Odlazak "Fijata" KATASTROFA, ugroženo 10.000 radnih mesta - iKragujevac\nOdlazak "Fijata" KATASTROFA, ugroženo 10.000 radnih mesta\nponedeljak, 17 jul 2017 08:31\nAko se ne reši pat pozicija sa štrajkom u naredna dva dana postoji realna opasnost da "Fijat" najpre smanji obim proizvodnje u Kragujevcu, što bi mogao da bude uvod u povlačenje sa našeg tržišta - nezvanično saznaju "Novosti". Tako bi bilo ugroženo oko 10.000 radnih mesta. Tokom ove nedelje očekuje se dolazak poslovodstva "Fijata" iz Italije na pregovore sa štrajkačkim odborom i predstavnicima vlade.\n- Bojim se da neiznalaženje rešenja i nekretanje u ovom pravcu može da ima ozbiljne posledice ne samo za grad Kragujevac, nego i za celu Srbiju, sve one koji direktno ili indirektno zavise od kompanije "Fijat" - rekao je Dragan Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu privrede. - Ovo je loša i neozbiljna poruka svim potencijalnim investitorima. Ono što od nas traže, i što je u suštini najveći kamen spoticanja, jeste da Vlada preuzme odgovornost i da za to povećanje garantujemo budžetom Srbije.\nEventualni odlazak "Fijata" iz Srbije nije nemogući scenario ni za predsednika Privredne komore Srbije Marka Čadeža.\n- Ne verujem da sindikalci koji rukovode ovim dvonedeljnim štrajkom žele da dođe do najgoreg scenarija, a pogotovo to ne žele radnici - smatra Čadež. - Hajde da ostavimo emocije sa strane i da vidimo šta su interesi radnika i kako možemo da dođemo do određenih rešenja. Zaustavljanje proizvodnje nije pravi način. Ukoliko se ovako nastavi, primanja uopšte neće biti, jer proizvođač mora da proizvodi. Zaista, posledica jeste odlazak investitora.\nŠtrajkom su se za bolji kolektivni ugovor davno izborili i u Železari "Smederevo". Predsednik Samostalnog sindikata u srpskoj čeličani Siniša Prelić kolegama zato poručuje da otpočnu pregovore.\n- I mi smo 2004. godine imali sličnu situaciju sa tadašnjim poslodavcem "Ju-Es stilom". Kolegama savetujem da obavezno sednu za sto - kaže Prelić. - Ni tada nisu svi bili zadovoljni, ali je važno da smo postigli više. Važno je i da se napravi pomak.\n* Analizi proizvodnog procesa i svih radnih stanica kako bi se optimizovao proizvodni proces da bi radnicima bilo lakše.\n* Da će se u saradnji sa gradom Kragujevcem rešiti prevoz radnika u večernjim časovima, što je potvrdio i gradonačelnik.\n* Da će insistirati na uvođenju bonusa efikasnosti od 2017. koji će se isplaćivati u februaru svake godine za prethodnu.\n* Da ćemo insistirati na dodatnom povećanju plata, ali da ne možemo u ovom trenutku da garantujemo koliki je to procenat.\n- Umesto poziva na pregovore, razgovore štrajkačkog odbora sa predstavnicima "Fijata" ili barem manjinskog vlasnika Vlade, već dva dana pregovora putem medija - navodi se u saopštenju. - Istine radi, "sindikalni lideri", kako nas pojedini mediji nazivaju, spremni su da svakog trenutka otpočnu pregovore s kompanijom ili Vladom, i to je osnovni zahtev.\nSindikat podseća da je 23. juna Inspekcija rada izvršila nadzor i 26. juna naložila poslodavcu da otpočne pregovore u skladu sa Zakonom o štrajku. Paradoks je i da se ne poštuje potpisani kolektivni ugovor, jer u članu 82 nedvosmisleno stoji da su Štrajkački odbor i poslodavac dužni da, od dana najave štrajka i za vreme štrajka, pokušaju da sporazumno reše nastali spor.Ako se ne reši pat pozicija sa štrajkom u naredna dva dana postoji realna opasnost da "Fijat" najpre smanji obim proizvodnje u Kragujevcu, što bi mogao da bude uvod u povlačenje sa našeg tržišta - nezvanično saznaju "Novosti". Tako bi bilo ugroženo oko 10.000 radnih mesta. Tokom ove nedelje očekuje se dolazak poslovodstva "Fijata" iz Italije na pregovore sa štrajkačkim odborom i predstavnicima vlade.


