NOVI TRENDOVI U AUTORSKOM PRAVU – Direktiva EU o autorskim i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu – Advokatska Kancelarija Milić\nKada je novinarski poziv u pitanju, kao i delatnost medija uopšte, može se reći da je Direktiva EU 2019/790 o autorskim i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu izuzetno važan propis, naročito s obzirom na to da dolazi u vreme kada su nove tehnologije u velikoj meri promenile novinarstvo i stvorile sasvim nove vrste medija koje već postaju dominantna forma u odnosu na one tradicionalne.\nNjenim usvajanjem od strane zemalja članica Evropske unije dana 17. aprila 2019. godine (u daljem tekstu: Direktiva), i formalno je okončan jedan od kontroverznijih procesa donošenja odluka na nivou EU, koji je započet još u septembru 2016. godine, kada je predlog ove direktive predat Evropskoj komisiji. Ceo proces pregovora ispraćen je od strane svetske javnosti, a najveća prašina podigla se oko dva člana – člana 15, u kome se uvodi novo pravo izdavača u odnosu na korišćenje njihovih publikacija na internetu, tzv. taksa na link, i člana 17, tzv. člana raskoraka u vrednosti/postavljanja filtera, koji predviđa način korišćenja zaštićenog sadržaja od strane pružaoca usluga deljenja sadržaja putem interneta. Najintenzivniju, a svakako i najznačajniju podršku ovim kontroverznim članovima dali su upravo nosioci predmetnih prava, odnosno izdavači i muzičari, kao i njihovi predstavnici. Ni kritika nije bila ništa manje intenzivna, pa su upravo ova dva člana bila glavni razlog za građanske proteste, osude raznih akademika i eksperata, kao i nevladinih organizacija koje se bave digitalnim pravima. Ipak, ono oko čega svi mogu da se slože jeste da finalna verzija ove direktive predstavlja pomak u odnosu na inicijalni predlog njenog teksta.\nDirektiva predstavlja jedan od obimnijih akata u istoriji autorskog prava na nivou EU, imajući u vidu da se njen tekst sastoji od čak 86 recitala i 32 člana. Direktiva je podeljena na 5 naslova u koje pored opštih odredbi spadaju i mere za prilagođavanje izuzetaka i ograničenja digitalnom i prekograničnom okruženju, mere za poboljšavanje praksi licenciranja i osiguravanje šireg pristupa sadržaju i mere za stvaranje funkcionalnog tržišta za autorsko pravo, kao i završne odredbe.\nDirektiva je nastala kao potreba da se relevantni propisi na nivou EU usklade sa brzim tehnološkim razvojem koji je promenio način stvaranja, proizvodnje i iskorišćavanja autorskih i srodnih dela. Naime, Direktiva je doneta kako bi se konačno rešio problem pravne nesigurnosti prilikom digitalnog i prekograničnog korišćenja zaštićenih dela, kako za same nosioce autorskih i srodnih prava, tako i za korisnike njihovih dela. Odredbe Direktive donete su sa ciljem da naprave ravnotežu između sukobljenih interesa učesnika na digitalnom i prekograničnom tržištu. Kao što je i u samom tekstu Direktive navedeno, ista ima cilj:\nda reguliše odnose između nosilaca autorskih i srodnih prava, ali i korisnika njihovih dela;\nda osigura širok pristup sadržaju;\nda obezbedi pravednu naknadu za stvaraoce istog;\nda priznaje pravo na profit pojedinca, ali da ima u vidu i javni interes i značaj koji pristup sadržaju ima za evropsko kulturno nasleđe, te u tom smislu propisuje izuzetke;\nda njene odredbe stvore efikasne mehanizme licenciranja, ali i jednako efikasne mehanizme njenog opoziva;\nda njene odredbe poštuju pravo javnosti da bude informisana, ali i priznaju organizacijski i finansijski doprinos izdavača u proizvodnji vesti, kao i značaj koji opstanak izdavačke industrije ima za dostupnost pouzdanih informacija.\nU ovom delu Direktive definisan je njen predmet i područje primene, a date su i definicije određenih pojmova u cilju boljeg razumevanja njenih odredbi. Naime, predviđeno je da Direktiva treba dodatno da harmonizuje propise EU koji se odnose na materiju autorskih i srodnih prava, sa posebnim fokusom na digitalna i prekogranična korišćenja zaštićenog sadržaja. Članom 1 predviđeno je da se Direktivom utvrđuju pravila o izuzecima i ograničenjima koja se tiču autorskih i srodnih prava i olakšava licenciranje, ali i dodatno osigurava tržište za iskorišćavanje dela i drugih predmeta zaštite u delu koji dobro funkcioniše. Direktiva ne utiče na postojeća pravila u EU, osim u izričito navedenim slučajevima.\nMere za prilagođavanje izuzetaka i ograničenja digitalnom i prekograničnom okruženju\nU ovom odeljku Direktiva predviđa nekoliko izuzetaka i ograničenja koje države članice moraju ne samo da predvide u okviru svog nacionalnog zakonodavstva, već i da osiguraju da ovi izuzeci ostanu izvan autonomije volje ugovornih strana (moraju da se nađu u nacionalnom zakonodavstvu kao odredbe prinudnih propisa koje ne mogu da se menjaju saglasnošću volja ugovornih strana).\nPrva dva izuzetka odnose se na tzv. rudarenje teksta i podataka, odnosno na „svaku automatizovanu analitičku tehniku čiji je cilj analiza teksta i podataka u digitalnom obliku radi stvaranja informacija koje uključuju ali se ne ograničavaju na uzorke, trendove i korelacije“. Naime, rudarenje teksta i podataka je u današnje vreme od izuzetne važnosti za sticanje novih znanja i otkrivanje trendova. Međutim, rudarenje teksta i podataka može vrlo lako uključivati radnje zaštićene autorskim pravom – baze podataka, te je bilo potrebno predvideti neke legitimne izuzetke od ove zaštite.\nIzuzeci su predviđeni u slučaju rudarenja teksta i podataka u naučne svrhe za slučaj naučnog istraživanja, kao i u slučaju reprodukcije i izvlačenja teksta kome se može zakonito pristupiti u te svrhe.\nTreći izuzetak odnosi se na digitalnu i prekograničnu nastavu koja se odvija na nekomercijalnoj osnovi, a sa ciljem davanja primera prilikom nastave, uz veliku slobodu država članica da na nacionalnom nivou ograniče domet ove odredbe. Poslednji izuzetak tiče se očuvanja kulturne baštine, odnosno rudarenja teksta i podataka u te svrhe od strane nadležnih institucija.\nIako je ovaj odeljak većinom zapažen od strane javnosti po svojim pozitivnim aspektima, kritičari ističu da su izuzeci određeni vrlo usko, kao i da ovako postavljeni neće voditi harmonizaciji sistema izuzetaka u EU, pre svega zbog toga što je državama članicama ostavljena prevelika sloboda kako za interpretaciju odredbi, tako i za propisivanje ovih izuzetaka na nacionalnom nivou, te je ovaj odeljak u delu javnosti proglašen i kao još jedna „promašena šansa“ za pružanje pravne sigurnosti zainteresovanim licima na nivou EU.\nMere za poboljšavanje praksi licenciranja i osiguravanje šireg pristupa sadržaju\nU ovom delu Direktiva je podeljena na nekoliko poglavlja, od kojih se prvo odnosi na predmete zaštite koji su nedostupni na tržištu. Naime, u ovom poglavlju je predviđena mogućnost reprezentativnim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava da sa institucijama kulturne baštine zaključe ugovor o neisključivoj licenci na delima koji se nalaze u trajnim zbirkama ovih institucija, a sve to na nekomercijalnoj osnovi. Interesantno je da se nosiocima prava ostavlja mogućnost da svoja dela isključe ne samo iz organizacija za kolektivno ostvarivanje prava nego i iz ovog mehanizma licenciranja, kako generalno tako i u pojedinačnom slučaju. U poglavlju je predviđen i izuzetak koji se odnosi na pravo institucija kulturne baštine da stave na raspolaganje u nekomercijalne svrhe i druga dela i predmete zaštite koji su nedostupni na tržištu, a ulaze trajno u njihove zbirke, kao i kada za određenu vrstu dela ne postoji organizacija za kolektivno ostvarivanje prava (koja ispunjava uslove u odnosu na reprezentativnost ili u odnosu na jednako postupanje prema svim nosiocima prava nad tom vrstom dela). Interesantna je i činjenica da je u slučaju navedenog izuzetka institucija kulturne baštine primorana da deluje isključivo u okviru granica države u kojoj institucija ima sedište, dok u slučaju samog pravila ovakvo ograničenje ne postoji, te institucije kulturnih baština mogu da dopuste korišćenje dela u bilo kojoj državi članici. Na kraju, predviđeno je da se u cilju poštovanja ove odredbe podstiču dijalozi između zainteresovanih strana, kao i da se osnuje jedinstveni onlajn portal pred upravom Zavoda za intelektualnu svojinu pri EU.\nSledeće poglavlje odnosi se na prošireno dejstvo kolektivnog licenciranja, a ono što je najbitnije jeste da su konačno taksativno nabrojani uslovi koje organizacija za kolektivno ostvarivanje mora da ispunjava:\ngarancije jednakog postupanja sa svim nosiocima prava i jednakih uslova licenciranja;\nopciju isključivanja svojih dela iz mehanizma licenciranja za nosioce;\nefikasne mere informisanja.\nTreće poglavlje se odnosi na pristup audio-vizuelnim delima na platformama za tzv. video na zahtev i dostupnost ovih dela. U ovom poglavlju predviđena je obaveza država članica da imenuju ovlašćene posrednike odnosno nepristrasna tela kako bi pružili pomoć zainteresovanim stranama u postizanju sporazuma koji se tiču ovih dela.\nI na kraju, četvrto poglavlje sadrži odredbu koja se tiče dela vizuelne umetnosti u javnom domenu. Naime, ovo poglavlje odnosi se na dela vizuelne umetnosti čiji je rok zaštite istekao, te je navedeno da materijal nastao reprodukcijom takvog dela ne podleže autorskom pravu i srodnim pravima, nego se nalazi u javnom domenu kao i samo delo na koje se odnosi. Kao izuzetak navedena je jedino situacija u kojoj materijal koji nastaje kao posledica reprodukcije sam po sebi predstavlja original, odnosno autorovu intelektualnu tvorevinu.\nInteresantna je i činjenica da se ovo poglavlje nije našlo u okviru prvog predloga Direktive, te je upravo ono jedan od svedoka napretka finalnog teksta u odnosu na njegov prvi predlog, jer je postojanje ove odredbe ne samo potrebno već i opravdano. Naime, odredbe ovog poglavlja predviđene su pre svega sa ciljem da se nađe ravnoteža između interesa institucija za očuvanje kulturnog nasleđa i interesa javnosti da slobodno pristupi delima. Nesumnjivo je da ova odredba doprinosi promociji kulture i bogaćenju evropskog kulturnog nasleđa. Svakako, druga vrednost ove odredbe je što ona zaista daje uniformno rešenje i samim tim i unosi pravnu sigurnost u protok dela vizuelne umetnosti u javnom domenu, čije će reprodukcije od sada moći slobodno da se koriste na teritoriji EU.\nOva odredba ima ogroman značaj upravo zbog prakse mnogih država (Italija, Nemačka, Švedska i dr.) da štite reprodukcije dela vizuelne umetnosti i da im time daju ekskluzivno pravo, što zapravo znači da se dela na ovaj način povlače iz javnog domena. Najbolji primer prethodno navedenog jeste široko rasprostranjena praksa muzeja da traže ovu vrstu zaštite za dela koja se nalaze u njihovim kolekcijama (primer je Muzej del Prado u Španiji, koji je tražio zaštitu autorskih prava nad delom umetnika koji nije živ već 350 godina). Ova odredba znači da se neće štititi ni digitalne reprodukcije umetničkih slika/skulptura (s tim što ovde treba imati u vidu da će dovoljno originalna dela ove vrste ipak biti zaštićena).\nOno na šta kritičari ipak skreću pažnju jeste da je propuštena prilika da se predvidi i efikasan mehanizam za prevenciju prevarnog autorskog zahteva.\nMere za stvaranje funkcionalnog tržišta za promet subjektivnih autorskih prava\nUpravo u okviru ovog naslova našli su se najkontroverzniji članovi ove direktive:\nČLAN 15 – NOVO PRAVO IZDAVAČA (MEDIJA AGENCIJA) INFORMATIVNIH PUBLIKACIJA U POGLEDU NJIHOVOG KORIŠĆENJA NA INTERNETU (TZV. TAKSA NA LINK)\nOvim članom predviđeno je ekskluzivno pravo izdavača (osnovanih na teritoriji EU) da izričito zabrane/dozvole reprodukciju i stavljanje na raspolaganje javnosti svoje internet publikacije u pogledu internetskih korišćenja od strane pružalaca usluga informacijskog društva. Predviđeno je i da se odredbe kojima se uspostavlja ovo pravo ne odnose na pojedinačne korisnike koji ove publikacije koriste privatno i nekomercijalno, kao i da se ovo pravo ne primenjuje na stavljanje poveznica (hyperlinking), korišćenje pojedinačnih reči ili vrlo kratkih isečaka iz informativnih publikacija. Pravo izdavača vremenski je ograničeno, te na njega izdavač ne može da se poziva kada istekne period od dve godine od objave publikacije. Pored ovog ograničenja, pravo izdavača ograničeno je i pravom autora publikacije, koji ima pravo na udeo u prihodima koje izdavač na temelju ovog prava ostvari, kao i pravom drugih korisnika ovlašćenih od strane samog autora, u slučaju kada izdavač nema isključivu licencu na publikaciji.\nMeđu obrazloženjima za uvođenje ove odredbe u samoj Direktivi navedena je potreba da se izdavačima prizna organizacijski i finansijski doprinos u proizvodnji ovih publikacija, kako bi se pre svega osigurala održivost ove profesije, a samim tim i proizvodnja pouzdanih informacija. Direktiva u tekstu ne negira izuzetan značaj koji slobodan pristup informacijama ima za javnu raspravu i očuvanje demokratskog društva kakvo danas znamo. Međutim, ističe činjenicu da u postojećem društvu mnogi učesnici tržišta grade ceo biznis model upravo na eksploataciji ovih informativnih publikacija i na ovom osnovu ostvaruju ogromnu dobit, dok izdavač i autori ostaju bez ikakve naknade za korišćenje.\nUpravo je odredba koja se tiče naknade za „pozajmljivanje“ internet publikacija na internetu podstakla dijalog između izdavača, akademika, političara i lica relevantnih za sektor interneta i građanski sektor uopšte. Ono što je očigledno jeste da je tradicionalna novinarska profesija ugrožena – svake godine novinari gube radna mesta kako na nacionalnom tako i na regionalnom nivou, autori i izdavači troše ogromnu količinu vremena i novca, prvo u istraživanju, a onda i u izradi kvalitetnih novinskih članaka, a svoj rad ne uspevaju adekvatno da naplate. Pored tzv. sakupljača onlajn vesti i servisa za medijski monitoring, koji su retko spremi da plate naknadu za korišćenje novinskih članaka, jednako veliki problem su s jedne strane i preference korisnika koji više nisu spremni da plate kvalitetno novinarstvo, već se okreću informisanju putem društvenih mreža, a s druge strane jeftinih tabloida kao direktne konkurencije.\nNaime, relevantna javnost je pozdravila želju da se pravima korisnika na širok pristup kvalitetnim i blagovremenim informacijama konačno rame uz rame stavi i interes lica koja takav sadržaj proizvode. Međutim ostalo je upitno da li je ova odredba bila pravi način da se to uradi.\nOno na šta kritičari odredbe skreću pažnju jeste mogućnost da upravo tabloidi zloupotrebe ovo pravo i opredele naknadu za korišćenje svojih publikacija u minimalnom iznosu ili je ne opredele uopšte, što će dovesti do još veće rasprostranjenosti informacijskog poremećaja. Ovo neće biti problematično samo za proizvođače informativnih publikacija već i za javnost, jer će u ovom slučaju tabloidi neke interesne grupe, koji već profitiraju od proizvodnje takvih vesti, ostvariti još veću vidljivost i potpuno potisnuti proizvođače koji su opredelili adekvatnu naknadu za proizvodnju kvalitetnih vesti, što će ujedno biti „poslednji ekser u kovčegu“ za istraživačko novinarstvo.\nTakođe, prema kritičarima, druga opasnost po opstanak novinara i izdavača leži u apsolutnom monopolu koji Google platforma ima na tržištu. Naime, prema njihovom mišljenju, Google ima bar dva načina da zloupotrebi ovu odredbu Direktive. Prvo, može da odbije da plati naknadu za korišćenje publikacija određenih proizvođača ukoliko je smatra prevelikom, a kako upravo Google kontroliše i pozicioniranje na Google pretraživanju, ovo može da rezultira nedovoljnom vidljivošću ovih proizvođača, a samim tim i velikim finansijskim gubicima na osnovu iste odredbe koja je trebalo da im donese dobit. Upravo ovo se i desilo kada su neke zemlje pokušale da uvrste slične odredbe na nacionalnom planu (primer Nemačke i izdavača Axel Springera koji je ograničio pristup Google pretraživaču svojim publikacijama zbog nemogućnosti adekvatnog licenciranja svog sadržaja, što je rezultiralo padom od čak 40% na Google searchu i velikim materijalnim gubicima, usled čega su bili prinuđeni da obustave ovo ograničenje). Druga mogućnost zloupotrebe, kako od strane platforme Google, tako i od strane drugih komercijalnih platformi, leži u izuzetku koji je apstraktno postavljen, a odnosi se na korišćenje „pojedinačnih reči i vrlo kratkih isečaka“ za koji se ne duguje naknada. Ukoliko zemlje u nacionalnim propisima ne pojasne dovoljno ove pojmove ili ih postave preširoko, upravo ovaj izuzetak će pružiti ogroman prostor za izbegavanje plaćanja naknade za korišćenje publikacija.\nI na kraju, kritičari u ovoj odredbi ne vide samo opasnost za izdavače vesti već i za korisnike, druge komercijalne platforme kao i za same autore informativnih publikacija. Naime, za korisnike može da bude opasna činjenica da komercijalne platforme nisu dovoljno precizno definisane, te postoji mogućnost da ova odredba direktive „pogodi“ i blogove, ili Facebook stranice koje vode pojedinci a imaju veliki domašaj, odnosno brojnu publiku. Ova odredba može značiti kraj i za nove komercijalne platforme koje imaju želju da se bave medijskim monitoringom ili sakupljanjem onlajn vesti jer će one teško biti u mogućnosti da pokriju troškove licenciranja kod izdavača, čime će Google imati još čvršću poziciju na tržištu i potpuni monopol kada sa tržišta budu potisnuti „mali igrači“. Što se autora tiče, čak i ukoliko izdavači uspeju da ostvare neki udeo u dobiti komercijalne platforme, postavlja se pitanje koliki „deo tog kolača” će na kraju pripasti autoru.\nČLAN 17 – ODGOVORNOST PRUŽALACA USLUGA DELJENJA SADRŽAJA PUTEM INTERNETA – „RASKORAK U VREDNOSTI” ILI „FILTRIRANJE SADRŽAJA”\nOva odredba odnosi se na pružaoce usluga deljenja sadržaja putem interneta, odnosno na platforme koje u komercijalne svrhe pohranjuju sadržaj zaštićen autorskim pravom, a zatim dozvoljavaju svojim korisnicima da taj sadržaj učitaju i dele, dok ga oni organizuju i promovišu (npr. Facebook, Youtube, Vimeo i dr.).\nUpravo njima Direktiva nameće obavezu da od autora čiji se sadržaj deli na njihovoj platformi pribave adekvatno odobrenje za radnje deljenja kako bi izbegle odgovornost. Ukoliko pak platforme ne pribave potrebno odobrenje od autora, predviđeno je da su odgovorne za svako neovlašćeno saopštavanje javnosti kao stavljanje na raspolaganje javnosti dela zaštićenih autorskim i srodnim pravima na njima.\nPored pribavljanja odobrenja od autora (npr. licencom), platforme ovu odgovornost mogu da izbegnu samo ukoliko dokažu da su:\npreuzele sve u svojoj moći kako bi dobile odobrenje od autora;\npreuzele sve u svojoj moći, u skladu sa visokim sektorskim standardima profesionalne pažnje, kako bi zaštićena dela učinile nedostupnim;\nnakon dobijenog obaveštenja od autora delovale bez odlaganja u cilju onemogućavanja daljeg pristupa zaštićenom sadržaju, a zatim isti, takođe bez odlaganja, uklonile.\nIz ove odredbe izuzet je sadržaj koji predstavlja citat, kritiku, osvrt, kao i dela parodije, karikature ili pastiša. Izuzeti su i tzv. novi pružaoci usluga deljenja sadržaja putem interneta čije su usluge na raspolaganju kraće od 3 godine, sa godišnjim prometom manjim od 3 miliona i publikom koja ne premašuje 5 miliona lica u jednom mesecu.\nPotpuno je očigledno da je ova odredba usmerena na smanjenje raskoraka u vrednosti dobiti koju od svojih dela ostvaruju autori s jedne strane i velike platforme s druge strane. Ono što se i u samoj Direktivi konstatuje jeste da su velike platforme kao Youtube napravile revoluciju u raznolikosti i lakoći sa kojom danas može da se pristupi sadržaju, što je od neprocenjivog značaja za internet kakav danas znamo. S druge strane, dok ove platforme indirektno ili direktno zarađuju ogromne količine novca na svojim biznis modelima, za današnje autore sadržaja postalo je skoro nemoguće da utvrde da li se njihova dela koriste i pod kojim uslovima. Direktiva rešenje za ovaj problem vidi u razvoju tržišta za licenciranje između imalaca autorskih i srodnih prava i platformi preko kojih se njihov sadržaj deli, čime bi se obezbedilo da pored platformi i autori prime odgovarajuću naknadu za korišćenje svojih dela.\nUpravo ova odredba naišla je na najintenzivniju kritiku relevantne javnosti. Pre svega, prema rečima kritičara, ova odredba je proglašena za kraj interneta kakvog danas znamo i početak interneta koji će postati sredstvo za nadzor i kontrolu svojih korisnika, odnosno početak mračnih dana za internet slobode. Naime, imajući u vidu količinu sadržaja koji se svakodnevno kreće po velikim platformama, kao i broj korisnika, kritičari ističu da je jedini način da se izbegne Direktivom uspostavljena odgovornost – uvođenje napredne tehnologije sposobne da prepozna i filtrira sadržaj zaštićen autorskim i srodnim pravima. S gledišta nevladinih organizacija ovakav monitoring sadržaja predstavlja u najmanju ruku povredu ljudskih prava korisnika. S gledišta manjih platformi, upravo one će biti uništene ovom odredbom, jer su one te koje neće imati sredstava da omoguće dovoljno naprednu tehnologiju za filtriranje sadržaja, te neće biti u stanju da odgovore na zahteve Direktive. S gledišta korisnika i šire javnosti, ukoliko platforme ulože novac u novu tehnologiju, šta ih sprečava da istu ubuduće koriste i u druge svrhe, kao što je na primer filtriranje sadržaja koji daje kritički osvrt na neku vlast? Dalje, s gledišta samo tehnologije, koliko napredna ona mora da bude da ne bi filtrirala i dela parodije/karikature zajedno sa autorskim delom na koje se odnose? Prema rečima eksperata, verovatno će i one kao zakoniti sadržaj biti blokirane zajedno sa sadržajem koji je nezakonit, uz eventualno mogućnost imaoca prava nad tim sadržajem da uloži žalbu platformi (opet se postavlja pitanje koliko će efikasni biti i ti mehanizmi platforme). S gledišta kritičara samog teksta Direktive, postavlja se pitanje da li će nedovoljna jasnoća odredbi („uradili sve u svojoj moći” npr.) ići na štetu ili u prilog platformama u određenim državama. Naime, ovako postavljena odredba koja će se dalje tumačiti od strane svake države i njenih sudova, dovešće do potpune pravne nesigurnosti svih zainteresovanih strana.\nImajući u vidu da je propisana i obaveza organizovanja dijaloga o primeni člana 17 između zainteresovanih strana pred Komisijom EU, svetska javnost može samo da čeka rezultate ovih dijaloga kako bi se videle najbolje prakse u vezi sa ovom odredbom i sve njene stvarne posledice.\nPoslednje poglavlje propisuje obaveze isplate pravične naknade u vezi sa ugovorima o iskorišćavanju, sklopljenim sa autorima i izvođačima, ili pitanje u kome kritičari vide pravi raskorak u vrednosti u svetu autorskih prava. Ono što se mora predvideti u ugovorima jeste srazmerna i odgovarajuća naknada za autore/izvođače, transparentnost u vezi sa ovim ugovorima, mehanizmi za njihovo prilagođavanje nakon promenjenih okolnosti i postupak alternativnog rešavanja sporova koji iz ovih ugovora poteknu, kao i pravo na opoziv.\nI na kraju, predviđeno je da se odredbe Direktive primenjuju na dela autorskog i srodnog prava zaštićena od 7. juna 2021, dok se samo na sporazume o licenciranju i prenosu prava autora i izvođača obaveza transparentnosti primenjuje od 7. juna 2022.\nOno što će svakako biti zanimljivo videti jeste na koji način će države članice implementirati odredbe Direktive u svoje nacionalno zakonodavstvo, a nakon toga i na koji način će sudovi tumačiti iste. Svakako će praksa najbolje pokazati da li su ove odredbe uspele da naprave ravnotežu između svih učesnika na tržištu koji koriste dela zaštićena autorskim i srodnim pravima, kao i u kojoj meri su „neverne Tome” bile u pravu. Jasno je da se postojeći pravni okviri moraju menjati dok god se ne uspostavi adekvatan balans između interesa svih učesnika na ovom tržištu, a vreme će pokazati na koji način je Direktiva doprinela tome.\n Neisključiva licenca ili tzv. prosta licenca je licenca koja ne sprečava davaoca licence da iskorišćava predmet licence niti da ga dalje ustupa drugim licima. Ova licenca razlikuje se od tzv. isključive licence koja njenom sticaocu obezbeđuje isključivo pravo na iskorišćavanje predmeta licence i koja se mora izričito ugovoriti (najčešće se ovom licencom pribavlja isključivo ovlašćenje na proizvodnju i stavljanje u promet određene robe).\n Član 10 stav 1https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN-HR/TXT/?uri=CELEX:32019L0790&from=EN\n Odnosno zahteva koji se odnose na dela koja već pripadaju javnom domenu, te kao takva nisu podobna za autorskopravnu zaštitu u skladu sa odredbama Direktive.\n odnosno pružaoci usluga deljenja sadržaja na internetu, čiji godišnji promet ne prelazi iznos od 10 miliona evra, sa prosečnim brojem posetilaca na mesečnom nivou manjim od 5 miliona.\nAutorska prava Autorsko pravo Copyright Copyright direktiva Mediji Medijsko pravo


