[ Pregleda: 6043349 | Odgovora: 18804 ] > FB > Twit\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 21:27 - pre 104 meseci\nKuća 200 m2, sa nekih 15-ak grejnih tela + bojler. Posedujem kotao 63KW Megal namenjen za loženje drvima tj. promaje su u gornjem delu od vrata prema nazad i dlje naizmenično. Povratna voda je nekih 53°C a potisna na 60°C. Gorionik je elmec Italija i kreće sa radom na modu 3, za nekih sat vremena digne temperaturu na 60°C i u daljem radu radi na modulaciji tj. doziranje peleta na 45 sekundi u vremenu od 0,6 sekunde. Ceo dan je na modulaciji i temperatura u potisnom vodu varira od 58°C do 60°C. Potrošim nekih 38 kilograma peleta od 6 sati izjutra do 22 sate uveče.\nU drugoj kući imam nekih 220 m2 sa nekih 17-ak grejnih tela + bojler. Tu je instaliran kotao ekopan plus 50KW trajnožareći sa promajom u zadnjem delu odozdo prema gore. Povratna voda je 54°C a potisna na 60°C. Isti je gorionik i radi na istom podešavanju kao i prvi samo što treba oko dva sata za podizanje temperature na 60°C i dale radi naizmenično oko 30-ak minuta na modulaciji Svakih 45 sekunde dozira isto 0,6 sekundi i 30 minuta mod 3 svakih 45 sekunde dozira 1,8 sekunde, što mi povećava potrošnju na 55 do 60 kilograma po danu.\nU prvom temperatura potisne vode ide od 58 do 60°C a u drugom pada i do 55°c tako da uključuje mod 3 a povratna ne silazi ni u jednom ni u drugom ispod 53°C.\nMoje pitanje je dali je kotao toliko loš ili je iskorišćenje toliko manje.\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 21:44 - pre 104 meseci\nA da evo i slika\nMegal 63 KW Drugi na strani tip MVS\ni Ekopan plus 50 KW\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 21:52 - pre 104 meseci\nJoš neka pitanja ???\nZAvršio sam napokon mašinicu za proizvodnju peleta sa nekih 228 rupica na matrici 200 mm. Pokretni su mi valjci a matrica miruje. Imam problema očigledno sa pripremom piljevine tj. odnosa razne vrste drveta???\nKad u piljevini dodam Pangal sredstvo iz skrobare Jabuka Pančevo koje je namenjeno kao dodatak peletu i briketu dobijem pelet, a u slučaju kada tog sredstva u piljevini nema nemogu da dobijem pelet u situaciji kad je vlaga na nekih 18 do 20 procenata pelet se raspada a kada je piljevina suvlja na nekih 12 posto izilazi prašina.\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 22:45 - pre 104 meseci\nMislim da nema veze sa tvojim kotlom, cak sam siguran da je ovaj ekkopan bolji kotao nego megal. Da li ti je postanica ista i rayvod cevi do radijatora isti u oba slucaja. Ako nije onda je to razlog. To treba da resi servis koji ti je ugradio gorionike, ili ako si ti ugradjivao gorionike onda vidi sa njima kako da to resis.\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 22:59 - pre 104 meseci\nNisam stavio temperature izduvnih gasova\nNa Megalu na izlazu za dimnjak je u modulaciji 115°C a na ekopan plus 160°C\nu režimu rada na modu 3\nMegal izlaz dinih gasova 160°C a ekopan 200°C\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 23:09 - pre 104 meseci\nAk je isti raspored cevi i u jednoj i drugoj kuci od kotlarnice onda j eovaj stvarno bolji, mada po onome sto vidim na presecima ekopan je bolji. Ima tu jedna bitna stvar je instalacija kompletna. Mogu biti kompletni isti i kotlovi i gorionici a dve razlicite kuce i da potrosnje i svi parametri budu razlicite.\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 23:12 - pre 104 meseci\nmimpes: ....Kad u piljevini dodam Pangal sredstvo iz skrobare Jabuka Pančevo koje je namenjeno kao dodatak peletu i briketu dobijem pelet, a u slučaju kada tog sredstva u piljevini nema nemogu da dobijem pelet u situaciji kad je vlaga na nekih 18 do 20 procenata pelet se raspada a kada je piljevina suvlja na nekih 12 posto izilazi prašina....\nDa li si probao samo da dodajes vodu u suvu piljevinu, bez dodatka bilo kakvih sredstava? Nije isto kada se u suvu piljevinu doda voda i kada je drvo samo po sebi (prirodno) vlazno. 12% posto vlage bi trebalo da je OK, ali cak i tada bi trebalo dodati nesto da bi se piljevina lakse sjedinila.\nKoja je cena tog sredstva "Pangal" koje si koristio?\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 23:15 - pre 104 meseci\nPangal sam dobio za probu 5kg gratis a mislim da je nekih 135 dinara po kg a po nekim preporuka dodaje se 3 do 5 %\nRe: Grejanje na pelet 26.11.2011. u 23:42 - pre 104 meseci\ntemperatura dima ti sve govori i ne znam sta tu nije jasno.Pokusaj da smanjis temperaturu izlaznog dima kod drugog kotla,postepenim zatvaranjem klapne u dimnjaci,ako je kotao ima.\nTo si trebao da pitas Strahinju,jer pretpostavljam da ti je on prodao gorionik?\nMozda se ovde neko i ne slaze samnom,ali ne trosi gorivo gorionik,nego kotao,instalacija grejanja,kuca i vase zelje i to se u tvom slucaju i vidi.\nImas iste gorionike u dva razlicita kotla i dve razlicite kuce\nNjie mi jasno zasto ti gorionici toliko dugo rade u modulaciji.Oni imaju mogucnost da se podese tako da posle zadatog vremena ugase i stave na cekanje.Kad im sonda koja meri teperaturu vode u sistemu da podatak da se voda ohladila,oni se automatski pale.\nMada i ovako nije problem.Mislim da se na nacin da su podeseni na povremeno gasenje,moze jos ustedeti.\nPotrosnja koju imas u prvoj kuci je vrlo pristojna,a kod druge kuce ocigledno imas vecu potrebu za energijom i vece gubitke,sto zbog kotla,a mozda i zbog neceg drugog.\nprvo pokusaj da smanjis temperaturu dima\nRe: Grejanje na pelet 27.11.2011. u 00:23 - pre 104 meseci\nPovratne vode su merene istim instrumentom i kada je povratna voda u Megalu 63 potisna ne pada ispod 58 a kako je podešeno da je delta kontrole 5°C onda gorionik održava temperaturu od 58°C do 60°C a zna i sa 58°C u modulaciji da penje i do 60°C što smatram da je idealno podešeno celodnevno održavanje a i nema nekih potreba za gašenjem jer kada se ugasi temperatura padne pa gorionik opet potroši isto goriva u fazi paljenja i u postizanju ponovo temperature 60°C. Tako da sam ja radom prvog kotla i gorionika prezadovoljan.\nMedjutim kod drugog kotla gorionik duže dolazi do postavljene temperature 60°C i ima problema sa održavanjem temperature u modulaciji. Nije mi jasno kako to da povratna voda i u ovom kotlu dolazi sa 53°C a u tom trenutku potisna zna da padne i na 55 Što dovodi do ponovnog aktiviranja moda 3 i to traje nekih 30 minuta dok gorionik ponovo podigne 60°C. Dimnjak je na klapni na izlazu skroz zatvoren a i promaje su puštene sve tri.\nStvarno sam se malo više potrudio ali bez nekog uspeha.\nA negde sam pročitao da Megal 63 KW ima zapreminu vode 164 Litara dok ekopan plus ima samo 122 Litra, pa smatram da je možda to presudno i da kotao vodu koja je dospela u kotao ne stigne da dogreje na 58°C do 60°C.\nRe: Grejanje na pelet 27.11.2011. u 21:55 - pre 104 meseci\nVidis i sam datije temperatura izduvnih gasova na drugom kotlu mnogo veca a to znaci da vise energije baca u dimnjak tj. da taj kotao ima mnogo manje iskoristenje.\nRe: Grejanje na pelet 27.11.2011. u 21:59 - pre 104 meseci\nmimpes: Još neka pitanja ???\nVlaznost piljevine bi trebala da bude oko 14 posto ali ja mislim da imas problem u temperaturi matrice koja bi trebala da bude preko 90 stepeni dabi lignin u drvetu reagovao. Ako je piljevina od bukve onda bi je trebalo tretirati sa parom dabi se mogla peletirati.\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 18:27 - pre 104 meseci\nHvala na odgovorima i trudu, cenim to. Cuti misljenje nekog ko zivi od toga moze biti samo korisno. Ovo je nova stvar na nasim prostorima tako da ima dosta pionira slicnim meni cija su pitanja na mestu ali ima i onih koji odlutaju od teme.\nMeni je najbitnije da se ne zaletim i da se odlucim za gorionik i pec iz kojih bi ja izvukao maksimum. Zato se vec sad spremam za sledecu grejnu sezonu gde PRELAZIM na pelet.\nKoliko sam ja shvatio, najvise mi isplati da kupim goriuonik na cist pelet jer kazes da dobrog i kvalitetnog na nasem trzistu ima. Posto vidim da su gorionici na agropelet mnogo skuplji i da su varijante bez vodenog hladjenja neozbiljne zbog topljenja sljake/pepela. Zasto bi onda pucao oko 2.000 evram, a da nemam neku korist od toga.\nIdealno bi bilo kad bi mogao da se grejem sa 5 tona drvenog peleta (200m2 izolovane kuce sa PVC), punjenje magacina i ciscenje gorionika/peci jednom nedeljno. To bi bilo idealno jer radim po ceo dan i ne bi sad bas uvece da se zezam sa peckom. Agro pelet ima manju toplotnu moc tako da mi sigurno treba 20-30% vise peleta, a to treba prevesti, istovariti, spakovati i ako ne postoji neka veca racunica mislim da se ne isplati zezanje, a da ne spominjem komplikacije sa gorionikom. Kapiram da imam veci izbor goriva, ali kad se sve sabere i oduzme, da li je vredno truda?\nVidim da se spominje i temperatura izduvnih gasova kao i temperatura povratne vode! Ja nemam nikakve podatke o tome, a posto mi je crkla ekspanziona posuda i sumnjam da mi manometar malo laze pa planiram sledeci viken da sve to zamenim da li da ugradim dodatni termomanometar na povratnom vodu i sondu za izduvne gasove (ako ce to da pomogne za buduce stelovanje gorionika i kotla)?\nKakav mi termometar treba za izduvne gasove i gde ga ugradim (dimnjak, kotao, na kojoj visini ili sta vec).\nNista mi nisi odgovorio za kotao, da li on pije vodu ili ne? Da li moze da se prilagodi da nemam neke abnormalne gubitke?\nImali jo nekog na ovom forumu osim Shureta da podeli svoje iskustvo?\nPozdrav i jos jednom, hvala Shure\nMozemo i na PP (za 4 dana, nov sam) o vrsti i ceni tvojih gorionika.\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 20:12 - pre 104 meseci\nNisam ti odgovorio za kotao iz dva razloga.Prvo,rekao si sam,da bi prvo kupio gorionik,sto je opravdano,jer je tvoj kotao vrlo verovatno dobar,a ako nije,pa menjaces ga sledece godine.(nikad nije kasno).Drugi razlog je sto ja nisam instalater grejanja a i nisam se do sad sretao sa takvim kotlom(bar ne da to znam)\nJedna od prednosti grejanja sa gorionikom je kontrolisana snaga i tu nema toplotnih udara kao kod lozenja,pa je opasnost od pucanja kotla,ili ne daj boze eksplozije minimalna(ako je uopste i moguca)\n5 tona kvalitetnog drvenog peleta bi trebalo da ti bude dosta za grejnu sezonu i bar do ove godine bi te u toku leta kostala od 140 -160 eura.\nJa ne ocekujem da ce cena peleta ici na vise,jer je u Evropi poceo da se koristi i ukrajinski i ruski pelet koji je franco fabrika od 55 -65 eura.To bi trebalo da obori cenu,prvo u Evropi,a potom i kod nas\nSto se komfora tice,ja mogu da ti to garantujem,kao i kvalitetnu logistiku\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 20:37 - pre 104 meseci\nOk, to je jasno i ima logike tako da se moj izbor vec krece ka drvenom peletu. Zahvaljujem na misljenju i savetu.\nA sta da radim sa merenjem temperature dima i povratne vode? Jel to moze da ima neke vece koristi za podesavanje gorionika? Mislim, cilj mi je da potrosnja bude sto manja, kome se jos razbacuje energija u ovim vremenima, a ovo su smesna ulaganja pogotovo sto sve to mogu sam da instaliram.\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 20:39 - pre 104 meseci\nA kotao je cudo, i u njega je integrisan i bojler od jedno 120l. Jedino sto ja mislim da su mu gubici veliki zbog jednostavne konstrukcije.\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 20:49 - pre 104 meseci\nKotao je isti kao na ovom sajtu:\nS tim sto je moj 46kW i vislji je jer je iznad bojler za vodu. Samo sto sam ja te usmerivace morao da izvadim iz redenika kroz koji izlazi dim jer nece da mi briketi gore. A dimljak mi je onaj stari zidan ciglo, doduse visok oko 12m\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 21:14 - pre 104 meseci\nJarebice malo procitaj i predhodne stranice. Toliko smo pisali i o gorionicima i o drugim stvarima. Ne možemo stalno ponavljati iste stvari. Ali opet cu ponoviti najbolji su kotlovi namenski za agropelet. Tu ces sigurno da ustedis na peletu i potrosnja bi bila oko 5 t. sve druge kombinacije racunaj oko 6 t min. jedino da gasis preko dana da palis samo ujutru i navece onda je to druga prica. Ovde je napisano da za agropelet su dobri samo sa vodenim hladjenjem. Ja bas ne delim to misljenje mislim da su sa vazdusnim bolji. Naravno problem su gorionici koji ulaze u kotao. Zidovi gorionika trpe visoke temperature pa se deformisu vremenom. Recimo Ecom Gorionik od 50 KW na agropelet nema nikakvih problema. Može na sve tipove peleta i to veoma uspešno. Ima vazdušno hlađenje i to ne klasično vazdušno hlađenje. A da pri tome koristite tri opcije, drva, ugalj, briket, pelet sve vrste agropeleta, nadam se uskoro i mogucnost na ugljani pelet. i treca opcija kombinovana opcija drva, briket, pelet. Imas sve opcije da te grejanje izadje sto jeftinije. Zašto ovo kažem iz razloga što grejanje na pelet nije baš jeftino. Jedino daje konfor. A iskoristivost obicnih kotlova na pelet je jos smanjena za 10% u odnosu na drva i ugalj. kako to, pa malo razmislite. Ne odnosi se samo to na pelet nego i na naftu i na gas. Naravno mislim na klasične kotlove za čvrsto grejanje. P asada vi vidite ako imate sve vrste ogreva na jednom mestu sta je bolje. Kada bi gorionici pratili kao televiyori cenu sa inovacijama onda bi ovaj gorionik trebao da bude veoma skup. A razlika je samo 200 do 300 eur u odnosu na konkurenciju. A o mogućnostima vi sami odlučujete.\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 21:22 - pre 104 meseci\nJarebice kotao je dobar i ima dobru iskopristivost. Bolji je nego bilo koji klasicni dvopromajni ili tropromajni. Na slicnom kotlu Stadlerovom sa istim presekom 69 KW bez problema postižem sa Ecom gorionikom 80 stepeni u kotlu. Sada trenutno čovek troši brikete i drva a gorionik mu radi ubacujuci svež vazduh umesto promaje i pali i gasi cirkulacionu pumpu. Pelet pali samo kada niko nije kući po ceo dan pa onda ga prebaci na opciju peleta ili kombinovanu. Gde on posle 50 minuta kada temperatura se nalazi ispod 50 stepeni, pali pelet.\nRe: Grejanje na pelet 28.11.2011. u 21:32 - pre 104 meseci\nTemperaturu izlaznog dima meri gorionik svojom sondom u svakom rezimu rada i na osnovu toga mozemo da zakljucimo kakav je kotao.\nVec sam o tome pisao,ali izgleda da niko ne voli da cita ono sto je ranije pisano.\nNeki moji klijenti su dodavanjem izmenjivaca i usmerivaca,uspevali da "ohlade dim".\nImas priliku da poslusas mene koji ti savetuje da prvo kupis gorionik,ili da poslusas nekog drugog koji ce ti reci da ti kotao ne valja i da moras da kupis komplet gorionika i kotla i to obavezno kotla koji je kao prilagodjen pelet gorioniku ...\nOdluka je samo tvoja\nRegistrovani: 17 ( baresi, X Files, Zoran Milovanovic, sladoledzija, Java Beograd, vjova, BlueIce, zmajtv, Zurg, Nebojsa Milanovic, srdjan ub, pisac, gogi100, calexx, ssi, Shadowed, Nemanja )