Đukanović posle Crkve, Srbije i Rusije, izvređao i svoju državu – Otvoreno\nIzvor: 12.09.2021, 12:32 5k\nMilo Đukanović, predsednik Crne Gore, nastavio je sa napadima, koje je započeo juče uvredama na račun Srpske pravoslavne crkve, Srbije i Rusije. Ovaj put, na Đukanovićevoj meti je Vlada Crne Gore, pa i sama država u kojoj živi.\nĐukanović je na partijskom skupu DPS u Nikšiću rekao kako su „događaji na Cetinju pokazali da je Crna Gora možda jedina nezavisna država u svetu, jedina država članica Ujedinjenih nacija koja nema svoju Vladu, već je ona stručna služba jedne kvazi Crkve države Srbije“.\n„Kada se ta Vlada našla u dilemi da li da zaštiti svoju prestonicu kao simbol crnogorskog slobodarstva i državnoga trajanja, ili da sledi agresivni slepi naum Srpske pravoslavne crkve da pokori Cetinje i da time pokuša da pokori Crnu Goru, ta Vlada nije imala nikakvu dilemu, već je sve svoje rezerve uključujući i bojne otrove stavila na raspolaganje Crkvi Srbije da pokori Cetinje i Crnu Goru“, rekao je Đukanović.\nOn je podsetio na obećanja i najave aktuelne vlasti da će osloboditi Crnu Goru, da će naša država biti društvo pravde, društvo vladavine prava, gde će slediti vreme punog ekonomskog prosperiteta.\n„Danas smo godinu dana kasnije od tih promena i otprilike pola godine nakon promene vlasti u Nikšiću, videli da su zaista imali ozbiljnu nameru kada su najavili da će nas osloboditi od oslobođenja koje su doneli partizani i antifašisti i to brutalnim atakom na građansku, sekularnu i evropsku Crnu Goru“, istakao je Đukanović, prenosi RTCG.


Šolc: Nemačka pruža okvir za postizanje sporazuma\nNemački kancelar Olaf Šolc je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Kosova Aljbinom Kurtijem rekao da tema priznanja Kosova treba da bude deo dijaloga sa Srbijom.\n17:19 h > 17:55\nizvor: Ekonomia online, Gazeta Express, dpa, Kim\nKosovski premijer Aljbin Kurti rekao je, ne navodeÄ‡i detalje, da na Zapadnom Balkanu postoje faktori kojima diriguje Kremlj, dodajuÄ‡i da je to opasnost za mir i bezbednost. (Foto Wolfgang Kumm/dpa)\nDo tog (sporazuma) će doći dve zemlje i ima mnogo detalja, ali tu je naravno i ono što je Nemačka već dugo podržava, odnosno priznanje Kosova, rekao je Olaf Šolc.\n"To su teme koje zahtevaju kratkoročne ili dugoročne strategije, ali sve one moraju brzo da napreduju, tako da mi dajemo podršku u tom pogledu i pružamo okvir da se to postigne", dodao je on.\nŠolc je dalje naveo da vidi spremnost strana za dogovor.\n"Mi ne sudimo ko je u pravu, ali nudimo mogućnost da lideri koji to mogu preuzmu vođstvo. Imam utisak da je volja velika da se napreduje i dodatno treba uzeti u obzir neke stvari. Prva je oživljavanje Berlinskog procesa koji je doprineo Balkanu, a druga je pitanje članstva u EU. Svi znamo da su za to realni izgledi i da se o tome vredi dogovoriti", rekao je nemački kancelar.\nŠolc je najavio intenziviranje rada u okviru Berlinskog procesa i potpisivanje četiri sporazuma na Zapadnom Balkanu u drugoj polovini ove godine, kao i svoju posetu regionu.\nNemački kancelar Olaf Šolc je obećao podršku Kosovu za planirano članstvo u Evropskoj uniji: "Zapadni Balkan pripada Evropi," rekao je posle razgovora s kosovskim premijerom Aljbinom Kurtijem u Berlinu. Međutim, vitalno je važno da postoji razumevanje između Kosova i susedne Srbije, prenela je dpa.