Nova prodaja stanova “Beograd na vodi” - BGnekretnine blog\nBeograd na vodi, novogradnja, prodaja stanova, tržište nekretnina\nBeograd, Novosti, Tržište 008 Dec 2016\nProdaja stanova u najnovijoj zgradi u okviru projekta “Beograd na vodi”, BW Vista, počeće u petak, 16. decembra, u Belgrade Waterfront galeriji, a prvi put će zainteresovani moći da kupe studio apartmane.\nU 82 metra visokoj zgradi sa 23 sprata, na prodaju je ukupno 228 stanova sa terasom – dvosobnih, trosobnih i četvorosobnih.\nKako je saopšteno iz “Belgrade Waterfronta”, zainteresovani mogu da se registruju na www.belgradewaterfront.com, a najmanji stanovi biće površine 30 kvadratnih metara.\nZgrada će biti pozicionirana na glavnoj saobraćajnoj arteriji koja povezuje centar projekta sa šetalištem Sava promenada i tržnim centrom BW Galerija.\nU okviru BW Vista nalaziće se kafići i prodavnice, okruženi vrtovima sa pogledom ka unutrašnjem dvorištu, kao i obdanište i dečije igralište.\nPostavljanje šipova za novu zgradu počeće do kraja nedelje, a izvođač fundiranja je domaća građevinska kompanija Novkol.\nUporedo sa radovima na zgradi, počeće i izgradnja javnih površina, kao i radovi na infrastrukturi za BW Vistu, a primopredaja zgrade planirana je za prvu polovinu 2019.\nGeneralni direktor Belgrade Waterfronta Nikola Nedeljković izjavio je povodom početka prodaje stanova u BW Vista da se realizacija projekta odvija brzo.\n“Pre nešto više od godinu dana imali smo prvi prodajni događaj za BW Residences, a ova zgrada je već dostigla visinu od deset spratova. Sa novom prodajom, lokalnom stanovništvu nudimo i priliku da kupe kvalitetne stanove po povoljnoj ceni, sa odličnim pogledom, u srcu Belgrade Waterfronta”, rekao je Nedeljković.\nPored BW Residences i BW Vista, prva faza Belgrade Waterfronta, koja bi trebalo da bude završena u prvoj polovini 2020., uključuje “The St. Regis Belgrade” hotel, smešten u Kuli Beograd, kao i tržni centar BW Galeriju.


