman da pomogne i pritekne u pomoć ekonomski ugroženom\nstanovništvu svog sela u vidu besplatnog prevoza do grada Bečeja, zajedno sa svojim sinovima – profesionalnim taksistima, pojedine korumpirane i fašistički nastrojene opštinske strukture iz zavisti, pakosti i ljubomore, tako grubo kršeći sve moralne zakonske norme, akte i konvencije o ljudskim pravima, okomile su se na njega i njegovu porodicu,\notimajući i pljačkajući njegovu imovinu, zbog svog legalnog, ustavom zagarantovanog i uredno prijavljenog i registrovanog rada, a često i zbog pružanja humanitarne pomoći ugroženom stanovništvu, što ga je revoltiralo i\nnateralo da pored knjige BRATSTVA RAKOVIĆI – od postanka do III. milenijuma (Rodoslovi), napiše i drugu knjigu -\nSVEMIRSKI TAKSISTA i UTRTA PRAVDA, te argumentovano prikaže mnoga zlodela koja mu se protiv zakonito,\nneosnovano i bezrazložno nameću i pripisuju.\nNo i pored tog mukotrpnog življenja, raznih drugih zbivanja i događaja, svojim časnim i poštenim\ndano-noćnim radom, uvek je nekako odolevao svim tim teškim iskušenjima i uspevao da na put dostojanstveno izvede i čitavu svoju porodicu, čuvajući svijetle tekovine njegovih predaka – da čovek ostane čovek i bude ne okaljana\nobraza do zadnjeg trenutka svoga života.\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче Juče u 12:23\nŽIVOTNI PUT JEDNOG GORŠTAKA\nNa redovnoj godišnjoj konferenciji Opštinske Organizacije SUBNOR-a Bečej, održane 15. aprila 2011. godine u Bečeju, kojoj je prisustvovao veliki broj članova i simpatizera, kao i boraca učesnika u Narodnooslobodilačkom ratu od 1941 – 1945. godine, gde je pored velikog broja učesnika u raspravi i diskusiji uzeo reč i stari ratnik – prvoborac Stevan Doroslovački, izražavajući želju za prikupljanjem jednog dela partizanskih pesama, koje su već zaboravljene, sa željom da se bar jedan deo njih prikupi i odštampa u vidu neke manje brošure – dostupne arhivi ove Organizacije, i eventualno određenom krugu zainteresovanih čitalaca, kako bi se iste sačuvale i otrgle od eventualnog zaborava.\nUkazujući mi veliko poverenje, samim tim na neki način je i mene zadužio, dostavljajući mi u rukopisu nekoliko tih narodnih pesama radi obrade, odnosno štampanja, ali imajući u vidu da je to bio dosta mali broj, tj. oko desetak tih pesama, potrudio sam se da tom broju dodam i neke takve pesme iz svog sjećanja, koje sam još kao golobradi dečak naučio u školi, ali i iz narodnih masa, koje su pevane u narodu, kao veoma omiljene patriotske, rodoljubive, slobodarske pesme i hitovi iz toga vremena.\nTrudio sam se da iz moje skromne lične kućne biblioteke pronađem još nekoliko tih pesama, poema i\npoezije iz narodnooslobodilačke borbe od raznih autora, te iste dodam ovoj malenoj zbirci, kako bih donekle upotpunio određeni broj, odnosno obogatio sadržaj ove zbirke, u čemu mi je nesumljivo značajnu podršku i pomoć pružila i drugarica Ilinka Kolarov – nastavnik u penziji iz Bačkog Gradišta.\nPored ovog prikupljenog materijala uvrstio sam i celokupnu zbirku partizanskih pjesama, koju sam dobio na poklon od mog dragog rođaka general pukovnika u penziji Bogdana Bobe Rakovića iz Beograda, prilikom moje posete njegovoj porodici 2001. godine, a koju je on po mojoj ideji i predlogu, lično napisao i meni obećao – oduševljen mojim prikupljenim materijalom i knjigom RODOSLOV - BRATSTVA R A K O V I Ć I\nTe pesme pevali su naši najdraži preci u najtežim vremenima u narodno oslobodilačkom ratu i revoluciji, boreći se protiv fašizma, a za čast, dostojanstvo, sreću i slobodu svoje djece, svojih potomaka, te budućih naraštaja\ni generacija koje dolaze.\nTo je ujedno bio i moj veoma skroman, maleni\ndoprinos takvoj ideji, a sobzirom da sam mnoge od tih pesama samo delimično upamtio, takve nisam uzimao u obzir,\nnadajući se da veliki broj ljudi, posebno starijih zna celokupan njihov sadržaj, te da će vremenom bar još neki određeni broj njih biti prikupljene i dodate ovoj malenoj brošuri, odnosno zbirci i tako biti sačuvane i otrgnute od zaborava.\nMožda će se jednoga dana naći neki zainteresovani donator i dobrotvor pa pomoći izradi korica i povezivanju ove brošure u vidu neke malene knjige, dostupne svakom čitaocu\nMoguće je da se određeni broj ovih pesama može naći i uц knjigama, arhivama ili raznim bibliotekama i čitaonicama, ali ja nisam imao vremena i mogućnosti da to detaljnije istražujem i prikupim veći broj istih, smatrajući da će biti još neki određeni broj zainteresovanih, pa ovim ostavljam prostor i za njih da doprinesu prikupljanju takve zbirke ovih pesama.\nPotrudit ću se takođe, da određeni deo njih zapišem i na magnetofonskoj traci, odnosno CD, koje će moći biti saslušanne od strane zainteresovanih slušalaca, ljudi dobre volje, patriota koji vole ljude bez obzira na njihovu veru i naciju, doprinoseći samim tim širenju prijateljstva, sloge, ljubavi, bratstva – jedinstva i zajedništva među svim narodima i narodnostima koji žive na ovim prostorima.\nIsto tako, u saradnji sa Komisijom za negovanje tradicija - Opštinskog Odbora SUBNOR-a, snimio sam sva spomen obeležja na području opštine Bečej, sa željom da se odštampa manji katalog, dostupan širem auditorijumu i da tako neke, značajne vrednosti naših predaka, kod mlađih generacija i budućih naraštaja budu sačuvane od zaborava.\nPostavljen je kamen temeljac, a na vama i mlađe naraštaje ostaje da se sve to upotpuni, dotera. lepše uobliči, pa eventualno u većem broju i odštampa, kako bi se sačuvala tradicija i uspomene na naše pretke koji nisu žalili dati i svoj život, kako bi mučenički izvojevali slobodu ne samo za njih nego i svoju djecu i njihove potomke, odnosno za sve nas koji danas srećno živimo na ovim prostorima.\nMO SUBNOR-a BAČKO GRADIŠTE\nZAHVALJUJUĆI DOSADAŠNJEM PREDSJEDNIKU MIRKU RAKOVIĆU, KOJI JE SVOJIM DOBROVOLJNIМ VOLONTERSKIM RADOM, BEZ IKAKVE NADOKNADE – SA PUNO VOLJE I ELANA, DOPRINEO POZITIVNOM USPEHU I REZULTATIMA RADA MESNOG ODBORA SUBNOR-a U BAČKOM GRADIŠTU, PRE SVEGA NJEGOVIM ZALAGANJEM RADI OČUVANJA TRADICIJE I NEGOVANJA SVETLIH TEKOVINA NARODNOOSLOBODILAČKE BORBE, OČUVANJU SLOGE, BRATSTVA-JEDINSTVA, SLOBODE I ZAJEDNIŠTVA NA OVIM NAŠIM PROSTORIMA I PORED EKONOMSKE I FINANSIJSKE KRIZE - VIDLJIVI SU ZAVIDNI REZULTATI, POSEBNO U OMASOVLJENJU BROJA PRISTALICA I SIMPATIZERA OVE ORGANIZACIJE.\nNIKO O NJEMU NEMA NIŠTA LOŠE DA KAŽE U SELU GA SVI POZNAJU KAO VELIKOG PATRIOTU I IZUTETNOG HUMANISTU.\nNA RAZNIM DRUŽENJIMA I DRUGIM SKUPOVIMA, ZA ARHIVU I POTREBE SUBNOR-a, USPOSTAVLJANJU DRUGARSKIH I BRATSKIH ODNOSA, PRIJATELJSKIH VEZA I LJUBAVI MEĐU NARODIMA I NARODNOSTIMA,\nURADIO JE I POKLONIO VELIKI BROJ FOTOGRAFIJA – KOJE ĆE SLUŽITI BUDUĆIM POKOLENJIMA KAO ARGUMENT DA SE NASTAVE, OČUVAJU I NE ZABORAVE NAŠE SVETLE I KULTURNE TRADICIJE.\nISTO TAKO NJEGOV IZUZETAN DOPRINOS OGLEDA SE I U NJEGOVOM VEOMA AKTIVNOM RADU U PARTIJI\nUDRUŽENIH PENZIONERA SRBIJE, ŠTO JE DOPRINELO ZBLIŽAVANJU, DRUGARSTVU, TE UZAJAMNIM I BLISKIM ODNOSIMA IZMEĐU SVIH PENZIONERA NA PODRUČJU CELE NAŠE OPŠTINE, PA I ŠIRE NA ČITAVOJ TERITORIJI VOJVODINE, GDE JE UVEK RADO VIĐEN I CENJEN KAO VELIKI ČOVEK, DRUG I PRIJATELJ MEĐU SVIM LJUDIMA U ŠIROKOM KRUGU SVIH NARODA I NARODNOSTI.\nBRATSTVA - R A K O V I Ć I OD POSTANKA DO III. MILENIJUMA\nKako se vremenom čovek razvijao, a ljudsko društvo napredovalo, javlja se kolektivna svest onih koji dele isti\nBudući da se međusobno veoma razlikujemo, neki od nas potpuno zaborave svoje poreklo i ne pokazuju ni malo\ninteresovanja za svoje korene.\nOkrenuti materijalnom svetu, zaokupljeni svakodnevnim brigama i problemima, mnogi danas ne obraćaju pažnju\nna ono najvrednije, ono duhovno što premošćuje sve epohe, plemenitost, humanizam i svetle tradicije kojima granice ništa ne znače.\nLjudi koji istražuju prošlost i temeljno je obrađuju su onaj ređi, osećajniji, humaniji i bolji deo nas. To su\nosobe koje se ne zadovoljavaju onim što je danas i čije se interesovanje ne završava u onoj vremenskoj odrednici – danas za danas, a sutra za sutra.\nOnima koji se prihvate ogromnog posla da pronađu sam početak svog porodičnog stabla treba zaista odati svu\npočast i veliko priznanje, kao što je to u ovom slučaju činio i Mirko Raković, istražujući porodična stabla mnogih\nsvojih rođaka i bratstvenika, postavljajući ujedno i kamen temeljac mnogim budućim generacijama koje bude dolazile, kako bi se njihovi potomci mogli diviti svojim precima i tako bila otrgnuta od zaborava, sačuvana i očuvana tradicija ličnog identiteta, kao najvećeg zaloga i blaga budućih vremena.\nZato i vredi tragati za svojim korenima, jer nedokučivi su putevi gospodnji, a svi budući naraštaji i potomci\nMirka Rakovića neka budu srećni i ponosni na njegova velika dela.\nU Bečeju 08. marta 2010 godine,\nMeđutim, sve što sam više istraživao ovu maretiju, upoznavao sam sve veći broj mojih rođaka - isto prezimenjaka -\ntako da sam se zaista oduševio tim mojim saznanjima, odakle potiču i kuda su se sve raseljavali naši preci, pa\nsam čvrsto odlučio da dam sve od sebe, da prikupim što veći broj njihovih imena, kako bih sve to sredio i objedinio\nu vidu nekog rodoslova i tako upoznam mlađe naraštaje o njihovom poreklu – odnosno poreklu njihovih predaka, kako nebi bili zaboravljeni.\nNe znaju, a nijesu ni zainteresovani saznati njihova imena, a veliko je čudo što se čak i među porodicama uvuklo teško prokletstvo, velika i nesnošljiva mržnja i zavist, što mnogi i na svoju braću potežu oružje i noževe ne razmišljajući čak ni o onoj osnovnoj Božjoj zapovijesti ''Ljubi bližnjega svoga'' i ako svi znaju da braću ne donose rode,\nveć ih rađaju majke.\nIstovremeno, prilikom pisanja ove knjige uložio sam neke napore kako bih pomogao, ne samo mojim srodnicima i istoprezimenjacima, već i mnogim drugima iz raznih plemena i bratstava da prouče svoje korijene, upuštajući se u šire i\npotpunije prikazivanje pojedinih detalja iz mnogih rodoslova iz više Crnogorskih plemena, kako bi se mnogi mogli lakše snaći i upotpuniti neka saznanja prilikom istraživanja svojih korena i loze, sobzirom da mnogima u ovim teškim vremenima takva materija i pisana građa nije baš sasvim na dohvat ruke.\nPošto nema pisanih dokumenata iz starije istorije čak ni po muškoj liniji, kao osnovnom polaznom gradjom za pisanje ove knjige poslužio sam se naučno-istraživačkim djelima novije istorije, djelima: Jovana Cvijića, Jovana Erdeljanovića, Ljube Jovanovića, Marka Miljanova, Ljubomira Kovačevića, Tome Orahovca, Konstantina Jirečeka, Pavla Rovinjskog, Joakima Vujića, Jovana Dučića, Milisava Lutovca, Rastislava Petrovića, Miljana Jokanovića, Ilije Pavličića,\nBogdana Lalevića, Ilije Protića, Andrije Jovićivića, Petra Šobajića, Vase Čubrilovića i mnogih drugih istraživača i putopisaca.\nMeni nije bio cilj pisanje istorije plemena, već istraživanje lične, porodične i bratstveničke loze, kao i loze\nmojih istoprezimenjaka, bez obzira na blisko srodstvo, ali smatram da je potrebno dotaći i najosnovnije tačke u topografskom smislu, kako bi čitaoci mogli lakše shvatiti osnovne pojmove i ciljeve ovog istraživanja. Zato ću kao osnovnu topografsku podlogu i temelj ove knjige uzeti Kučku teritoriju i okolne Crnogorsko-Hercegovačke predjele i plemena, posebno se osvrćući na Mrnjavčeviće i Drekaloviće, od kojih su nastala mnoga bratstva i rodovi, o čemu će napred biti više rečeno, sobzirom da mi od njih potiču neki najdublji koreni i loza, a vjerujem i mnogim mojim rodjacima i istoprezimenjacima širom bivše Jugoslavije, pa i dalje preko čitave Evrope do Amerike i Australije.