\nKurti: Ono što se danas dešava u Ukrajini Kosovo doživelo pre 23 godine\nKosovski premijer Aljbin Kurti je na zajedničkoj konferenciji sa nemačkim kancelarom Olafom Šolcom u Berlinu rekao da je Kosovo ispunilo svoje zadatke po pitanju vizne liberalizacije i da je sada red da to učini i EU.\n"U julu će poći četiri godine od kada je Evropska komisija po drugi put preporučila liberalizaciju viznog režima za Kosovo i utvrdila da je Kosovo ispunilo sve kriterijume. Sada je vreme da se kaže da je dosta", rekao je Kurti.\nPremijer Kosova je u Berlinu naveo da Kosovo pozdravlja samo regionalne inicijative sa Evropskom unijom unutar njih, prenosi Gazeta Ekspres.\n"Kosovo ne prihvata druge inicijative. Ne pozdravljamo sve druge paralelne inicijative koje žele da otvore Balkan silama sa istoka ili severoistoka i smatramo ih nepotrebnim", naveo je on.\nKurti je rekao da "Kosovo stoji uz prijateljske zemlje koje podržavaju Ukrajinu" i naglasio "da je ono što se danas dešava u Ukrajini Kosovo doživelo pre 23 godine".\n"Bombardovanja i silovanja koja se dešavaju danas i koja Ukrajina doživljava od strane ruskih snaga, Kosovo ih teško proživljava jer je pre 23 godine živelo unutar genocidnog režima Slobodana Miloševića, koji je okončan NATO intervencijom", kazao je Kurti.


Opozicione stranke izvojevaju pobedu na kosovskim izborima - Kosovo 2.0\nPiše Kosovo 2.0 - 07.10.2019\nBitka VV-a i LDK-a u prvom planu, dok je PDK pao na treće mesto.\nIzgleda da će se kosovska politička scena promeniti, s obzirom na to da dve najveće opozicione partije iz prethodnog skupštinskog saziva imaju jasnu prednost u odnosu na svoje protivnike.\nSa svim prebrojanim glasovima na vanrednim parlamentarnim izborima, Centralna izborna komisija (CIK) procenjuje da Samoopredeljenje (VV) ima 25,5 odsto osvojenih glasova, što je neznatna prednost u odnosu na Demokratsku ligu Kosova (LDK) sa 24, 8%.\nDok su finalni glasovi još bili prebrojavani, stranački lider VV-a, Aljbin (Albin) Kurti, proglasio je pobedu, rekavši da ovakav rezultat predstavlja priliku za “narodno slavlje”, a nakon čega su proslavili sa svojim simpatizerima na prištinskom Trgu Skenderbeg.\nKandidatkinja LDK-a za premijerku, Vjosa Osmani, saopštila je na konferenciji za medije da je nemoguće utvrditi ko je pobedio sve dok se svi glasovi ne prebroje, a usled tesne razlike između LDK-a i VV-a.\nDemokratska partija Kosova (PDK), koja je na vlasti od 2007, dobila je 21,2%, prihvatajući buduću ulogu opozicione stranke. “Građani su presudili i mi prihvatamo takvu odluku”, rekao je partijski lider Kadri Veselji (Veseli).\nKoalicija partije premijera u ostavci, Ramuša (Ramush) Haradinaja, Alijansa za budućnost Kosova (AAK) i Socijaldemokratska partija (PSD) nalaze se na četvrtome mestu (11,6%).\nSrpska lista, koja ima podršku Beograda, ponovo je bila dominantna kada je reč o osvajanju broja glasova kod srpskih birača, pa se tako nalazi na petome mestu u odnosu na sveukupni broj glasova, dok nijedna druga srpska partija nije dobila više od nekoliko stotina glasova.