Donoseći takvu odluku, Izvršni odbor je, pre svega, imao u vidu očekivane efekte već preduzetih mera monetarne politike radi ublažavanja negativnih efekata širenja virusa korona (Covid-19). Prethodna smanjenja referentne kamatne stope - na najniži nivo u režimu ciljanja inflacije, nastaviće da i u narednom periodu, u ambijentu visoke likvidnosti banaka, deluju na kretanja u finansijskom i realnom sektoru i doprinose očuvanju povoljnih uslova finansiranja privrede i građana i rastu njihovog raspoloživog dohotka. Takođe, Izvršni odbor je imao u vidu i očekivane efekte obimnog paketa fiskalnih mera (od oko 11% bruto domaćeg proizvoda), kojim je obezbeđena podrška privatnom sektoru, kako bi se podstakao što brži oporavak naše privrede od efekata pandemije. Istovremeno, Izvršni odbor ističe da je Narodna banka Srbije spremna da reaguje u skladu sa eventualnim dodatnim efektima pandemije u domaćem i međunarodnom okruženju.\nIzvršni odbor naglašava da je donošenje pomenutih podsticajnih mera bilo moguće u uslovima obezbeđene niske i stabilne inflacije. U skladu sa očekivanjima Narodne banke Srbije, inflacija je usporila od početka godine – na 0,7% međugodišnje u maju, najviše pod uticajem efekta visoke baze kod cena povrća iz prošle godine i nižih tekućih cena naftnih derivata, usled znatnog pada svetske cene nafte. Prema oceni Izvršnog odbora, inflacija bi u ostatku godine trebalo da se kreće oko donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja u uslovima niže agregatne tražnje, kao i nižih uvoznih cena. Postepeno približavanje inflacije centralnoj vrednosti cilja očekuje se u srednjem roku, čemu bi trebalo da doprinese oporavak tražnje, podstaknut merama monetarne i fiskalne politike.\nKretanja u međunarodnom okruženju i dalje karakteriše neizvesnost, pre svega u pogledu globalnog oporavka od efekata pandemije i dešavanja na međunarodnom finansijskom i robnom tržištu. Brojne centralne banke u svetu reagovale su u prethodnom periodu ublažavanjem svojih monetarnih politika, konvencionalnim i nekonvencionalnim merama, kako bi umanjile negativne efekte krize. Oporavak zone evra, s kojom Srbija ostvaruje najznačajnije trgovinske i finansijske veze, trebalo bi da bude podstaknut preduzetim merama Evropske centralne banke usmerenim na povećanje likvidnosti i pružanje podrške povoljnim uslovima finansiranja. Donoseći odluku o zadržavanju referentne kamatne stope na nepromenjenom nivou, Izvršni odbor je imao u vidu i neizvesnost na robnom tržištu, pre svega u pogledu kretanja svetskih cena primarnih proizvoda, posebno cene nafte, koja je bila prilično volatilna prethodnih meseci, uz naznake trenda rasta od maja.\nIzvršni odbor je posebno istakao činjenicu da je Srbija ovu globalnu krizu dočekala u znatno povoljnijoj poziciji nego prethodne krize, što je omogućilo donošenje monetarnih i fiskalnih mera kojima će efekti krize na privredu Srbije biti znatno ublaženi. Gotovo je izvesno da su se najveći negativni efekti pandemije, kod nas osetili u aprilu i da će u narednim mesecima uslediti oporavak, podstaknut preduzetim merama, koje će voditi rastu bruto domaćeg proizvoda u 2021. godini od najmanje 6%. To potvrđuju i pokazatelji ekonomske i spoljnotrgovinske aktivnosti za maj, koji ukazuju na oporavak u odnosu na april, kao i vodeći indikatori ekonomskih očekivanja za jun, i za Srbiju i za zonu evra.\nIzvršni odbor je istakao da će puna koordinacija mera monetarne i fiskalne politike biti nastavljena, što će omogućiti smanjenje eventualnih daljih negativnih uticaja iz međunarodnog okruženja. Narodna banka Srbije će i dalje pažljivo pratiti globalna kretanja i njihove uticaje na domaću ekonomiju i inflaciju, i blagovremeno reagovati kako bi očuvala postignutu cenovnu i finansijsku stabilnost i doprinela rastu naše privrede na održivim osnovama.


Zastave Britanije i Evropske unije u blizini zgrade parlamenta\nPristalice i protivnici istupanja Britanije iz Evropske unije pojačali su svoje kampanje nakon što su lideri Evropske unije toj državi produžili rok Bregzita za još šest meseci. Time je Britaniji pružena prilika da ne napusti EU bez sporazuma, ali bi istovremeno moglo značiti i njeno učešće u izborima za institucije Evropske unije koji se održavaju u maju. Ima i naznaka o novom izjašnjavanju poslanika o više puta odbacivanom sporazumu koji je vlada premijerke Tereze Mej usaglasila sa Evropskom unijom – što bi moglo produbiti krizu u toj zemlji.\nNovo odlaganje Bregzita Britanci vide kao nastavak košmara čije okončanje željno iščekuju.\n“Ovo više niko ne kontroliše – sve je to jedan veliku nered”, rekla je Glasu Amerike neimenovana meštanka Londona. Građani iznose i ocene da je reč o, kako ističu, javašluku.\n"Molim vas ne gubite vreme": Donald Tusk\nDonald Tusk, predsednik Evropskog saveta, je prilikom objave informacije o produžetku roka zatražio od Velike Britanije da, kako se izrazio, ne gubi vreme.\nSa druge strane, govoreći o novom terminu Bregzita, premijerka Tereza Mej je britanskim poslanicima ponovo ukazivala na značaj kompromisa.\n“Izbori i raspored sa kojima se suočavamo su potpuno jasni. Verujem da moramo nastaviti sa našim naporima da postignemo konsenzus o sporazumu koji je u nacionalnom interesu”, rekla je Mej obraćajući se poslanicima.\nUkoliko parlamentarci ratifikuju sporazum o Bregzitu – Britanija može napustiti Evropsku uniju pre oktobra. Međutim, imajući u vidu da su poslanici tri puta odbijali sporazum o Bregzitu, koji je predlagala premijerka Mej, mnoštvo stranka otpočelo je pripreme za predstojeće majske članova Evropskog parlamenta.\nMeđu njima je i jedan od najglasnijih zagovornika Bregzita Najdžel Faraž – koji je za tu priliku osnovao novu partiju.\n"Stranka nije osnovana samo da bi se borila na evropskim izborima. Nije joj zadatak da traži od ljudi da izraze svoj bes tako što će glasati za nas. Dan glasanja 23. maj je prvi korak Brekzit partije. Naš zadatak i naša misija je da zauvek promenimo sve aspekte politike u ovoj zemlji, rekao je Faraž prilikom promocije svoje nove stranke.\nSporazum za koji se zalaže Mej nisu odbacivali samo protivnici – već i poslanici iz redova njene Konzervativne partije – koji se zalažu za bliže veze sa Briselom. Mej je, u međuvremenu, tražeći podršku promenila pristup. Iskoračila je prema opozicionoj Laburističkoj partiji. Cena: prisniji odnosi sa EU i po mogućstvu novi referendum o članstvu u EU.\n“Kako sve više upadamo u rupu koju je Bregzit stvorio, ideja o referendumu kao jedinom izlazu dobija određeni značaj među poslanicima, kao u državi u celini”, primećuje Alen Vager, iz nevladine organizacije Ujedinjeno Kraljevstvo u programu menjanja Evrope.\nDok Evropska unija poziva Britaniju da mudro iskoristi dobijeno dodatno vreme - britanski parlament je na dvonedeljnoj pauzi zbog uskršnjih praznika.\nBritanska premijerka traži nove uslove za Bregzit


Dan online - Ekonomija: Pad likvidnih sredstava - 2020-12-03\nEkonomija U BANKAMA U CRNOJ GORI\nProsječna likvidna sredstva banaka u septembru su iznosila 966,3 miliona eura, što je 3,5 odsto manje nego u avgustu. Prosječna likvidna sredstva u septembru su u odnosu na isti period prošle godine manja 13,3 odsto. Koeficijenti likvidnosti za bankarski sistem u cjelini su, na dnevnom i dekadnom nivou, bili iznad propisanih minimuma. Bilansna suma banaka na kraju septembra iznosila je 4,59 milijardi eura i bilježi pad od 0,6 odsto u odnosu na prethodni mjesec, dok je u odnosu na septembar prošle godine porasla 0,1 odsto, prenijela je juče agencija Mina biznis. U strukturi aktive banaka, u septembru su dominantno učešće od 69,9 odsto ostvarili ukupni krediti, nakon kojih slijede novčana sredstva i računi depozita kod centralnih banaka sa 17,5 odsto, hartije od vrijednosti sa 10,5 odsto, dok se 2,1 odsto odnosilo na preostale stavke aktive. U strukturi pasive, dominantno učešće od 71,9 odsto ostvarili su depoziti, nakon kojih slijedi kapital sa 13,5 odsto, pozajmice sa 10,9 odsto, dok se na ostale stavke odnosilo 3,7 odsto ukupne pasive. Vl.O.