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Zanimljivosti :: Napravili slamčice od skroba koje su jestive\nU KINI SE BORE ZA OČUVANJE PRIRODE 04. 06. 2019. 12:27 >> 12:29 0\nU KINI SE BORE ZA OČUVANJE PRIRODE\nNapravili slamčice od skroba koje su jestive\nDržave širom svijeta posljednjih godina pozivaju na zabranu plastičnih slamčica.\n"Starbaks" u Šangaju je među kafeterijama koje su plastične slamčice zamijenile papirnim, koje se mnogo brže razgrađuju od plastike.\n"Ne dopada se svim gostima ideja papirnih slamčica, ali objašnjavamo im da to radimo zbog budućih generacija", kaže Đi Lingjun, kafedžija u "Strabaksu".\n"Papirne slamčice takođe imaju velike ekološke troškove. Treba seći drveće i okolina se zagađuje u procesu proizvodnje. Zato smo jedni od prvih koji prave slamčice od skroba", navodi Lou Džongping, predsjednik fabrike "Soton slamčice".\n"Slamčice su napravljene od skroba. Suština je u sljedećem – ako ljudi mogu da jedu i vare ove slamčice, i priroda može takođe", poručio je Lou Džongping, predsjednik kompanije "Soton slamčice".\nOni koji su na dijeti možda bi, ipak, trebalo potpuno da izbace slamčice iz upotrebe.\nOpet eksplozija u fabrici vatrometa, sedmoro poginulo\nUtvrđen i treći slučaj kuge\nU napadu na vrtić više od 50 povrijeđenih


SERVISNE INFORMACIJE | Page 289 of 364 | Radio televizija Gradiška 98,8 MHz\nNa putevima u Republici Srpskoj saobraćaj se odvija po mokrim i klizavim kolovozima, a vidljivost je, zbog magle, mjestimično smanjena u kotlinama i duž riječnih tokova, te preko planinskih prevoja, saopšteno je iz Auto-moto saveza\nNa području koje pokriva Policijska uprava Gradiška u protekla 24 časa nije bilo krivičnih djela i narušavanja javnog reda i mira, dogodile su se dvije saobraćajne nezgode. Pripadnici Profesionalne vatrogasne jedinice Gradiška nisu imali intervencija. U Službi\nNa području koje pokriva Policijska uprava Gradiška u protekla 24 časa dogodila se jedna saobraćajna nezgoda, nije bilo krivičnih djela ni narušavanja javnog reda i mira. Pripadnici Profesionalne vatrogasne jedinice Gradiška imali su jednu tehničku intervenciju\nNeka vam danas kišobran bude...\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će u prvom dijelu dana padati kiša i to obilnija, u planinama nakratko može biti i snijega, dok se prema kraju dana očekuje prestanak padavina. Ujutro će preovladavati oblačno\nVozite oprezno, klizavi kolov...\nNa putevima u Republici Srpskoj vozi se po pretežno mokrim i klizavim kolovozima. Skrećemo pažnju na oštećenja na kolovozu koja nisu dovoljno vidljiva zbog vode. Magla smanjuje vidljivost na dionicama uz rijeke,u kotlinama i u\nNa području koje pokriva Policijska uprava Gradiška u protekla 24 časa zabilježeno je jedno krivično djelo, dogodile su se dvije saobraćajne nezgode. Pripadnici Profesionalne vatrogasne jedinice Gradiška nisu imali intervencija. U Službi hitne pomoći gradiškog Doma zdravlja\nOblačno vrijeme sa kišom i pl...\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti pretežno oblačno i promjenljivo vrijeme sa kišom i pljuskovima, uz obilnije padavine u Hercegovini. Jutro je pretežno oblačno uz temperaturu od pet do 11 stepeni Celzijusovih, na\nPrevious 1 … 288 289 290 … 364 Next\nNarednih dana veoma hladno sa...\nПреминуло 19 особа, новозараже...\nДанас и у петак нерадни дани...


BOLONJA SE HITNO OGLASILA! Mediji su preneli da Mihajlović ima temperaturu! - Informer Ad\nSiniša Mihajlović ima samo simptome gripa, a ne temperaturu posle treće doze vakcine, koju nije ni dobio\nMediji u Italiju su preneli da trener Bolonje ima temperaturu posle treće doze vakcine, koju nije ni dobio.\nMIHA KONAČNO SLAVIO! Bolonja izašla iz rezultatske krize sledeća vest\nBolonja se potom oglasila saopštenjem da je stanje Mihajlovića u poslednjih 12 sati bolje. Oni se nadaju da će Mihajlović biti u stanju da vodi subotnji trening, ali i utakmiocu u nedelju protiv Venecije u 15 sati.\nMihajloviću je inače su pre nekoliko dana, na posebnoj ceremoniji, uručeni ključevi grada, kao počasnom građaninu Bolonje.\nBolonja u nedelju od 15 časova igra meč 13. kola Serije A u koji ulazi kao devetoplasirana.\nARNAUTOVIĆ OBRADOVAO MIHU! Marko doneo pobedu Bolonji!\nFudbal sport Siniša Mihajlović Bolonja Serija A


pink.rs | EKSKLUZIVNO U EMISIJI 'AMIDŽI ŠOU'! Prvi put nakon rođenja ćerke Mije, Luna Đogani i Marko Miljković na TV Pink otkrivaju sve detalje koji intrigraju javnost! (FOTO)\nEKSKLUZIVNO U EMISIJI 'AMIDŽI ŠOU'! Prvi put nakon rođenja ćerke Mije, Luna Đogani i Marko Miljković na TV Pink otkrivaju sve detalje koji intrigraju javnost! (FOTO)\nOvonedeljna autorska emisija Ognjena Amidžića se ne propušta.\nNova epizoda najgledanije late night emisije „Amidži šou“ očekuje vas i ovog utorka uživo od 22:10 časova na najgledanijoj komercijalnoj televiziji, TV Pink. Ovog utorka očekuje vas prava ekskluziva – po prvi put nakon rođenja ćerke, kod Ognjena Amidžića u studio stižu Luna Đogani i Marko Miljković.\nJedan od retkih primera ljubavi iz rijalitija koje su opstale i u spoljašnjem svetu su upravo Luna Đogani i Marko Miljković. Iako su tokom dve sezone „Zadruge“, gde su i započeli vezu, imali zaista turbulnetan odnos, te su neposredno pred Markov ulazak u treću sezonu i raskinuli, čini se da su ipak uspeli da se izbore za svoju ljubav.\nLuna i Marko vezu su započeli u drugoj sezoni i imali su veoma stabilan odnos sve do raskida. Onda se dogodio Markov ponovni ulazak u rijaliti, zbližavanje sa Jelenom Pešić, a onda i Lunin ulazak. Iako su svi mislili da je raskid definitivan, njih dvoje su se isto vreme pomirli, a onda su usledile turbulencije: Lunin odnos sa Gastozom, ulazak njene majke Anabele Atijas koja nije pdržavala ovu vezu i brutalni sukobi. Međutim, iz svega su Luna i Marko izašli ruku pod ruku, a onda su usledile još lepše vesti.\nPobednica „Zadruge 2“ i njen izabranik sredinom oktobra 2020. godine objavili su svima radosnu vest – da će postati roditelji. Kao i uvek, mediji su u stopu pratili njihov život a Luna je sa Markom uživala u trudnoći. Neposredno pre rođenja ćerke, Luna i Marko izgovorili su sudbonosno „da“, a onda je 16. maja Luna na svet donela ćerku Miju i usledilo je pravo slavlje porodice Miljković i Đogani.\nSada, nešto više od mesec dana nakon porođaja, Luna i Marko kao novopečeni roditelji dolaze u „Amidži šou“! Po prvi put, Luna i Marko govoriće o tome koliko im se život promenio otkako su postali roditelji, šta je Mia promenila i da li će se ostvariti Markova želja da uskoro dobiju i drugo dete. Popularni rijaliti učesnici osvrnuće se i na sve aktuelne teme – kakav je Markov odnos sa Anabelom, da li ima izgleda da će se pomiriti, ko im je od bivših zadrugara čestitao na prinovi, ali i kakvi su im planovi za budućnost.\nOgnjen je za ovaj par spremio i lude igrice i izazove, zato ne propustite „Amidži šou“ u utorak 29. juna uživo od 22:10 časova samo na TV Pink.