\nMnogo toga bi moglo da zavisi od udela glasova koje dobije koalicija sastavljena od Nisme (NISMA) i Nove kosovske alijanse (AKR) te da li bi oni mogli da pređu prag od 5% koji je neophodan da bi imali svoje poslanike u skupštini. Ako ne pređu prag od 5% glasova, LDK i VV će, verovatno, moći da formiraju većinu — od makar 61 poslanika od ukupno 120 skupštinskih sedišta — tako što bi ušli u koaliciju.\nVV i LDK su rekli da će, ukoliko budu prvi po broju glasova, pokušati da formiraju zajedničku koalicionu vladu; pokušaj da se uspostavi predizborna koalicija nije bila uspešna, jer nisu mogli da se saglase oko toga ko bi bio njihov zajednički kandidat za premijera.\nStranka koja osvoji najviše glasova, čim CIK potvrdi rezultate, dobija poziv od predsednika za formiranje vlade. Ako to ne učine u roku od 15 dana, predsednik bi trebalo da se konsultuje sa drugim partijama i koalicijama, a nakon čega treba da nominuje drugog kandidata za premijera u vremenskom periodu od 10 dana.\nDosadašnji rezultati ne obuhvataju glasove iz dijaspore. Smatra se da je rekordno visok broj birača iz rasejanja glasao na ovim izborima; CIK je potvrdio više od 35.000 zahteva za glasanje — na prošlim izborima, 2017. godine, bilo je samo 5.000 uspešno registrovanih birača iz dijaspore.\nSveukupno učešće na izborima bilo je nešto više od 44% od 1,9 miliona registrovanih birača, što je najveći izlazak na birališta od 2010. K\nNapomena urednika: Ovaj članak je povremeno dopunjavan nakon objavljivanja, a kako bi dali pregled prebrojanih glasova.


Foto: Ilustracija | Japanski naučnici razvijaju vakcinu protiv starenja\nN.N. 26.12.2021 13:16\nJapanski tim naučnika najavio je da su na pragu vakcine koja će uništavati takozvane "zombi" ćelije čiji broj se uvećava s godinama i koje utiču na okolne ćelije, što dovodi do poremećaja povezanih sa starenjem, među kojima je i manja elastičnost arterija.\nStudija, koju je sproveo profesor Univerziteta Juntendo, Toru Minamino i njegov tim, utvrdila je da miševi koji su vakcinisani imaju niže nivoe "zombi" ćelija, odnosno ostarjelih ćelija, posebno u organima koji su pogođeni krtošću krvnih sudova.\n"Možemo očekivati da će vakcina biti primjenjiva za liječenje krutosti arterija, dijabetesa i drugih bolesti povezanih sa starenjem", navodi Minamino.\n"Stare ćelije luče niz hemikalija koji ometaju funkciju tkiva", rekao je u intervjuu dr Salvador Matip, šef Laboratorije za mehanizme raka i starenja Univerziteta u Lesteru.\n"Teorijski, ove stare ćelije 'pozivaju' imunski sistem da ih očisti, ali to na kraju ne uspije i stvara se hronična upala niskog nivoa, pomješana sa fibrozom“, objašnjava dr Matip.\n"Biološki proces starenja je veoma složen, stoga je malo vjerovatno da će ga jedna jedina strategija potpuno zaustaviti ili preokrenuti. Međutim, vjerovatno postoji mnogo načina da se to uspori, a čišćenje senescentnih ćelija čini se jednim od najlakših i potencijalno najefikasnijih“, smatra doktor.\n"Ovo je veoma interesantno pitanje oko kojeg se još uvijek nismo složili. Neki vjeruju da postoji ‘tvrda' granica trajanja ljudskog životnog vijeka (oko 130 godina je trenutna procjena), dok drugi smatraju da postoje teorijske pretpostavke da besmrtnost bude izvodljiv poduhvat“, napominje dr Matip.\n"Još uvijek nismo utvrdili koliko se život može produžiti i da li postoji granica ili ne“. Međutim, kako dodaje profesor, rješenje nije daleko.\n"Oblast istraživanja metoda borbe protiv starenja napreduje veoma brzo. U posljednjoj deceniji bilo je mnogo ključnih otkrića. Osoba koja će uzeti prvu tabletu protiv starenja vjerovatno je već rođena“, tvrdi doktor Salvador Matip.