Dva sata do početka, Kelnov raport sa ''Marakane'' - Naslovi.net vesti\nDva sata do početka, Kelnov raport sa ''Marakane''\nOvako su gosti videli Beograd i naš najveći stadion.\nTribine našeg najvećeg stadiona polako se pune, dok ovo pišemo još dva sata ostala su do početka utakmice između Crvene zvezde i Kelna, odlučujuće za plasman u šesnaestinu finala Lige Evrope. A u iščekivanju ovog duela, na zvaničnom Tviter nalogu Kelna večeras su... »\nCrvena zvezda je posle tačno 25 godina obezbedila proleće u Evropi!!! Fudbaleri crveno-belih su pred tačno 51.365 navijača na "Rajku Mitiću" i drugi put u okviru Lige Evrope pobedili Keln minimalnim rezultatom, pa kao... »\nČekala je 25 godina – Zvezda u 1/16f Lige Evrope!\nKlub iz "Ljutice Bogdana" posle 25 godina posta uspeo je da se plasira u plej-of evropskog fudbalskog takmičenja. Izabranici Vladana Milojevića dobro su krenuli meč, međutim ništa lošiji nisu bili ni gosti iz Nemačke. Prvu... »\nZvezda je izborila evropsko proleće, ali i ušla u istoriju Lige Evrope! Ekipa Vladana Milojevića je prva koja je krenula od prve runde kvalifikacija, obezbedila takmičenje po grupama, a onda i prošla u nokaut rundu! Prethodno je... »\nZvezdo, SAD je sve na tebi: Arsenal održao reč, 3:0 protiv bate-a!\nObećao je Arsen Venger da će učiniti sve da pomogne Crvenoj zvezdi da se plasira u nokaut fazu Lige Evrope, i francuski stručnjak je na dobrom putu da održi reč. Za 43 minuta igre, „tobdžije“ su preko Debišija u 11, Volkota u 37. i Vilšira u 43. minutu stigle do 3:0. Pod uslovom da ne bude nekih... »\nNavijači Kelna stigli na "Marakanu" u velikom broju\nVečeras je na programu odlučujuća utakmica grupne faze Lige Evrope između Crvene Zvezde i nemačkog Kelna.\nNa našem najvećem stadionu od 21:05h gostuje ekipa Kelna. Naši reporteri su na licu mesta, a već smo vam preneli situaciju sa beogradskih ulica. Srpska prestonica je preplavljena ljudima, jasno je da će stadion biti dupke pun, a... »\nHaos u Beogradu dva sata pre početka utakmice!\nŠta nas tek čeka večeras!\nFudbaleri Crvene zvezde i Kelna od 21.05 igraju odlučujući meč za plasman u narednu rundu Lige Evrope. Naš reporter nalazi se na licu mesta, a u okolini stadiona je ogromna gužva, čak veća i nego kada je na Marakani gostovao Arsenal, okuplja se veliki broj navijača i... »\nNavijači Kelna u Beogradu se zagrevali po kafanama\nOko 5.000 fanova nemačkog kluba stiglo u srpsku prestonicu na utakmicu Lige Evrope sa Crvenom zvezdom. Srpski policajci diskretno brinuli da se Nemci osećaju bezbedno u srpskoj prestonici\nNAVIJAČKE pesme, na stolovima načičkane krigle piva od kojih se skoro ne vide ovali sa ćevapčićima. Veseli Nemci uživali su u čarima Beograda, njegovim kafanama i splavovima, čitav dan. Oko 5.000 navijača Kelna došlo je u srpsku... »\nIgra sudbine: Evo zašto je 7. decembar važan za Vujadina Savića (FOTO)\nOstalo je još nekoliko časova do istorijskom meča između Crvene zvezde i kelna u poslednjem kolu grupe H Lige Evrope.\nCrveno-beli imaju šansu da pobedom obezbede plasman u nokaut fazu. Zbog toga raste uzbuđenje među navijačima, ali i igračima. Tim povodom se na Instagramu oglasio Vujadin Savić koji je okačio fotografiju sa ćerkom, a pored je... »\nNavijači Kelna u Beogradu: Mnogo smo bolji\n"Iako smo došli sa 16 igrača, fudbal se igra sa 11 i ne primećujem da smo mnogo oslabljeni", ispričao je jedan od navijača Kelna za Tanjug.\nFoto: Guliver/Getty Images/Jack Taylor Nekoliko sati uoči utakmice protiv Crvene zvezde u Ligi Evrope navijači Kelna "okupirali" su centar Beograda i sa nestrpljenjen očekuju spektakl na stadionu Rajko Mitić. Procene kažu da će... »\nNavijači Kelna optimisti: Igra se 11 na 11, zar ne?\nNekoliko sati uoči utakmice protiv Crvene zvezde u Ligi Evrope navijači Kelna „okupirali” su centar Beograda i sa nestrpljenjen očekuju spektakl na stadionu Rajko Mitić\nProcene kažu da će na utakmici srpskog i nemačkog kluba koji se bore za „evropsko proleće” prisustvovati oko 5.000 gostujućih navijača, a mnogi od njih dan provode u centru grada, Obilićevom vencu, Knez Mihailovoj, Terazijama, uz... »\nDva važna datuma i ćerkin rođendan: Emotivna najava Vujadina Savića: Miriše na Zvezdino proleće posle 25 godina maštanja\nBlic sport četvrtak, 7. decembar 2017.\nŠtoper Crvene zvezde Vujadin Savić i saigrači ovog četvrtka od 21.05 protiv Kelna imaju priliku da ispišu istoriju kluba - da prođu u nokaut fazu Lige Evrope i izbore evropsko proleće posle 25 godina čekanja.\nFoto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija Vujadin Savić Dugo rezultati nisu bili u skladu sa renomeom kluba sa "Marakane", a dolaskom trenera Vladana Milojevića sve se promenilo na terenu. Ova Zvezda blista i na domaćoj, i na... »\nNavijači Kelna "okupirali" centar Beograda\nNavijači nemačkog Kelna doputovali u Beograd. Centar srpske prestonice pod okupacijom.\nPoznati su navijači Kelna po svojoj privrženosti klubu i već je najavljeno da će večeras na stadionu "Rajko Mitić" poslednjeplasirani tim nemačke Bundeslige imati podršku od oko 5.000 pristalica. Nemački listovi tvrde da se radi... »\nJarčevi u Beogradu: Mnogo smo bolji tim od Zvezde\nNešto više od 4.000 navijača Kelna stiglo je u Beograd u prethnodih nekoliko dana, a vreme pred meč sa Crvenom zvezdom odlučili su da prekrate provodom.\nCrveno-beli od 21.05 dočekuju 'Jarčeve' na krcatoj Marakani u odlučujućem meču poslednjeg kola grupe H Lige Evrope, u kom pobeda srpskom timu donosi proleće u nekom od dva evropska takmičenja prvi put posle dve i po decenije. Deo... »\nNavijači Kelna samouverino poručuju iz Beograda: I u prvoj utakmci smo pokazali da smo bolji, dobijamo večeras lagano!\nPoput navijača Crvene zvezde i pristalice Kelna dugo čekaju plasman svog tima u nokaut fazu jednog evropskog takmičenja, a sigurni su da če večeras na stadionu „Rajko Mitić“ oni biti ti koji će slaviti. Uoči utakmice sa Zvezdom u Beograd je doputovalo oko 5000 navijača nemačkog tima, a mnogi od... »\nHiljade Nemaca u Beogradu: Evo šta rade navijači Kelna u prestonici Srbije /video/\nNekoliko sati uoči utakmice protiv Crvene zvezde u Ligi Evrope navijači Kelna "okupirali" su centar Beograda i sa nestrpljenjem očekuju spektakl na stadionu Rajko Mitić.\nProcene kažu da će na utakmici srpskog i nemačkog kluba koji se bore za "evropsko proleće" prisustvovati oko 5.000 gostujućih navijaca, a mnogi od njih dan provode u centru grada, Obilićevom vencu, Knez Mihailovoj, Terazijama, uz... »\nČeka li ih svetlo na njegovom kraju: Predstavnicima Kelna posebno zanimljiv tunel ispod severa ‘Marakane’ (video)\nFudbaleri Kelna gostovaće večeras Crvenoj zvezdi na stadionu „Rajko Mitić“ u utakmici koja će rezrešiti koji će od dva tima u šesnaestinu finala Lige Evrope. Prvi susret ove dve ekipe doneo je pobedu srpskog vicešampiona, a njihovi navijači se nadaju će se i večerašnji završiti identičnim ishodom.... »\nNekoliko sati uoči utakmice protiv Crvene zvezde u Ligi Evrope navijači Kelna "okupirali" su centar Beograda i sa nestrpljenjen očekuju spektakl na stadionu "Rajko Mitić".\nNekoliko sati uoči utakmice protiv Crvene zvezde u Ligi Evrope navijači Kelna "okupirali" su centar Beograda i sa nestrpljenjen očekuju spektakl na stadionu Rajko Mitić\nNekoliko sati uoči utakmice protiv Crvene zvezde u Ligi Evrope navijači Kelna "okupirali" su centar Beograda i sa nestrpljenjen očekuju spektakl na stadionu Rajko Mitić. Procene kažu da će na utakmici srpskog i nemačkog kluba... »\nBEOGRAD: Nekoliko sati uoči utakmice protiv Crvene zvezde u Ligi Evrope navijači Kelna "okupirali" su centar Beograda i sa nestrpljenjen očekuju spektakl na stadionu Rajko Mitić.\nU saopštenju na klupskom sajtu, crveno-beli navode da svi navijači moraju da postupe po zahtevima redarske službe, i da na stadion ne donose čvrste predmete, poput upaljača, kao i šibica i novina, koji su po zakonu zabranjeni.... »\nEmotivno pismo vujadina savića: Anđele moj, ovo je naš dan (foto)\nŠtoper Crvene zvezde oglasio se na Instagramu emotivnim pismom povodom današnjeg dana kada su pred njim dva velika događaja. Sudbina je tako htela, Vujadin Savić će današnji dan pamtiti dok je živ, naime 7. decembra rodila mu se kćer. Takođe, danas bi njen tata mogao da napravi istorijski uspeh, da... »\nTunel "Marakane" - Ni "Jarčevi" nisu ostali ravnodušni\nSigurno se sećate kako je navijačima Arsenala predstavljeno šta Vengerov tim čeka na putu do Zvezdinog terena. Ni Nemci nisu ostali ravnodušni.\nFudbaleri Crvene zvezde i Kelna ukrstiće večeras koplja na stadionu "Rajko Mitić" u okviru utakmice 6. kola grupne faze Lige Evrope. Pobeda je imperativ za obe ekipe jer garantuje plasman u narednu rundu takmičenja, dok Zvezdi... »\nObaveštenje: Crvena zvezda poziva na fer i sportsko navijanje\nFudbalski klub Crvena zvezda pozvao je danas navijače da na utakmici protiv Kelna u Ligi Evropa svoju ekipu podrže fer i sportski, kao i da na stadion „Rajko Mitić“ dodju ranije. U saopštenju na klupskom sajtu, crveno-beli navode da svi navijači moraju da postupe po zahtevima redarske službe, i da... »\nFudbalski klub Crvena zvezda pozvao je navijače da na utakmici protiv Kelna u Ligi Evrope svoju ekipu podrže fer i sportski, kao i da na stadion dođu ranije.\nFudbalski klub Crvena zvezda pozvao je danas navijače da na utakmici protiv Kelna u Ligi Evropa svoju ekipu podrže fer i sportski, kao i da na stadion "Rajko Mitić" dođu ranije\nFudbalski klub Crvena zvezda pozvao je danas navijače da na utakmici protiv Kelna u Ligi Evropa svoju ekipu podrže fer i sportski, kao i da na stadion "Rajko Mitić" dođu ranije. U saopštenju na klupskom sajtu, crveno-beli navode... »\nZvezdin poslednji apel navijačima, tu je i važna napomena!\nFudbalski klub Crvena zvezda uputio je svojim navijačima poslednji apel pred večerašnju utakmicu sa Kelnom.\nVicešampion Srbije dočekuje poslednjeplasirani tim nemačke Bundeslige u okviru 6. kola grupne faze Lige Evrope, a utakmica na stadionu "Rajko Mitić" ima ogroman značaj za obe ekipe. Pobeda će Zvezdi ili Kelnu doneti plasman u... »\nFudbalski klub Crvena zvezda pozvao je danas navijače da na utakmici protiv Kelna u Ligi Evropa svoju ekipu podrže fer i sportski, kao i da na stadion "Rajko Mitić" dodju ranije. U saopštenju na klupskom sajtu, crveno-beli navode da svi navijači moraju da postupe po zahtevima redarske službe, i da... »\nZvezdin apel navijačima: Na meč sa Kelnom nije dozvoljeno unošenje merdevina, stolica i čaša\nFoto: FK Crvena zvezda / Promo U celosti vam prenosimo Zvezdin apel navijačima na šta da obrate pažnju: "- Da se kapije stadiona otvaraju u 18.00 časova, a apelujemo na sve navijače da ranije dođu na stadion, kako bi se izbegle... »\nMilojević: Da uživamo na terenu\nU poslednjem kolu Lige Evrope Crvena zvezda večeras dočekuje Keln. Pobeda crveno - bele vodi u šesnaestinu finala ovog takmičenja, u slučaju remija moraju da čekaju epilog meča u Londonu, a trener Arsenala Arsen Venger je obećao da će igrati punom snagom... Naravno u Ljutice Bogdana se ne oslanjaju... »\nBet specijal (Crvena zvezda - Keln): Kanga konačno daje gol i Zvezda pobeđuje - kvota je baš primamljiva\nPogledajte sve kvote za Slobodnu igru za večerašnji duel na Marakani\nVreme je da vidimo da li je ova Crvena zvezda zrela da prezimi u Evropi! Prema onome što je pokazala u dosadašnjem delu Liga Evrope - jeste. Ali potreban je još jedan korak... Navijači veruju da će Vladan Milojević imati dovoljno... »\nBoaći u evro izlogu - Emisari sa Ostrva stižu na "Marakanu"!\nSama činjenica da Zvezda večeras igra za plasman u šesnaestinu finala LE biće dovoljan motiv za igrače da pruže maksimum, a Ričmond Boaći će imati i dodatnu motivaciju.\nOdavno na stadionu "Rajko Mitić" nije igrana ovako važna utakmica kao što će biti večerašnja između Crvene zvezde i Kelna. Meč šestog kola Lige Evrope nosi ogroman ulog za oba tima jer pobeda znači prezimljavanje u Evropi, a... »\nNajvažniji dan postbarijevske ere!\nCrvena zvezda pobedom ili remijem u večerašnjem meču protiv Kelna (21.05) može da napravi najveći evropski uspeh još od 1992. godine. Tim Vladana Milojevića može da uradi ono što nisu generacije Dejana Stankovića, Nemanje Vidića, Gorana Drulića\nPrvo su postojale Rajkove godine! Eno, i ona nedavno otvorena bista ispred zapadne tribine govori o tome da bez Rajka Mitića, tog vanvremenskog sportsmena i gromade, ne bi bilo ni Crvene zvezde! Ili nekadašnje Crvene zvezde koja... »\nVujadin Savić igra najveću utakmicu na ćerkin rođendan\nZvezdini navijači spremaju se za veliko slavlje, vlada veliki optimizam da večeras greške neće biti\nPoseban datum je 7. decembar u porodici Savić od pre četiri godine. Tada se rodila Adrijana, a njen tata Vujadin večeras ima priliku da joj čestita rođendan uspehom za pamćenje – plasmanom sa Crvenom zvezdom u šesnaestinu finala... »\nMozzart sport45 komentar(a)\nMozzart sport6 komentar(a)\nTango Six pre 26 minuta\nJužne vesti pre 9 minuta\nN1 Info pre 45 minuta još 9 povezanih\nRTV pre 8 sati još 4 povezane\nRTV pre 8 sati još 1 povezana\nKamatica pre 38 minuta još 1 povezana


Energetska zajednica prihvatila žalbu ekologa – Okolišna dozvola za TE Banovići nije po propisima – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nEnergetska zajednica prihvatila žalbu ekologa – Okolišna dozvola za TE Banovići nije po propisima\nSekretarijat Energetske zajednice prihvatio je žalbu koju je pokrenulo Udruženje Ekotim čime je potvrđeno da okolinska dozvola za planiranu termoelektranu Banovići nije u skladu s preuzetim zakonskim obavezama koje su vlasti u BiH dužne provoditi.\nSekretarijat Energetske zajednice naložio je Federalnom ministarstvu okoliša i turizma da revidira dozvolu i uskladi je s propisanim vrijednostima koje ograničavaju dozvoljeno zagađenje zraka.\nMinistarstvu je također ukazano na činjenicu da je, kada su u pitanju energetski projekti, dužno poštovati i primjenjivati preuzete odredbe propisane okolišnim zakonima, saopćeno je iz Ekotima.\nUdruženje je Sekretarijatu Energetske zajednice podnijelo žalbu protiv Bosne i Hercegovine prošle godine zbog nejasnoća u vezi sa dozvoljenim graničnim vrijednostima emisije zagađujućih materija, koje su navedene u okolišnoj dozvoli za TE Banovići.\nInače, u Banovićima je planirana izgradnja termoelektrane snage 350 MW čija se vrijednost procjenjuje na 500 mil EUR. Vlada FBiH dala je saglasnost kineskom Dongfang Electricu kao strateškom partneru za izgradnju termoelektrane, ali još nije potpisan ugovor o kreditiranju sa kineskom bankom u kojem Vlada FBiH treba da se pojavi kao garant za realizaciju ovog projekta.\nRanije je najavljivano da bi termoelektrana trebalo da bude puštena u pogon do kraja 2019. godine, ali je s obzirom na sadašnje okolnosti upitno da li će taj rok biti ispoštovan.