\nU ovom posleratnom periodu, pred kraj XX. vijeka, duže vrijeme sam se bavio upoznavanjem svojih rodjaka i istoprezimenjaka, pri čemu sam se u početku orijentisao na razgovore sa starijim ljudima koji su sa puno smisla i volje znali da sve to ispričaju na jedan orginalan način koji zaslužuje posebnu cjelinu. Znali su ti oštroumni starci da veoma sadržajno oblikuju likove iz prošlih vremena da sam se divio njihovoj izuzetnoj prirodnoj nadarenosti i brižnom njegovanju svojih bratstveničkih tradicija. Potom sam počeo da tragam za dokumentima, knjigama i raznim drugim publikacijama, kako bih upotpunio ličnosti i sadržaj prilagodio istorijskoj istini. Zalazio sam u mnoge poznate i manje poznate istorijske arhive i razne biblioteke, pronalazeći mnoge dragocene podatke koje sam brižno bilježio i obradjivao, tako da sam po mom mišljenju iscrpio svoje mogućnosti u tom pogledu. Najzad sam sve to sredio i na kraju obradio\nsmatrajući to svojim skromnim prilogom budućem izučavanju bratstveničke loze narednih generacija. Mladje generacije nasledjuju starije, ne samo po radu, nego i po svom fizičkom i duhovnom stvaralaštvu. Mladji dopunjuju starije i\nstvaraju nove vrijednosti koje imaju čvrstu vezu sa onim što je prije njih stvarano. Preci su stvarali temelje potomcima da bi mogli što uspješnije da se probijaju ka novim i boljim vrijednostima i saznanjima.\nObradi bratstva sa područja Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Kosova, Srbije, Vojvodine, a djelimično Hrvatske,\nSlovenije i Makedonije, posvetio sam posebnu pažnju. To je bio najteži i najsloženiji dio posla koji je zahtijevao više vremena i upornosti radi što iscrpnijeg prikupljanja nužnih podataka. I ovdje sam se orijentisao najviše na porodična predanja i stare pamtiše, kod kojih sam nalazio čak i neke bilješke koje su naslijedili od svojih predaka. Nailazio sam i na različite podatke za pojedine rodoslove bratstva i njihove ogranke, što je predstavljalo posebne teškoće. Tu se nije smjelo ništa mijenjati i uvaženo je ono što je u porodičnom predanju očuvano.\nShvatio sam koliko je ovaj posao odgovoran i mukotrpan, a čovjeku teško pada kada ne može da prodre u najdalju prošlost i da sazna nešto dublje i više o svojim precima. Sve ove okolnosti podstakle su me da zamolim po jedno lice od svih mojih istoprezimenjaka, da obrade rodoslov svog najbližeg bratstva, no nažalost i pored mnogih\nobećanja, godine su prolazile, a rezultati su izostali. Bio je veoma mali broj onih koji su izvršili svoja obećanja. Nakon svega ovoga preostalo mi je da se u ovaj rad sam upustim. Obilazio sam mnoge rodjake po raznim mjestima i od\nstarijih ljudi bilježio potrebne podatke koje sam kasnije šematski obradjivao. Ipak i pored moje velike upornosti izostavljen je jedan broj predaka, zbog čega se može uočiti izvjesni nedostatak. Za neke bratstvenike, zbog nedostatka podataka, uprkos svim istraživanjima, nijesam mogao da utvrdim ogranak kojem pripadaju, pa sam ih svrstao u posebnu bratstveničku grupu – kao posebnu familiju.\nTamo gdje je stavljen okvir za ime, a isto nije upisano, nijesam raspolagao podacima, a ponegde je upisan nadimak. Kod umrlih lica bez muškog potomstva, stavljen je mali kružić u zadnjem dijelu okvira što znači da je prestala loza\npo muškoj liniji. Kod lica sa ženskim potomstvom u zadnjem dijelu okvira stavljen je mali kvadratić, što znači da\nima potomstvo po ženskoj liniji.\nKod prikupljenih podataka o iseljenicima isto tako bilo je mnogo teškoća. Nijesam imao mogućnosti da obidjem sva mjesta gde žive iseljenici. Poslao sam veliki broj pisama, ali su se mnoga vratila sa oznakom “nepoznat”,\na odgovora je veoma malo bilo.\nOsnovni razlog ovog pisanja i upoznavanja je čuvanje od zaborava svega onoga što je čestito u našoj prošlosti, što istovremeno treba da bude poruka za budućnost generacijama koje dolaze, jer se u modernom društvu gubi tradicija i počinju da vladaju skorojevićki odnosi medju ljudima, a ljudi koji su skloni tome gube svoj identitet. Svjesni\nsmo da ima loših tradicija, ali tradiciju identiteta, posebno ličnog, treba čuvati jer je to zaloga da se ne izgubimo u poplavi haotične moderne civilizacije, koja briše svaki identitet. To što se hoće očuvati identitet nije\nnikome prijetnja niti kakva smetnja, nego svakome dobrodošlica i svakome znači pruženu ruku prijateljstva i saradnje, odnosno čuvanja od zaborava kao zaloga budućem vremenu, što znači znati ko si, što si i odakle si, a budućim\npokolenjima podsjećanje na to ko su, od koga su i što im je činiti. Biti čovjek u teškim vremenima – znači biti\nbrat, a pred braćom se ne kleči i lice ne krije, kao što to neki rade – čineći ono što čine, a ne znaju šta čine.\nNjegovanje tradicije je svuda izgubilo na značaju i toga smo svjesni. Mi imamo dosta razloga da budemo\nponosni na svoje porijeklo i na čojstvo predaka, te je potpuno prirodno njegovati tu tradiciju na ovim prostorima, posebno što se kult čojstva i junaštva kao osnovnih odlika našega naroda ruinirao i ruinira.\nČovjek mora da ima neki svoj korijen, zato prirodno traži svoje porijeklo, povezuje se i zbližava. Uzajamna pomoć i razumijevanje čvrst su temelj svakog samoorganizovanja i napretka, što potvrdjuje da dobra volja i\nljudska samoinicijativnost i solidarnost ostaju kao najsigurniji put za ostvarenje lične sreće i društvenog blagostanja\nprkoseći zlim vremenima kroz koja prolazimo. Jedino tako možemo očuvati svoje dostojanstvo, stare običaje i odnos sa prijateljima, stvarajući mostove medju ljudima, te da podučavamo mladje koji dolaze kako da sačuvaju nešto od\nkova svojih predaka. Da u ovom surovom materijalističkom svijetu ne zaborave ono što je veće bogatstvo od svih materijalističkih dobara, a to je biti čovjek i sve više pružati čovjeku ruku jer su to dobra koja osmišljavaju\nOd uvijek su se radost i žalost kao dva osnovna ljudska stanja lakše podnosili sa prijateljima nego kada je čovjek sam, a pravu samoću mu ovo vrijeme i nameće. Zbog svega toga “ko neće brata za brata on će tudjina za\ngospodara”, jer ko ne uvažava brata za brata ne može drugoga uvažavati za prijatelja.\nZbog toga je i moja najveća želja, kao i želja mnogih sa kojima sam vodio rodbinske razgovore, da se u ovom\ntrećem milenijumu bar jednom petogodišnje, ako ne i češće, možemo negdje naći, sastati, okupiti, vidjeti, upoznati i medjusobno porazgovarati u bilo kom mjestu kako bi se mogle nastaviti i njegovati aktivnosti da se oni koji se\nznaju podsjete i ne zaborave, oni koji su se otudjili, ispreturali i udaljili da se srede i zbliže, a oni koji se ne\nznaju da se upoznaju i saznaju. Zajedničkim snagama i voljom ova ideja bi se mogla veoma brzo ostvariti i zaživljeti, na višestruko i opšte zadovoljstvo svih.\na - kao sastavljač ovih rodoslova, imajući u vidu dosta mukotrpan rad i dosta veliki uloženi trud, pri sakupljanju podataka za ovu knjigu, u proteklom vremenu (više od dvadeset godina), smatram da bi bila veoma velika šteta da celokupan ovaj materijal propadne i padne u zaborav, a nemajući nikakve pomoći i nikakvih sredstava za\nštampanje ove knjige, ipak ću se potruditi da nekako, na nekom kompjuteru, odštampam bar nekoliko primeraka, koji bi bili dostupni zainteresovanim čitaocima – odnosno mojim rođacima, da ostave neke podatke o precima - svojim potomcima budućim naraštajima, generacijama i pokolenjima koja dolaze.\nAko nekome bude dostupna ova knjiga i bude imao interesa da sazna nešto o svojim korenima i precima, a ''nije od pera'' - NAJLJUBAZNIJE GA MOLIM da svoj ogranak detaljnije istraži i upotpuni, te mi dostavi podatke, kako bih prilikom narednog štampanja u nekom dopunjenom izdanju ove knjige mogao ispraviti neke eventualne greške, odnosno proširiti ove rodoslove, jer su se za ovih dvadesetak godina rađala nova pokolenja i naraštaji koji nisu obuhvaćeni ovim rodoslovima – što znači da je izostavljeno čitavo jedno - najnovije koljeno naših potomaka.\nIsto tako, kao jedan od mojih predloga i inicijativa bio bi osnivanje nekog udruženja bratstava RAKOVIĆ – preko kojeg bi se znatno jednostavnije ostvarivale sve ove aktivnosti i lakše uspostavljao kontakt među ljudima, a\nsamim tim i lakše upoznavanje i saradnja među rođacima ili istoprezimenjacima, odnosno prijateljima.\nI na kraju da kažem da to uostalom i nije nikakav anahronizam, kako se u samoj inicijativi ponegde i poneko skorojevićki predstavlja i govori, već je naprotiv to potreba prvenstveno duhovne prirode, a ovi rodoslovi predstavljaju\nmali doprinos otimanju od zaborava, korijena porijekla i tradicije onih koji danas žive i ostavljam ih u nasledstvo onima koji će doći poslije nas, sa željom da ne bude sve zaboravljeno.\nAutor, Mirko Dušanov Raković\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче Sre 3 Apr 2013 - 23:25\nVeliki srdačan pozdrav uredništvu, članovima, simpatizerima i korisnicima ovog FORUMA\nPOZDRAV I TEBI NARAVNO\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче Sre 3 Apr 2013 - 18:41\nJa kao početniku I amater u pisanju nekih manjih pričica ili pesama , a to je upravo i neka moja inspiracija i velika želja da se u ovaj FORUM uključi što više čitalaca i saradnika, kao i naših dragih komšija i sugrađana, ne samo iz Vraneške doline nego i šire, jer je od davnina poznato da ovim prostorima i ovim regionom dominira veliki broj izuzetno vrednih, časnih, poštenih, oštroumnih, razumnih i veoma uglednih domačina i rodoljuba.\nPrvenstveno moja želja I namera je da se koliko-toliko ukaže, posebno našoj deci, omladini, mlađim naraštajima i pokolenjima da održe tradiciju svojih predaka i da se ne zaborave one naše\nvelike i neprocenjive vrednosti i navike, posebno u vreme onih napornih životnih uslova, kao i onih veoma\nteških vremena, kada su ljudi izdržavali i odolevali nemaštini i uz pesmu koja ih je održala, igru, smeh, zabavu i\ndruženja. Izlazili na kraj svim tim nedaćama i teškoćama jer je trebalo\nNadam se da će se i svi čitaoci i simpatizeri ovog FORUMA na neki način uključiti, ako ne pisanim rečima, maker podrškom i preporukom svojim prijateljima, da donekle podrže, pomognu, odnosno prošire i upotpune ove stranice i tako doprinesu ne samo znanju i obrazovanju naših najmlađih , već I širenju sloge,\ndobrih prijateljskih odnosa , bratstva-jedinstva svih naroda koji domniniraju\novim prostorima, bez obzira na nacionalnost i veroispovest.\nIako baš nisam čovek od pera, ipak ću se nekako truditi da dam svoj maleni doprinos, a svim\nčitaocima ovog FORUMA unapred se izvinjavam zbog eventualnih sitnih greškica kojih će verovatno biti u budućim tekstovima, jer ja nisam ni pesnik ni pisac, kao što nemam ni svog lektora niti korektora.\nU koliko bude postojalo nekih nedostataka nadam se da će i kolegijum uredništva nastojati da ponešto\nispravi – naravno ako za to postoje uslovi i mogućnost.\nZato svim budućim učesnicima ovog FORUMA želim mnogo sreće i uspeha u radu i saradnji.\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче Uto 2 Apr 2013 - 18:00\nNaslov: Мирко Раковић-песме и приче Pet 22 Mar 2013 - 23:35\nОд сада на овој теми можете пратити све оно што пише наш члан Мирко.\nНадам се да ће твоје песме и приче инспирисати друге на форуму и да ће нам се ускоро придружити .\nNaslov: Re: Мирко Раковић-песме и приче