NSinfo: Srbija dobija još jedan auto-put i brzu saobraćajnicu\nSrbija dobija još jedan auto-put i brzu saobraćajnicu\nMinistarka građevinarstva Zorana Mihajlović razgovarala je sa\nambasadorom Azerbejdžana i predstavnicima kompanije "Azvirt" o infrastrukturnim projektima.\nOna je sa ambasadorom Eldarom Hasanovim i predstavnicima Azvirta razgovarala o novim zajedničkim infrastrukturnim projektima dve zemlje.\nMihajlovićeva je rekla da je za Vladu Srbije važno da se što pre krene u realizaciju projekata o kojima su razgovarali predsednici Srbije i Azerbejdžana dogovorili tokom nedavne posete srpske delegacije Bakuu, navodi se u saopštenju iz Kabineta potpredsednice Vlade.\n"Reč je pre svega o projektima Ruma-Šabac, dužine 22 kilometra, i Šabac-Loznica, dužine 55 kilometara, gde je ideja da se na prvoj deonici gradi auto-put, a na drugoj brza saobraćajnica", rekla je Mihajlovićeva.\nNa sastanku je razgovarano i o projektu izgradnje Obilaznice oko Beograda, a Mihajlovićeva je ambasadoru Hasanovu predstavila i inicijativu više ministarstava da se organizuje biznis-konferencija u Beogradu ili Bakkuu, gde bi Srbija predstavila infrastrukturne projekte u oblastima saobraćaja, energetike, rudarstva i telekomunikacija, a srpska preduzeća se upoznala sa mogućnostima da se angažuju na poslovima u Azerbejdžanu.\n... ap vojvodina, autoput, Novi Sad, ruma, srbija


Kompanija iz Australije zainteresirana za investiranje u turizam i saobraćaj Kantona Sarajevo | Vlada Kantona Sarajevo\nKompanija iz Australije zainteresirana za investiranje u turizam i saobraćaj Kantona Sarajevo\nMinistri privrede i saobraćaja Kantona Sarajevo Muharem Šabić i Mujo Fišo ugostili su jučer direktore kompanija „Care Park“ iz Australije i „Polimac Company“ iz Sarajeva Roberta Beltekya i Mehmeda Polimca sa saradnicima, koji su izrazili namjeru da investiraju u Kanton Sarajevo a posebno u turizam kao i projekte izgradnje podzemnih garaža.\nRazmijenjene su informacije o turističkim potencijalima Kantona Sarajevo kao i planovima investiranja u oblasti saobraćaja. Također je direktor Belteky prezentirao aktivnosti svoje kompanije koja investira u Australiji, Novom Zelandu te jugoistočnoj Aziji.\nMinistar Šabić je goste upoznao da je zakonodavstvo Kantona Sarajevo u oblasti investicija usklađeno sa regulativom Evropske unije, sa posebnim naglaskom na Zakon o javno-privatnom partnerstvu KS koji omogućava pokretanje investicionog postupka javnom i privatnom partneru.\nMinistar Fišo je prezentirao stanje u oblasti saobraćaja u mirovanju i upoznao predstavnike kompanije o potrebi izgradnje novih parking mjesta u Kantonu.\nKako navode iz Ministarstva privrede, dogovoreni su budući koraci saradnje u skladu sa Zakonom o javno-privatnom partnerstvu.