Faktor | Rast cijena goriva i rezervnih dijelova vjerovatno će dovesti do poskupljenja prijevoza putnika\nSvi prijevoznici, kako je dodao, vrše analize povećanja troškova do kojih je došlo uslijed poskupljenja goriva, nakon čega obično dolazi do poskupljenja rezervnih dijelova, guma, a postoji i trend povećanja primanja vozača i drugih uposlenika u kompanijama. lako svjesni da razlog odliva kadrova nije samo visina plaće, prijevoznici su povećali plaće vozača.\n- Do povećanja cijena će doći ukoliko ne dođe do nekog pada cijena na tržištu nafte ili ako ne dođe do intervencije države s obzirom da smo mi u više navrata tražili određene mjere koje bi mogle zaustaviti povećanje cijena – rekao je Parić za Fenu.\nPo njegovim riječima, to se prije svega odnosi na smanjenje akcize na gorivo, koje se upotrebljava u javnom prijevozu putnika, te smanjenje doprinosa na plaće radnika.\n- Od tog perioda mi čekamo reakciju nadležnih, a, koliko je meni poznato, zasad niti jedan prijevoznik nije podizao cijene. U preduzećima postoji određeni nivo tolerancije na udar određenih skokova cijena, kao što je gorivo, ali se to ne može podnijeti neki duži vremenski period. Poređenja radi, cijena goriva u decembru 2021. bila je 25 procenata veća u odnosu na cijenu iz januara 2021. godine - naveo je Parić.\ncijene prevozaVTK BiH\nUspješna 2021. godina\nBiH uspjela izvesti robe 14,6 milijardi dok je uvoz iznosio 21,9 milijardi maraka\nUspješan start u 2021.\nU koje države su bh. kompanije povećale izvoz i koji su sektori privrede ostvarili rast


Casino de Le Touquet - Le Touquet Palais : hoteli blizu, fotografije, adresa, Француска plan, blizu, rezervacija\nCasino de Le Touquet - Le Touquet Palais (Француска)\nAdresa: Place de l'Hermitage\nNa 11 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avenue du Maréchal Foch sa pozicijom istok za grad Le Touquet-Paris-Plage, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostNastavakajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Le Touquet-Paris-Plage je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Samo za nepušače, Satelitska televizija.Sa kapacitetom od 88 soba/e svih kategorija (od soba tipa total do soba tipa 1 Dbl 2 Sgl Bds Family Duplex Nonsmoking-Breakfast), Holiday Inn Resort le Touquet nudi cene koje se kreću od 1 014 dinar - Srbija .Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Deo je lanca Holiday Inn Hotels & Resorts.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil ovog hotela za grad Le Touquet-Paris-Plage je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Room Service, Bar, Sobe za nepušače, Televizija.Nalazi se u ulici , Nastavakpozicija mu je jugozapad za grad Le Touquet-Paris-Plage, a od centra je udaljen samo 5 minuta hodom.Sakrijte


U Sarajevu održan "Women in Leadership Summit SEE 2019" - Udruženje poslovnih žena Srbije\nRegionalna asocijacija poduzetnica – Poslovna žena (RAP), pod pokroviteljstvom Predsedništva Bosne i Hercegovine, Grada Sarajeva, Vlade Kantona Sarajevo, Turističke zajednice Kantona Sarajevo kao i Vanjskotrgovinske komore BiH, organizovala je 5. aprila „South East Europe Women in Leadership Summit 2019“, koji je okupio 300 učesnika, kao i najeminentnije govornice i govornike iz biznisa, politike, akademije i NVO, sa ciljem promovisanja ženskog liderstva u oblastima biznisa, politike i ostalih društvenih segmenata.\nSkupu su prisustvovale i predstavnice Udruženja poslovnih žena Srbije, kojima su bili omogućeni i poslovni susreti u organizaciji Evropske mreže preduzetništva BiH i Evropske mreže preduzetništva Srbije.\nPredsednica UPŽ, Sanja Popović Pantić, koja je bila i moderator panela Žene u javnom upravljanju, između ostalog je naglasila:\n– Mislim da je najteže ženama koje mlade uđu u biznis, jer je po nekim procenama potrebno deset godina upornog i vrednog rada da bi bile od svoje sredine prihvaćene kao ravnopravni privredni akteri zajedno sa svojim muškim kolegama, što je prilično dug period za afirmaciju. Dakle, moraju duplo više da ulože truda i rada kako bi bile prihvaćene i priznate kao ekonomski resurs jedne privrede. Žene polaze od nekih sitnih koraka ka krupnim zalogajima i imam utisak da realnije postavljaju te ciljeve. S druge strane, ono što je statistika je da žene imaju izraženiji pristup onome što se zove dobro društveno-odgovorno poslovanje i prema nekim podacima žene su mnogo manje korumpirane. Mislim da je to mnogo bitno kada pogledate uslove za evropske integracije, zemlje našeg regiona najviše tu padaju na ispitu.


ŠOKANTNA TVRDNJA URIJA GELERA! Verner fon Braun, pokazao mu deo srušenog NLO, a ono što je video u hladnjači NASA, NIJE SMEO NI DA OPIŠE?! – Urbancube\nU aprilu smo pisali kako si je slavni “savijač kašika” Uri Geller (74) sam sebi pripisao zaslugu za pomicanje masivnog teretnog broda “Ever Given” koji je gotovo nedelju dana blokirao plovidbu kroz Suetski kanal.\nPočetkom jula dao je izjavu koja intrigira, kako je za vreme svoje saradnje s NASA video “zamrznute vanzemaljce”.\nKontroverzni iluzionista, čiji su psihički podvizi često nailazili na značajan nivo skepticizma, tokom godina izneo je niz neverovatnih tvrdnji.\nNa primer da su njegove sposobnosti odgovorne za postizanje izbornih rezultata i sportskih postignuća.\nGeller tvrdi da je sarađivao s NASA gde je uspostavio prijateljstvo s astronautom Edgarom Mičelom i čak upoznao Vernera fon Brauna, vazduhoplovnog inženjera koji je radio na razvoju raketne tehnologije za nacističku Nemačku pre nego što su ga Amerikanci prošvercovali u SAD na kraju Drugog svetskog rata.\n“Rekao je da je čuo za moje moći i da će mi poverovati ako mu ja savijem venčani prsten dok je na njegovom dlanu. I jesam! Potpuno!”, kaže Geller.\nNavodno zadivljen Gellerovim sposobnostima, fon Braun ga je pozvao u svoju kancelariju gde je otvorio sef i poklonio mu vrlo čudan komad metala.\n“Izgledao je kao da diše i bio je boje koju nikada pre nisam video, ali svakako je bio od neke vrste metala. Stavio sam ruku na njega i odmah shvatio da nije s ove planete.\nFon Braun je to potvrdio rekavši da je to komad srušenog NLO-a”, priča Geller.\nextraordinary story! my family were murdered by Nazis. my friend astronaut Ed Mitchel took me to meet Wernher Von Braun (a Nazi) in NASA I was distressed! Shocking! he showed me a piece of a crashed UFO!!! I bent his wedding ring without ever touching it. pic.twitter.com/2HN7bgzYVP\n— Uri Geller (@theurigeller) March 24, 2021\nPotom ga je Fon Braun navodno odveo u neoznačenu zgradu u kojoj se nalazila hladnjača.\nGeler nije želio da otkrije što se tačno tamo čuvalo, ali je očigledno na šta je mislio.\nDear friends, as I told you yesterday, the Pentagon released a new UFO report.\nIt claims they know nothing & need more data – but they DO know more!\nI drove with this man to a top secret location on NASA grounds & what I was shown didn’t surprise me. #ufofiles pic.twitter.com/zvOKat3mtb\n— Uri Geller (@theurigeller) June 26, 2021\n“Ovde podvlačim liniju. Ne mogu vam reći što sam tamo video, ali upotrebite maštu. Šta su mogli hladiti u frižideru?”, zaključuje maštoviti Izraelac.


MALOLETNA SRPKINJA I NJENA BEBA OTETE U BANJALUCI: Izvukli je iz sobe i ugurali u auto, a zatim … | SC Radar\nMALOLETNA SRPKINJA I NJENA BEBA OTETE U BANJALUCI: Izvukli je iz sobe i ugurali u auto, a zatim …\nTinejdžerka je sada smeštena u Sigurnu kuću za žrtve trgovine ljudima u BiH, a u ceo slučaj uključena je i Služba za poslove sa strancima – Terenski centar Banjaluka.\n“Sumnja se da ju je oteo bivši momak A. A, sa kojim je navodno dobila dete prošle godine u avgustu, njegov otac N. A. i Š. Š. i T. A. Nasilnici su uhapšeni, ali su u međuvremenu pušteni da se brane na slobodi”, kaže izvor iz istrage i navodi da se terete za krivično delo protivpravno lišavanje slobode i nanošenje telesnih povreda.\n“U narednom periodu maloletnica i beba biće deportovani iz BiH u Srbiji. Ovo nije prvi put da službe reaguju kad je u pitanju naša državljanka. Naime, od novembra prošle godine imala je zabranu ulaska u zemlju u trajanju od godinu dana, pa se vratila u Šabac. Sada će istraga utvrditi ko je napravio propust pa se ona opet našla na tlu BiH”, dodaje izvor iz istrage.\nMože li Miroslav Mika Aleksić da se vadi na NEURAČUNLJIVOST? Evo šta su rekli …\nKO JE SVE U SRBIJI RADIO ZA CIA? Stanišić nije jedini, mnogi važni i ugledni Srbi bili su …\nTRAŽIO DA MU SEDNE U KRILO, PA JE DODIRIVAO Učitelj folklora koristio priliku kad devojčica …\nNOVI INCIDENT NA KOSOVU Policija privela dvojicu mladića koji su mahali albanskom zastavom, …


JET SET Ponosna na njihovo prijateljstvo\nPoznato je da su Dragana Mirković, njen suprug Toni i Žan-Klod van Dam veliki prijatelji, a sada to drugarstvo pretvorilo se i u poslovnu saradnju. Naime, poznati glumac kupio je luksuzni automobil od para, a jedan je i dobio na poklon.\nDragana Mirković Jean-Claude Van Damme\nDragana Mirković svoju djecu ne voli eksponirati javno, a ovo ih je prvo naučila\nKrije ga od javnosti: Sin Dragane Mirković voli starije žene\nSpektakl u Sloveniji: Dragana, Lapsus bend, Bekuta i Džej priredili nezaboravan koncert


Tromboza Arhive - Kućni Lekar\nDW\t Nov 8, 2021\nAkademik dr Miodrag Ostojić: Holesterol ne može da se smanji hranom,…\nSimptomi i lečenje tromboze arterija\nProveren recept za razbijanje tromba\nOvo je provereni ruski recept, koji rastvara trombove. Preporčuje se svima, koji imaju probleme sa zapaljenjem površinskih vena i koji pate od proširenih vena. Recept: Izmiksirajte 250 grama belog luka sa 15 limunova kojima ste…\nKucniLekar\t Dec 28, 2015\nMnoštvo je uzroka tromboze od poremećaja zgrušavanja krvi usled bolesnih stanja, poremećaja faktora zgrušavanja krvi, usled tumora, smetnji protoka krvi usled mirovanja, smanjenog atmosferskog pritiska, bestežinskog stanja, ozlede krvnih…\nRedakcija Kucnilekar\t Sep 26, 2013\nProfesor dr Đorđe Radak, iz „Dedinja“, o jednoj od najrasprostranjenijih vaskularnih bolesti: Hronično oboljenje vena, na bazi venske tromboze i inflamacije, postoji kod svake osme osobe srednjih godina PROŠIRENE vene na prvi pogled…


Čović: BiH ne može funkcionisati kao klasična građanska država - Klix.ba\nLider HDZ-a BiH za FTV\nPredsjednik HDZ BiH Dragan Čović izjavio je da BiH nikada ne može funkcionisati kao klasična građanska država.\nČović je istakao da je potrebno naći mjeru između nacionalnog, etničkog, kolektivnog i građanskog, jer "bez toga ne ide".\n"Treba nam moderno organizovana BiH. Moramo napraviti unutrašnju organizaciju koja će da bude mnogo racionalnija. Ovo što sad imamo evidentno ne može normalno da funkcioniše", istakao je Čović za Federalnu televiziju.\nPrema njegovim riječima, pokušava se kroz bilateralne razgovore lidera vodećih političkih stranaka u BiH doći do rješenja.\nKomentarišući prijedlog predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika za demilitarizacijom BiH, on je napomenuo da je HDZ BiH prije 10 godina zagovarao tu ideju kao jedno od rješenja.\nNaglašavajući da o tome nije razgovarao sa Dodikom, Čović je naveo da očekuje da će njih dvojica i o tom pitanju postići zajednički stav bez velikih problema.\n"Dodik je razumna osoba i transparentnije od svih nas iznosi stavove o teškim pitanjima za BiH. Bio bih srećan da i među bošnjačkim političarima ima neko sa kim bih mogao da razgovaram kao sa Dodikom", kaže Čović.\nOn je rekao da je Dodik izuzetna osoba i da između njih dvojice postoji zavidan nivo povjerenja.\n"Rijetki su političari sa kojima imam taj nivo povjerenja. Bio bih srećan da ima više takvih političara u BiH", istakao je Čović.\nNa pitanje da li će HDZ BiH glasati za smjenu ministara iz SDA u Savjetu ministara BiH, on je odgovorio da bi trebali biti dosljedni, jer su za smjenu glasali u Predstavničkom domu, ili u suprotnom moraju obrazložiti zašto su promijenili stav.\nKomentarišući inicijatiu Ambasade SAD o izmjeni Ustava Federacije BiH /FBiH/ i rekonstrukciji tog entiteta, lider HDZ BiH je rekao da je "ona ostala na površini, dosta okvirna i bez sadržaja".\nOn je skeptičan da će nevladin sektor ponuditi adekvatno rješenje.\n"Ako neko misli da će nevladin sektor nešto napraviti i da će to proći u Parlamentu, onda je politički naivan. To se mora završiti sa liderima", tvrdi Čović.\nLider HDZ-a BiH smatra neprihvatljivim prijedlog predsjednika SDA Sulejmana Tihića o ukidanju kantona i predlaže formiranje tri regije u FBiH – mostarske, tuzlanske i sarajevske.\nČović je protiv vanrednih izbora u FBiH, jer je narod na lokalnim izborima rekao koga želi u entitetskoj Vladi.