Putin 15. juna daje odgovore građanima\nRuski predsjednik Vladimir Putin davaće odgovore na pitanje građana u televizijskom programu 15. juna, saopšteno je danas iz Kremlja.\n"Godišnji posebni televizijski program `Direktna linija sa Vladimirom Putinom` biće emitovan na Prvom kanalu, Rosija 1, Rosija 24, radio stanicama Majak, Vesti, Radio Rosi", navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se ističe da će u skladu sa ranijom praksom, presdjednik davati odgovore na pitanje građana iz političkog, društvenog i ekonomskog sektora, ali i o međunarodnoj situaciji.\nPitanja mogu biti postavljena telefonom, putem tekstualnih ili multimedijskih poruka, internetom ili posebnom aplikacijom za pametne telefone.\nOve godine korisnici dvije društvene mreže "Vkontakte" i "Odniklasniki" mogu da sa svojih profila postavljaju pitanja ruskom predsjedniku.\nMore in this category: « Novi balistički test Pjongjanga Napad u Londonu: Broj žrtava porastao na sedam, napadači ubijeni »


DOKTORI I POLICIJA PLAKALI: Šestomesečna beba seksualno zlostavljana i lomljene joj kosti - Grocka Info\nNaslovna Vesti Društvo DOKTORI I POLICIJA PLAKALI: Šestomesečna beba seksualno zlostavljana i lomljene joj kosti\nDOKTORI I POLICIJA PLAKALI: Šestomesečna beba seksualno zlostavljana i lomljene joj kosti\nŠestomesečna muška beba iz Slatine kod Jagodine primljena je u petak u jagodinsku bolnicu sa znacima lomljenja kostiju, prebijanja i seksualnog zlostavljanja, kaže izvor Blica.\nLekari, policija i socijalni radnici plakali su kada su konstatovali da beba ima prelom desne ruke i da je koleno leve noge iščašeno. Svuda po glavi, licu, vratu i telu bili su krvni podlivi i hematomi, kao i hematomi i podlivi na preponama mališana, što može da govori o nekoj vrsti seksualnog zlostavljanja.\nMajka (17) i otac (47) su se branili rečima da je beba sama pala i tako povredila ruku i telo.\n– Dete je pretučeno, prebijano i lomljeno po celom telu. Sumnja se da je majka zlostavljala bebu, jer je lekarima pričala da ga je tukla kada plače. Beba i majka smešteni su u bolnicu, ali dete je odvojeno od majke u drugu prostoriju. Lekari, socijlani radnici i policija su plakali i povraćali kada su slušali majčine izgovore, a šokirala ih je i uznemirala njena ravnodušnost prema detetu i odsustvo emocija – priča izvor Blica.\nPre dva meseca beba je bila u bolnici zbog preloma butne kosti. Baš to je bilo sumnjivo lekarima i ukazivalo na zlostavljanje, jer se roditelji uzastopno pojavljuju sa sličnim provredama bebe. Postoji sumnja da je bebin život ugrožen i da su nebrigom nanete povrede.\n– Majka je bila pod starateljstvom Centra za socijalni rad u Varvarinu. Oni su dali saglasnost za brak, iako je maloletna. Majka je sniženeog intelektualnog i psihološkog kapaciteta, odnosno nema roditeljske potencijale da brine o detetu. Zbog toga su bebi dovedeni život i bezbednost u opasnost – priča izvor Blica i dodaje da postoje samo dve mogućnosti: ako nije bilo zlostavljanja, da se nađe staralac majci i detetu u okviru porodice, a druga je da dete bude oduzeto porodici.\nPolicija radi na utvrđivanju okolnosti pod kojima je beba zadobila povrede i o tom događaju je obavestila Više tužilaštvo u Jagodini i Centar za socijalni rad.\nPrethodni tekstTUGA: Fudbaler poginuo na istom mestu gde i njegov otac\nSledeći tekstOBAVEZNO PROČITAJTE: Roditeljsko pismo koje bi svako trebao pročitati


Jovo Kapičić otkrio povampirene četničke snage u Crnoj Gori i Srbiji – Informer\nJovo Kapičić otkrio povampirene četničke snage u Crnoj Gori i Srbiji\nNekadašnji šef Udbe Jovo Kapčić, povodom krivične prijave koju je protiv njega najavila podgoričanka Ira Mandić u slučaju njegovog preseljenja u Crnu Goru, kaže da je riječ o djelu kampanje koju protiv njega vode “povampirene četničke snage iz Crne Gore i Srbije” i da je spreman da ide na sud.\nMandićeva je najavila da će podnijeti tužbu protiv Kapičića zbog ubistva njenog oca i još petoro ljudi 1947. godine. Ona tvrdi da je u Srbiji prije više od godinu dana podnijela krivičnu prijavu protiv bivšeg ministra policije i šefa tajne policije, ali da prijava nije procesuirana.\n“Kapičić je lično, kao tadašnji ministar unutrašnjih poslova, naredio da se ubije šest ljudi na vrhu Vratlo, na planini Sinjajevini u februaru 1947. godine, a jedan od ubijenih je bio moj otac, predratni sudija Vojnog suda Kraljevine Jugoslavije Miljan Mandić. On je za vrijeme rata bio komandant kolašinske brigade Jugoslovenske vojske u otadžbini“, kaže Mandićeva, pozivajući se na knjigu “Goli otoci” u kojoj je Kapičić priznao da je lično bio na Sinjajevini u vrijeme kada se dogodio taj zločin.\n“Spreman sam za sud, jer istina je na mojoj strani”, kazao je Kapićić.\nOn je dodao da je operaciju na Sinjajevini vodila vojska, dok je on bio ministar unutrašnjih poslova, koji o tome nije mogao odlučivati. Kapičić je naveo da se “Mandićeva grupa oglušila o poziv da se preda, već su reagovali tako što su ubili pet vojnika”.\nOn u izjavi podgoričkim “Dnevnim novinama” tvrdi da se lično zalagao da svi oni koji se predaju budu pomilovani, “jer sam se borio za slobodu svog naroda, a ne da ubijam”.\n“Međutim, šta uraditi s odmetnicima koji ubijaju vojnike, a i u ratu su činili zločine“, zapitao je Kapičić.\nOn smatra da se protiv njega vodi kapmanja koja je pokrenuta davno i da ta kampanja neće dati rezultate, jer je, kako je kazao, spreman da se bori.\nKapičić je nedavno napadnut u Beogradu i tom prilikom zadobio lakše povrede glave. Nakon toga, rekao je da se u Beogradu ne osjeća sigurno i da će se zato preseliti u Crnu Goru.\nNjemačka: U sudnici ubijen tužilac


Putin istrajan do kraja: Najžešći talas bombardovanja do sada (VIDEO) | Vestinet.rs\nPOČETNA U FOKUSU Putin istrajan do kraja: Najžešći talas bombardovanja do sada (VIDEO)\nPutin istrajan do kraja: Najžešći talas bombardovanja do sada (VIDEO)\n22. novembra 2015. 20:24 · Nema komentara\nRusija je izvela najžešće vazdušne udare na Islamsku državu u istočnoj Siriji otkako je rat počeo, pri čemu su ruski avioni imali više od 70 napada u kojima je poginulo najmanje 36 ljudi, saopštila je u subotu Sirijska opservatorija za ljudska prava.\nTags:predsednik Bašar al Asad · Putin · talas bombardovanja · vesti


Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja pokrenulo je inicijativu za sprečavanje zloupotrebe dece ulice.\nMinistarstvo je svojim nalogom obavezalo centre za socijalni rad - organe starateljstva u Srbiji da u skladu sa svojim nadležnostima preduzmu mere i aktivnosti u organizovanju pomoći i podrške deci ulice, odnosno deci žrtvama nasilja i zloupotrebe koja žive i rade na ulici i bave se prosjačenjem, pranjem vetrobranskih stakala, skupljanjem sekundarnih sirovina iz kontejnera za odnošenje otpada, prodajom cveća i kasnim noćnim satima.\nKako je saopšteno iz ovog resora, svim opštinama u Srbiji je poslat nalog da u roku od 15 dana organizuju sastanak sa Policijskom upravom za grad ili policijskom stanicom u lokalnoj samoupravi na teritoriji svoje nadležnosti i komunalnom policijom, ukoliko u lokalnoj zajednici ista postoji, u cilju uspostavljanja strukturirane, celovite i kontinuirane saradnje na otkrivanju slučajeva nasilja nad decom, koja žive i rade na ulici.


Restoran za organizovanje proslava Beograd Autokomanda\nRestoran za organizovanje proslava Beograd Autokomanda |\nRestoran ,,NOVI SPORT" nalazi se na samoj Autokomandi u ulici Vojvode Stepe br.1. Mi smo najbolji restoran za organizovanje proslava na Autokomandi.\nVrata našeg restorana su širom otvorena putnicima namernicima i onima koji su znatiželjni i svraćaju prvi put. Organizujemo sve vrste proslava na Autokomandi.\nDošavši u restoran ,,Novi Sport" bićete prijatno iznenađenji unutrašnošću restorana koja odiše toplinom i dobrodošlicom.\nTu će Vas uvek rado dočekati ljubazno osoblje i trudiće se da izađe u susret Vašim željama.\nPosetite nas i uživajte u prijatnom ambijentu,domaćoj kuhinji,dobrom piću. Uverite se zašto smo među najboljima.


Nova pravila na polaganju male mature - Radio televizija Pančevo\n31. maja 2020. 7. septembra 2020. 0355\n– U klupi će sedeti po jedan učenik, i to na sredini – navodi Pašić.\n– Za svaku učionicu biće predviđen po jedan dežurni nastavnik na najviše devetoro učenika, kao i dovoljan broj profesora koji će dežurati ispred učionica, odnosno u hodniku. U određivanju potrebnog broja dodatnih dežurnih nastavnika direktor škole se rukovodi rasporedom učionica u kojima se polaže završni ispit, tako da jedan pokriva najviše tri učionice. Ako ne postoji prostor koji omogućava rastojanje od dva metra u učionici, moguće je završni ispit organizovati u drugim prostorima u školi, ali pod istim uslovima.\n– Naši đaci će završni ispit polagati u 24 učionice, kako bi se ispoštovala sva pravila – kaže Milan Krstić, direktor beogradske OŠ “Pavle Savić” u Mirijevu.\n– Svaki učenik će dobiti karticu sa imenom i prezimenom, imenom škole, okruga i imenom roditelja. Takođe, i pet nalepnica sa identifikacionim kodom, koji će biti zalepljen na đačku knjižicu, na probni test iz matematike, kao i na završni iz ovog predmeta, srpskog i kombinovanog. Kod će služiti za pregledanje testova.\n– Umesto na šest stolica u isto vreme, đaci će raditi na dve, uz poštovanje mere zaštite. Članovi komisije moraju da drže fizičku distancu od dva metra – kaže Veselinka Životić, direktorka beogradske Škole za negu lepote.\n– Imamo dovoljno prostora, tako da neće biti problema da to organizujemo.\nDirektor Medicinske škole “Beograd” Predrag Jovanović, kaže da će đaci maturski ispit polagati u školi gde imaju najsavremenije lutke koje u potpunosti mogu da zamene bolesnike, a za fizioterapeute je moguće da i sami đaci budu “pacijenti”.\nUčenici će sutra, po rasporedu koji će im proslediti odeljenjske starešine, u manjim grupama doći da donesu đačke knjižice i preuzmu testove za probni završni ispit iz srpskog (maternjeg) jezika i kombinovani test, koje će uraditi kod kuće i vratiti razrednom starešini 2. juna – kaže Pašić. – Probni završni ispit iz matematike radiće se u manjim grupama u školi, 2. juna. Na probnom završnom ispitu, učenici i nastavnici praktično prolaze kroz utvrđene procedure u polaganju završnog ispita, s obzirom na to da je probni verna simulacija “pravog” testa. U nedelju 7. juna, biće objavljeni rezultati, a učenici će imati mogućnost uvida u svoje testove pristupom na sajt www.probni.zios.mpn.gov.rs.\nNastavnim planom za osmi razred predviđeni su i časovi pripreme za polaganje male mature, tokom čitave školske godine. Takođe, kada se zvanično završi nastava, osmake čekaju i dodatne “lekcije” iz predmeta koji se polažu na testu. Pravila za pripremnu nastavu su ista, kao i za polaganje male mature, tako da u učionici može biti najviše devetoro učenika.\n– Anketirali smo decu i roditelje i ima onih koji su zainteresovani da, pored televizije, učenici dođu u školu i imaju pripremnu nastavu – kaže Miomir Dragaš, direktor OŠ “Ivan Goran Kovačić”. – S obzirom na ograničen broj đaka u učionici, organizovaćemo nastavu po grupama.\nPravilnikom je predviđeno da deca treba da imaju po deset časova pripreme iz srpskog i matematike, po šest iz predmeta koji se polažu na kombinovanom testu – biologije, hemije, fizike, istorije i geografije.\nPrema rečima Dragoljuba Gačića, direktora OŠ “Nikola Tesla” u Vinči, osmaci će se za polaganje male mature pripremati pola-pola – onlajn i u školi. On ističe da su još od jeseni, kroz redovnu nastavu, osmaci imali priremu za polaganje male mature. S obzirom na to da se radi o najvećoj osnovnoj školi u Srbiji, pripreme i završni ispit biće organizovani u čak 32 učionice.