Dnevni list Politika "najgrublje je prekršila" dva odjeljka novinarskog kodeksa, napisao je u žalbi Kaufman\nNjemački glumac i režiser Andreas Kaufman podnio je Savjetu za štampu žalbu protiv dnevnog lista Politika zbog korištenja njegove fotografije za autorski tekst "Protiv nasilja, ne protiv muškaraca ili žena", objavljen 18. jula, saopštilo je danas Udruženje novinara Srbije (UNS).\nU žalbi se navodi da je "Politika" predstavila Kaufmana " u lažnom svjetlu kao izvjesnog doktora Petra Veličkovića sa problematičnim stavovima koji se odnose na feminističke grupe, nevladine organizacije i stavom kojim se posredno vrši svojevrsna relativizacija zločina".\n"Time je grubo narušeno dostojanstvo i integritet podnosica žalbe, a samim tim i Kodeks novinara Srbije, kao i smjernice za njegovu primjenu u onlajn okruženju", piše u žalbi uz konstataciju da je Politika "najgrublje prekršila" dva odjeljka novinarskog kodeksa - novinarsku pažnju i poštovanje privatnosti.\nKolegijum Politike saopštio je ranije da je povodom slučajeva objavljivanja tekstova "fantomskih komentatora" u tom listu prijavio tužilaštvu da je mjesecima "na meti napada nepoznatih hakera i zlonamjernika koji bi željeli da običnu novinarsku grešku predstave kao navodnu namjeru tog lista da obmane svoje čitaoce".\nKomisija za žalbe Saveta za štampu najavila je ranije da će razmotriti žalbu Autonomnog ženskog centra na tekst objavljen u Politici pod naslovom "Protiv nasilja, ne protiv muškaraca i žena" zbog navodnog relativizovanja nasilja nad ženama i spornog identiteta autora.\nSavjet je saopštio da mu se obratilo više građana koji se, kako se navodi, "osjećaju prevarenim" zbog teksta čiji je autor navodno osoba koja ne postoji, a žalbe se odnose i na sam sadržaj teksta kojim se relativizuje nasilje nad ženama i vrijeđa dostojanstvo žrtava nasilja.