Objavljeno subota, 05 avgust 2017 19:34\nU Teatru Fusikaden, u Tokiju, u produkciji Teatra A La Place i Teatarskog centra Without Walls, 20. juna 2017. godine održana je premijera komada "Bizarno" u režiji Cujoši Sugijame i u prevodu Branke Takahaši. Predstava je, pred prepunom salom, igrana 10 puta u bloku, do 4. jula. Izvođenjima su prisustvovali brojni japanski pozorištnici, među kojima je bio i Ito Hiroši, profesor na Waseda univerzitetu i dugogodišnji direktor Pozorišnog muzeja u Tokiju, poznati japanski kritičar Eisuke Šićiđi i dr. U okviru izvođenja predstava održane su tri sesije razgovora sa autorom, kojima su prisustvovali, pored publike, i pozorišni producenti, glumci, vlasnici tokijskih teatara i dr, kao i ambasador Republike Srbije u tokiju Nenad Glišić.\nPublika se, u anketama koje su deljene uz program predstave, izuzetno pozitivno izražavala o kvalitetu teksta i predstave, a za narednu godinu najavljeno je gostovanje japanske postavke "Bizarnog" u Beogradu.\nObjavljeno sreda, 12 april 2017 22:49\nU Akademiji 28. premijerno je, 11. marta 2017, izveden tekst Željka Hubača "Uspavana lepotica" u režiji Mihaila Lađevca. U Zenici, na Festivalu BiH drame, 7. maja, u takmičarskom programu, biće izvedena predstava "Berlisnki zid" koju je u Beogradskom dramskom pozorištu, po tekstu Željka Hubača režirao Milan Nešković. Početkom juna, na Susretima nacionalnih teatara regiona u Podgorici, koji je upriličen povodom 25 godina od otvaranja nove zgrade Crnogorskog narodnog pozorišta, biće izvedena predstava "Bizarno" koju je po tekstu Željka Hubača, u koprodukciji Narodnog pozorišta u Beogradu i Šabačkog pozorišta, režirala Snežana Trišić. Krajem juna, u Teatru La Place u Tokiju, premijerno će biti izvedena japanska praizvedba komada "Bizarno" Željka Hubača.\nObjavljeno utorak, 11 april 2017 20:46\nU sali Narodnog pozorišta u Leskovcu, na svečanosti povodom Dana grada Leskovca, 11. oktobra 2016, Željku Hubaču je uručena Oktobarska nagrada grada Leskovca "za doprinos umetnosti kroz višestruko nagrađivane dramske tekstove u zemlji i inostranstvu i promociju Leskovca".\nvidi na: https://novinardkocic.wordpress.com/2016/10/10/dobitnici-oktobarske-nagrade-leskovca-za-2016-godinu/\nPremijera "Berlinskog zida" u Beogradskom dramskom pozorištu\nObjavljeno utorak, 08 mart 2016 00:59\nNovi dramski tekst Željka Hubača "Berlisnki zid" premijerno je izveden u Beogradskom dramskom pozorištu 9. marta 2016. godine. Reditelj je Milan Nešković, scenograf Mina Lazarević, kostimograf Biljana Grgur, kompozitor Anja Đorđević, a igraju Tanasije Uzunović, Jovo Maksić, Nemanja Oliverić, Paulina Manov, Andrej Šepetkovski i Ljubinka Klarić.\nZaplet ove drame se odvija na Kosovu i Metohiji tokom 1999. godine. Stigmatizovani krvavim etičkim sukobima i Srbi i Albanci razapeti su između borbe za opstanak, žestokih strasti i ljubavi, u "priči o deci koja su predodređena porodicom kojoj ne pripadaju".\nPremijera "Bizarnog" u NP Leskovac\nObjavljeno ponedeljak, 01 februar 2016 01:35\nU Narodnom pozorištu u Leskovcu 29. januara 2016, u 20 časova, održana je premijera komada Željka Hubača "Bizarno" u režiji Stanislava Grujića. U predstavi igraju Nataša Stanković, Filip Radivojević, Petra Dimitrijević, Pero Bjeković i Nenad Mitrović.\nOvo je treća postavka ovog komada, koji je svoju praizvedbu imao 2010. u Bosanskom narodnom pozorištu u Zenici, u režiji Petra Kaukova, a drugo izvođenje je bilo 2013. u Narodnom pozorištu u Beogradu (komprodukcija sa Šabačkim pozorištem) u režiji Snežane Trišić. Beogradska izvedba komada "Bizarno" do sada je osvojila čak 15 nagrada (od toga dve Sterijine nagrade) i trenutno je najnagrađivanija predstava na repertoaru Nacionalnog teatra. U februaru ove godine očekuje je i jubilej, 50. izvođenje.\n"Bizarno" na repertoaru Teatra "A La Place" u Tokiju\nObjavljeno subota, 02 januar 2016 01:14\nU tokijskom teatru "A La Place" u toku su pripreme za početak proba komada Željka Hubača "Bizarno". Javno čitanje prevoda drame na japanski jezik biće organizovano 12. marta 2016. u Tokiju i dan kasnije u Fuđimi (prefektura Saitama). Probe scenskog uobličavanja komada počinju krajem 2016, a premijera se očekuje početkom 2017. godine.\nReditelj predstave je Cujoši Sugijama, a u predstavi igraju Hemi Če, Sajaka Torigoe, Tacuja Hirohata, Johe Emae i Takaši Jamada.\nViše o teatru i projektu pogledaj na:\nProbe "Berlinskog zida" u Beogradskom dramskom pozorištu\nObjavljeno subota, 02 januar 2016 00:51\nU Beogradskom dramskom pozorištu, u režiji Milana Neškovića, počele su probe novog komada Željka Hubača "Berlinski zid". U predstavi igraju Tanasije Uzunović, Paulina Manov, Ljubinka Klarić, Jovo Maksić, Nemanja Oliverić i Andrej Šepetkovski. Premijera se očekuje početkom marta 2016.\nO drami iz pogovora Svetislava Jovanova knjizi drama Željka Hubača:\nIskoračivši na neposredan način u materijal aktuelne istorije – zaplet se odvija na Kosovu, tokom 1999. godine – Hubač se dramom Berlinski zid upušta u novi sloj istraživanja ljudske sposobnosti za nasilje i praštanje – ali i na novi način artikuliše motiv porodice. Dok je u u Bliži nebu fenomen porodice „samo“ elemenat srozavanja egzistencije likova ili izgubljena vrednost, ovde se porodica pojavljuje kao pokretač, ali i žrtva patnje. Bilo da je reč o albanskoj porodici, gde otac Skender primorava mentalnom ucenom Anu (srpsko-hrvatskog porekla!) da se odrekne njegovog sina Petrita, bilo da se radi o srpskoj, Velimirovoj porodici, unutar koje je snaha Marija suočena sa ljubavlju braće Vasilija i Raška, upravo su uslovnosti porodičnih odnosa ona sila koja – zajedno sa istorijom, ali i mimo nje – urušava živote likova. Upravo to i jeste razlog zbog kojeg Hubač, u tri suptilno naznačena dramska kruga, insistira na pitanju dece – tuđe ili usvojene, prihvaćene ili izgubljene: svet u kojem su nerazrušivi zidovi podignuti unutar ljudi, može preživeti samo ako dozvoli mogućnost prihvatanja tuđeg deteta kao priznanja Drugog.\nNagrade za "Bizarno" na Međunarodnom festivalu glumca u Nikšiću\nObjavljeno nedelja, 08 novembar 2015 23:59\nNa 12. Međunarodnom festivalu glumca u Nikšiću, u konkurenciji teatara iz Makedonije (Dramski teatar Skoplje), BiH (SARTR i MESS), Crrne Gore (Crnogorsko narodno pozorište i Nikšićko pozorište) i Srbije, glumačke nagrade za najbolji parterski odnos na sceni dobili su Igor Đorđević i Nikola Vujović, za uloge u predstavi "Bizarno" Željka Hubača, u režiji Snežane Trišić i produkciji Narodnog pozorišta iz Beograda i Šabačkog pozorišta. Inače, do sada je ova predstava, koja je na repertoaru već dve sezone, osvojila 15 priznanja na brojnim festivalima na kojima je učestvovala (Sterijino pozorje, Dani Zorana Radmilovića, Festival Joakim Vujić, Festival praizvedbi...)\nNagrade za "Bizarno" na Festivalu praizvedbi\nObjavljeno četvrtak, 01 januar 1970 00:33\nNa Festivalu praizvedbi, koji je ove godine održan u Aleksincu, u konkurenciji predstava iz Beograda, Kragujevca, Šapca i Vranja, predstava "Bizarno" osvojila je pet od devet festivalskih nagrada. Stručni žiri, kojim je predsedavao Dr Milivoje Mlađenović, dodelio je specijalnu glumačku nagradu Suzani Lukić, Nagradu za najboljeg glumca Festivala dobio je Igor Đorđević, Nagradu za režiju dobila je Snežana Trišić, a Nagradu za dramski tekst dobio je Željko Hubač. Po glasovima publike, predstava "Bizarno" proglašena je najboljom.\nUspešno gostovanje "Petra" u Švedskoj\nObjavljeno nedelja, 16 novembar 2014 23:01\nU Stokholmu, u Teatru Giljotin, koji se nalazi u kvartu Vasastan, za koji Šveđani kažu da ima najveći broj pozorišta po glavi stanovnika u Evropi (ima ih više od 30) i u kojem se nalazi poznati Strindbergov Intimni teatar, pred prepunom salom je 10. novembra izveden komad „Petar“ autora Željka Hubača i Katarine Nikolić, u režiji Ane Grigorović, sa Mladenom Soviljem u naslovnoj ulozi. Publika je dugotrajnim aplauzom pozdravila ovu izvedbu, kojoj je prisustvovao i ambasador Republike Srbije u Stokholmu, dr Dušan Crnogorčević. Sutradan je ova monodrama izvedena u Gradskom teatru u Upsali, staroj prestonici Švedske, koja je poznata i po tome što je u njoj svoje prve rediteljske korake načinio Ingmar Bergman.\nObjavljeno utorak, 04 novembar 2014 01:23\nPremijera monodrame "Petar" u Bitefu teatru\nObjavljeno utorak, 04 novembar 2014 00:59\nMonodrama "Petar" autora Katarine Nikolić i Željka Hubača, u režiji Ane Grigorović i izvođenju Mladena Sovilja, premijerno je izvedena u Bitef teatru 1. i 2. novembra. Nakon uspešnih premijera ekipa predstave odlazi na gostovanje u Švedsku. Monodrama "Petar" je realizovana u okviru partnerstva između Šarikompani iz Stokholma i Društva za animaciju i razvoj dečjeg dramskog stvaralaštva iz Beograda. Projekat je podržao Švedski institut u okrivu programa „Creative force“za 2014 godinu.\n"Lepotica i zver" u Pan teatru\nObjavljeno nedelja, 26 oktobar 2014 00:18\nU beogradskom Pan teatru 26. oktobra u 17 časova, pred prepunim gledalištem premijerno je izveden tekst Željka Hubača "Lepotica i zver" u režiji Aleksandre Đurić. U predstavi igraju Milica Janković, Enes Hamidović i Petar Mihajlović. Scenograf je Ivan Pantović, kostimograf Zora Miočinović, kompozitor Vojislav Savić.\nVidi više o predstavi\nZavršen Festival u Mladenovcu u selekciji Željka Hubača\nObjavljeno četvrtak, 16 oktobar 2014 00:03\nPozorišni festival "Teatar u jednom dejstvu" koji je pod sloganom "Ženski princip", u selekciji Željka Hubača, održan od 7. do 11. oktobra u Mladenovcu, završen je pobedom predstave "Trpele" u režiji Bobana Skerlića, a u izvođenju ansambla Beogradskog dramskog pozorišta. Na Festivalu su učestvovale predstave Pozorišta "Boško Buha" (Gospođa ministarka), Narodnog pozorišta u Beogradu (Kod večite slavine), Šabačkog pozorišta (Tektonika osećanja) i Narodnog pozorišta iz Sombora (Gospođa Olga).\n"Bizarno" na jesenjim festivalima\nObjavljeno sreda, 15 oktobar 2014 23:11\nPredstava "Bizarno" Željka Hubača, u režiji Snežane Trišić, rađena u koprodukciji Narodnog pozorišta u Beogradu i Šabačkog pozorišta, učestvovaće 27. oktobra na Festivalu "Dani Zorana Radmilovića" u Zaječaru, a 17. novembra otvoriće Festival praizvedni u Aleksincu.\nNagrade za "Bizarno"\nObjavljeno sreda, 15 oktobar 2014 23:02\nNa ovogodišnjem Sterijinom pozorju, predstava "Bizarno" rađena po tekstu Željka Hubača, u režiji Snežane Trišić, koprodukcija Narodnog pozorišta u Beogradu i Šabačkog pozorišta, osvojila je dve nagrade. Igor Đorđević laureat je Sterijine nagrade za najboljeg glumca, a Suzana Lukić je po odluci stručnog žirija proglašena za najbolju mladu glumicu. Ista predstava je sa 50. Festivala profesionalnih pozorišta Srbije "Joakim Vujić" ponela još dve nagrade, Marina Vukasović Medenica dobila je nagradu za kostim, a Igor Đorđević nagradu za najboljeg glumca. Umetnički ansambl predstave "Bizarno" osvojio je i godišnju Nagradu "Boris Kovač"za umetnički doprinos, koju dodeljuje Šabačko pozorište.\nObjavljeno ponedeljak, 21 april 2014 15:03\n"Bizarno je HIT"\nObjavljeno utorak, 14 januar 2014 12:40\nU tekstu koji je kritičarka RTS-a, Branka Krilović posvetila značajnim rediteljkim postupcima u 2013. godini, a koji je objavljen u dnevnom listu "Politika" 4. januara 2014, ona između ostalog piše: „'Bizarno' je enegretska bomba, tajfun unutar kojeg se odvija paklena gluma. Igor Đorđević ide preko granica mogućeg. U Narodnom pozorištu, koje je država pustila da se iscrpljuje na neumetničkim potezima, jedna predstava na talasu oduševljene publike iz sveg glasa pokazuje gde je ivica i da pad u mrak samo što nije. (...) Rediteljkin rukopis je bogat visokim skalama, raspaljuje snažnu ekspresiju, otvara zapušene gledalačke arterije. 'Bizarno' je hit!"\nIsta kritičarka je u prilogu objavljenom u Drugom dnevniku RTS-a, 29. decembra 2013, radeći rekapitulaciju najznačajnijih tetarskih događaja u 2013. godini, predstavu "Bizarno" uvrstila među pet najboljih u Srbiji u toj godini.\nObjavljeno subota, 19 oktobar 2013 15:28\n"Dama s kamelijama" u adaptaciji Željka Hubača\nObjavljeno utorak, 10 septembar 2013 13:28\nOpširnije: "Dama s kamelijama" u adaptaciji Željka Hubača\nU Šapcu pretpremijera komada "Bizarno"\nObjavljeno utorak, 21 maj 2013 22:03\nU ŠAPCU PRETPREMIJERA KOMADA "BIZARNO" ŽELJKA HUBAČA, U REŽIJI SNEŽANE TRIŠIĆ\nU Šabačkom pozorištu 1. oktobra je pretpremijerno izvedena postavka komada "Bizarno" Željka Hubača u režiji Snežane Trišić. U predstavi, koja je rađena u koprodukciji Narodnog pozorišta u Beogradu i Šabačkog pozorišta, igraju Igor Đorđević, Nikola Vujović, Miloš Đorđević, Suzana Lukić i Sonja Milojević. Autor scenografije je Darko Nedeljković, kostima Marina Medenica, a muzike Srđan Marković. Predstava je 1. oktobra igrana u okviru Revije Šabačkog pozorišta "Na pravom putu", kojom ovaj teatar otvara sezonu, a za glumca večeri je proglašen Igor Đorđević. Premijera je zakazana za 12. oktobar, na Sceni "Raša Plaović" Narodnog pozorišta u Beogradu.\nPromocije knjige drama "Bizarno"\nObjavljeno nedelja, 14 april 2013 21:05\nKNJIGA DRAMA ŽELJKA HUBAČA "BIZARNO" PROMOVISANA U BEOGRADU, POŽAREVCU I LESKOVCU\nOpširnije: Promocije knjige drama "Bizarno"\nObjavljeno utorak, 05 mart 2013 22:45\nPREDSTAVE RAĐENE PO DRAMAMA ŽELJKA HUBAČA TOKOM PROLEĆA NA TRI FESTIVALA U SRBIJI I REGIONU\nOpširnije: Prolećni festivali\nObjavljeno nedelja, 20 januar 2013 22:09\nU SENTI PREMIJERA "VOJVOĐANSKE ELEGIJE" DRAMATIZACIJE ROMANA ĐORĐA BALAŠEVIĆA\nOpširnije: Vojvođanska elegija\nObjavljeno petak, 07 decembar 2012 12:24\nU POZORIŠTU LUTAKA NIŠ 17. NOVEMBRA PREMIJERNA OBNOVA "LEPOTICE I ZVERI", GOSTOVANJE U RIJECI\nOpširnije: Lepotica i zver\nObjavljeno nedelja, 24 april 2011 10:00\nU ŠABAČKOM POZORIŠTU 7. OKTOBRA "OTMICA I VAZNESENJE JULIJANE K"\nOpširnije: Princ nevaljalac\nDve festivalske nagrade\nObjavljeno ponedeljak, 21 februar 2011 09:05\nNAGRAĐENI "PRINC NEVALJALAC" i "MALA SIRENA"\nOpširnije: Dve festivalske nagrade\n"Uspavana lepotica" i "Treba da je pristupačno svima"\nObjavljeno utorak, 22 februar 2011 09:05\nU APRILU PREMIJERA "USPAVANE LEPOTICE" i SPOTA "TREBA DA JE PRISTUPAČNO SVIMA"\nOpširnije: "Uspavana lepotica" i "Treba da je pristupačno svima"\n"Otelo" na Splitskom letu\nObjavljeno sreda, 23 februar 2011 03:04\nNA 57. SPLITSKOM LETU IZVEDEN "OTELO"\nOpširnije: "Otelo" na Splitskom letu\nObjavljeno sreda, 23 februar 2011 14:04\nŽIVOT JE PRED TOBOM U BDP-U\nOpširnije: ŽIVOT JE PRED TOBOM\nObjavljeno utorak, 22 februar 2011 19:03\nNAGRADE I GOSTOVANJA PREDSTVE "BIZARNO"\nOpširnije: DRŽAVNI SLUŽBENICI\nObjavljeno sreda, 23 februar 2011 04:03\nObjavljeno utorak, 22 februar 2011 13:03\nTVCG 2. JANUARA PREMIJERNO EMITOVALA TV KOMEDIJU "MALO PARA, PUNO ŽELJA"\nOpširnije: TV Komedija\nNarodno pozorište u Beogradu dodelilo GODIŠNJE NAGRADE\nObjavljeno sreda, 23 februar 2011 13:02\nOpširnije: Narodno pozorište u Beogradu dodelilo GODIŠNJE NAGRADE\nObjavljeno ponedeljak, 21 februar 2011 11:02\nPOZORIŠNI FESTIVAL U MLADENOVCU - EXTREMI\nOpširnije: Borini dani\nBIJANALE CRNOGORSKOG TEATRA\nObjavljeno ponedeljak, 21 februar 2011 01:01\nU MUZEJU POZORIŠNE UMETNOSTI SRBIJE 14. NOVEMBRA PROMOVISANA KNJIGA DRAMA "BIZARNO"\nOpširnije: BIJANALE CRNOGORSKOG TEATRA\nObjavljeno sreda, 23 februar 2011 12:59\nOpširnije: Festival u Mladenovcu