Logona Age Protection Dnevna krema, 30 ml – na stanju | SHOP.BENU.RS\nLogona Age Protection Dnevna krema, 30 ml:\nSvako jutro naneti na prethodno očišćeno lice, vrat i dekolte.\nLogona Age Protection dnevna krema sa prirodnom hijaluronskom kiselinom brzo podiže nivo hidratacije zrele kože lica. Sadrži "Cell-vital" kompleks, koji vraća čvrstinu i elastičnost koži i popunjava bore. Koža je osvežena, zaštićena od uticaja spoljašnje sredine, nežna i glatka na dodir.\nAktivira ćelijsku regeneraciju\nIntenzivno i dubinski hidrira kožu\nUblažava postojeće mimičke bore\nRecenzije Logona Age Protection Dnevna krema, 30 ml


Kako je rekao Dr Bez, vreme je da Aston Martin razmisli o svojoj dugoročnoj budućnosti. Tačnije, Aston Martin će i dalje biti prisutan na tržištu sportskih automobila (uskoro stižu novi Vantage V12 RS, "one 77" i Rapide), dok bi oživljavanje brenda Lagonda (koji se u njihovom vlasništvu nalazi već decenijama) omogućilo Aston Martinu da svoje automobile prodaje u više od 100 zemalja (sada 32).\nDr Bez najavljuje da će za Lagondu koristiti jedinstveni dizajnerski rečnik, sa pojedinim elementima iz prošlosti, mada će marka biti veoma okrenuta budućnosti.\nUkratko, Lagonda će nuditi ekskluzivne, luksuzne i veoma kvalitetne automobile, a meta su očigledno modeli Rolls-Roycea i Bentleya.\nZar Lagonda nije osnovana 1906. ... ?\nAutor health 01 Sep 2008, 23:06\nZa ovaj tekst je korišćeno zvanično press saopštenje u kome Urlich Bez kaže : "In 2009 Lagonda is about to celebrate its 100th birthday and in its centenary year we are confident that we will show the first concept of a car which could be in the market in 2012," he confirmed.\nAutor auto 02 Sep 2008, 00:07


SISTEM AKREDITOVANJA MEDIJA | FUTSAL A REPREZENTACIJA, KVALIFIKACIJE ZA EP, SRBIJA – SEVERNA MAKEDONIJA | Fudbalski savez Srbije\nSISTEM AKREDITOVANJA MEDIJA | FUTSAL A REPREZENTACIJA, KVALIFIKACIJE ZA EP, SRBIJA – SEVERNA MAKEDONIJA\nUsled specifičnih okolnosti u kojima se nalazimo zbog epidemije virusa COVID – 19, mera i naredbi zaštite Vlade Republike Srbije kao i UEFA protokola sistem akreditovanja za utakmicu Srbija – Severna Makedonija (kvalifikacije za Evropsko prvenstvo, 5. mart, Sportska dvorana u Vranju, 18.00, TV Arena sport) ogranizovan je na sledeći način:\nOtvoren od srede 3. marta (12 časova) do petka 5. marta (12 časova), po isteku ovog roka nećemo uvažavati zahteve.\nMaksimalan broj akreditacija koje smo u ovom trenutku u mogućnosti da obezbedimo u skladu sa merama zaštite je 15 za izveštače u novinarskoj loži odnosno pet za fotoreportere. Akreditacije ćemo deliti na ulazu u dvoranu u Vranju predviđenom za medije od 16 časova do početka utakmice.\nNOVINARI I SNIMATELJI\nTelevizijama koje nisu vlasnici TV prava neće biti dozvoljno unošenje kamera u dvoranu samim tim ni prisustvo snimatelja. Obzirom na to da nema miks zone po završetku utakmice kao ni konferencije za medije, FS Srbije će preko svog sajta i youtube kanala obezbediti preuzimanje materijala (fotografije, video, izjave) u najbržem mogućem roku.\nPrilikom ulaska u dvoranu biće merena telesna temperatura uz obavezno popunjavanje upitnika u vezi sa virusom COVID – 19 i lični potpis.\nNeophodno je poštovati distancu od 2 metra.\nObavezno je nošenje maski.\nU pres loži biće označena mesta predviđena za novinare koja će morati striktno da se poštuju.\nFotoreporteri preuzimaju markere na ulazu u dvoranu.\nPozicije predviđene za fotoreportere su na tribini (označen prostor).\nNošenje maski je obavezno.\nIzlazak iz dvorane je isti kao i ulazak.\nNAPOMENA: FS Srbije će preko svog sajta obezbediti preuzimanje fotografija sa utakmice u najbržem mogućem roku od završetka prvog i drugog poluvremena.\nZahtev mora da sadrži ime i prezime izveštača, fotografiju izveštača. Fudbalski savez Srbije zadržava pravo da utvrdi konačan broj izdatih akreditacija u skladu sa raspoloživim kapacitetom i sledećim prioritetima:\nMediji koji su redovno pratili aktivnosti futsal reprezentacije Srbije\nSportske redakcije, odnosno mediji\nOstali informativni mediji, u skladu sa tiražom i uticajem na medijskom tržištu\nVaše zahteve možete slati na mejl [email protected] i još jednom vas molimo da se pridržavate navedenih vremenskih rokova, u suprotnom neće vam biti izdata akreditacija. Svaka zloupotreba biće sankcionisana oduzimanjem prava na akreditovanje i prijavom u UEFA. Kontrola će biti obavljena na ulazu. Ukoliko ne dobijete mejl, informaciju o tome da li je odobrena akreditacija možete dobiti pozivom na broj +38164 818 0139.\nAKREDITOVANJE MEDIJA ZA PRIJATELJSKU UTAKMICU ŽENSKIH „A” SELEKCIJA SRBIJA - JAPAN\nTRENING REPREZENTACIJE SRBIJE U STOKHOLMU (VIDEO)\nLIGA NACIJA | OBAVEŠTENJE ZA MEDIJE\nAKREDITOVANJE MEDIJA ZA UTAKMICE SRBIJE PROTIV NORVEŠKE I SLOVENIJE U LIGI NACIJA


Propuštanje kamiona uz validne dokumente – Nadlanu.com\nPropuštanje kamiona uz validne dokumente\nObjavljeno 17. sep 2011. / 13:31:26\nMERDARE, 17. septembra 2011. (Beta) – Kamioni sa Kosova koji prelaze u centralnu Srbiju neće biti propuštani na administrativnim prelazima ukoliko imaju dokumente sa oznakama Republika Kosovo, rečeno je u subotu agenciji Beta u Poreskoj upravi Ministarstva finansija.\n“Niko ko ne poseduje validnu dokumentaciju na osnovu propisa Vlade Srbije, neće biti propušten preko administrativnih prelaza”, rekao je portparol Poreske uprave Zoran Jovanović.\nJovanović je istakao da je reč o jednom kamionu Metal grupe Priština koji je u petak vraćen na prelazu Merdare sa srpske strane pošto nije imao validne dokumente.\n“(Kosovski) Carinski službenici su mu oduzeli dokument koji je dobio u Kosovskoj Mitrovici koji je bio validan i dali mu carinski dokument Republike Kosovo”, precizirao je Jovanović navodeći da su inspektori Poreske uprave postupili u skladu sa propisima Vlade Srbije koja ne priznaje kosovska dokumenta.\nAgenciji Beta ranije je rečeno da su tri kamiona sa robom s Kosova koji su pokušali da predju u Srbiju na administrativnom prelazu Merdare, vraćeni, zbog, kako su reporteru agencije Beta rekli kosovski carinici, kosovskog pečata.


Energyobserver - SRBIJA / IZBORI U MAĐARSKOJ - MUSTRA ZA OPOZICIJU U SRBIJI / PIŠE: BORIS VARGA\nVučić je poslednjih godina zagledan u populistički režim u Budimpešti, jer mu Orban ukazuje na autokratsku političku stazu koju Brisel u svojoj zoni interesa toleriše. Mađarski premijer je čest i veoma drag gost srpskog predsednika, o čemu svedoče fotografije na instagramu političara sa neformalnih druženja na Savi i Dunavu. Vučić ne propušta priliku da u javnosti akcentuje da su odnosi između dveju zemalja "na istorijski najvišem nivou". Istina je i to da je na sličnom nivou urušavanje demokratije u obe države, od korupcionaških afera do sistemskog i bezobzirnog gušenja slobodnih medija, na šta Brisel okreće glavu, izražavajući samo zabrinutost.\nMože li Beograd 'kopirati' Budimpeštu?\nMeđutim, ne samo lokalni izbori i pobeda opozicije u Budimpešti, već i ruski izbori u Moskvi u septembru ukazuju na to da je stabilokrate i autokrate moguće ozbiljno "načeti", a te lekcije za srpsku opoziciju uopšte nisu nikakva novina. Sveže iskustvo iz Moskve i Budimpešte ukazuje na to da su autokrate najosetljivije u prestonicama. To je poznato iz protestnih šetnji 1996/97. godine, kada je tadašnja srpska opozicija osvojila vlast u više gradova, uključujući Beograd. Poslednjih godina hiljade u Budimpešti su protestovale protiv Orbanove vlade. Samo masovnim hapšenjima demonstranata i isključivanjem opozicije iz lokalnih izbora u Moskvi Putinova vlast je ovog septembra izbegla poraz u prestonici, o čemu svedoči njihov gubitak više od trećine odborničkih mesta u odnosu na prethodne izbore.\nNejasna je strategija najjačeg opozicionog Saveza za Srbiju: šta nakon bojkota izbora na proleće sledeće godine? Nije bila jasna ni strategija prošlog proleća: šta se očekivalo nakon masovnog mitinga u aprilu? Opkoliti Radio-televiziju Srbije, Predsedništvo i Skupštinu i - šta onda? "Peti oktobar" je bio rezultat besprizorne krađe glasova i jake želje mase birača i opozicije ujedinjene oko Vojislava Koštunice da oteraju Slobodana Miloševića. Kombinacija iskustva poslednjih mađarskih lokalnih izbora i "već viđenog" u Srbiji u taktičkom smislu je mustra za srpsku opoziciju. I sve ide svojim idealnim tokom: već godinu dana u Beogradu traju protesti, prestonica je frustrirajuće raskopana i u haosu, a režim nervozan.\nMeđutim, glavni problem srpskih opozicionara je strukturne prirode: da li opozicija ima svog Gergelji Karačonjija, oko koga bi se ujedinila barem na izborima u Beogradu? Ako je to Marko Bastać, da li sa njim može da se "načne" režim? Da li koliko-toliko ujedinjena opozicija ima i predsedničkog kandidata, koji je takođe važna etapa u preuzimanju vlasti sa lokalnog na republički nivo? Ako je to Nebojša Zelenović, da li će ga Srbija nakon bojkota zaboraviti? Srpski opozicionari su uglavnom nepopularni i prilično istrošeni političari, koji govore istim jezikom kao i naprednjaci. S obzirom na to je jasno da Vučić neće ispuniti obećanja data Zapadu i priznati nezavisnost Kosova, na Srbiju će biti izvršen jak politički pritisak, što najavljuje imenovanje čak dva američka predstavnika za akceleraciju rešavanja tog problema.


Trening-program Društvene i solidarne ekonomije u Pregradi | Grad Pregrada - službene stranice\nU Pregradi se od 22. do 24. veljače održava trening-program Društvene i solidarne ekonomije (DSE) za građane koji žele biti uključeni u održivi ekonomski razvoj svoga grada i doprinijeti pozitivnim promjenama u svojoj okolini. Program je organiziran u sklopu projekta Partnerstvo za društvenu i solidarnu ekonomiju, koji provodi udruga Zelena mreža aktivističkih grupa (ZMAG) u suradnji sa švicarskim partnerom, Komorom za društvenu i solidarnu ekonomiju Ženeve, i hrvatskim partnerima – gradovima Ludbregom i Pregradom.\nObjavio grad/22.02.2021 16:33:37/