Novi sastanak u „normandijskom formatu“ verovatno 29. novembra - 23.11.2016, Sputnik Srbija\nNovi sastanak u „normandijskom formatu“ verovatno 29. novembra\nDuž linije razgraničenja u Donbasu zabeleženi su brojni slučajevi narušavanja primirja i povlačenja teškog naoružanja, izjavio je u sredu u Minsku specijalni... 23.11.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, donbas, francuska, ukrajina, nemačka, minsk, pavel klimkin, leonid kučma\nDuž linije razgraničenja u Donbasu zabeleženi su brojni slučajevi narušavanja primirja i povlačenja teškog naoružanja, izjavio je u sredu u Minsku specijalni predstavnik OEBS-a Martin Sajdik.\nNakon sastanka kontakt grupe za rešavanje situacije u Donbasu, održanog u Minsku, Sajdik je rekao da je većina civilnih i vojnih gubitaka posledica razmene vatre uz korišćenje teškog naoružanja.\n„To naoružanje ne sme tamo da se nalazi, trebalo je da bude povučeno“, naglasio je diplomata i dodao da se i dalje nada da će do toga doći.\nMoskva Zagrebu: Brinite vi o Srbima, a ne o Donbasu i Krimu\n22 Novembar 2016, 18:44\nSajdik je istakao da se nada da će sastanak šefova diplomatije „normandijskog formata“ (Nemačka, Ukrajina, Rusija, Francuska) biti održan 29. novembra u Minsku.\nRanije je ministar inostranih poslova Ukrajine Pavel Klimkin saopštio da bi šefovi diplomatije „normandijske četvorke“ mogli da se sastanu krajem novembra ili početkom decembra kako bi razmotrili plan realizacije Minskog sporazuma za rešavanje sukoba u Donbasu.\nNakon sastanka u Minsku Darja Olifer, portparolka predstavnika Kijeva u kontakt grupi Leonida Kučme, saopštila je da je povlačenje vojnih snaga i sredstava u oblasti Stanice Luganske u Donbasu moguće 26. novembra, pod uslovom da se poštuje primirje.\nDarja Oliver je na svojoj stranici na Fejsbuku napisala da je dalja implementacija okvirnog rešenja o udaljavanju snaga i sredstava moguća posle demilitarizacije Debaljceva.


Nikodijević: Pravednija raspodela novca opštinama\n17.12.2015. 10:31h 23.02.2017. 08:10h\nBEOGRAD - Predsednik Skupštine Beograda Nikola Nikodijević izjavio je da će sredstva namenjena gradskim opštinama ubuduće biti pravednije raspoređivana, na osnovu jasnih kriterijuma i merila, čime će se u svim opštinama stvarati uslovi života dostojni 21. veka, a život građana učiniti lakšim i boljim.\nGovoreći o narednoj sednici gradskog parlamenta zakazanoj za ponedeljak, 21. decembar, Nikodijević je za RTS rekao da su najvažnije tačke dnevnog reda "tehnički rebalans budžeta" i kriterijumi na osnovu kojih će opštine dobijati budžet za 2016. Kada je reč o rebalansu, istakao je postoje prihodi gradskih preduzeća i dobit koja se naplaćuje od njih, a postoji i deo neutrošenih sredstava iz ove godine.\n"Ta neutrošena sredstva ili sredstva koja predstavljaju dobit, preraspodeljuju se na obaveze koje moramo pokriti, što se prvenstveno odnosi na vraćanje dugova od pre šest, sedam godina", naveo je Nikodijević, dodajući da pre svega misli na subvencije za komunalne usluge, koje Grad treba da pokriva preko svojih JP. Te subvencije, prema njegovim rečima, godinama nisu plaćane, niti evidentirane u budžetu i nije postojao realan novac za njih, pa su se gomilale kao dugovi, koji sada iznose oko 5,5 milijardi dinara.\nNikodijević, kako je saopštila Gradska uprava, očekuje da će posle 2017. taj dug biti anuliran, a sve buduće subvencije koje Grad bude preuzimao biće na realnim osnovama. Govoreći o Predlogu odluke o utvrđivanju kriterijuma za obime budžeta opština, Nikodijević je rekao da se prvi put donose kriterijumi koji se odnose na veličinu teritorije, broj stanovnika, razuđenost, na to da li je ona samo centralna ili ima i prigradske delove. Prema njegovim rečima, dosadašnji način raspodele sredstava nije bio zasnovan na nekoj logici i sada su prvi put ustanovljeni jasni kriterijumi po kojima će se opštinama dodeljivati sredstva.