NUNS :: Saopštenja :: NUNS: Novi napadi na novinare portala Info Vranske\nNaslovna | Info | Saopštenja | NUNS: Novi napadi na novinare portala Info Vranske\nU saopštenju Fudbalskog kluba Mineralac iz Vranjske Banje portal Info Vranjske nazvan je “antisrpskim” i “antidržavnim”, a novinar Slavomir Kostić “dežurnim idiotom” i “pacovom”, a potom je na igralištu ovog kluba u Banji okačen transparent sa natpisom “Kostiću smeće, Mineralac ti nikada reket plaćati neće”.\nPodsećamo, u julu je urednik portala Saša Stojković u saopštenju lokalnog odbora vladajuće Srpske napredne stranke nazvan “ljudskom gnjidom”, “lenjivcem”, “svinjom” i “albanskim plaćenikom”, a negativnom kontekstu je pominjana i njegova porodica.\nPodsećamo da su profesionalni i nezavisni novinari sve češće izloženi pritiscima, pretnjama i fizičkim napadima, o čemu najbolje govori podatak da smo od početka godine u našoj bazi napada na novinare zabeležili 147 incidentnih događaja prema novinarima, a od toga 27 napada, 39 verbalnih pretnji, devet pretnji i napada na imovinu, i 72 pritiska.\nNUNS, 22. septembar 2020. godine


Caulnes - Wikipedia\n48°17′23″N 2°09′13″W / 48.2897222222°N 2.15361111111°W / 48.2897222222; -2.15361111111\nKoln na karti Francuske\nPoštanski kod 22350\nKoln (fr. Caulnes) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Bretanja, u departmanu Primorje.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 1.992, a gustina naseljenosti je iznosila 64 stanovnika/km².\n1.822 1.828 1.990 1.942 1.992 2.417\nCaulnes na Wikimedijinoj ostavi\nKerbors • Kerfot • Kerien • Kergrist-Moëlou • Kermaria-Sulard • Kermoroc'h • Kerpert • Boqueho • Berhet • Bourbriac • Allineuc • Bourseul • Binic • Bobital • Bringolo • Belle-Isle-en-Terre • Broons • Brusvily • Aucaleuc • Andel • Evran • Bréhand • Brélidy • Caulnes • Caurel • Bulat-Pestivien • Cavan • Coëtlogon • Coëtmieux • Coadout • Coatascorn • Coatréven • Cohiniac • Collinée • Bégard • Créhen • Calanhel • Callac • Calorguen • Camlez • Corlay • Canihuel • Caouënnec-Lanvézéac • Carnoët • Dinan • Dolo • Etables-sur-Mer • Harmoye • Glomel • Gomené • Gommenec'h • Gouarec • Goudelin • Hengoat • Gouray • Châtelaudren • Chèze • Haut-Corlay\nDepartman Côtes-d'Armor u Francuskoj\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 15:57, 18 august 2021.


Kinezi daju Srbiji oružje od milijardu dolara, Hrvati kukaju i pišu pisma NATO! - alo.rs\nAUTOR: Informer/M.Ž. DATUM I VREME: 23.09.2018. 23:33\nKomšije dižu frku u NATO paktu\nIzvori ističu da su Hrvati od vrha NATA zatražili "hitnu intervenciju zbog sve veće bezbednosne pretnje na Balkanu koju predstavlja Srbija".\n- Hrvatska ne može više animirati NATO za promašenju politiku mržnje prema Srbiji. Hrvatskoj mora biti jasno da je Republika Srpska jedina brana islamističkog radikalizma i terorizma. Da nije , BiH bi bila baza ISIS po projektu Alije Izetbegovića - zaključuje Galijašević.\nRemi u derbiju, Partizan IMA za čim da žali, Zvezda zadovoljna podelom bodova! (VIDEO)\nNaslov je dobar,samo ne znam ko to kome šta "daje"...\n... А београдска села села немају канализацију ни у цртежима.Немају ни настрешнице на аутобуским станицама? ... Да не заборавим ... Јуче сам био на бањичкој пијаци.30% све је скупље јер долази пензија!Паприка била 5о динара а сада 80 динара?Парадајз?180 динара а ја велим тури цену 230 да брже продаш!Овим да се бавимо а не да градимо ракете.ПС.Не кажу када ће србин ићи на Месец.Ал' ће то да буде фора!\n28 + 45 -\n24/09/2018 - 05:18\nИ треба да се боје


Simić: ZSO samo prema dogovoru iz Brisela | Radio Kosovska Mitrovica\n19. April, 2018 18:22 |\n“Vara se svako ko misli da će srpski narod prihvatiti da ZSO bude nekakva nevladina organizacija” poručio je danas poslanik Srpske liste Igor Simić, dodavši da to znaju i u Prištini i u Briselu.\n“To smo mogli da uradimo sami za pola sata i napravimo svoju organizaciju. I to u Prištini vrlo dobro znaju, znaju i u Briselu, iako žele da mi to zaboravimo ” kazao je Simić.\nUmesto da nakon pet godina od potpisivanja Briselskog sporazuma analiziramo šta je to što je uradila ZSO mi još uvek govorimo o njenom formiranju – rekao je Simić, dodajući da će Zajednica biti formirana samo prema onome što je dogovoreno u Briselu.\n“Odlukom Ministarstva za administraciju i lokalnu samoupravu u Prištini iz 2016. godine jasno stoji da je konačno formiran Upravljački tim za formiranje ZSO koji čine četiri predstavnika srpskog naroda” kazao je Simić i dodao da taj tim nije dogovorila Priština, već je dogovoren i prihvaćen u Briselu, kao da mu ni mandat nije dat u Prištini, već u Briselu.\n“Upravljački tim će raditi isključivo u skladu sa onim što je dogovreno u Briselu. Ovih dana se postavlja pitanje koja će to biti ključna dokumenta za izradu statuta ZSO, a što se nas tiče mi smo poslali jasnu poruku, za nas je jedino prihvatljivo rešenje da se ZSO formira u skladu sa Prvim sporazumom o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine” kazao je Simić.\n“Isto tako je propisano da će ZSO imati ingerencije da predlaže zakone u oblastima u okviru kojih vrši svoju nadležnost, da će vršiti nadzor nad radom prištinskih institucija u oblastima od interesa za zajednicu i srpski narod na KiM. Dogovoreno je da će imati punu pravnu sposobnost, uključujući da ima pravo da bude vlasnik imovine i preduzeća i ono što je najbitnije da će imati svoj budžet ” kazao je Simić.\n“Razumeću to da sačekamo još ta tri i po meseca, da Srbi ne budu okrivljeni ali ako Priština ne želi da dozvoli ni posle ta tri i po meseca izradu statuta i formiranje ZSO, mi moramo da razgovaramo šta ćemo raditi” kazao je Milović.