Psihoterapija i savetovanje – Radost Zivota\nZa razliku od različitih vrsta laičke pomoći (kao što su pomoć prijatelja, rođaka, komšija, sveštenika, učitelja itd) psihoterapija i psihološko savetovanje predstavljaju vid formalne, stručne psihološke pomoći. Psihoterapeuti su obučeni stručnjaci (mogu biti i psiholozi i psihijatri) koji su završili odgovorajuće edukacije za neku vrstu psihoterapije. Dakle, za razliku od laika, psihoterapeut je osoba stručnjak, koja oslanjajući se na teorijsko-metodološka znanja na sistematičan način pomaže osobama sa psihološkim problemima.\nPsihoterapija je vrsta psihološkog tretmana u kojem psihoterapeut primenjujući psihološke metode i tehnike u kontekstu uspostavljenog terapijskog odnosa nastoji da u saradnji sa klijentom (osobom koja je došla na psihoterapiju) ostvari unapred dogovorene terapijske cilje kao što su: otklanjanje neprijatnih psihičkih simptoma (npr strahova, depresivnih simptoma itd) i psihičke patnje ali i poboljšanja kvaliteta psihološkog funkcionisanja i ostvarivanja psihološkog rasta i razvoja.\nU psihoterapijskom procesu između psihoterapeuta i klijenta razvija se terapijski odnos. Terapijski odnos je specifična vrsta odnosa između dve osobe (ako je reč o individualnoj terapiji) koji podrazumeva odnos poverenja, odnos koji je emocionalno obojen, ali ujedno i profesionalni odnos u kome je klijent korisnik usluga, a psihoterapeut profesionalac koji poštuje klijentova prava, pre svega pravo poverljivosti (sve informacije koje psihoterapeut ima o klijentu, psihoterapeut ne sme prenositi trećim licima, izuzev ako postoji sumnja da klijent može počiniti neko krivično delo, ubistvo, samoubistvo itd), bezuslovno prihvata klijenta (bez obzira na to o čemu klijent priča i šta on/ona radi u svom životu), nastoji da klijenta razume i pruži psihološku pomoć u skladu sa stručnim, etičkim i moralnim standardima.\nTokom psihoterapije psihoterapeut koristi različite psihološke tehnike kako bi klijentu pomogao da razume svoje probleme, da promeni svoje štetne obrazce mišljenja, osećanja i ponašanja koji klijenta sprečavaju da ostvari željene ciljeve. Psihoterapija može biti individualna (rad sa jednim klijentom) ili grupna (grupe od 5 do 20 klijenata).\nKako izgleda tipična psihoterapijska seansa?\nNa prvoj psihoterapijskoj seansi klijent i psihoterapeut se upoznaju, međusobno predstavljaju jedan drugome, psihoterapeut saopštava klijentu svoje stručno zvanje, vrstu terapije kojom se bavi, objašnjava osnove prinicipe rada i pravila ponašanja, a klijent iznosi svoje lične probleme, razloge zašto je došao/la na psihoterapiju itd.\nTokom tog prvog susreta, psihoterapeut obično prikuplja osnovne informacije o klijentu (podaci o uzrastu, zanimanju, porodici itd), osnovne informacije o problemu zbog kojeg je klijent došao/la i po potrebi primenjuje određene psihološke testove. Tokom prvog susreta klijent i psihoterapeut se dogovaraju oko terapijskih ciljeva (onoga što klijent želi da postigne i promeni kod sebe), termina i načina viđanja.\nSvaka terapijska seansa traje uvek 1 čas. Učestalost dolazaka klijenta zavisi od dogovora između klijenta i psihoterapeuta, pre svega u zavisnosti od klijentovih potreba, težine problema i hitnosti da se problem reši. Tipično klijenti dolaze jednom nedeljno. Ono što je važno je da klijenti dolaze redovno u dogovorenim terminima jer često izostajanje i pravljenje pauza u radu značajno usporava i remeti ostvarenje željenih terapijskih ciljeva. Takođe je važno da klijenti aktivno učestvuju u psihoterapijskom radu, jer željene psihološke promene se ne mogu ostvariti bez klijentove saradnje.\nSlično psihoterapiji psihološko savetovanje predstavlja vrstu psihološke pomoći u kojem savetnik pomaže klijentu da razume i razreši svoje emocionalne probleme. Potrebno je naglasiti da psihološko savetovanje nije davanje saveta kako to sam naziv može sugerisati. Psihološki savetnik ne govori klijentu šta on/ona treba da radi u svom životu ili kako treba da se ponaša u određenim situacijama. Zadatak savetnika je isključivo da razume klijenta i da omogući klijentu da bolje razume sebe, sopstvene postupke, misli i osećanja i da ostvari željene promene, dok klijent sam preuzima odgovornost za svoje promene i životne odluke.\nKo sve može imati koristi od psihoterapije i psihološkog savetovanja?\nSvi oni pojedinci, parovi i grupe ljudi koji imaju neke emocionalne probleme koji ih ometaju u svakodnevnom životu i odnosima sa drugim ljudima, koji prolaze kroz različite vrste životnih kriza i koji žele da bolje razumeju sebe i unaprede svoje psihološko funkcionisanje. Psihoterapija i psihološko savetovanje (naročito u privatnoj praksi) nije adekvatan način tretmana za osobe koje pate od teških duševnih oboljenja i pojedinih psihičkih poremećaja (kao što su psihotični poremećaji, teške depresije u čijoj osnovi postoje i biološki uzročnici bolesti, bolesti zavisnosti, disocijalni poremećaj ličnosti, autizam, mentalne retardacije itd), za ovu grupu ljudi preporučuje se lečenje u specijalizovanim medicinskim ustanovama uz primenu adekvatne farmakoterapije (lekova) i nadzora lekara specijalizovanih za tretman tih poremećaja.\nU našoj zemlji postoje brojne predrasude o psihoterapiji i psihološkom savetovanju. Jedna od tipičnih predrasuda je da na psihoterapiju odlaze samo duševno poremećene osobe („ludaci“). Kao što je gore pomenuto to nije istina, baš naprotiv, najviše koristi od psihoterapije imaju osobe iz široke populacije, osobe koje nisu duševno bolesne a pate zbog različitih emocionalnih problema. To su osobe koje imaju hrabrosti da priznaju da imaju određene probleme i koje su motivisane da ih reše uz pomoć stručnjaka. Kao što se obraćamo pravniku za pravni savet tako isto se možemo obratiti psihologu za psihološko savetovanje ili psihoterapiju kako bi rešili psihološke probleme, u razvijenim zemljama sveta to je dugogodišnja i uobičajena praksa.


Larisa (grad) - Wikipedia\nStona crkva u Larisi\nLarisa (grčki: Λάρισα) je grad u Grčkoj, sjedište periferije Tesalije i prefekture Larise. Larisa je važno saobraćajno čvorište Grčke, na glavnom magistralnom putu Solun - Atena. Larisa je centar poljoprivrednog kraja. U širem gradskom području živi oko 250.000 stanovnika, iz Larise vode putevi za Volos (luka na Egejskom moru) ili u brda na sjever. Grad ima međunarodni aerodrom. Grad leži na rijeci Pinejos.\nPo legendi Hipokrat, otac medicine, umro je u Larisi.\nCommons ima datoteke na temu: Larisa (grad)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Larisa_(grad)&oldid=3162091"


Pac Avoid - Balkaneros Web igrice flash\nje šampion u Pac Avoid\nsa rezultatom 405,011.0\nBalkaneros > Retro-stare igrice > Pac Avoid\nNaslov: Pac Avoid\nOpis: Takmičenje Netko je zaključao Pacman-a u komoru punu zla duhova ... i sad na vama je da mu pomognetze da izbjegne negativce što je duže moguće! 50 novčića daje extra život, lijevo-kliknite za usporen način, i iskoristite pilule za osvetu nad nasilnicima! Igrica se igra sa mišem a rezultat se upisuje nakraju na SUBMIT SCORE.\nDodano: 14 Februar 2010\nPopuni formular i poslat ćemo link i poziv tvom prijatelju Pac Avoid.\n
Pac Avoid


Kutleša 14 mjeseci u tehničkom mandatu - Worldnews.com\nKutleša 14 mjeseci u tehničkom mandatu\nSARAJEVO - Zvonimir Kutleša, dugogodišnji generalni sekretar Vijeća ministara BiH, u februara 2016. godine navršio je punu deceniju (dva mandata od po pet godina) na čelu ovog tijela, kada je po zakonu morao da ode s ove funkcije. ...\nSporna imenovanja u institucijama BiH: "Penzioner" Podinić u Odboru za žalbe\nSOKOLAC, SARAJEVO - Dragan Podinić, jedan od rukovodećih državnih službenika, imenovan je za jednog od tri člana državnog Odbora za žalbe, iako je stekao uslove za penziju!...\nPostavljenjem direktorice SZZP, ADS BiH prekršila zakon: Jahjaefendić imenovana i treći put\nSARAJEVO - Neven Akšamija, direktor Agencije za državnu službu (ADS) BiH, krajem prošle sedmice imenovao je Melihu Jahjaefendić za direktora, a Dragana Brkovića za...\nČITAJTE U NEZAVISNIM: Pomoćnici ministara i sekretari gube status državnih službenika (FOTO)\nSARAJEVO - Pomoćnici ministara, sekretari ministarstava i domova Parlamentarne skupštine (PS) BiH, generalni sekretari Predsjedništva BiH i Vijeća ministara, sekretar...\nMatanovića i Suljagića smjenjuju već u utorak?\nSARAJEVO - Denis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, mogao bi već sutra uputiti zahtjev Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH za smjenu...\nZvizdić: Vlada RS se poziva na mehanizam koordinacije iz 2013.\nSARAJEVO - Denis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, odgovarajući na pitanje delegata Dragutina Rodića (DNS) na današnjoj sjednici Doma naroda Parlamentarne...\nSARAJEVO - Tužilaštvo BiH istražuje navode Grupe za podršku prava i pravde institucija BiH, neformalnog udruženja državnih službenika, koja u dopisu za najteže oblike...\nSARAJEVO - Tužilaštvo BiH istražuje navode Grupe za podršku prava i pravde institucija BiH, neformalnog udruženja državnih službenika, koja u dopisu za najteže oblike korupcije i nepotizma u državnim institucijama teško optužuje Melihu Jahjaefendić, direktoricu Službe za zajedničke poslove institucija BiH, i još nekolicinu funkcionera. Informaciju je "Nezavisnim" u petak...\nPobuna pravosuđa na nivou BiH: Sudije ne daju svoj regres od 2.200 KM\nSARAJEVO, BANJALUKA Nakon što su usvojene izmjene Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, sudije i tužioci najavljuju ponovno pokretanje postupka pred Ustavnim sudom BiH, jer umjesto regresa od oko 2.200 KM, koji su do sada imali, dobijaće "svega" 300 KM. Uporište u novim apelacijama i tužbama protiv BiH sudije i tužioci tražiće u...\nSavjet ministara BiH bez rasprave o plavom dizelu: Političke igre preko seljačkih leđa\nBANJALUKA, SARAJEVO - Informacija da je Savjet ministara BiH na posljednjoj sjednici sa dnevnog reda skinuo pitanje plavog dizela nije puno iznenadila poljoprivrednike, jer, kako kažu, sve se lomi preko "seljačkih leđa", a političko obećanje je i inače "ludom radovanje". "To je znak da niko ne vodi računa o poljoprivredi. Generalno, sve što ne valja, lomi se preko 'seljačkih...\nČitajte u NEZAVISNIM: Činili usluge moćnicima da dobiju i treći mandat?\nSARAJEVO - Meliha Jahjaefendić, direktorica Službe za zajedničke poslove institucija BiH, i Dragan Brković, njen zamjenik, "od 2006. godine u tišini i miru neometano pljačkaju, ali i čine brojne protuusluge moćnim pojedincima kako bi dobili treći (nelegalni) mandat", tvrdi se u pismu Grupe za podršku prava i pravde institucija BiH, koje je odaslano na adrese ključnih državnih...\nUkinut "bijeli hljeb"\nSARAJEVO - Delegati Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojili su Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, kojim je predviđeno ukidanje takozvane naknade "bijeli hljeb" za izabrane i imenovane zvaničnike. Izmjene ovog zakona uputili su u parlamentarnu proceduru poslanici Saveza za bolju budućnost BiH. Njime se briše dosadašnja odredba...


Haradinaj: Preševska dolina i sever Kosova prioriteti\nKandidat za kosovskog premijera Ramuš Haradinaj izjavio je da će "Preševska dolina biti jedan od glavnih prioriteta" njegove vlade, "isto koliko i sever Kosova".\nKontakt plus, Tanjug\nPredsednik Allijanse za budućnost Kosova je za portal Preševa jon (Naše Preševo) izjavio da "Albanci iz Preševske doline zaslužuju da imaju kosovske pasoše".\n"Država Kosovo je rezultat toga što su dali živote, prolili krv za ovu državu. Nije logično da naša država Kosovo danas nema razumevanje za narod Doline, deo Kosova koji ne zovemo slučajno Istočno Kosovo", rekao je Haradinaj.\nDodao je da Albancima iz Preševske doline "treba pokloniti kosovske pasoše" i obećao da će im pružiti "besplatno obrazovanje, stipendije, ponuditi dvojno državljanstvo, pristup zdravstvenom sistemu tako da budu jednaki građanima Kosova.\n"Planiram da na Kosovu otvorimo kancelariju za našu braću tamo (u Preševskoj dolini) da bi bili bliži građanima Kosova", naveo je Haradinaj.\n07.08.2020 Lečenje korone u srpskim sredinama: Bolnice uglavnom ćute, a i građani (529)\n07.08.2020 Gračanica: Još jedna osoba pozitivna na koronavirus (274)\n07.08.2020 „Postoji mogućnost obaranja vlade“ (255)\n07.08.2020 Na Kosovu 181 pozitivan slučaj, preminula tri lica (199)\n07.08.2020 Usvojen nacrt zakona o suzbijanju pandemije koronavirusa (145)\nAvgust 2020 11 (85)