Talentovani fudbaler doživeo težu povredu - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Talentovani fudbaler doživeo težu povredu\nTalentovani fudbaler doživeo težu povredu\nBornmut je na svom terenu savladao Hadersfild (2:1), ali je “cenu” tog poraza “platio” povredom svog igrača, Luisa Kuka.\n21-godišnji vezista se povredio na spomenutoj utakmici, a lekarski pregledi ustanovili su da je talentovani fudbaler pokidao prednje ukrštene ligamente, a sam proces rehabilitacije trebao bi da traje između šest i devet meseci.\n“Totalno smo razočarani zbog povrede Luisa. To je veliki udarac za tako talentovanog mladog fudbalera koji je bio izuzetno važan deo našeg tima u predhodnih 18 meseci. On poseduje izuzetno jak karekter, te verujem da će iz svega ovoga izaći još jači. Imaće maksimalnu podršku svih ljudi u klubu u narednim mesecima, kao i najbolji mogući tretman”, rekao je trener ekipe, Edi Hau.\nPrethodni tekstDa li će efikasnom utakmicom započeti drugu fazu?!\nSledeći tekstBafalo Bilsi se odrekli Kelvina Bendžamina


By GLASRAZUMA.RS , in AKTUELNO POLITIKA , at 17/04/2019\nMinistarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović ocenila je danas da krivična prijava zbog izgradnje gondole izmedju Kalemegdana i Novog Beograda neosnovana, ali je poručila da dokoni političari ne bi trebalo da se hvale sopstvenim neznanjem.Ona je, u pisanoj izjavi, navela da se gradjevinska dozvola koju je izdalo ministarstvo gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture odnosi na pripremne arheološke radove na Kalemegdanu i da je izdata u skladu s važećim prostornim planom i rešenjem Zavoda za zaštitu spomenika kulture.\n“To, izgleda, nije poznato samo dokonim političarima, koji nemaju elementarno znanje o funkcionisanju države i koji ne znaju da se gradjevinske dozvole ne izdaju po bilo čijem ličnom nalogu, pa makar bio i ministar, već tek kada podnosilac zahteva ispuni sve zakonom propisane uslove”, rekla je Mihajlovićeva, prenelo je ministarstvo koje vodi.\nOna je dodala da nije greh da neko nešto ne zna, ali da nezanje nije nešto čime čovek treba da se hvali, “kao što to radi potpredsednik Narodne stranke Nikola Jovanović”.\n“Podnošenjem krivične prijave ‘trbuhozborac Vuka Jeremića’ pokazuje da mu nije stalo ni do Kalemegdana, ni do Beograda, već isključivo do sopstvene promocije koja se, bar u ovom slučaju, bazira na neznanju”, istakla je Mihajlovićeva.\nJovanović je danas podneo krivičnu prijavu protiv Mihajlović, zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića i drugih “direktno odgovornih za protivpravnu izgradnju gondole na Kalemegdanu”.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da za potpredsednikom Srpske liste Milanom Radoičićem, koji je u Prištini osumnjičen za…\nNižu se zahtevi za razrešenje potpredsednice parlamenta iz redova radikala Vjerice Radete. Njen uvredljiv tvit o smrti predsednice udruženja majke…\nVučić: Ako ne bude reakcije EU, znamo šta nam je činiti


Četvrt veka vojske Srpske - Sputnjik Srbija\n20:35 18.05.2017 Preuzmite kraći link\nU Beogradu su udruženje „Zavet otadžbini“ i Predstavništvo Republike Srpske u Srbiji obeležili godišnjicu osnivanja Vojske republike Srpske (VRS) tribinom na kojoj su govorili nekadašnji ratni komandanti kontraadmiral Boško Antić, general Petar Škrbić i general Savo Sokanović.\nVRS je učestvovala u stvaranju Republike Srpske, odbranila ju je, a nakon rata bila je garant bezbednosti i stabilnosti RS sve do ugradnje u sastav Oružanih snaga BiH, u kojima Treći pešadijski (Republika Srpska) puk nastavlja postojanje oružane sile srpskog naroda, rečeno je na tribini.\n„Obeležili smo jubilej stvaranja VRS, čime smo nastavili seriju obeležavanja značajnih datuma iz istorije RS i argumentovano smo potvrdili da su RS i njena vojska nastale kao posledica političkog i vojnog organizovanja muslimanskog i hrvatskog naroda u BiH“, rekao je general Petar Škrbić.\nOružane akcije i zločini počinjeni protiv srpskog naroda u proleće 1992. u Sijekovcu i Malovanu, hrvatska okupacija Broda i upad kod Kupresa, kao i izjave Alije Izetbegovića, jasno su najavljivali, kaže Škrbić, da se sprema ostvarenje Izetbegovićevih ideja iz „Islamske deklaracije“, kao i hrvatskih težnji o ponovnim granicama NDH.\n„VRS nije formirala JNA, već je ona nastala kao posledica razvoja događaja zbog kojih je srpski narod bio primoran da se, posle političke organizacije, i vojno organizuje kako bi se suprotstavio fašističkim ciljevima druga dva naroda“, kaže Škrbić.\nU troipogodišnjem ratu, VRS je zajedno sa ostalim delovima oružanih snaga srpskog naroda, branila i odbranila Republiku Srpsku, ugradivši u njene temelje živote više od 24.000 boraca.\ntribina, Republika Srpska, godišnjica, vojska, Godišnjica formiranja Vojske republike Srpske, Vojska Republike Srpske, Petar Škrbić, BiH, Republika Srpska


Obeležen Dan Opštine Ruma (VIDEO)\n– Posted on новембар 24, 2020Posted in: Aktuelno, Ruma\nU svečanoj atmosferi u Rumi je proslavljen Dan Opštine – 24. novembar. Tim povodom rumski čelnici položili su vence na spomenik Žarku Miladinoviću, a potom je uz sve mere zaštite i u skladu sa epidemiološkom situacijom, održana svečana sednica Skupštine Opštine Ruma, na kojoj su pored istorijskog osvrta na slavnu prošlost i značajne datume, sumirani i rezultati rada ove lokalne samouprave, a tradicionalno su dodeljene i nagrade i priznanja zaslužnim pojednicima, udruženjima i privrednim subjektima.\nVeć po tradiciji, na svečanoj sednici, prikazan je film „Ruma između dva praznika“ koji je sumirao sve ono što je urađeno proteklih 12 meseci a što je doprinelo razvoju opštine. Infrastrukturni projekti, projekti na poboljšanju sporta u opštini, proširivanje proizvodnih pogona mnogih fabrika koje posluju na teritoriji Rume, značajni potezi u školstvu, samo su neki od segmenata koji su se našli u ovom filmu.\nNajviša opštinska priznanja i nagrade, dodeljene su na svečanosti današnje sednice: Rumska povelja dodeljena je ustanovi „Dom zdravlja Ruma“, koja se svojim marljivim radom posebno istakla u ovoj teškoj godini, pogođenoj pandemijom korona virusa; Zahvlanica Opštine Ruma, zbog društveno odgovornog poslovanja i nesebičnog pružanja pomoći tokom vanrednog stanja, dodeljena je kompaniji „WAI WAI“, zatim zahvalnica i novčana nagrada dodeljena je i Jovani Mušicki, reprezentativki Srbije u tekvondou, kao i Udruženju ratnih vojnih invalida Ruma, za brigu o vojnim invalidima i porodicama palih boraca, kao i za čuvanje sećanja na nastradale u ratovima 90-ih godina.


Predviđen lagani oporavak ruske ekonomije — Викиновости\n(PRobjave) - Niska cena nafte, slaba rublja i sankcije ostaju ograničavajući faktori\n„Naše osnovno predviđanje jeste da će sankcije SAD-a ostati na snazi do kraja godine, dok bi sankcije EU mogle biti ublažene već sredinom godine. Ukoliko to bude slučaj, možemo da očekujemo pozitivniju situaciju, ali sumnjam da će ruske kompanije ili banke videti značajnije promene u mogućnostima finansiranja", izjavio je Evgenij Gavrilenkov, glavni ekonomista u Sberbank Rusija. Izgleda kao da se Rusija prilagodila sankcijama nametnutim sredinom 2014. godine. Iako je negativni uticaj sankcija očigledan, ruska ekonomija opstaje bez materijalne štete.\nČini se da se ruska ekonomija prilagodila ceni nafte koja je trenutno nešto niža od 40 USD po barelu, što je u skladu sa osnovnim predviđanjima Sberbank analitičara za tekuću godinu. „Biće primetan rast BDP-a do 2,5%, što će biti uslovljeno promenama cene nafte. Deficit ruskog budžeta u najgorem slučaju neće preći 4% odsto BDP-a, što se lako može pokriti kombinovanjem domaćeg zaduživanja i transfera iz fonda državnih rezervi. Uzimajući u obzir šokantan pad cene nafte, sa oko 100 USD po barelu, ruska ekonomija se pokazala izuzetno otpornom", kaže Gavrilenkov.\nPrema rečima ovog analitičara, u 2017. godini se očekuje jači ekonomski rast koji će se zasnivati uglavnom na porastu investicija i izvoza robe. Profit privrednih subjekata porastao je u oktobru 2015. godine, međutim, kompanije su ukinule odluke o investicijama zbog izuzetno visoke promenljivosti cene nafte i nestabilnosti valute. „Ukoliko se cena nafte zaustavi na 40 USD po barelu, a promenljivost rublje umanji tokom godine, bićemo svedoci snažnog porasta investicija. Potražnja krajnjih potrošača ostaće na nižem nivou zbog servisiranja troškova domaćinstava i ponovnog zaduživanja", dodaje Gavrilenkov.\nNivo investicija u Ukrajini zasnivaće se na dva glavna faktora u 2016. godini: političkoj stabilnosti i ekonomskom oporavku. „Ekonomski rezultati Ukrajine biće bolji u 2016. godini, budući da očekujemo usporavanje ekonomskog pada sa 11% u 2015. na 3% u 2016. godini", rekao je Gavrilenkov. Domaća potražnja će verovatno ostati pasivna, budući da će povećana inflacija ograničiti realne vrednosti plata i privatnu potrošnju.\n„S obzirom na to da bi budžet trebalo da ostane izbalansiran, vidimo poboljšanje finansijske pozicije države. U tom slučaju, moglo bi doći do unapređenja kreditnih rejtinga Belorusije za jedan nivo u toku godine, naročito ako zemlja uspe da se finansira iz neruskih izvora i zadrži ukupan nivo spoljnog duga pod kontrolom", kaže Gavrilenkov.\nPRobjave „Predviđen lagani oporavak ruske ekonomije” PRobjave, 18. januar 2016. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Predviđen_lagani_oporavak_ruske_ekonomije&oldid=3153296”


Vulin: Za nas neprihvatljiva svaka promena Dejtonskog sporazuma\nPolitika Autor:Tanjug14. avg. 202114:14\nSvaka promena Dejtonskog sporazuma je za nas apsolutno neprihvatljiva i svako nepoštovanje procedura, koje su proizašle iz Dejtonskog sporazuma za nas su apsolutno neprihvatljivi, izjavio je danas ministar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin.\n„Država Srbija je protiv svakog nametanja, ne možemo da prihvatimo nijednu odluku koju ne prihvataju tri konstitutivna naroda i dva entiteta koja čine BiH“, rekao je Vulin u Drvaru na pitanje da prokomentariše diplomatsku notu ambasade Rusije, u kojoj se kaže da ona Kristijana Šmita ne priznaje za visokog predstavnika u BiH.\nDodao je da Ruska Federacija, kao članica Komiteta za održavanje mira i kao jedna od zemalja garanta Dejtonskog sporazuma, ima pravo na svoje stavove ali da on ne može da ih komentariše, saopštio je MUP.\n„Mi smo veoma zabrinuti zbog svega što se dešava u BiH, zabrinuti smo zbog pritisaka koji postoje na Republiku Srpsku, zabrinuti smo zbog toga što se nameću zakoni koji treba da nametnu istinu, a istina se zakonima ne može nametnuti. Zabrinuti smo zbog toga što se takvi zakoni odnose uvek i jedino na Srbe, zabrinuti smo zbog mogućnosti da ti zakoni postanu sredstvo, politička batina, kojom ćete hapsiti neposlušne, zabrinuti zbog toga što se atmosfera u BiH na ovaj način veoma pokvarila“, rekao je Vulin.\nOn je ocenio i da raniji visoki predstavnik kao da je hteo da se osveti svim narodima u BiH.\n„Da li zato što ga oni nisu voleli ili zato što on nije voleo zemlju u kojoj je živeo i radio, ali 12 dana pre nego što je otišao, na dan kada je Austrougarska pre više od 100 godina uputila sličan ultimatum, ali Kraljevini Srbiji, na taj dan je nametnuo zakon koji kao da ima za cilj da trajno zatruje odnose u BiH, da trajno posvađa ljude koji ovde žive“, rekao je Vulin.\nOn je apelovao na sve političare da nikad ne nameću ništa, već da vode računa o demokratskim procedurama, da ih poštuju jer je to, kako je rekao, jedini način da u BiH i u čitavom regionu vladaju mir i razumevanje.\nAleksandar Vulindejtonski sporazum