VELIKI USPEH NAŠE KREATORKE: Suzana Perić na Fashion Week-u u Milanu 2019. godine!\nfoto: B. Mihajković\nPoslednju nagradu ove večeri Svetlana Horvat dodelila popularnoj dizajnerki Suzani Perić u kategoriji Winner For Mad Mood. Dobitnica ovog priznanja nije skrivala oduševljenje i zahvalnost Serbia Fashion Weeku.\nKao dobitnica ove nagrade, Suzana Perić će imati priliku da svoju kolekciju prikaže na narednom Milano Fashion Weeku u okviru platforme Mad Mood.\n- Ovo je značajna nagrada i posebno mi je draga zbog toga što su Milano i Berlin vezani za početke moje karijere i sada se vraćam tim gradovima. Ovo je godina jubileja, kako za mene, tako i za Serbia Fashion Week, tako da se sve nekako podudarilo i veoma sam srećna zbog toga – rekla je Suzana Perić.\nPodsetimo Suzana je 7. novembra u Beogradu predstavila novu kolekciju “ New Vamp” i proslavila 20 godina uspešne karijere, a u septembru 2019. će nove modele pokazati i u italijanskoj prestonici mode.\nTAGOVI: modaSuzana PerićkreatorkaFashion weekMilano Fashion Weekuspehnagradapriznanje


RUSIJA POKREĆE NOVI PROJEKAT: „Zdrav način života“ u cilju smanjenja duvana - Nova Borba\nRUSIJA POKREĆE NOVI PROJEKAT: „Zdrav način života“ u cilju smanjenja duvana\nRuska Vlada je pokrenula projekat „Zdrav način života“ kako bi se povećao broj građana koji se sa odgovornošću odnose prema sopstvenom zdravlju, kao i zdravlju drugih.\nU dokumentu koji je objavljen na sajtu Vlade navodi se kako je cilj da se do 2019. godine poveća udeo građana koji se pridržavaju zdravog načina života do 45 odsto, a do 2025. godine čak do 60 odsto.\nCilj je da se među građanima razvije navika da se češće bave fiskulturom i sportom, da se smanji korišćenje duvana, kao i da se radi na zakonodavstvu koje se tiče reklamiranja alkoholnih i duvanskih proizvoda, kao i korišćenje neracionalne ishrane.\nKada je reč o pušačima, prema planu je da se do 2019. godine smanji ukupan broj sa 30,5 na 29,5, odsto, a do 2025. godine do 27 odsto, a sličan plan će se odnositi i za one koji vole da popiju alkoholno piće, prenosi portal Glas Moskve.\nNešto ranije se tim povodom oglasio i premijer Rusije Dmitrij Medvedev, koji je rekao da je sve češća pojava da građani prestaju da puše, ali da je svejedno neohpodno razvijati naviku o sportu od malih nogu, jer je to najbolji način da se ta navika održi i kada dete odraste.


Beogradski prevoz - GSP / Beovoz /... metro? - Page 931 - Lokal-patriotizam i dijaspora - Parapsihopatologija™\nPage 931 of 984\nIma u skripti za javni prevoz na saobracajnom u delu paratranzit dosta o taksiju, kako su oni došlo do toga da je ograničavanje broja najbolji način nikada nećemo znati...ja sam siguran da su to sve nezavisni stručnjaci\novde - verzija iz keša jerbo portal nešto ne radi danas, počinje od str 27, ali čitava skripta je zanimljiva (pogledajte kad proradi portal, sa slikama je lepše :)), samo što nema uber, car-go, primere tako da je iako od prošle godine u principu zastarela.\nZa taksi kaže:\nOsnovni problem u organizaciji i uprvljanju ovim (TAXI) podsistemom fleksibilnog transporta\nputnika predstavlja određivanje politike cena (nivo osnovne cene i model formiranja cene\ntaksi usluga) i način pristupa tržištu (regulisano ili deregulisan).\nNavedene elemente obično definiše organ lokalne uprave kao vlasnik tržišta, na osnovu\nistraženih karakteristika transportnih potreba i transportnih zahteva za taksi uslugama na\nposmatranom transportnom tržištu.\nUglavnom postoje tri dokazana načina regulisanja pristupa na tržište taksi usluga:\n• Ograničavanje broja izdatih taksi licenci (vozila),\n• Regulisanje broja taksi vozila preko kriterijuma kvaliteta i bezbednosti,\n• Regulisanje nivoa cena."\nOpiranje ovakvim uslugama kao sto pruza CarGo je gubljenje vremena, te stvari su prosto posledica razvoja tehnologije i bice ih sve vise i vise, a taksisti ce morati da se prilagodjavaju kao sto se i svi drugi prilagodjavaju kad su druge usluge koje koriste prednosti savremenih tehnologija u pitanju. Nema vise ni trgovackih putnika koji idu od kuce do kuce i prodaju razne proizvode pa se niko nije potresao, nece se potresti ni kad taksi vozaci nestanu kao koncept. Ja razumem da taksisti stite svoj biznis ali mene kao korisnika prevoza njihov biznis ne zanima i ne zelim da platim ni dinar vise od onoga sto je neophodno zato sto ce im se gusiti konkurencija od strane drzave. A to u cemu je razlika izmedju taksija i CarGo za raspravu nije relevantno sve dok svaki putnik zna tacno sta dobija ulaskom u jedno ili drugo vozilo.\nNeka se ovakve aplikacije registruju i odredi im se porez na zaradu od pruzanja usluga pa neka trziste odluci, po meni je to prilicno jednostavno. Nigde nije upisano u kamen da taksi mora da postoji, drzava mora da obezbedi da gradjani imaju adekvatan gradski prevoz, sve drugo neka prepusti trzistu.\nEdited March 10, 2019 by harper\nTaksi je postojao i pre nego sto je omasovljen npr. telefon, pa niko nakon sto je postalo uobicajeno da se taksi zove telefonom nije rekao "ali to nije taksi, nego ride calling service". Nema nista posebno zanimljivo ili moderno u tehonologiji koju car:go koristi, u pitanju je samo kanal komunikacije.\nRazlog za to sto su takvi servisi jeftiniji od taksija treba traziti u cinjenici da zaobilaze zakone. Pravo pitanje nije "zasto bi putnik placao skuplje, kad moze jeftinije", nego "zasto bi taksi placao dazbine drzavi koju njegova konkurencija ne mora".\nTo sa ograničavanjem broja taksi licenci je nasleđe starog sistema koji je primenjvao ogroman broj gradova u svetu. Zašto su to radili nije teško pretpostaviti (zaštita esnafskog interesa), kako su određivali kvote nemam pojma ali verovatno ima neke veze sa brojem koji će omogućiti esnafu da fino zarađuje i ne cima se previše oko kvaliteta usluge, a šta su postigli to je vidljivo na keca:\n- katastrofa od usluge, uz retke izuzetke tipa Lux Taxi ili kvalitetne pojedince u drugim udruženjima\n- formiranje doslovce kriminalnih kartela kao što je npr. Beotaksi, ili onaj ološ sa aerodroma, ili čuveni slobodnjaci koji naplaćuju vožnju od autobuske stanice do Kliničkog centra 3000 dinara bolesnim ljudima iz unutrašnjosti\nU drugim gradovima je situacije do pojave Ubera bila takva da su se zbog gore navedenog taksisti tukli za mušterije kada je lepo vreme a kada grune neki kijamet ili saobraćajni kolaps onda se mušterije tuku za taksiste. Doduše to je u dobroj meri prirodna pojava koju Uber nije eliminisao plus im je poslovni model takav da vožnju ne naplaćuju fiksno nego u zavisnosti od potražnje pa ako ti treba vozilo usred nekog kijameta doći će ali ćeš da ga platiš 2-3 puta skuplje nego klasičan taksi (koji ne možeš da dobiješ, tako da to ti je što ti je).\nPosebna nuspojava ovog ograničenja je ta da su taksi licence u nekim metropolama postale ozbiljan commodity u koji su ljudi investirali. Bila je ona priča o ceni taksi medaljona u NYC, i koliko sati ti nesrećnici treba da provedu u kolima da bi otplatili tu cifru, plus dažbine i deo koji ide udruženjima. U Istanbulu ako hoćeš da kupiš taksi licencu mislim da je cifra već dogurala do pola miliona lira ili tako nešto. Grad naravno povećava kvotu svake godine ali zainteresovanih vozača ima mnogo više pa oni koji izvise jedino mogu nekog da iskeširaju. Pošto za te pare može stan da se kupi to niko naravno ne radi ali im zato vlasnici iznajmljuju licence za mesečnu rentu, bukvalno kao da imaju gajbu za izdavanje.\nOvo sve stoji ali mislim da mora da se ukrsti sa onim što kaže Venom - svi pružaoci usluge treba da budu istovetno opterećeni od strane države, nevezano za to kakvu tehnologiju koriste. Dakle, ukinuti sve one besmislene kvote i ograničenja broja taksi licenci, ako hoće 20 hiljada ljudi da prevoze svoje sugrađane za novčanu naknadu onda ih treba pustiti i tržište će brzo da uradi svoje, kao što si rekao.\nDržava tu jedino treba da odluči da li će da ide na minimizaciju troškova kako bi usluga bila što jeftinija, ili će da zahteva neke standarde koji će u određenoj meri morati da povise cenu usluge. Drugim rečima, možemo da ne zahtevamo bilo kakve dodatne provere, testove i kvalifikacije od taksi vozača, i da ih pustimo da voze bilo šta u rasponu od Juga do Audija, pa ko se bolje snađe na tržištu i pridobije korisnike. To će u početku izložiti putnike određenom riziku ali ako im je minimalna moguća cena jedini kriterijum onda molim lepo, koliko para toliko muzike. Druga opcija je da država zahteva dodatne provere, testove i kvalifikacije od svakog ko hoće da se bavi taksi prevozom, bilo da sa mušterijama komunicira preko aplikacije ili ih parkiran čeka na prometnim tačkama u gradu. Ukineš ograničenja i uvedeš iste uslove za sve (plus porez koji se podrazumeva), i onda će tržište stvarno da uradi šta treba.\nOvo hibridno rešenje koje kaže da se problem taksi kartela rešava tako što država taksiste koji su sa tržištem povezani preko mobilnih aplikacija de facto ne tretira kao taksiste već kao "nešto između", pa ih ne izlaže dažbinama kojima izlaže kartel, po meni nije tržišno rešenje bez obzira na to što dovodi do niže cene za korisnike.\nSamo toliko. Vec sam napisao, neka se odredi porez na zaradu za prevoz putnika za ove servise i kraj price sto se drzave tice. Pa ko hoce u taksi vozila koja imaju neke propisane standarde neka izvoli, ko hoce u privatan auto za koji nemas pojma kako izgleda kad dodje da te pokupi neka takodje izvoli. Sutra ja da se dogovorim s komsijom da me vozi na posao svaki dan a ja da placam pola goriva je l' drzava treba da mu regulise kakav auto ce da vozi?\nJa nemam nikakav grudge prema taksistima, za razliku od vecine ljudi moja iskustva sa njima su po pravilu pozitivna, ali ne shvatam zasto se drzava bori za to da se smanji protok usluge prevoza i zastiti jedna grupa ljudi i jedna konkretna profesija koja je od marginalnog znacaja za zivotni standard stanovnistva. Uvode se roboti na proizvodne trake, hiljade ljudi gubi poslove zbog toga, nadju druge poslove i cao. Drzavu treba da interesuje jedino uredno placen porez od CarGo usluga i nista vise, ove budalastine o tipu vozila, sirini osovina i "brizi za bezbednost i osiguranje putnika" su prazna prica koja sluzi da se sa trzista istisnu nepozeljne kompanije u korist pozeljnih. Ako je auto prosao registraciju moze da se vozi, ako putnik ulazi u auto neosiguran to je njegova odgovornost i on ce da snosi posledice. Ako je vec tolika prednost CarGo vozila niko ne brani taksistima da se presaltaju na tu uslugu i voze po za sebe povoljnijim uslovima.\nJa se 40 godine u Beogradu vozim taksijem, što sam što sam, što ranije sa roditeljima. Bukvalno hiljade vožnji. Sada se vozim jedno 7 do 10 puta nedeljno. Mislim da sam imao problem u 1% vožnji. Gomilu taksista znam, pitaju me kako su mi mama i ćerka, ima dosadnih ima simpatičnih. Potpuno mi je neshvatljivo da se generalno nazivaju ološem i slično.\nMislim da je ok propisati maksimalnu cenu, jedino što mi nije jasno je ograničenje broja. Ranije to nije bilo dozvoljeno pa su odluke bgd padale na ustavnom sudu, sada je izmenjen zakon pa to može.\nOK, ali smo na kraju od argumenta "tehnologiji ne mozemo stati na put" dosli do "sta ima drzava da propisuje ako neko hoce da se vozi kako hoce". Nacelno, ako su uslovi isti za sve, nemam problema ni sa cim. Doduse, da bi uslovi bili isti za sve, grad bi prvo morao da dovede u kontrolu neograniceno divljanje i okupaciju puteva korisnika automobila, pre nego sto dozvoli dodatno zakrcivanje puteva pesacima, biciklistima itd.\nDruga stvar sto se principijelno ne slazem da nije posao drzave da regulise poslovanje. U tom smislu bi mogao covek da postavi pitanje, a zasto drzava da propisuje bilo sta -- npr. ako se vozis sa kolegom, jel treba drzava da ti propisuje da moras da stavis pojas, kao sto je primetio Hamlet? Ako je auto prosao registraciju moze da se vozi, ali do kada moze da se vozi je pomalo razlicito ako vozis 10k km godisnje i 100k km godisnje.\nNije to isto ali nemam vremena sad. U sustini se slazemo da usluga mora da bude tretirana kao zarada i oporezovana na odgovarajuci nacin. Oko uslova za vozila sve se lako moze urediti. Ono sto ne valja je smesta zabranjivati i gasiti uslugu da bi se zastitio jedan mocni kartel a ne pokusati nista od normalnih resenja. Ne vidim kako je to dobro za bilo koga osim za taksiste.\nUkidanje ogranicenja na broj taksi vozila uz aktivnu dozvolu za upotrebu zute trake mogu samo da znace haos u gradskom saobracaju.\nUslovi za vozila su trn u oku taksistima i nista drugo, ako se trazi da vozilo bude mladje od 10 godina 70% taksista moze da trazi drugi posao i tu je glavni problem.