- Dozvola za rad se lako dobija. Potrebna je samo potvrda o nekažnjavanju, ostalo se vadi bez problema i dozvola se čeka maksimalno 15 do 20 dana – kaže za Klik do posla Ivan Kapor iz budvanske agencije NP Link.\n- Najviše tražimo kuvare, pomoćne kuvare, pomoćne radnike u kuhinji, konobare i pomoćne konobare, šankere, barmene, sobarice, higijeničare i recepcionere – kaže Kapor.\n- U Kotoru, koji je inače jedini grad na primorju gde dolaze kruzeri, prvi uplovljava 21. marta, a poslednji krajem decembra. To znači da su već u martu svi lokali spremni i da je to zapravo start turističke sezone u prestonici crnogorske kulture. Nešto kasnije, polovinom maja, počinje sezona u Tivtu gde je turistički kompleks Porto Montenegro, sledi Budva oko 1. juna, i sezona traje do decembra. U ostalim gradovima sezona počinje najkasnije 1. jula – kaže Petrović.\nVideo: U ovim zemljama žive najsrećniji ljudi\n- Procedura za prijavu radnika je da sezonac ima uredna dokumenta - pasoš, potvrdu iz policije o nekažnjavanju i diplomu škole. Čim stigne u Crnu Goru, mora da prijavi boravak u roku od 24 sata, a poslodavac mora da podnese zahtev za dobijanje dozvole za strance.\n- Tu spadaju menadžeri restorana, šefovi kuvara, šefovi recepcije kao i upravnici hotela. Njihove plate variraju od 1.000 do nekoliko hiljada evra. Oni moraju biti na vrhunskom nivou. Moram da naglasim da za pomenute plate, većina ljudi u restoranima radi 10 do 12 sati dnevno, bez slobodnog dana, tako da to nije, kao što neki zamišljaju, odlazak na more – kaže Petrović.\nSmeštaj je svima, kaže, obezbeđen, ili dobijaju naknadu od 50 do 100 evra za isti, a radne dozvole neretko ne plaćaju poslodavci, jer imaju loše iskustvo da zaposle radnika, plate dozvolu za njega i nakon dobijanje iste, radnik ih napusti, a on na njegovu dozvolu ne može da dovede drugog. Radnici ne treba da brinu da li će biti prijavljeni, jer su kazne rigorozne pa poslodavci neće da rizikuju.\nPodgoricanin Siti gladnog nikad nije razumio!Nece niko da ide da radi od dosade nego od nuzde!Plate su mizerne posao iscrpljujuc al kad se mora mora!Vi sto komentarisete iz kafica ne omalovazavajte ove druge sto se muce!Ja imam plantaze jagode evo vec 4 god imam pprodicu iz Vranja koja dolazi sezonski,ove god za mjesec ipo dana sam im isplatio 8 hiljada eura,njih je 9 oro,odrali su se a i ja bgm nisam sefovao nego radio!Za mjesec ipo dana 8 hiljada nije malo a ovaj covjek radi kao varioc u Vranj i ima vjerivali ili ne 30 e platu pa vi vidjite jel zadovoljan od mene posao\nhmm Radila sam sezone u Dalmaciji, po 6 mjeseci, plata je veca, radila sam izmedju 8 i 12 sati dnevno, tempo je uzasan, ali navika cini cudo, cak sam povremeno radila jos jedan poslic kad uhvatim vremena. Bar ja nisam nikad imala problema zbog toga sto sam Srpkinja, za druge ne znam. Poslodavci ok, plata redovna, hrana i smjestaj isto ok, sa zaradjenim novcem sam zivjela ostatak godine kuci i pomagala porodicu. Naleti covjek na svakakve poslodavce, tako sam ih znala mijenjati u sezoni, ako mi nesto ne stima. To je moje iskustvo. Mogu samo reci, za mlade koji ne mogu pronaci posao u svojim gradovima, uz rad i trud odlicna prilika da se zaradi koji dinar.\nAnica Pa tako se radi kada je sezona. Ja sam tako svako leto radila, od osmog razreda. Sada moji imaju zaposlenu sobaricu, 450 eura je plata, pet meseci, pa sve zavisi od posla koliko ce raditi. Naravno i moji joj pomazu. Plus sto ima stan i hranu besplatno. Evo ja radim u Srbiji, posao u struci, zavrsen drzavni fakultet, i nakon pet godina rada, plata mi je 300 eura, a sama placam stan i hranu. Ali opet sedim u kancelariji. Ne znam sto ste ogorceni, ko hoce neka ide da radi, ko nece ne mora.\nGORAN- CANJ Sve je drugacije u sustini...maltretiranja,izrabljivanja i na kraju mnogi sezonci ne budu placeni a o gazdama no coment...STRASNO..bio i vise nikada sto bih svima preporucio..mislio sam da Srbe najvise mrze Hrvati ali sam se uverio da nas Cgorci mrze jos vise...pozzz i cast izuzetcima!!!\nKizami Eto dragi sugradjani Crna Gora je sa svojom nezavisnoscu ipak ozbiljna, prava drzava jer rade sta god pozele... NATO, ovo sto citate a mi mozemo samo da im pljunemo pod prozor. Jer smo tako u mogucnosti.Pocnite da blafonaklono mislite o zapadu i onome sto on pruza. Pokusajte da zanemarite bombardovanje i sankcije koje su usledile zbog naseg cuvenog inata i velike gluposti i tek tada cu nam biti bolje.\nJin jang Iz Beograda sam,od 1998 zivim i radim u Crnoj Gori,ovo sto prosipate ovoliku mrznju i sto iz iste izmisljate razne gluposti govori o vama.Ovde je bolje 50puta za zivot,ima puno nasih ljudi iz raznih delova Srbije,radim u kazinu,plata mi je 800e,plus baksis a uslovi rada fenomenalni,zao mi je sto ne mogu slike da vam pokazem da vidite kako izgleda moje radno mesto...moja komsinica sa Slavije radi kao rostilj majstor i ima 1200e u Srbiji je kaze radila za 600...\nRajo U Tivtu sezona pocinje 10. Jula i traje do 15. Avgusta...u Budvi j situacija malo bolja, a Kotor osim tih kruzera i nema sezonu. Danasnji crnogorski poslodavci imaju obicaj da ocekuju od radnika da raxi i po 15 sati dnevno, praksa je i da se radnik "hapsi", odnosno da mu se odutmu sva dokumenta da ne moze kuci dok ga poslodavac potpuno ne iscijedi-i posalje kuci sa platom manje.\nMiloš Naravno, svi bi robove, a ne radnike. Radim trenutno u Budvi u restoranu i juce dolazi gazda i kaze, plate cete dobiti na kraju sezone, a do tada cu vam isplacivati pomalo. Hvala lepo, dovidjenja.\nTreskalo Normalno da ne bi isao da radis i da nemas da jedes, jer te neko drugi hrani. A ko nece da radi - ne mora, nije obavezno. Za ovakve poslove se zna da nisu sjajni i pod istim uslovima se radi i u CG i u Hrvatskoj i u Grckoj i u Bugarskoj....\nHard E, to nikad nece biti. Oni se ovde skoluju, lece i zaposljavaju kao domaci.... Bas lepo i plemenito sa nase strane! Uvek smo bili budale, ali sa Crnom Gorom smo prevazisli sami sebe!


Poremećaj štitaste žlezde – simptomi, uzroci, dijagnostika i prevencija – DnevniZurnal\nPoremećaj štitaste žlezde – simptomi, uzroci, dijagnostika i prevencija\nby admin 04/02/2022, 13:01 2k Views\nPoremećaj štitaste žlezde – ukoliko je ovo vaš problem, ovaj tekst je idealno mesto da započnete da prikupljate informacije. Nastao je u saradnji sa stručnjacima DokTok platforme za besplatne medicinske savete.\nPiše: Dr Ivana Šešić, specijalistkinja radiologije\nPoremećaj štitaste žlezde: Simptomi i uzroci\nUžurban način života, stres, nedostatak fizičke aktivnosti, neadekvatna ishrana, pušenje – neki su od faktora rizika za oboljenja štitaste žlezde. Pregled štitaste žlezde se savetuje kad se pojavi otok u predelu vrata sa ili bez bola, gubitak telesne težine i pored dobrog apetita, nervoza, znojenje, lupanje srca, genetska predispozicija.\nOboljenja štitaste žlezde češće su prisutna kod ženske populacije, smatra se kao posledica prisustva veće koncetracije estrogena nego kod muškaraca.\nSimptomi koji prate oboljenja štitaste žlezde podeljeni su u dve grupe u zavisnosti od toga da li je oboljenje praćeno povećanjem ili smanjenjem koncentracije hormona štitaste žlezde u krvi.\nPročitajte i… Poremećaj štitaste žlezde – znakovi za uzbunu\nDr Ivana Šešić, specijalistkinja radiologije\nOsnivačica i vlasnica centra za ultrazvučnu dijagnostiku Doutora, specijalistkinja radiologije i kardiovaskularnog imidžinga ima 14 godina radnog iskustva u Univerzitetskoj bolnici Institut za kardiovaskularne bolesti Dedinje i nekoliko privatnih bolnica u Beogradu. Poseduje značajna iskustva na svim dijagnostičkim modalitetima kao što su konvencionalne radiografije, ultrazvučna, CT i MR dijagnostika. Magistrirala je na prestižnom univerzitetu Brandeis u Sjedinjenim Američkim Državama. Usavršavala se u čuvenim bolnicama Medicinskog Fakulteta Harvard (Massachusetts General Hospital & Brigham Women Hospital) u oblasti veštacke inteligencije, akademskih istraživanja i kliničkih studija. Prisustvovala je i izlagala na mnogobrojnim stručnim i naučnim skupovima u SAD i regionu, koautorka je radova iz oblasti veštačke inteligencije, članica mnogobrojnih domaćih i internacionalnih radioloških i kardioloških udruženja. Ponosna volonterka američkog Crvenog krsta i zaljubljenica u kapueru (brazilska borilačka veština).


Ana Sević i Darko Lazić: Lorena je centar našeg sveta – Gloria\nAna Sević i Darko Lazić: Lorena je centar našeg sveta\nPevačica i pobednik takmičenja ‘Zvezde Granda’ sve su podredili kćerkici, koja ih iz dana u dan sve više fascinira i iznenađuje, i zbog nje im nije bilo teško da svoj život promene iz korena\nPre gotovo devet meseci u živote Ane Sević i Darka Lazića ušlo je maleno biće: devojčica Lorena. Vedra i nasmejana, kćerka popularnog muzičkog para otkrila im je novi svet, zbog koga su morali da naprave radikalne promene u svemu što su do tada radili.\n– Malo je reći da nam se život promenio iz korena. Sada su nam drugačije svakodnevne navike ali i pogled na budućnost. Ceo svet je postalo lepši i obojeniji od kada je Lorena sa nama. Svaki novi dan sada ima smisao. Ona je centar našeg sveta, naizgled malog ali nama najvećeg – priča pevačica, koja tvrdi da dileme oko imena nije bilo.\n– Nismo se time previše opterećivali. Na odmoru u Dubaiju smo se oduševili kada smo ga čuli jer je retko i drugačije, a i odlično joj pristaje.\nTokom fotografisanja za naš magazin, malena devojčica sve vreme je pokušavala da peva, a ponosna mama kaže da je svaki dan sa njom drugačiji.\n– Lorena vam je na ovom susretu pokazala sve svoje talente. Čini se da već ima izgrađen karakter. Sa njom je svaki dan poseban i bitan, pun novih otkrića i osmeha. Snimamo je kamerom od prvog dana i neverovatno je koliko vreme brzo prolazi i šta je sve naučila. Toga budemo svesni tek kada odgledamo snimke i fotografije stare nekoliko meseci – kaže Ana i dodaje da je Loreni, koja uskoro puni devet meseci, zanimljiv svaki pokret i šum.\n– U fazi je kada pokušava sve i sigurna sam da bi najsrećnija bila kada bi mogla i da trči, hoda, priča, skače. Jako je vesela i razdragana, tako da nam smeha i akcije ne manjka.\nDevojčica već sada u potpunosti gospodari daljinskim upravljačem, a u domu Sević-Lazić na smenu se gleda MTV i Baby TV.\n– Kada je previše hiperaktivna i ne zna gde bi, pustimo joj kanal za bebe, koji emituje crtaće prijatnih likova i boja za decu njenog uzrasta. Tada se smiri i pomno prati šta se dešava na ekranu. Ponekad zaspi, a ja uhvatim sebe kako nastavim da gledam šta rade crtani likovi – moram da priznam da mi je to svojevrsni odmor – dodaje Darko u šali.\nMladi roditelji su srećni što sa Lorenom nemaju nikakvih problema: danju retko kada spava jer je sve interesuje, a vrlo često se dešava da oni ujutru ustanu pre nje.\n– Prava je spavalica i nije noćna ptica. Ujutru se najčešće budi tačno na vreme za doručak sa nama. Najbitnije je da smo Darko i ja podelili uloge, pa je hranimo i menjamo pelene u zavisnosti od toga koliko je ko umoran – kaže pevačica i otkriva da je “baka servis” uvek aktuelan i dobrodošao.\n– Bake i prabake su najveće blago i nezamenjive u svakom pogledu. Uvek su spremne da stupe u akciju.\nNe krijući da se Darko odlično snašao u ulozi oca, Ana sa osmehom govori da je, kao i svi očevi, slab na svoju mezimicu. – Možda će zvučati kao kliše, ali njih dvoje zaista imaju specifičan odnos. Kad god ugleda tatu, ona drugačije reaguje. Za njega ima poseban osmeh. To su neverovatne stvari i prava je uživancija gledati ih kako se igraju i maze. Ali, kako vreme prolazi, moraće da vežba strogoću. Lorenu ćemo vaspitavati onako kako su i nas naši roditelji. Uzajamno poverenje će morati da postoji, a svaki problem, ukoliko nastane, rešavaćemo razgovorom. Već sada je jasno da će tata biti čarobnjak za ispunjavanje želja, dok ću ja biti zadužena za strogoću.\nIako još uvek ne razmišljaju o tome čime će se njihova kćerka baviti u budućnosti, ističu da im je njena sigurnost na prvom mestu. Zbog toga pažljivo biraju koji delić svog privatnog života dele sa javnošću – romantičnu veridbu u Parizu pratilo je tajno venčanje kome su prisustvovali samo kumovi i matičar.\n– Svesni smo dobrih i loših strana koje naš posao nosi, pa se u skladu sa tim trudimo da privatne stvari ne izlaze iz kruga porodice. Delimo sa javnošću onoliko koliko smatramo da bi trebalo. Živimo normalnim životom koji mnogima ne bi bio preterano zanimljiv iako se često od nas pravi senzacija. Trudimo se da ne gledamo tabloidne naslovne – svesni smo kako ta mašinerija funckioniše, ali nam je i dalje ne shvatljivo zbog čega jednu lepu priču kao što je naša pokušavaju da naruže – ističe pevačica, koja se oprobala i kao voditeljka “Grand Televizije”.\n– Obožavam pevanje, a zavolela sam i voditeljski posao. Bila sam aktivna tokom trudnoće. Lorena je sada na prvom mestu, njoj je sve podređeno pa ću se na posao vratiti kada mi ona da dozvolu za rad – priča Ana Sević i dodaje da planiraju da njihova kćerka dobije sestru ili brata.\n– Naravno da je to u planu – voleli bismo da imamo veliku porodicu.\nFoto: Marina Lukić / Stilistkinja: Jelena Zdravković / Asistentkinja stilistkinje: Elizabeta Vučinić / Šminka: Lidija Dugalić / Garderoba: ‘Legend’ / Obuća: ‘Carvel’\nTekst je originalno objavljen u štampanom izdanju magazina “Gloria” u broju 618.