Poruka OHR-a i Evropske komisije Parlamentu BiH: Ratificirati CEFTA-u nakon ljetne pauze - Akta.ba\nPoruka OHR-a i Evropske komisije Parlamentu BiH: Ratificirati CEFTA-u nakon ljetne pauze\n03.08.2007. 09:00 / Izvor: Dnevni Avaz\nUred visokog predstavnika (OHR) i Delegacija Evropske komisije u BiH očekuju da Parlament BiH nakon ljetne pauze ratificira Sporazum o centralnoevropskoj zoni slobodne trgovine (CEFTA), izjavila je jučer portparol banjalučke kancelarije OHR-a Ljiljana Radetić.\nOna je rekla da su OHR i Delegacija Evropske komisije razočarani što Parlament BiH na posljednjoj sjednici nije ratificirao ovaj sporazum i upozorila da će jaz između BiH i ekonomija zemalja članica CEFTA-e biti povećan ako naša zemlja ostane izvan ovog sporazuma, javila je Srna.\nRadetić je na konferenciji za novinare u Banjoj Luci istakla da će to dodatno usporiti razvoj funkcionalne tržišne ekonomije, što, je, kako je rekla, ključni element za evropske integracije.\nOna je prenijela riječi visokog predstavnika u BiH Miroslava Lajčaka da "slobodna trgovina znači više posla i više investicija i da je to lekcija koju su naučile zemlje osnivači CEFTA-e, koje su sada sve članice EU i čiji se životni standard ne može uporediti s onim kakav su imale prije deset godina".\nGovoreći o prednostima CEFTA-e, Radetić je navela da ovaj sporazum zamjenjuje postojeća 32 bilateralna sporazuma i da pokriva tržište osam država. Ona je navela da CEFTA pokreće BiH naprijed prema globalnim ekonomskim tokovima, omogućava transparentnije procedure, zaštitu domaće industrije i poljoprivrede i efikasan sistem arbitraže u slučaju nesporazuma među članicama.\nSporazum o centralnoevropskoj zoni slobodne trgovine\nAndy Bara otvorio sportsku agenciju u Gradišci, prošle godine dobit veća od 15 miliona KM


Od početka osnivanja Univerzitet Singidunum je vodio računa o zdravlju i kondiciji svojih studenata kroz organizovanje različitih sportsko-rekreativnih aktivnosti. Kako je Univerzitet rastao, tako se povećavao i broj studenata koji u njima učestvuju.\nOsnovane su fudbalska, rukometna, košarkaška i odbojkaška ekipa, koje su predstavljale Univerzitet na mnogim gradskim i međuuniverzitetskim takmičenjima, uključujući Menadžerijadu u Budvi 2004. godine i Sport fest. Nakon što su prošle najniže stepene takmičenja, ove tri ekipe su danas u društvu najboljih – u Prvoj univerzitetskoj ligi, gde uspešno brane boje Univerziteta. Pored studenata koji učestvuju u takmičarskim ekipama, mnogi se rekreativno bave sportom.\nStudenti koji žele da se uključe u neku od ekipa treba da se prijave na e-mail: parlament@singidunum.ac.rs


O čemu se u Nišu govori i ćuti - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » O čemu se u Nišu govori i ćuti\nGovori se o: U Nišu se za sledeći mesec najavljuje novi internacionalni festival „Teatar na raskršću“, za koji se očekuje da u dogledno vreme „bude u rangu sa Sterijinim pozorjem ili BITEF-om“.\n2Piše: Z. M. 11. februara 2019. 15.30 Izmenjeno: 15.31\nNajavljuje se otvaranje male scene u Narodnom pozorištu ili rekonstrukcija sedišta u Lutkarskom. Govori se o značajnim arheološkim iskopavanjima kod Niške tvrđave, gde je otkrivena velika i luksuzna Vila sa oktogonom, za koju pojedini arheolozi smatraju da bi čak mogla biti palata Konstantina Velikog, planetarnog rodonačelnika hrišćanstva kao zvanične religije.\nĆuti se o: Lokalni zvaničnici, pak, krajnje nerado govore o aktuelnom tenderu za nabavku automobila za Narodni muzej, čije uslove može da ispuni samo jedna firma – „Auto Čačak“, koja slovi za blisku SNS-u. Nisu bili govorljiviji ni u prethodnom periodu, kada je „Auto Čačak“ jedini mogao da ispuni uslove „nameštenih“ tendera na kojima su nabavljani automobili i za gradsku upravu Niš, gradske opštine Medijana i Pantelej, Institut za javno zdravlje, Dom učenika… Privilegovane čačanske „škode superb“, „škode fabie“ i „škode rapid“ ušle su u niške institucije bez problema i mnogo buke.\n12. februara 2019. u 00.10\nDa kupuju strane skode, a FIAT da kupuju gradjani jer vazno je geslo kupujmo domace pa posle im djavo kriv kad FIAT hoce da ode iz Srbije a oni prvi ga bojkotuju, strasna sramota.\n12. februara 2019. u 00.16\nGovori se o tome da nas pod laznim razlogom da se ne smrznu cevi za grejanje, greju skoro 24 casa i to nenormalno jer je temperatura u stanovima 28 C i zato su nam dosli duplo veci racuni nego predhodnih meseci, a duplo veci nego u drugim gradovima, hoce da nas uniste, bahatosti nema mere i kraja.


UEFA kaznila Tumbakovića i FSS zbog kašnjenja na utakmicu! – Sport\nEvropska fudbalska unija (UEFA) kaznila je Fudbalski savez Srbije (FSS) i selektora Ljubišu Tumbakovića, kojem je izrekla suspenziju od jedne utakmice.\nUefa je dozvolila Tumbakoviću da vodi Srbiju u duelu sa Škotskom, koji će odlučiti o pobedniku plej-ofa Lige nacija i učesnika Evropskog prvenstva sledeće godine, ali neće moći da sedi na klupi u narednom, protiv Mađarske u Budimpešti.\nTumbaković i FSS su kažnjeni zbog utakmice Lige nacija u Beogradu 11. novembra, između Srbije i Mađarske, koju su „orlovi” izgubili 0:1 na stadionu „Rajko Mitić”.\nSrpski savez kažnjen je novčano sa 20.000 evra, jer su reprezentativci Srbije kasnili na utakmicu, a Tumbaković je dobio jedan meč suspenzije i moraće da plati 5.000 evra, jer je Uefa utvrdila da je on odgovoran za kašnjenje.\nFudbal, Vestifss, Ljubiša Tumbaković, uefa


Spor put Srbije ka EU: Od nekorišćenja kapaciteta do teških političkih pitanja - European Western Balkans\n“Bivši evropski komesar za proširenje Oli Ren govorio je ”uhvatite momentum”, ali mi nismo uspeli u tome, da iskoristimo veliko proširenje 2004. godine, kasnije Rumunije i Bugarske i na kraju Hrvatske 2013. godine”, istakla je Grubješić na konferenciji “Pet godina pregovora: Koliko je Srbija daleko od članstva u EU”, koju je organizovao European Western Balkans.\n“U ovih pet godina od kada smo otvorili pregovarački proces važi ono što sam rekla, a to je ”požurimo polako”, samo što se čini da sada svima odgovara ovaj tempo, i Briselu i ovde kod nas”, navela je Grubješić.\n“Proces EU integracija Srbije će biti izučavan u teoriji političkih nauka, jer je od samog početka opterećen teškim političkim pitanjima”, istakao je Majstorović.\n“Nismo otvorili više poglavlja jer u Briselu nisu zadovoljni reformama u okviru 16 već postojećih. To je jasno svakom ko objektivno sagleda situaciju”, rekao je Majstorović.\nPrema njegovom mišljenju, naši političari nemaju kapaciteta da istovremeno žongliraju “tri ili četiri” vruća krompira, a dok se mi bavimo problemima iz 19. veka – povlačenjem granica u regionu – Evropljani se bave pitanjima kao što su životna sredina i digitalna ekonomija.\nPotpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji Vladimir Međak komentarisao je kriterijume neophodne na evropskom putu, kazavši kako rešenje pitanja Kosova i odnos koji Srbija ima sa Ruskom Federacijom nisu jedini ”kameni spoticanja” prilikom integracije u EU.\n“Bilo bi moguće da su Kosovo i Rusija barijere na putu ka EU, kada bismo sve ostalo rešili. Kakve veze, na primer, ima Kosovo sa Zakonom o opštoj bezbednosti proizvoda? Zašto godinama nije donesen pravilnik o bezbednosti igračaka? Političko pitanje je da Srbija neće ući dok ne reši KiM, ali Srbija takođe neće biti spremna da uđe dok ne ispuni kriterijume. Hajde prvo sve da završimo, pa da rešimo KiM na kraju”, istakao je Međak.\n“Dešavanja u EU koja su usporila naš put došla su bitno nakon što je naša sporost već bila vidljiva”, rekla je Lazarević.\n“Danas se više pregovara o proširenju na drugačiji način. Mislim da će se govoriti o proširenju i o tom procesu, ali ne o proširenju EU, jer više nije to politički atraktivna teme političarima i njihovima glasačima u državama EU”, istakla je ona.\nOna je dodala da zemlje koje su u procesu pristupanja trebalo bi da se bave uključivanjem u “mejnstrim” evropskih politika, da prate njihove političke tokove i ono što je kod njih u fokusu, “jer tradicionalni način proširenja kakav znamo, mislim da je završen, reč je o vozu koji je već napustio stanicu”.\n“Dobro je što uopšte postoji komesar za proširenje, i što dolazi iz Mađarske koja se tradicionalno zalaže za proširenje, ali su problematični njegovi rezultati u oblasti vladavine prava, što je prioritet buduće Komisije”, prokomentarisao je Srđan Majstorović predlog bivšeg ministra pravde Viktora Orbana za komesara za proširenje.\nŠto se tiče Visokog predstavnika Đuzepa Borelja, Suzana Grubješić je ocenila da će i on, takođe, morati da se pridržava politike EU i da nema razloga da ga Srbija “prisvaja ili svojata”. Nije isključila mogućnost imenovanja specijalnog predstavnika EU, poput Metjua Palmera iz SAD.


Riječ je o modernoj opremi italijanskog proizvođača Leitnera, čije se žičare danas nalaze na mnogim poznatim ski centrima u svijetu.\nRadovi na Cmiljači, nakon sprovedenog postupka javne nabavke, Uprava javnih radova povjerila je podgoričkoj kompaniji “Novi Volvoks”. Projektovani kapacitet žičare je 2.600 skijaša na sat, a njena dužina je blizu 1,4 kilometra, saopšteno je iz Vlade.\nJedan od zahtjevnijih segmenata ovog projekta je izgradnja pristupne saobraćajnice Ravna Rijeka – Latinska kosa – Jasikovac – Cmiljača, ukupne dužine blizu 16 kilometara, koja će povezati budući planinski centar sa magistralnim putem i tako ga učiniti pristupačnim za sve ljubitelje zimkog turizma. Na dijelu od Jasikovca do vrha Cmiljače trenutno je angažovano nekoliko izvođača.\nNa području bjelopoljske opštine u toku je i realizacija projekta valorizacije Đalovića pećine, jednog od značajnijih poduhvata u oblasti turizma, ne samo na ovom području, već i u cijeloj Crnoj Gori.\nVlada će narednih godina sa oko 18 miliona eura finansirati opremanje i uređenje pećine, izgradnju žičare iznad Đalovića klisure i cjelokupne saobraćajne i druge infrastrukture, naveli su iz Vlade.


Počela redovna sjednica NS RS: Dnevni red proširen sa tri tačke | BL Portal\nPočela redovna sjednica NS RS: Dnevni red proširen sa tri tačke\nNarodna skupština Republike Srpske počela je danas redovnu sjednicu, a dnevni red je na zahtjev Vlade proširen sa tri tačke koje će biti razmatrane po hitnom postupku.\nDnevni red je proširen sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti, Prijedlogom zakona o izmjenama uredbe sa zakonskom snagom o Kompenzacionom fondu Republike Srpske i Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o podsticajima u privredi Republike Srpske.\nNarodna skupština razmatraće Prijedlog programa rada parlamenta Srpske za 2022. godinu.\nO Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti, po hitnom postupku, biće glasano po završetku poslaničke rasprave.\nNa dnevnom redu su i Prijedlog zakona o Gradu Laktaši i Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srpske, oba po hitnom postupku.\nPoslanici će po hitnom postupku razmatrati i Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreskom postupku Republike Srpske.\nNa dnevnom redu su i prijedlozi zakona o kulturnim dobrima, o međubankarskim naknadama kod platnih transakcija na osnovu platnih kartica i o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjem platnom prometu.\nPred poslanicima su i Nacrt zakona o geološkim istraživanjima, Nacrt zakona o zdravstvenoj zaštiti, Nacrt zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva, Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, te Nacrt zakona o osnovnom vaspitanju i obrazovanju.\nPoslanici će razmatrati i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju, Nacrt zakona o izmjeni Zakona o pravima boraca, vojnih invalida i porodica poginulih boraca odbrambeno-otadžbinskog rata Republike Srpske, Nacrt zakona o izmjeni Zakona o vanparničnom postupku, Nacrt zakona o izmjeni i dopunama Zakona o tržištu hartija od vrijednosti i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prevozu u drumskom saobraćaju Republike Srpske.\nNa dnevnom redu su i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o investicionim fondovima, Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o privrednim društvima i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pčelarstvu.\nU parlamentu će biti razmatrani i Godišnji izvještaj ombudsmana za djecu za 2021. godinu, Informacija o obavezama koje za BiH i Republiku Srpsku proističu iz procesa pridruživanja Evropskoj uniji sa pregledom mjera i aktivnosti realizovanih tokom 2021. godine, kao i Prijedlog odluke o prihvatanju zaduženja Republike Srpske kod Svjetske banke – Međunarodne banke za obnovu i razvoj po Projektu modernizacije vodnih i sanitarnih usluga /93020 – BA/.\nSjednicom prema ovlaštenju predsjednika Narodne skupštine predsjedava potpredsjednik parlamenta Denis Šulić.\nTags: NS RS, sjednica, Tri tačke\nInfo dan u Banskom dvoru: Informišite se o subvencijama za boravak djece u privatnim vrtićima\nKonašenkov o uništenim metama: Borbeni avioni pogodili 32 ukrajinska vojna objekta