Podgoricom - datum: 2019-12-14 ŠKOLA ZA SREDNJE I VIŠE STRUČNO OBRAZOVANJE „SERGIJE STANIĆ” OTVORILA POSLASTIČARNICU\nUčenici učestvuju u pripremi poslastica "Kod đaka" na kolače\n-Škole za srednje i više stručno obrazovanje „Sergije Stanić” otvorila je poslastičarnicu pored restorana Radovče simboličnog naziva „Kod đaka”. Iz ova vaspitno-obrazovne ustanove naveli su da će osim vrhunskih poslastičara, u pravljenju poslastica učestvovati i učenici škole, smjera poslastičar.\n– Svoj doprinos u pravljenju kolača daće i učenici naše škole koji se školuju za poslastičara. Posjetioci će moći da uživaju u izuzetnim kolačima i pekarskim proizvodima napravljenim od najkvalitetnijih sastojaka, po originalnim recepturama. Lijepo i praktično pakovani, naši proizvodi odlični su za poklon i sve prilike – kazali su iz ove vaspitno obrazovne ustanove.


Tradicionalno okupljanje nekadašnjih mještana Dugih Njiva: Srce vuče u zavičaj | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Prijedorski region Tradicionalno okupljanje nekadašnjih mještana Dugih Njiva: Srce vuče u zavičaj\nTradicionalno okupljanje nekadašnjih mještana Dugih Njiva: Srce vuče u zavičaj\nO tome da se rodna gruda lako ne zaboravlja, svjedoči i primjer zaseoka Duge Njive, koji je udaljen nekoliko kilometara od Starog Majdana, nadomak Sanskog Mosta.\nU ovom živopisnom mjestašcetu, koje je nekada brojalo dvadesetak domaćinstava, već godinama niko ne živi, ali mještani koji su rođeni ovdje ne zaboravljaju svoju grudu.\nIz Starog Majdana do Dugih Njiva vodi strmi i uski šumski put, koji je prohodan samo za radne mašine i terenske automobile. Svakog ljeta mještani, koji već decenijama žive i rade širom svijeta, okupljaju se u rodnom zaseoku, provode vrijeme, druže se i njeguju uspomene na svoje korijene. Većina njih su danas ljudi u poodmaklim godinama, mnogi su već i u penziji, ali ljubav prema zavičaju prenose na potomke. U zaseoku su obnovili kuće u kojima su se rodili i proveli djetinjstvo i to u autentičnom obliku kako su nekada izgledale.\nHimzo Sefić kaže kako je u staroj porodičnoj kući Sefića, koja je obnovljena u izvornom obliku, rođeno i odraslo sedmoro djece, petoro braće i dvije sestre. Prisjeća se kako je s nepunih 16 godina otišao u Sloveniju, gdje već punih 50 godina živi i radi. Ipak, sve slobodno vrijeme, kako kaže, provodi na ovom mjestu.\n“Vremenom se život potpuno ugasio na ovim prostorima, stari su pomrli, a ovi mlađi su godinama odlazili trbuhom za kruhom u daleki svijet. U ratu su kuće popaljene i porušene, ali smo ih obnovili. Jednostavno, srce vuče u zavičaj, a posebno kada je čovjek u godinama kao što sam ja”, kaže Sefić.\nNekadašnji mještani Dugih Njiva se sastaju svakog ljeta, a Vehid Džamastagić, jedan od organizatora njihovih zanimljivih druženja, kaže kako žele da se mladi naraštaji upoznaju s korijenima i životom predaka. Ističe kako generacije odrastajući i živeći u stranim zemljama zaboravljaju ko su i odakle su.\n“Imam sedmoro unučadi i svi oni su rođeni i odrasli u Njemačkoj. Svoju djecu sam odgajao tako da ne zaborave odakle su potekli, a sada oni isto tako odgajaju svoju djecu i uče ih da vole naš zavičaj”, kaže Džamastagić.\nPrirodom i ljepotom obližnjih majdanskih planina, na čijim visovima su i Duge Njive, očarani su i građani drugih zemalja koji su u porodičnim ili rodbinskim vezama s mještanima Dugih Njiva, a ima ih iz Italije, Hrvatske, Njemačke i drugih zemalja.\n“Zaista je lijepo ovdje, priroda je prekrasna, čist zrak i voda. Bosna je prelijepa zemlja i mislim da vi niste svjesni svega onog što je lijepo i što vas okružuje”, kaže Salvatore Randineli, čija je supruga Emira rođena ovdje.\nMještani se rado prisjećaju prošlih vremena, kada je ova šumska visoravan bujala od života. Tada su se ljudi bavili poljoprivredom i stočarstvom, a mnogi su bili zaposleni u obližnjem Rudniku željezne rude Ljubija.\nUostalom, na svega nekoliko stotina metara nalaze se napušteni rudokopi, gdje je nekada eksploatisana željezna rudača, kojom je naročito bogat ovaj kraj, a zanimljivo je kako je u prošlosti i autobus vozio do Dugih Njiva.\nDanas je puteve okovala šuma, ali ljudi koji su rođeni u ovom živopisnom krajoliku njeguju uspomenu na pretke i nekadašnji način života i odlučni su da tu ljubav prenesu na mlade naraštaje.


Dođite da menjamo prostore - otvoreni razgovor u Startit centru | Novosadski informativni portal 021\nDođite da menjamo prostore - otvoreni razgovor u Startit centru\nRazgovor pod nazivom "Menjamo prostore", u okviru priprema Novog Sada za Evropsku prestonicu kulture, održava se u četvrtak 22. marta u Startit centru (Mike Antića 2) s početkom u 18h.\nNovi Sad 21.03.2018. | 11:10 > 14:36\nNa ovom Divanu će se predstaviti primeri dobre prakse kod nas i u svetu koji pokazuju kako aktivni, udruženi i uporni pojedinci mogu da promene izgled svoje okoline i značajno utiču na uređenje javnih prostora po meri građana.\nPovod za diskusiju je predstavljanje primera dobre prakse kod nas i u svetu koji pokazuju kako aktivni, udruženi i uporni pojedinci mogu da utiču na uređenje javnih prostora po njihovoj meri. Pored toga, Fondacija "Novi Sad 2021" želi da motiviše građane da se maksimalno uključe u realizaciju projekta Evropska prestonica kulture, kako bi ova praksa kao deo aktivnosti drugih prestonica kulture, zaživela i kod nas.\nUrbani razvoj kojim upravljaju na principima participativnog odlučivanja postao je novi ideal za gradove koji su otvoreni, inkluzivni, održivi i prijatni za život svih svojih građana. Takvi gradovi promovišu saradnju i udruživanje građana umesto individualizma i međusobnog takmičenja, što promoviše ravnopravnost u pristupu urbanim resursima.\nKako su ovom konceptu pristupili građani Plzenja i kako to već godinama rade u drugim gradovima, pričaće Marek Šivak, predsednik organizacije "Pestuj prostor" (Negovanje prostora) iz Plzenja.\nSem njega, o tome da li u našem gradu postoje inicijative ove vrste i kako to može da izgleda u našem komšiluku, govoriće Danica Jovović Prodanović u ime Beogradske internacionalne nedelje arhitekture (BINA), Vera Golubović iz Gradske uprave za građevinsko zemljište i investicije, kao i arhitekta Slobodan Jović.\nVoditeljka Divana je Vesna Farkaš.


O pozorišnom stvaralaštvu i novinarskom radu Saše Stojkovića su govorili glumac vranjskog teatra Aleksandar Mihajlović Klinčar, nekadašnji novinar „Novina vranjskih“ Nikola Lazić i novinar OK Radija Dejan Ristić. Na komemoraciji je pročitano pismo dramaturga Željka Hubača u kojem se kaže da je Stojković bio jedan od retkih ljudi kome je beskompromisna borba za istinu bila imperativ življenja.\n- Vranje je puno izgubilo njegovim odlaskom, ali se nadam da će njegova velika energija opstati u gradu kojem je Saša posvetio svoj zivot – napisao je Hubač.\nGlumac i prijatelj Aleksandar Mihajlović se prisetio dugogodišnjeg profesionalnog i ličnog druženja sa Stojkovićem, predstava, putovanja i gostovanja. On je zamolio okupljene da na večni počinak aplauzom isprate, kako je rekao, „glumca, ali i ljudinu i velikog čoveka".\nNikola Lazić, nekadašnji kolega iz „Novina vranjskih“ je govorio o zajedničkom radu tokom petnaestak godina. Novinar OK Radija Dejan Ristić je istakao da je Saša Stojković bio veliki profesionalac i zahtevan urednik koji je sam najpre davao svoj maksimum, a onda to isto zahtevao i od drugih.\nSaša Stojković je preminuo u subotu ujutro u Kliničkom centru u Nišu, nakon kraće bolesti. Sahrana je zakazana za nedelju u 14 časova, na Šapranačkom groblju u Vranju.\nBOGAT POZORIŠNI PROGRAM: Pored predstava vranjskog teatra igraju se i gostujuće predstave\n03. 11. 2021. u 15:30\nODRŽANA KOMEMORACIJA MUAMERU ZUKORLIĆU: Predsednik Vučić - "On je sve svoje lekcije položio" (VIDEO)\n17. 11. 2021. u 13:44\nKOMEMORACIJA MARINKU ROKVIĆU: Porodica ne može da sakrije suze - puna Kamena sala Radio Beograda (FOTO/VIDEO)\n11. 11. 2021. u 11:10\nVranje komemoracija Pozorište "Bora Stanković" Saša Stojković


Kojin rediteljski prvenac "Stado" u bioskopu Cineplexx Niš\nPočetna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Kojin rediteljski prvenac “Stado” u bioskopu Cineplexx Niš\nSana Life 21. novembra 2016.\tMANIFESTACIJE, UMETNOST Ostavite komentar\nSatirična komedija, u kojoj glavne uloge pored Koja, tumače Zoran Cvijanović, Vesna Trivalić i Nataša Ninković svoj bioskopski život počinje od četvrtka, 24. novembra. Specijalna projekcija, sa posetom ekipe filma bioskopu, održaće se u subotu, 26.novembra od 20 časova kada će pozdraviti gledaoce filma u bioskopu.\nFilm STADO će se na repertoaru svih bioskopa u Srbiji naći u distribuciji Con Film distributerske kuće.\nPrethodni Koncert benda „ZAA“ u klubu „Feedback“ u petak, 9. decembra!\nSledeći Besplatno testiranje na HIV – rezultati za 30 minuta