nedelja, 27 decembar 2015 10:05\nIako svi čuvaju tu viševekovnu tajnu spravljanja kulena, nje ustvari i nema: pomešate samleveno sazrelo svinjsko meso, dodate malo paprike i soli, osušite sve na dimu i isprovetravate na promaji\nMeđu brojnim jelima tradicionalne slovačke narodne kuhinje u Bačkom Petrovcu posebno mesto zauzima petrovački kulen. Proizvodi se od pamtiveka na isti način. Bez aditiva i konzervansa, samo ljuta domaća paprika i so. Samo narodna mudrost mogla je da stvori tako savršen trajan mesni proizvod po svim standardima savremene zdrave hrane.\n- Petrovački kulen nasledili smo od svojih predaka, koji su se u Petrovac doselili polovimom 18, veka. Ovde pretežno žive Slovaci, ali kulen nema direktne veze sa Slovačkom i Slovacima - jednostavno specijalitet je ovdašnjeg stanovništva. Na svoje pretke možemo biti ponosni, jer su od Petrovca napravili centar kulture vojvođanskih Slovaka, u kome se ne stvaraju samo pozorišne predstave, pišu knjige, prave izložbe i igra nacionalni folklor, već proizvode i dragocenosti etnogastronomske tradicije ovog geografskog podneblja – kulen svetskog kvaliteta, sada zvanični srpski brend – počinje priču Jaroslav Popović, direktor ZZ ’’Kulen’’.\nBački Petrovac ima oko 8.000 stanovnika, a procenjuje se da oko 300 domaćinstava proizvodi kulen. Svako na svoj način, ali analize na Tehnološkom fakultetu u Novom Sadu i ocenjivačke komisije na Novosadskom poljoprivrednom fakultetu su potvrdile da je kod svih proizvođača 95 odsto sve isto, ostalo su ’zanemarljive’’ nijanse. Svi kuleni su bez ikakvog aditiva, ma kakve veštačke primese, terminske obrade... Standardizovane i kontrolisane su i sve etape pravljanja kulena. Sam proizvod je autorizovan i zaštićen znakom ’’Petrovska kolbasa’’.\nKulen je za izradu najkomplikovanija kobasica. Meso treba, bez toplotnog tretmana, prevesti iz sirovog u suvo. Zrenje traje oko četiri meseca. I tu je glavni trik. Doduše, neke stvari nastajale su potpuno slučajno. Recimo, u kolen se stavlja kim. Nekada davno, biber koji se uvozio bio je isuviše skup. Seljaci, šta će, onako otprilike stave domaći kim. I – ukus je bio mnogo bolji! Danas je kim deo standarda.\n- Kad na sajmovima i smotrama bodujemo kulen, ocenjujemo pet elemenata: spoljni izgled i stanje ambalaže, izgled i sastav preseka /najlepši je onaj poput mozaika/, boja /najlepša je ona tek-tek crvenkasta/, miris i ukus /mora biti bogat, sa puno bukea, i slan i ljut, ni slučajno opor/, tekstura i sočnost /ono kada zagrizete pa ispustite jedno dugačko ’’mmmmm’/ - kaže docent Tehnološkog fakulteta u Novom Sadu Natalija Džinić.\nI pre no što je proglašen nacionalnim brendom, petrovački kulen nije imao ozbiljniju konkurenciju na svim oficijalnim takmičenjima u zemlji, uključujući i najprestižniju domaću smotru hrane, Novosadski poljoprivredni sajam.\n- Uključivši se prvo u akciju Izvršnog veća Vojvodine ’’Najbolje u Vojvodini’’, a potom i u akciju brendiranja Ministarstva poljoprivrede Srbije, pre šest godina smo osnovali zemljoradničku zadrugu ’’Kulen’’, jer smo želeli da stvorimo interni standard ovog geografskog područja i postanemo zvanični nacionalni brend. Danas Zadruga ima oko 30 članova, uglavnom su to najveći i najbolji proizvođači kulena, i ko god bude želeo da nam se pridruži, moraće da se pridržava propisanih standarda, počevši od sorti svinja, preko načina uzgoja i vremena klanja, preko recepture spravljanja kulena, do načina čuvanja i kriterijuma prodaje – objašnjava Popović.\nDa su u posao brendiranja ušli studiozno i ambiciozno, pokazuju još tri činjenice.Tehnološki fakultet u Novom Sadu im je uradio elaborat o petrovačkom kulenu kao trajnom mesnom proizvodu sa autentičnim poreklom, Ekonomski fakultet u Subotici studiju izvodljivosti tj. elaborat o ekonomskoj opravdanosti, a Zavodu za intelektualnu svojinu u Beogradu su podneli zahtev za izdavanje sertifikata o zaštiti geografskog porekla. U isčekivanju da to dobiju, uradili su i ostale elemente korporativnog identiteta (znak/logo, zastavicu, ambalažu, cenovnik, u završnoj izradi je www sajt na internetu...), tako da je petrovački kulen, na slovačkom PETROVSKA KOLBASA, već počeo da živi svoje brendovske dane.\n- Svi nas, uglavnom, pitaju isto: recept i cena, što mi uopšte ’’ne krijemo’’. Sazrelo svinjsko meso, paprika, so i začini su osnovni i jedini sastojci, a cena kulena je 1.000 dinara kilogram. Šta je sazrelo meso, u čemu je tajna ovde proizvedene paprike, koliko kojih začina dodajemo, kako i u šta ambalažiramo, sušimo i čuvamo kulen to su već finese koje ne želimo da demistifikujemo, jer su specifičnosti ovogf geografskog podneblja i prestižne karakteristike našeg kulena. Uostalom, šta bi i vredelo da sve tajne odamo nekom, recimo, proizvođaču iz Leskovca, kad bi njihova paprika svemu dale potpuno drugi ukus i to ne bi bio ni približno ovakav kulen – kaže Popović, dodajući da u zadruzi ’’Kulen’’ približno tačno procenjuju da se u ovom mestu godišnje proizvede oko 100 tona kulena, a da su mogućnosti za proizvodnju znatno veće.\nPetrovački kulen najčešće kupuju strana diplomatska predstavništva/ambasade u Beogradu, inostrani turisti i naši gastajbajteri koji ga nose u novi ’’zavičaj’’ kako bi se pohvalili kako se u starom bolje jede, ali i naši sladokusci nešto dubljeg džepa. Potražnja je sve veća, a nakon ovog brendiranja očekuje se ekspanzija potražnje.\n- Imamo najava o porudžbini većih količina, kako od većih trgovačkih kuća iz zemlje, tako i inostranstva. Naše opredeljenje nije da kulen proizvodimo industrijski i komercijalno, već isključivo zanatski, na starinski način, bez aditiva i konzervansa, dakle – u prvom planu će nam ostati kvalitet a ne kvantitet. Međutim, u Ministarstvu poljoprivrede su nam rekli da nacionalni brend podrazumeva znatno veću proizvodnju, tako da nije isključeno da, obećanim kreditnim sredstvima od 600.000 evra, uskoro otpočnemo izgradnju jednog industrijskog objekta u kojem bi svi proizvođači, članovi zadruge, imali idealne higijenske, tehničko-tehnološke uslove da proizvodnju kulena finalizuju (kolju svinje, melju meso, dodaju začine, ambalažiraju, suše i čuvaju) na jednom mestu, a po standardima HASSP i ISO, ali opet naglašavam, od vlastite robe i na svoj specifičan, zanatski način. Po već pomenutom elaboratu Ekonomskog fakulteta u Subotici, takva investicija bi se isplatila za 4-5 godina, a postojanje jednog takvog objekta bi nam otvorilo i mogućnost izvoza u zemlje Evropske unije, sada i Rusije, što i jeste naš krajnji cilj – zaključuje Popović


Beograd, Zvezdara, Stan, Izdavanje, 400 € - Lipov Lad - Bulevar Kralja... - ART nekretnine\nLipov Lad - Bulevar Kralja Aleksandra 58m2\nLokacija Beograd, Zvezdara, Lipov Lad - Bulevar kralja Aleksandra\n3. 0 - soban, 58m2, EG, III/III.\nRenoviran, pristojno namešten, useljiv.


WikiLeaks podsjeća: "Mahinacije i podkupljivanje oborili su paket ustavnih promjena u BiH 2006. godine"\n13 Kol 2017\tglavni urednik\nStranka za BiH i novoformirani HDZ 1990 oborili su aprilski paket ustavnih promjena 2006. godine predizbornim mahinacijama, potkupljivanjem i podmićivanjem, objavio je sajt Vikiliks iz depeša koje je potpisao Daglas Meklhejni, američki ambasador\n. "Ove dvije partije su, radeći zajedno, vrlo vjerovatno kupile podršku time što su dale određene materijalne podsticaje, kako bi obezbijedile potrebna dva glasa kojima bi, uz svoje glasove, blokirale paket", piše Meklhejni.\nKao motive za ove dvije partije da odbiju aprilski paket Meklhejni navodi "Silajdžićevu neutaživu glad za vlašću" (Haris Silajdžić, predsjednik SBiH), te osvetu Bože Ljubića i Martina Raguža, glavnih zagovarača stvaranja novog HDZ-a, "autokrati" Draganu Čoviću, lideru HDZ BiH, za kojeg Meklhejni kaže da je 2005. godine na stranačkim izborima za predsjednika HDZ-a, "najvjerovatnije zahvaljujući izbornim manipulacijama", pobijedio Božu Ljubića.\nLjubić u petak nije komentarisao optužbe, dok je Hadžidedić to demantovao "Čovićeva odluka iz novembra 2005. godine da izbaci predsjedavajućeg Doma naroda BiH Martina Raguža iz stranke se očito pokazala kao loš potez", piše Meklhejni.\nOn je pojasnio na koji način je došlo do potkupljivanja i obezbjeđivanja podrške za rušenje aprilskog paketa: "Zlatko Hadžidedić, pomoćnik ministra civilnih poslova Safeta Halilovića iz SBiH, koordinisao je udružene napore SBiH, HDZ 1990 i različitih radikalnih elemenata. Hadžidedić je svoje napore i novac fokusirao na dobijanje dva dodatna glasa protiv paketa. Našao ih je, ne među Srbima, nego među Bošnjacima. Mnogi ovdje vjeruju da je barem jedan od dva bošnjačka glasa bukvalno kupljen i plaćen od strane SBiH. Oko 48 sati prije, ali i tokom debate, Mehmed Žilić, prebjeg iz SDA, činio se čovjekom spremnim da bude taj koji će glasati tako ako mu plate", piše Meklhejni. On navodi da su svi pokušaji njegovih prijatelja, uključujući čak i reisa Mustafu Cerića, za kojeg sam Meklhejni kaže da ga je lično zamolio da utiče na njega, da ga nagovore da ne glasa protiv paketa, propali.\nDrugi ključni element za pad paketa Meklhejni vidi u Katoličkoj crkvi i kardinalu Vinku Puljiću, za koje on kaže da su direktno uticali na formiranje HDZ 1990, okretanje protiv Čovića i na njihovo odbacivanje paketa. Za HDZ 1990 i SBiH kaže da su kroz podmićivanje i uz podršku Katoličke crkve vodili kampanju "spržene zemlje" da sruše amandmane i kupe veliku medijsku zastupljenost.\nMeđutim, za RS bi mnogo intrigantniji i zanimljiviji mogli biti detalji iz američkog plana podrške aprilskom paketu. Meklhejni piše da je aprilski paket trebalo samo da bude "prva faza" ustavnih promjena, iza koje bi došlo do "preispitivanja" entitetskih struktura vlasti.\nMeklhejni je Vašingtonu prepričao sadržaj razgovora sa Berizom Belkićem, članom SBiH, za kojeg kaže da je bio voljan da prihvati paket, ali da nije mogao nadjačati svog šefa Silajdžića. Meklhejni kaže da je obećao Belkiću podršku za "drugu fazu", koja bi uslijedila nakon implementacije "prve faze", odnosno implementacije aprilskog paketa.\n"Belkić nam je rekao da mu je potreban signal američke vlade i Srba koji bi mogao koristiti unutar svoje partije, koji bi osigurao da 'druga faza' obuhvati pitanja uloge entiteta. Ambasada je naglasila našu jasnu podršku da se bavi svim potrebnim pitanjima u sljedećoj fazi pregovora", pisao je Meklhejni. On je naveo i da je Hrvatima iz HDZ 1990 nudio slične podsticaje. "Usko koordinišemo napore sa visokim predstavnikom i ambasadorima zemalja EU da dobijemo potrebna tri glasa.\nVisoki predstavnik je nazvao Raguža 12. aprila 2006. i obećao mu da će, ako podrži paket, OHR igrati aktivnu ulogu u 'drugoj fazi' ustavnih promjena, a dan kasnije je razgovarao sa Božom Ljubićem koji je takođe bio fokusiran na 'drugu fazu'. Visoki predstavnik imao je povjerljive sastanke i sa hrvatskim i njemačkim biskupima i lobirao u Vatikanu da barem pokušaju neutralizovati opoziciju iz Katoličke crkve", piše on.\nHadžidedić je svoje napore i novac fokusirao na dobijanje dva dodatna glasa protiv paketa. Našao ih je, ne među Srbima, nego među Bošnjacima, piše Meklhejni U jednoj od povjerljivih depeša, u kojima analizira posljedice odbijanja aprilskog paketa, kao najveće gubitnike navodi Sulejmana Tihića (lidera SDA), koji će, kako je rekao, biti podvrgnut žestokoj kritici u bošnjačkom narodu zbog prihvatanja paketa od strane SBiH, kao i lidera HDZ BiH Dragana Čovića, za kojeg Meklhejni pohvalno piše da je tokom pregovora čvrsto branio hrvatske nacionalne interese.\nBožo Ljubić, predsjednik HDZ 1990, u petak nam je rekao da će kasnije rado komentarisati navode Vikiliksa, ali da još s njima nije upoznat. "Morao bih se upoznati s tim navodima u izvornom obliku. Nazovite me u nedjelju, neće biti problem da vam to prokomentiram", rekao je Ljubić.\nHadžidedić je u petak demantovao da je učestvovao u potkupljivanju bilo koga i dodao da se radi o ličnim i privatnim razlozima Meklhejnija da ističe te navode. "Istina je da sam učestvovao u razgovorima i lobirao da zaustavimo aprilski paket. Ako se to zove potplaćivanje, u redu, možda sam kojim osmijehom 'platio' nečiju naklonost. Tačno je da se Žilić kasnije priključio SBiH. To je jednostavno čovjek koji je, kao i mi, smatrao da je aprilski paket loš", rekao je Hadžidedić.\n"OHR uzurpirao proces"\nUloga EU u novoj ustavnoj reformi nakon pada aprilskog paketa treba da bude simbolična, a OHR je uzurpirao proces kako bi obezbijedio svoje postojanje, napisao je Daglas Meklhejni, američki ambasador u BiH, u depešama koje je objavio Vikiliks. "Evropsko prisustvo u formi finansiranja i simbolične participacije pomoglo bi nam da održimo dobru volju Brisela i evropskih misija. Ali za to će biti potrebno mnogo diplomatskih napora, jer je očigledno visoki predstavnik iznenada otkrio svoju odlučnost da uzurpira ustavnu reformu i OHR-u dodijeli vodeću ulogu. Takav razvoj događaja bi samo vještački produžio vijek trajanja OHR-a. Prema našoj procjeni, to bi samo lansiralo drugi 'proces' koji ne bi imao niti početak niti kraj", piše Meklhejni.\nMore in this category: « Politika i moral ne idu zajedno u BiH\tPolovina građana BiH na državnom budžetu »