Narednog vikenda: U kikindskoj bolnici, besplatni preventivni pregledi · gradski.online\nNarednog vikenda: U kikindskoj bolnici, besplatni preventivni pregledi\nKIKINDA- Zainteresovanim pacijentima pruža se prlika da narednog vikenda, u ambulantama kikindske bolnice, obave besplatne preventivne preglede.\nKao i ranijih godina, pre pojave pandemije, pregledi su potpuno besplatni za sve građane, bez obzira da li imaju zdravstveno osiguranje ili ne.\nMedicinsko osoblje na raspolaganju će pacijentima biti u subotu i nedelju, od 8 do 14 sati. Preventivni pregledi obuhvatiće ultrazvučnu i laboratorijsku dijagnostiku kao i druge specijalističke preglede (urološki pregled, internistički i dermatološki) u zavisnosti od želje i potrebe pacijenata.\nZa pacijente dijabetičare organizovan je oftalmološki sistematski pregled, ali se zbog složenosti posla zainteresovani mole da lično zakažu pregled u oftalmološkoj ambulanti bolnice u petak, 6. avgusta, u intervalu od 12 do 14 časova.\nS obzirom na postojeću epidemiološku situaciju obavezna je primena epidemioloških mera, odnosno nošenje maski i poštovanje distance.\nPrethodnoDan sećanja na stradanje i pogrom Srba: “Oluja” je i Radomira Kondića oterala s ognjišta\nSledećeJubilej na Vašarištu: Devet decenija ŽAK-a, revijalna utakmica sa “Crvenom zvezdom”


Naime, naučnici u Kini koji proučavaju uzroke nosa i grla 18 pacijenata zaraženih novim koronavirusom rekli su da se on ponaša više poput virusa gripa, a ne poput ostalih "rođaka" virusa poput SARS-a, implicirajući da se on lakše može prenijeti nego što se to prvobitno mislilo.\nIako preliminarni, rezultati studije objavljene u srijedu u žurnalu New England Journal od Medicine nude nove podatke o tome da koronavirus, odnosno COVID-19 zaista ne liči na ostalih 5 koronavirusa koji su poznati.\n- Ako se ovi rezultati potvrde, to je vrlo važan podatak - istakao je dr Gregori Poland, virolog i istraživač vakcina na Klinici Majo koji je učestvovao u istraživanju.\nZa razliku od teškog akutnog respiratornog sindroma (SARS) koji uzrokuje infekcije donjih disajnih puteva, COVID-19 pogađa i gornji i donji respiratorni trakt što može izazvati upalu pluća, ali se može i lakše prenijeti, poput gripa ili obične prehlade.\nNa primjer, među 17 pacijenata sa simptomima, tim je pronašao povišen nivo virusa neposredno prije pojave simptoma, uglavnom u nosu i u grlu, što se uglavnom primećuje kod gripa, a ne kod SARS-a.\n- To nam govori da se virus može prenijeti iz gornjih disajnih puteva i da osobe koje ga prenose možda nemaju simptome - ističe dr Poland.


Putin: Naš stav o Kosovu zasnovan na rezoluciji 1244 - Klix.ba\nPutin: Naš stav o Kosovu zasnovan na rezoluciji 1244\n9.6.2007. u 17:19\nRuski predsjednik Vladimir Putin ponovio je danas u Sankt Peterburgu poziciju zvanične Moskve u pogledu budućnosti južne srpske pokrajine Kosova, "uzimajući u obzir postojanje sličnih situacija na post sovjetskom prostoru".\nKako je izjavio Putinov sekretar za štampu Aleksej Gromov, predsjednik Rusije je to iznio tokom razgovora s predsjednikom Gruzije Mihajlom Sakašvilijem.\n"Predsjednik Putin je našao za shodno da informira predsjednika Sakašvilija detaljnije o diskusijama koje su se odvijale na samitu G8, koji je ranije ove sedmice održan u Hajlingendamu", iznio je Gromov, a prenijela ruska novinska agencija Itar-Tas.\nPredsjednik Putin izjavio je u petak u Hajligendamu, po završetku samita Grupe osam industrijski najrazvijenijih zemalja svijeta i Rusije (G-8), da zvanična Moskva ostaje privržena rješenju za Kosovo zasnovanom na teritorijalnom integritetu država i Rezolucije 1244 Vijeća sigurnosti UN-a, prema kojoj je južna pokrajina neotuđiv dio Srbije.\n"Naš stav o Kosovu je zasnovan na osnovnim principima međunarodnog prava i na postojećoj Rezoluciji 1244", izjavio je Putin na konferenciji za štampu.\n"Ovaj problem se pokušava riješiti bez pristanka svih strana - u ovom slučaju bez pristanka srpske strane... Mi smatramo da to nije u redu i da ne odgovara ni pravnim, ni moralnim normama", dodao je Putin.\nItar-Tas podsjeća kako ruske diplomate i eksperti upozoravaju da bi davanje "ograničene nezavisnosti Kosovu prema odredbama mirovnog plana Martija Ahtisarija moglo da podstakne niz zahtjeva u sličnim situacijama širom svijeta, uključujući i nekoliko "vrućih tačaka" na prostoru bivšeg Sovjetskog Saveza".\nTokom sastanka u Sankt Peterburgu predsjednici Putin i Sakašvili su raspravljali o situaciji u južnoj Osetiji, regionu koji se odcijepio od Gruzije. Istaknuta je važna uloga koju Rusija igra u procesu uspostavljanja mira u tom regionu.\nSakašvili je izjavio s tim u vezi da bi veće angažovanje Rusije u tom procesu moglo da ima povoljno dejstvo.\nBanja Luka: MUPRS priveo, pa pustio Dragana Karadžića\n09.06.2007. u 16:45


Foto: RK Iskra\nRukometaši Gračanice savladali su na gostovanju ekipu Maglaja sa 28:27, dok je Krivaja ubjedljivo poražena od Iskre sa 38:29 u trećem kolu Premijer lige Bosne i Hercegovine.\nU veoma neizvjesnom duelu rukometaši Gračanice trijumfovali protiv domaćeg Maglaja sa 28:27. Meč je od samog starta bio veoma zanimljiv za sve ljubitelje rukometa, a gosti su na poluvremenu su gosti vodili sa 17:16 i do kraja meča su zadržali tu razliku, te slavili sa 28:27.\nIgrači Krivaje doživjeli su prvi poraz u prvenstvu i to veoma ubjedljivo do Iskre sa 38:29. Domaći tim je u Bugojnu dominirao tokom čitavog meča i u jednom trenutku su imali i 11 golova prednosti, da bi na kraju slavili sa devet.\nRukometaši Sloge Gornj Vakuf iznenađujuće u savladali tim Sloge iz Doboja sa 21:19. U meču sa malo golova istakao se Adnan Jamaković sa pet golova, a golman Alen Čaber imao je čak 18 odbrana.\nRK Vogošća je do sada odigrala dva meča i ostvarila je i drugu pobjedu, ovaj put nad Gradačcom od 27:23. Već na poluvremenu domaćin je imao prednost od 16:9 i do kraja su predvođeni Duškom Čelicom s njegovih osam golova trijumfovali sa 27:23, dok je na drugoj strani Luka Karanović imao šest golova.\nPoslije poraza u prethodnom kolu igrači Izviđača su opet stigli do pobjede i to nad tuzlanskom Slobodom od 30:25. Nakon prvih pola sata igre bilo je 12:12, no domaći je u drugom poluvremenu zaigrao puno bolje i upisao nova dva boda.\nPobjedu na gostovanju upisali su i igrači Konjuha protiv Bosne iz Visokog sa 29:24. Vodio je domaći tim na poluvremenu sa 12:10 i imao prednost u drugom poluvremenu, ali su gosti uspjeli da preokrenu i stignu do trijumfa.\nPrethodni članakGol Vranješa donio Borcu tri nova boda (VIDEO)\nNaredni članakNakon spektakularnog preokreta Đenova ipak ispustila tri boda protiv Verone


Unija očekuje da se SAD vrati u Pariški sporazum o klimi, što je Joe Biden najavio\nDržave članice Evropske unije saglasne su da se s novom adminstracijom u Sjedinjenim Američkim Državama moraju “ojačati transatlantski odnosi”, dok se istovremeno mora raditi na “jačanju strateške autonomije EU-a”, dogovoreno je u ponedjeljak u Briselu.\nAmbasadori zemlja članica su usaglasili stavove o budućim EU-SAD odnosima, što bi trebalo biti tema predstojećeg samita lidera EU 27, koji će biti održan 10. i 11. decembra i poslužiti kao smjernica za rad institucija EU-a.\nU Uniji naglašavaju kako se odnosi sa SAD-om moraju zasnivati na “pet stubova”: borbi protiv COVID-19, multilateralizmu, ekonomskoj sardnji i oporavku, borbi protiv klimatskih promjena i miru i sigurnosti u svijetu.\nPovlačenja iz ključnih sporazuma\nDržave članice podržale su i prijedlog predsjednika Vijeća EU-a Charesla Michela da se po inauguraciji, u prvoj polovini 2021. godine, održi samit EU-SAD uz prisustvo novog predsednika Josepha Bidena.\nPredsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen ranije je kazala kako SAD i EU moraju izgraditi novi transatlantski savez u područjima kao što su klimatske promjene i digitalna ekonomija.\nAktuelni američki predsjednik Donald Trump je povukao SAD iz Pariškog sporazuma o klimi i iranskog nuklearnog programa, uveo carine na robu iz EU-a i napustio neke multilateralne organizacije koje je SAD desetljećima podržavao, šokiravši evropske saveznike.\nVon der Leyen je rekla da EU sa zadovoljstvom očekuje da se SAD vrati u Pariški sporazum o klimi, što je Biden najavio.


Beogradski aerodrom preduzeo mere za sprečavanje širenja Vuhan koronavirusa - Aviatica\nBeogradski aerodrom preduzeo mere za sprečavanje širenja Vuhan koronavirusa\nNovi korona virus koji se širi iz Kine uzrokovao pojačane mere bezbednosti na aerodromima širom sveta uključujući i beogradski.\nDatum / Date: 22.01.2020.\nFotografija preuzeta sa sajta Ministarstva zdravlja Republike Srbije / Autor: Zoran Žestić (Tanjug)\nNa beogradskom aerodromu Nikola Tesla danas je instaliran i pušten u rad najsavremenija termovizijska kamera koja ima mogućost da kod putnika detektuje povišenu telesnu temperaturu.\nOva mera je uvedena zbog pojačanog rizika od širenja još uvek nepoznatnog respiratornog, koronavirusa koji se širi iz Kine.\nVirus za koji je utvrđeno da ga prenose i ljudi veoma je opasan. Njegova pojava je prvo zabeležena u kineskom gradu Vuhan, a odatle se širi Kinom i susednim zemljama pa ga zbog toga zovu „Vuhan koronavirus“.\nVirus je izolovan pre dve nedelje, a od tada je do danas registrovano 444 obolelih u Kini, troje u Tajlandu i po jedan na Tajvanu, Južnoj Koreji i Japanu, ali su svi oboleli zaraženi u Kini. Virus se danas tokom dana proširio i na Sjedinjene Američke Države, gde je jedna osoba na aerodromu u Sijetlu po povratku iz Kine dobila simptome ovog opasnog virusa od koga je do sada umrlo 17 osoba u Kini.\nEvropska unija, SAD i mnoge druge zemlje izdale su upozorenje svojih građanima da izbegavaju putovanja u Kinu, a istu preporuku je danas građanima Srbije izdalo i Ministarstvo zdravlja. Ministar Zlatibor Lončar je danas na beogradskom aerodromu prilikom puštanja u rad termovizijske kamere izjavio da Srbija sledi uputstva Svetske zdravstvene organizacije.\nAerodrom BeogradKinakoronavirusSvetska zdravstvena organizacijaVuhanzdravstvene preporuke


MIGRANTSKA KRIZA – Gde je dobra volja, tu je i saradnja – RTV Centar Srem\n11/10/2020 sofija Društvo 0\nKada govorimo o migrantima, najčešće uopštavamo sliku pa ih posmatramo kao grupu ljudi povezanih nesrećnom sudbinom, koja je napustila svoj dom i krenula ka Evropi u potrazi za opstankom ili boljim uslovima života. Pojedinačno gledano, svaka osoba među njima ima svoju životnu priču, iskustvo, obrazovanje, stavove. Među migrantima, odnosno izbeglicama, ima visoko obrazovanih ljudi, lekara, stručnjaka iz raznih oblasti nauke, umetnika, zanatlija… Iako žele što pre da dospeju do svog konačnog odredišta, to ne znači da su nezainteresovani za sredine , ljude i prilike sa kojima se susreću. Njihovo interesovanje dolazi do izražaja u sredinama u kojima se duže zadržavaju, posebno tamo gde su stupili u prijateljski odnos sa lokalnim stanovništvom. Migranti su pre svega ljudi, koji imaju sposobnost saosećanja, razumevanja i saživljavanja sa drugima, a to se posebno istaklo u novonastaloj situaciji sa pandemijom korona virusa.\nIako je virus COVID – 19 usporio ili čak ograničio kretanje migranata, odložio susret sa porodicom i njihovu integraciju u željenim sredinama, migranti su svoje lične interese ostavili po strani i ponudili srpskom stanovništvu i Vladi Republike Srbije pomoć. Migranti iz prihvatnih centara u Srbiji uputili su Vladi Srbije pismo u kome izražavaju svoju želju da pomognu odnosno da se stave na raspolaganje svima onima kojima je pomoć potrebna:\n„Za čovečanstvo stojimo jedni uz druge u zajedničkoj borbi protiv virusa korona“, navodi se u spomenutom pismu.\nOsim humanosti, izbeglice i migranti su ponudili svoja znanja, veštine i fizičku pomoć kako bi se Srbija što pre izboria sa virusom. Dok je virus zatvarao ljude u svojim domovima zahtevajući fizičku distancu radi bezbednosti, ljudi u prihvatnim centrima su ponudili emocionalnu bliskost i podršku.\n„Među nama ima bolničara, radnika, farmera, ali smo pre svega ljudi koji nude svaku vrstu pomoći za koju Vlada smatra da je potrebna“, saopštavaju u pismu.\nDobru volju i želju da pomognu u vreme pandemije, migranti su pokazali i tako što su u prihvatnim centrima i centrima za azil šili zaštitne maske i nudili fizičku pomoć i pomoć pri organizovanju i sprovođenju humanitarnih akcija.\nNaravno, ako uzmemo u obzir da su od 2015. godine migranti prisutni na našim prostorima, logično je da situacija sa koronom iako svetao, nije i jedini primer saradnje migranata sa lokalnim stanovništvom. Migranti koji su smešteni u centre nastoje da se uključe u društveni život u mestima koja se u blizini nalaze. Oni sarađuju sa lokalnim samoupravama, učestvuju u organizovanju kulturnih, društvenih, ekoloških i drugih organizacija i akcija. Sa druge strane, to je naišlo na odobravanje meštana pa se postepeno stvara uzajamni prijateljski odnos.\nTako je, recimo, u Vranju ove godine priređena svečana trpeza za korisnike Prihvatilišta za stara i napuštena lica, na inicijativu migranata smeštenih u prihvatnom centru u ovom gradu. Ovom prilikom oni su istakli kako i oni imaju starije članove porodice o kojima misle i kako je ovo lep način da se starim i napuštenim licima pokaže da je nekome do njih i druženja sa njima stalo.\nŠirom Srbije, migranti su se mnogo puta odazivali na pozive da učestvuju u sportskim dešavanjima ili ekološkim akcijama. Tako su, na primer, građani, izbeglice i migranti u Somboru posadili 150 četinara, postavljali klupe i kante za otpatke. Ekološka akcija bila je organizovana i na Palićkom jezeru, gde su volonteri i migranti uređivali obale, sakupljali otpad. Primeri su zaista brojni i kada je reč o pozivima za saradnju, ali i kada je reč o odzivu. Ono što svakako spaja sve učesnike u zajedničkom radu, organizaciji, aktivnostima, jeste da nakon završetka druženja ostaju pozitivni utisci i da se stvaraju prijateljstva.\nDruštvena odgovornost – deo uspešnog razvoja Rume