Delić Načertanija - slavicnet.com\npoturice - 69706 - 23.05.2012 : Mesa Kamencanin New York - (1)\nSrbije je dužnost da glavne osnove ove politike oba dvema častima naroda ondašnjih predloži, jer ona u ovom djelu može sa važnošću postupati, koje ona po pravu diplomatičeski priznati i po mnogogodišnjem iskustvu činiti je dužna. Jedna od glavnih osnova naznačava se: načelo pune vjerozakonske slobode. Ovo načelo moraće svima hristijanima, a ko zna da povremenu i nekim muhamedancima dopasti se i zadovoljiće ih.\nNo kao najglavniji i osnovni zakon državni mora se predstaviti i utvrditi u tome, da knjaževsko dostojinstvo mora biti nasledstveno. Bez ovoga načela, koje sačinjava jedinstvo u najvišem državnom dostojinstvu ne može se stalan i postojani državni sojuz medu Srbijom i ostalim susjedima Srbima ni pomisliti.\nAko Bošnjaci ne bi ovo primili, to bi otuda kao sigurno sledovalo raskomadanje Srba na provincijalna mala knjaževstva...\nNačertanije je bio dokument koji je napisan u političke svrhe, tačnije u cilju stvaranja Velike Srbije. On apsolutno ne reflektuje stvarno stanje na terenu, a citiraju se samo isječci koji odgovaraju muslimanima i njihovoj iskrivljenoj istoriji.\nU potrazi za receptom posrbljavanja muslimana, Ilija Garašanin u Načertaniju sav narod Bosne naziva Bošnjacima - bez obzira na njihovu vjersku pripadnost i jasno ih razdvaja od Srba u Srbiji:\n"Ako Bošnjaci ne bi ovo primili, to bi otuda kao sigurno sledovalo raskomadanje Srba na provincijalna mala knjaževstva"\nOn zatim govori o procesu preobražaja srpstva u Bosni, koje počinje polovinom 19. vijeka, podudarajući se sa periodom u kome je pisano Načertanije, i sjedinjenju istih sa Srbijom:\n"...ako bi se pre ovog opšteg sojedinjenja Srbstva što osobito u Bosni preobražavati počelo. K ovome treba dakle učiniti da se Bošnjaci i ostali Slaveni obrate."\nGarašanin potom predlaže da se "nekoliko mladih Bošnjaka u srpsku službu državnu prima da bi se ovi obučavali i za takove činovnike pripravljali koji bi ono što su u Srbiji naučili posle u svom otečestvu u djelo privesti mogli."\nDa bi plan Velike Srbije tekao bez većih problema, Garašanin smatra da bi se trebala pisati i opšta istorija Bosne gdje se "ne bi smela izostaviti slava i imena nekih muhamedanskoj veri prešavših Bošnjaka..."\nOn dalje pominje da bi ova istorija trebala da bude oprezno pisana i to isključivo "u duhu narodnog jedinstva Srba i Bošnjaka" i od strane "čoveka vrslo sposobnog i duboko pronicavajućeg."\nMeta njegovog programa bili su i katolički Bošnjaci:\n"Na istočnog veroispovedanija Bošnjake veći upliv imati neće biti za Srbiju težak zadatak. Više predostrožnosti i vnimanija na protiv toga iziskuje to, da se katolički Bošnjaci zadobijedu. Na čelu ovih stoje franjevački fratri."\nKao što vidiš, Ilija Garašanin upotrebljava termin "Bošnjak" da označi geografsku pripadnost tadašnjoj teritoriji Bosne, i nije tačno da vas muslimane identifikuje kao narod!\nImam jedan predlog za tebe! Zašto svojim idejnim tvorcima ne predložiš da naprave "sarajevsku naciju"? Takva bar nikada do sada u istoriji nije postojala, pa se bar ja neću buniti po tom pitanju!


Ljudi Archives - Page 89 of 90 - Fondacija Srpski legat\nNa današnji dan umro je vojvoda Radomir Putnik\nNa današnji dan 1917. godine, u Nici je u sedamdest i prvoj godini preminuo istaknuti srpski vojskovođa, vojvoda Radomir Putnik. Učestvovao je u svim ratovima koje je Srbija vodila od 1876. do 1916. godine. Bio je načelnik Generalštaba i više puta ministar vojske. Penzionisan je 1896. godine, ali je posle\nNa današnji dan 1898. godine u Rabrovici kod Valjeva, rođena je pesnikinja i književnica Desanka Maksimović. Nakon diplomiranja na Filozofskom fakultetu u Beogradu bila je profesor u Obrenovačkoj gimnaziji, godinu dana provela u Parizu na usavršavanju kao stipendista francuske vlade, radila u učiteljskoj školi u Dubrovniku i na kraju u\nNa današnji dan umro je Jovan Skerlić\nNa današnji dan 1914. godine, umro je književni istoričar i kritičar Jovan Skerlić. Bio je jedan od najznačajnijih ličnosti u srpskoj književnosti i za njegovo ime se vezuje pojam kritike u tom vremenu. Rođen je u Beogradu. Diplomirao je na Velikoj školi, doktorirao u Lozani, da bi se kao\nNa današnji dan umro je Čedomilj Mijatović\nNa današnji dan 1932. godine, u devedesetoj godini, u Londonu, umro je Čedomilj Mijatović, srpski političar, ekonomista, diplomata, istoričar, književnik i publicist. Bio je profesor ekonomije na Velikoj školi, jedan od osnivača Napredne stranke, predsednik Srpske kraljevske akademije, utemeljivač Narodne banke i više puta ministar finansija. Među prvima je počeo\nna današnji dan: Rođen je Laza Lazarević\nNa današnji dan 1851.godine, u Šapcu, rođen je pisac, lekar i naučnik Laza Lazarević. Za nepunih 40 godina života, ostavio je mnogo iza sebe kako u književnosti tako i u medicini. Završio je Visoku školu u Beogradu, a medicinu u Berlinu. Živeo je i radio u Beogradu, osnovao Rezervnu vojnu\nna današnji dan: Rođeni su Josip Slavenski i Zoran Radmilović\nNa današnji dan 1896.godine, u Čakovcu, rođen je Josip Slavenski, kompozitor i profesor Muzičke akademije u Beogradu i jedna od najznačajnijih stvaralačkih ličnosti u našoj novijoj muzici. Muziku je studirao u Budimpešti i Beču, a nakon kraćeg boravka u Zagrebu, 1924.godine nastanio se u Beogradu, gde je ostao do kraja\nna današnji dan: Zvanično je završen Drugi svetski rat i rođen je Đoko Vještica\nNa današnji dan 1945.godine, 16 minuta posle ponoći, u Berlinu je potpisan akt o bezuslovnoj i konačnoj kapitulaciji nemačkih oružanih snaga. Pokušavajući da izbegnu Sovjete, Nemačka je dva dana ranije u Remsu potpisala kapitulaciju, ali samo pred zapadnim saveznicima, što se Staljinu nije dopalo. Zahtevao je da se kapitulacija potpiše\nna današnji dan: Rođen je osnivač Crvenog krsta\nNa današnji dan 1828.godine rođen je švajcarac Žan Anri Dinan, tvorac ideje o Crvenom krstu. Juna 1859.godine Dinan se zatekao u blizini gradića Solferino, na severu Italije, gde se odigrala bitka između francusko-sardinijske i austrijske vojske. Po završetku bitke, na bojnom polju ostao je da leži veliki broj mrtvih\nNa današnji dan 1868. godine, u Beogradu je rođen srpski matematičar Mihailo Petrović Alas. Bio je akademik, profesor Univerziteta u Beogradu, dopisni član mnogih inostranih akademija nauka i osnivač beogradske matematičke škole. Na Sorboni je diplomirao matematičke nauke 1891. godine, a fizičke nauke 1893. Doktorirao je 1894. godine, takođe na\nna današnji dan Rođen je Petar Konjović\nNa današnji dan 1883. godine, rođen je Petar Konjović, najznačajniji srpski operski kompozitor. Pored toga, bio je i dirigent, muzički pisac, pedagog, profesor i rektor Muzičke akademije u Beogradu, direktor operskih kuća u Novom Sadu, Osijeku, Zagrebu i Splitu, osnivač i direktor Muzikološkog instituta pri Srpskoj akademiji nauka i umetnosti,\nNa današnji dan rođen je Milan Đ. Milićević\nNa današnji dan 1831. godine u Ripnju, rođen je srpski književnik Milan Đ. Milićević. Završio je bogosloviju, radio kao državni činovnik, a od 1886. godine bio je upravnik Narodne biblioteke. Jedan je od osnivača Društva srpske slovesnosti i Srpske književne zadruge. Jedno vreme je bio sekretar, pa zatim predsednik Srpske\nna današnji dan: Umro je „najveći sin naroda i narodnosti SFRJ“\nNa današnji dan 1980. godine, u Ljubljani je umro Josip Broz Tito, maršal Jugoslavije, predsednik SFRJ, predsednik Saveza komunista Jugoslavije, predsednik Predsedništva SFRJ, vrhovni komandant oružanih snaga SFRJ i predsednik Saveta narodne odbrane. Bio je i jedan od osnivača Pokreta nesvrstanih. Njegova smrt, kao što je vreme pokazalo, predstavljala je\nna današnji dan: Umro je knez Aleksandar Karađorđević\nNa današnji dan 1885. godine, u Temišvaru je umro knez Aleksandar Karađorđević, sin vođe Prvog srpskog ustanka, Karađorđa Petrovića. Rođen je 1806. u Topoli. Posle propasti Prvog srpskog ustanka, 1813. godine, odlazi sa roditeljima prvo u Austriju, a zatim u Rusiju. U Srbiju se vraća 1839, postaje član suda i\nna današnji dan: Rođen je jedan od najvažnijih srpskih novinara\nNa današnji dan 1852. godine, u selu Vodice kraj Smederevske Palanke, rođen je političar i novinar Pera Todorović, jedan od osnivača Narodne radikalne stranke, jedan od prvih pristalica Svetozara Markovića i najbolji srpski novinar svog doba. Uređivao je socijalistički časopis Rad, pokrenuo list Radikal, pokrenuo i uređivao list Samouprava, a


Plevljenje maline: VAŽNI KORACI za uspešne prolećne radove | Agromedia\nPočetna » Agro teme » Voćarstvo » Plevljenje maline: VAŽNI KORACI za uspešne prolećne radove\nPrvi lepi prolećni dani dobar su znak da je povoljno vreme za plevljenje maline. Kada malina pokrene izbojke nekoliko cm, i ako se u ovom periodu ne pojave mali izbojci i lastari, trenutak je da se počupaju korov i trava oko maline.\nRučno okopavanje je važno, pošto će maline kasnije oformiti svoju zelenu masu i s pojavom mladih lastara mogućnost za plevljenje biće daleko manja.\nKADA POČETI SA PROREĐIVANJEM?\nPosle plevljenja red je da uradite proređivanje. Počnite sa proređivanjem kada u redu maline pronađete bokore i na njima od 3 pa do 20 stabala maline. To znači da biljka nema dovoljno snage da razvije lastare pa se razredi da ostane broj koji pogoduje biljci, da se lepo razgrana i da plod.\nU trenutku kada postavite lastare i uvežete na žicu, lastar uvežite na svakih deset cm, svaki će se razgranati u prostoru gde će za njega biti dovoljno vazduha i sunca. Vežite lastare na dve ili tri žice kako bi se fino razgranali. Zapamtite da lastari koji ostanu posle proređivanja treba da budu zdravi i kvalitetni.\nŠta ukoliko su lastari isuviše dugi? Treba ih orezati oko 1.60 ili 1.80 m, zavisi od tipa maline.\nPREVENTIVNI TRETMANI I PRIHRANA\nRed je i za nekoliko saveta ako odlučite da tretirate malinu protiv oboljenja. Dobar period za tretmane, najpre protiv insekata, period je kada su lastari od 3 do 5 cm. Ovaj period je dobar i za tretman oboljenja koja se javljaju na mladim listovima, kao što je plamenjača.\nKada je reč o prihrani, preporučujemo upotrebu organskog đubriva, običan ili peletirani stajnjak. S toplim mesecima vreme je i za zalivanje malina.\nARILJSKI METOD UZGOJA MALINE\nNajpre gajenu kao ukrasno bilje, malinu ste u kasnom 19. veku mogli da pronađete na okućnicama i u baštama imućnih ljudi. Robna proizvodnja maline u Srbiji počinje sredinom 20. veka. Kada je reč o ariljskom malinogorju, robna proizvodnja počinje 1957. godine.\nNa ovom području razvijen je poseban način uzgoja. Po svojoj veličini ovi zasadi su mali i komercijalni, i zastupljena je samo jedna sorta. Plodovi teže 4 do 5 grama, prijatne su arome i slatko-kiselog ukusa. Ključna mera u ariljskom uzgoju je uklanjanje prvih serija izdanaka.\nAgro agromedia svet poljoprivrede ariljska malina gajenje maline proizvodnja malina


MilutinM / 08.02.2008. u 12:24\nPriča za vikend. Preporučujem da prilikom čitanja pustite ovu numeru.\nBuka mašina, zvrndanje telefona, ritam basova, galama i cika... gde god bili okružuje nas buka. Kao što je sve manje čistog vazduha, tako i buka sve više zagadjuje naš život.\nŽivimo u svetu buke koja se stalno pojačava. Svake godine, nivo buke u velikim gradovima raste za približno 0,6 decibela. Ne zvuči puno, ali uistinu jeste mnogo jer 12 decibela više znači uvećanje od sto posto!\nMilutinM / 31.01.2008. u 00:59\nNegde od protekle srede pa do danas, imao sam zadovoljstvo da aktivno učestvujem u blogovima po dve teme koje su, u ovo vreme odluke, nosile drugačiju, naizgled prizemnu atmosferu. Osećam potrebu i želju da vas sve obavestim o rezultatima.\nPodrška deci i izvidjačima Velike Hoče\nNakon mog poziva na akciju (videti blog Uča iz Velike Hoče), jedan broj blogera priključio se sa željom da podrži izvidjače i drugu decu Velike Hoče. Do sada, ukupno nas ima 10. Ni mnogo ni malo.