First Prethodna 13 of 16\nReactions: hirurg, tibor987 and CUPRA SX\nNazire li se kraj ovom ludilu? Hoce li se ovaj projekat ikada zavrsiti, i hoces li ga moci registrovati sa svim ovim preradama ili je osudjen da bude vjeciti projekat?\nTebi majstore kapa dole za ovoliki trud i zivce.\nSaznacemo do kraja meseca da li cu moci registrovati, drzava kaze mora atest, drzavne ustanove kazu mi nismo nadlezni da izdajemo atest... Drzava kaze morate sad uraditi atest ali znamo da zakon ne funkcionise pa cemo za 3 godine doneti nove propise... Ali drago mi je ziveti u tako razvijenoj i uredjenoj drzavi gde je nekolicina modifikovanih automobila najveci problem za normalan zivot i bezbedan saobracaj.\nKraj se nazire, ostalo je jos par stvari koje se mogu na prste nabrojati. Ne znam bas da li stane na dve ruke, ali svakako na sve prste jedne osobe i to bez genetskih promena\nReactions: marshal and MaHa Styling\nOdlicna ideja za ratkape hahaha\nNadam se da ideja nece zaziveti i kod drugih xD\nNa putu za Miseluk:\nReactions: allroad, dario20 and Dado420\nNajbolja je fora sto ja ovo toliko dugo planiram da uradim da Rocket Bunny tada jos nije bio poznat\nJedan snimak dok ne budu slike gotove\nReactions: allroad and CUPRA SX\nReactions: CUPRA SX and Dado420\nSuper ispao jugisa. Prilicno dobro se sve uklopilo.\nSta je sa motorom? Koliko se sjecam da si govorio da ce ostati fabricki zbog papira, sa nekim doradama.\nPa trenutno je motor kao sto je i bio i neverujem da ce skoro biti neke promene posto sam imao dosta nekih neplaniranih privatnih problema. Plan je da sledece godine uradim limariju sto treba i da se ofarba ceo auto i kompletno zastiti, sto se tice motora mislim da je najrealnije da ce dobiti samo oil accumulator can, jer mislim da cu ga sahraniti u krivinama.\nNeki dugorocni plan je N2O, nesto tipa 40-45ks, neka manja modifikacija usisine grane i mozda neka bregasta sa oko 280 stepeni sa drugim benzinskim diznama. Pa kad stigne vreme za generalku, onda cu uraditi glavu, veci ventili, kanali, dimplovanje usisinih kanala, poliranje izduvnih, dodatno povecanje stepena kompresije, modifikovanje klipova i karika, mozda napravim neku izduvnu granu i neko kvalitetnije mapiranje.\nAli videcemo sta ce tacno biti tj kad ce biti jer bi voleo voziti i auto slalom, a onda treba uloziti i u neke bolje gume i vise bi smisla bilo uraditi mehanicke prepravke nego N2O...


BUNDESLIGA Statistike, asistencije, predlozi, tipovi... - MaxBet Sport\nFudbaleri Menhengladbaha pred novim izazovima (Foto: Beta/AP)\nMENHENGLADBAH – MAJNC\nBorusija Menhengladbah je sve dalja od titule koju njeni navijači sanjaju preko 40 godina. Zima nikako ne prija „ždrepcima“, a seriju loših rezultata nastavili su prošlog petka, kada su poraženi od Šalkea u Gelzenkirhenu sa 2:0. Gledajući najbliže konkurente, Menš je postigao ubedljivo najmanje golova od ekipa iz vrha tabele. Neefikasnost je najveći razlog zašto je osvojio samo četiri boda u poslednja četiri kola. Majnc je u tom periodu bio još gori, ima četiri poraza u poslednjih pet kola. Prvi okršaj je pripao Menšu sa 3:1.\nAJNTRAHT – LAJPCIG\nFudbal se vraća na Komercbank arenu. Prvi gost u 2020. godini Ajntrahtu u Frankfurtu biće lider Bundeslige Lajpcig. Ovaj Red bulov tim je ujedno i najefikasnija ekipa nemačkog šampionata sa 51 pogodaka. „Bikovi“ ne znaju za poraz od oktobra prošle godine, dok je Ajntraht u prošlom kolu pobedom nad Hofenhajmom (2:1) prekinuo seriju od četiri uzastopna poraza. „Frankfurtski orlovi“ su poslednji put sačuvali svoju mrežu netaknutom 18. oktobra protiv Leverkuzena, posle čega su primili barem po jedan gol na narednih 18 mečeva.\nFRAJBRUG – PADERBORN\nIgra GG je realna opcija za predstojeći meč Frajburga i Paderborna, koji je na programu u subotu. Oba tima su postigla barem po gol na svakom od njihovih prethodnih šest mečeva. Ove sezone je u Paderbornu Frajburg trijumfovao sa 3:1. Gostujući tim ima treću najgoru odbranu u ligi sa 40 primljenih pogodaka, a lošiji su samo Majnc i Verder sa po golom više. Zbog toga, ali i odličnih rezultata od početka sezone, favorit je Frajburg. Ovaj tim je u prošlom kolu trijumfovao kao gost protiv Majnca sa 2:1.\nMAXBET ASISTENCIJA 1&D2+\nUNION – AUGZBURG\nFudbaleri Augzburga zaslužuju sve pohvale za igre i rezultate koje beleže u poslednje vreme, bez obzira na to što su trenutno u seriji od dva poraza. Izgubili su od objektivno mnogo jačih Lajpciga i Dortmunda, ali posle ogromne borbe. Protiv „milionera“ u prošlom kolu su imali dva gola prednosti, ali je na kraju Haland doneo preokret het-trikom. Union Berlin i Augzburg su do sada igrali pet puta, a četiri meča su završena nerešenim rezultatom. Po dva sa 0:0 i 1:1. Samo je u oktobru 2010. Augzburg uspeo da trijumfuje sa 2:1. Union je ostvario četiri pobede na poslednjih pet mečeva koje je igrao u Berlinu.\nVOLFSBURG – HERTA\nBez ozbiljnih ulaganja u igrački kadar Volfsburg ne može da se takmiči sa Bajernom, Borusijom i Lajpcigom. Svesni su toga verovatno i čelnici „vukova“, koji zbog toga ni ne stavljaju visoke ciljeve pred svoje igrače. Ako se izbori plasman u Evropu, super. Međutim, u fudbalu važi ono „koliko para, toliko i muzike“. Zato je Volfsburg u poslednja tri kola osvojio samo jedan bod i sada ima skor od po šest pobeda, remija i poraza. Dovoljno za sredinu tabele. Ipak, protiv slabe Herte, koja se bori za opstanak, „vukovi“ su favorit.\nMAXBET ASISTENCIJA 1X&2-3\nBUNDESLIGA Haland opet pogodio za Dortmund, Menš zaustavljen u 92. minutu


XBOX ONE Control - Ultimate Edition | Games online shop\nŠifra artikla: XBO725\nControl Ultimate Edition sadrži:\nDLC ekspanziju The Foundation\nDLC ekspanziju AWE\nPošto je tajna agencija u Nju Jorku napadnuta od strane sila koje nisu sa ovoga sveta ti postaješ novi direktor koji pokušava da povrati Kontrolu. Ova akciona avantura te stavlja u poziciju da kombinuješ natprirodne moći, različite stvari u inventaru i okolinu koja reaguje na tebe kako biste se izboriosa ovim nepredvidivim svetom. Control je priča o Džesi Faden koja traži odgovore dok ulazi u ulogu direktora, sreće saveznike usput, radi sa drugim agentima Biroa i otkriva čudne eksperimente i tajne.\nDatum izlaska 27.08.2020\nXBOX ONE igre XBO830\nNasukani na misterioznom ostrvu, moraš istraživati, loviti, skupljati resurse, p...


Riba aktivna na Dunavu i na Kanalu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Riba aktivna na Dunavu i na Kanalu\nRiba aktivna na Dunavu i na Kanalu\nVIDEO K9: Stabilno vreme, porast atmosferskog pritiska, ali porast vodostaja Dunava idu na ruku ribolovcima. Riba se dobro peca, a u Ribolovačkom savezu Vojvodine saznali smo i na kojim mestima je najaktivnija.\nPorast vodostaja Dunava znači da je riba aktivnija i da prilazi obali, pa samim tim i bolje peca. Ovih dana uspešan je lov na smuđa nizvodno od Novog Sada u Petrovaradinskoj zoni, na desnoj obali Dunava.\n“Vreme lova zavisi od pozicije, ali već negde od 12-1 sat, možemo očekivati smuđa na udici, pa tamo do otprilike 7 sati. Zavisi periodično, zavisi od teritorije gde ga lovimo i tako dalje. Dobro je naravno menjati pozicije u toku jednog poslepodneva kada odlučimo da isplovimo i da ga lovimo. Ili sa obale, nema veze. Ako ga nema sat vremena otprilike na jednoj poziciji, treba promeniti poziciju”, kaže Dušan Jovanović, predsednik Ribolovačkog saveza Vojvodine.\nIspod Tvrđave u ranim jutarnjim satima može se uloviti bela riba, dok kasnije tokom dana nailazi jato tostolobika, koje je, kako Jovanović navodi, teško loviti na legalan način, jer gotovo svaki zabačaj varalice, kačiće telo tostolobika.\n“Gore kod Kanjiže ljudi na Tisi su pronašli legalan način lova tostolobika. Znači baci se u vodu određena prihrana koja sadrži u sebi mleko u prahu, neke koncentrate i tako dalje i to tostolobiku se čini da je to planktonski oblak i on vrlo rado dolazi u tu zonu i s onim njegovim velikim ustima udahne, praktično filtrira tu vodu, a sa tom vodom on uvuče i udice koje mu se onda legalno zakače za usta i onda je to riba ulovljena na legalan način, znači ne kačenjem za telo”, navodi Jovanović.\nRibolovci koji se odluče da pecaju van Novog Sada, mogu da posete Kanal kod Srbobrana, Vrbasa, Kule, Turije, Nadalja i Bačkog Gradišta, gde ulov doseže i do nekoliko kilograma. Babuška peca na glistu, a bela riba na crvića i kukuruz, dodao je Jovanović.\nPrethodni tekstVoša ide po prvu pobedu protiv Surdulice\nSledeći tekstProblemi i pozitivne promene u ustanovama socijalne zaštite