Peskov: Kim Džong Un - profesionalan i obučen šef države\nNaslovna/Svijet/Peskov: Kim Džong Un – profesionalan i obučen šef države\nMOSKVA – Lider Sjeverne Koreje Kim DŽong UN je profesionalan, dobro obučen i školovan šef države, rekao je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov. Peskov kaže da se Kin DŽong Un tokom razgovora sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom u Vladivostoku pokazao kao veoma profesionalan i dobro obučen šef države.\n“On dobro poznaje sve detalje bilateralnih projekata ili mogućih bilateralnih veza imajući u vidu sankcije UN i druge restrikcije, koje su trenutno na snazi i značajno štete razvoju naše bilateralne saradnje”, rekao je Peskov za Televiziju “Rusija-1”. On kaže da je posebno dobro što lider Sjeverne Koreje ima svoj stav o svim pitanjima.\n“Moje mišljenje je da je on veoma iskusan, dobro obrazovan i ima izbalansiran stav”, rekao je Peskov, prenio je “Sputnjik”.\nKim DŽong Un i Putin sastali su se u Vladivostoku 25. aprila. Obojica lidera su pozitivno ocijenili susret.\nKim je rekao da su razgovori predstavljali “suštinski dobru razmjenu mišljenja o hitnim pitanjima i stvarima od uzajamnog značaja i interesa”, dok je Putin opisao lidera Sjeverne Koreje kao “prilično otvorenu osobu”.\nKim Džong Un Moskva Rusija sankcije UN Veza\nOsmoro ljudi poginulo u udaru tornada


IZ POŠTE PREGLEDALI SNIMAK: Nastavak suđenja direktoru OBA BiH Osmanu Mehmedagiću za zloupotrebe ovlašćenja | Novosti.RS\nMujić je izjavio da ga je drugooptuženi rukovodilac OBA Muhamed Pekić krajem avgusta prošle godine telefonom pozvao i rekao da mu treba snimak iz Pošte.\nOn je naveo da mu je Pekić putem "Botsapa" poslao sliku na kojoj se nalaze žig i poštanski pečat da bi se preciziralo koji snimak treba da se izuzme. Mujić je dodao da mu je i Mehmedagić, sa kojim je, takođe, razgovarao, rekao da mu taj snimak treba za potrebe službe, i da će mu naknadno dostaviti zahtev za izuzimanje snimka.\n- Nisam pregledao snimak i Pekića sam telefonom obavestio da može doći u prostorije Pošte i preuzeti ga - rekao je Mujić.\nTužilaštvo BiH tereti Mehmedagića i Pekića da su tokom avgusta 2020. zloupotrebili službeni položaj i ovlašćenja, kao i resurse OBA, radi privatnih i ličnih interesa, da bi došli do fotografija i informacija o pošiljaocu anonimne krivične prijave protiv direktora OBA.\nsuđenje Osman Mehmedagić Osmica zloupotreba službenog položaja direktor OBA BiH


Uvijek zanosna /Supruga Đorđa Balaševića i u šestoj deceniji je prava ljepotica / Radio Sarajevo\nUvijek zanosna / Supruga Đorđa Balaševića i u šestoj deceniji je prava ljepotica\n01. 05. 2018. u 19:29:00 Radiosarajevo.ba\nOlivera i Đorđe Balašević u braku su 35 godina i važe za jedan od najskladnijih poznatih parova s javne scene u regiji, te mnoge još uvijek iznenađuje njena velika ljepota kojom oduševljava Đoletove fanove.\nLjubav koja se rodila pred malim ekranima krunisana je brakom tajno, bez velike pompe, usred radne sedmice, a popularni novosadski kantautor posvetio je Oliveri brojne pjesme, pa čak i jedan cijeli album.\nOlivera je napunila 58 godina, a njena starija kćerka Jovana Balašević podijelila je majčinu sliku na kojoj ona izgleda prelijepo.\n"To su uvijek za nas divni povodi, praznici. Već šest godina imam svoju porodicu pa nisam toliko učestovala u procesu organizacije. Njih troje, Beba, Aleksa i tata su organizirali priliku. Kod nas se tradicionalno radi sve u ponoć, sve je jako nepredvidivo kada su u pitanju slavlja kod nas. Tata uvijek spremi neki govor", kaže za Blic Jovana Balašević.\nTagovi: Đorđe Balašević Srbija fotografija ljepotice\nProslava u Veneciji / Prvi maj na Hanin način: Volim život jer nema reprizu\nInstagram / Dino Merlin se pohvalio slikom iz Dubaija: Furaj mali\nBh. bend / Dubioza na koncertu u Španiji: Hajde da oborimo rekord u bosanskom tangu


Srpski rvači otputovali u Varšavu\nCilj je napad na medalju. Reprezentativci Srbije u rvanju grčko-rimskom stilu otputovali su u Varšavu gde je u toku Evropsko prvenstvo. Srbiju će u glavnom gradu Poljske predstavljati Sebastian Kolompar (60 kg), Perica Dimitrijević (63 kg), Mate Nemeš (67 kg), Aleksandar ...\nNajbolji rvači Srbije u grčko-rimskom stilu otputovali su danas u Varšavu, gde se održava Evropsko prvenstvo. Kako je saopšteno, Srbiju će u prestonici Poljske predstavljati Sebastian Kolompar (60kg), Perica Dimitrijević (63kg), Mate Nemeš (67kg), Aleksandar Maksimović (72kg), ...\nNajbolji rvači Srbije u grčko-rimskom stilu otputovali su danas u Varšavu, gde se održava Evropsko prvenstvo. Kako je saopšteno, Srbiju će u prestonici Poljske predstavljati Sebastian Kolompar (60kg), Perica Dimitrijević (63 kg), Mate Nemeš (67kg), Aleksandar Maksimović (72kg), ...\nNajbolji srpski rvači u grčko-rimskom stilu otputovali su u Varšavu gde se održava Evropsko prvenstvo. Srbiju će u prestonici Poljske predstavljati Sebastian Kolompar (60kg), Perica Dimitrijević (63 kg), Mate Nemeš (67kg), Aleksandar Maksimović (72kg), Aleksa Eski (77kg), Branko ...\nNajbolji rvači Srbije u grčko-rimskom stilu otputovali su u Varšavu, gde se održava Evropsko prvenstvo. Kako je saopšteno, Srbiju će u prestonici Poljske predstavljati Sebastian Kolompar (60kg), Perica Dimitrijević (63 kg), Mate Nemeš (67kg), Aleksandar Maksimović (72kg), Aleksa ...


BalkanMagazin :: Korona smanjila emisije CO2\npetak, 22. maj 2020 15:31\nOd početka aprila ove godine prosečne globalne dnevne emisije CO2 bile su niže za oko 17 odsto u odnosu na prosek prošle godine.\nProsečne globalne dnevne emisije CO2 bile su od početka aprila ove godine dosad niže za oko 17 odsto u odnosu na prosek iz prošle godine, saopšteno je u najnovijoj međunarodnoj studiji grupe naučnika čije je nalaze je objavio američki časopis Nejčer Klajmat Čejnž (Nature Climate Change). U danima na vrhuncu karantinskih i drugih mera ove emisije su bile niže za čak 26 procenata.\nZbog pandemije bi, kako nalaze studije prenosi AP, emisije CO2, pod uslovom da se situacija vrati u normalu do 15 juna, do kraja godine bile manje za oko četiri odsto. Ukoliko bi neke od mera, bar delimično, trajale do kraja godine godišnji pad bi iznosio oko sedam odsto. No, i pad od četiri procenta bio značio najveće smanjenje od kraja II svetskog rata. Na primer, posle usporavanja svetske ekonomije usled finansijske krize 2008. godine, naredne godine emisije su pale za 1,4 odsto. Ilustrativan je podatak da je pad emisija početkom aprila ove godine bio najizraženiji, tako da su one tada bile na nivou iz 2006. godine.\nPrema podacima iz ove studije, emisije CO2 su tokom decenije pre pandemije covid-19 rasle godišnje za po jedan posto, samo 2019. nije bilo rasta (kao ni pada). Rezultati ove studije ukazuju, međutim, da se emisije CO2 teško mogu menjati samo promenom ponašanja ljudi. Naime, ni tako drastične mere, uvedene usled pandemije, nisu, ipak, izrazito uticale na emisije, što znači da je u borbi potiv klimatskih promena, pre svega, neohodna duboka promena u strukturi industrije i ekonomije.


Javni skup novinara, na potezu Vlada Srbije | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Javni skup novinara, na potezu Vlada Srbije\nJavni skup novinara, na potezu Vlada Srbije\nVIDEO K9: Na Trgu slobode u Novom Sadu Grupa za slobodu medija organizovala je juče javni skup u kako bi upoznali javnost sa 13 zahteva koje su nedavno predali premijerki Ani Brnabić, a koji se tiču zaštite medijskih sloboda i bezbednosti novinara. Slične akcije istovremeno su održane u još četiri grada u Srbiji.\nNovinari i predstavnici nevladinih organizacija upoznali su su građane sa zahtevima koje je delegacija novinarskih i medijskih udruženja predala Vladi Srbije, a u kojima se, kako kažu u Nezavisnom udruženju novinara Vojvodine, nalaze rešenja za tešku medijsku situaciju u kojoj se zemlja nalazi.\n“Mi smo u utorak, delegacija novinarskih i medijskih udruženja bila je na razgovoru sa premijerkom Anom Brnabić i ministrima Vukosavljevićem i Ružićem, gde smo u dvosatnom razgovoru razmenili mišljenja vezano za medijsku scenu, dostavili te zahteve i dobili obećanje da ćemo u roku od 10 do 15 dana dobiti obrazložene odgovore na naših 13 zahteva”, rekao je Nedim Sejdinović, predsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine.\nSami zahtevi, prema rečima Sejdinovića, sadrže nekoliko važnih aspekata medijske i novinarske profesije i ozbiljnih problema sa kojima se suočava, počev od bezbednog bavljenja novinara svojom profesijom.\n“Odnosno, tražili smo da država i državni funkcioneri pod hitno prestanu da vode kampanju protiv novinara i medija koji ima nisu po volji, potom smo se, naravno, borili za radna prava novinara, jer, što se tiče novinarskih radnih prava, ona su važna kao i sva druga radna prava u zemlji, ali još možda za nijansu važnija, jer novinar koji je ucenjen svojim položajem na poslu ne može da se bavi svojom profesijom u skladu sa javnim interesom i novinarskim kodeksom, nego u skladu sa zahtevima vlasti i vlsnika”, kaže Sejdinović.\nMeđu zahtevima je između ostalog i, kako je naveo, zahtev za prestanak diskriminacije u finansiranju medija u Srbiji, kao i pritiscima kampanjama na, prema njegovim rečima, nepodobne medije, ali i o pravednijem konkursnom sufinansuranju gde, kako je rekao, postoji čitav niz ozbiljnih anomalija.\n“Gde mediji koji se osnuju preko noći dobijaju ogromna sredstva, dok mediji koji postoje duži niz godina i koji imaju dovoljno iskustva i kapaciteta da rade u javnom interesu ne dobijaju ta sredstva, a recimo, takođe se dešava, što je potpuno suprotno sa podzakonskim aktima, da mediji koji kontinuirano, skoro svakodnevno krše novinarski kodeks, takođe dobijaju sredstva, za razliku od medija koji su profesionalni”, navode u NDNV.\nSkupovi, poput ovog u Novom Sadu, održani su i u Beogradu, Nišu, Novom Sadu, Kragujevcu i Vranju, a Grupa za slobodu medija, koja okuplja oko 200 organizacija, novinarskih i medijskih udruženja, odlučila je da svoje sledeće akcije organizuje u skladu sa odgovorima koje očekuju da će dobiti od Vlade Srbije.\nPrethodni tekstSNS ne odustaje od privatizacije Luke Novi Sad\nSledeći tekstMeđunarodni dan detata obeležen i u Novom Sadu