\n"Neće se svi složiti sa poštenom raspodelom i siguran sam da će biti i onih kojima će biti krivo što više neće moći da štampaju milionske brošure i nekoliko puta godišnje menjaju ukrasne žardinjere i pokretni mobilijar u parkovima", naveo je on. Sa druge strane, dodao je, postoje nerešeni komunalni i infrastrukturni problemi u pojedinim delovima grada koji se ne mogu ignorisati, pa je važnije da svaki građanin ima uslove života dostojne urbane sredine kakva je Beograd.\nGovoreći o Nacrtu ugovora o javno-privatnom partnerstvu sa privatnim prevoznicima, Nikodijević je rekao da se sa njim potpisuje ugovor na deset godina i da se mogu postaviti oštriji kriterijumi koji će morati budu ispunjeni. Na sednici bi trebalo da bude usvojen i Plan detaljne regulacije Bloka 11, odnosno područja gde se sada nalazi nekadašnji hotel "Jugoslavija", između Bulevara Nikole Tesle, Keja oslobođenja i ulica Goce Delčeva i Aleksinačkih rudara u Zemunu. Prostor gde će biti izgrađen hotel visoke kategorije iz lanca "Kempinski", sa dve kule visoke spratnosti kao deo stambenog i poslovnog kompleksa, nalazi se van zone centra Zemuna i Novog Beograda, u okviru urbanističke celine poznate kao "Prvobitni Novi Beograd".\nKada je izgrađen 1960. godine, rekao je Nikodijević, hotel "Jugoslavija" je bio najveći i najmoderniji u tadašnjoj federaciji, sa 1.500 prostorija, dva restorana i pratećim sadržajima. Postojeći objekat hotela biće potpuno renoviran i modernizovan, s dozvoljenom spratnošću do osam spratova, odnosno 36 metara. Severna kula, maksimalne spratnosti P+33, odnosno 140 metara visine, u produžetku Goce Delčeve, namenjena je za poslovne i komercijalne sadržaje, a Južna kula, iste spratnosti u produžetku Aleksinačkih rudara, predviđena je za stanovanje visokog standarda.\n"Dve kule će, zajedno sa hotelom 'Kempinski', predstavljaće ne samo novi reper ovog dela grada, već će dati novi identitet Zemunu i Novom Beogradu. Zemunski kej će postati turistička destinacija privlačna za sve turiste, ali i naše sugrađane", smatra Nikodijević. On je napomenuo i da je detaljnim planom predviđeno očuvanje i oplemenjivanje svih zelenih površina, kao i izgradnja dodatne treće pešačke i biciklističke staze.\nAutor: Foto: Beta Miloš Miškov


Alen Ademović - Blic Online\nMiligram bez Milija razmrdao Bečej\nDrugog dana Velikogospojinskih dana za više od 40.000 ljudi pevao je Halid Bešlić, a onda je na scenu stigao Alen Ademović sa bendom.\nMili ukrao Alena od Brege\nAlen Ademović, bivši pevač Bregovićevog “Orkestra za svadbe i sahrane”, prešao je u grupu “Miligram” i upravo sa Aleksandrom Milićem Milijem snima novi album.\nBrega se provodio uz svoje hitove\nAlen Ademović, pevač i član Orkestra za svadbe i sahrane, sinoć je u klubu Teatro promovisao svoj novi singl “Kapi krvi”, a podršku mu je pružio i Goran Bregović.\nŠišam Bregu pre koncerta\nKompozitor, pevač i muzičar Alen Ademović već sedam godina radi u Orkestru za svadbe i sahrane sa Goranom Bregovićem. Alen je multiinstrumentalista i svira dvanaest instrumenata. Već sa sedamnaest godina počeo je da nastupa sa Bregovićem i imao na stotine koncerata širom sveta, a priprema i svoj prvi solo album.\nNa probi sam nožem lupao u bubanj\nJedan od najtalentovanijih domaćih muzičara i pevača, Alen Ademović sa svoje dvadeset tri godine iza sebe već ima šest godina uspešne karijere. O radu sa Goranom Bregovićem, muzici, svojim počecima, planovima, talentu koji je nasledio od majke Jasmine i oca Ninoslava, Alen govori za „Blic“ iskreno i kroz smeh.


Fajon: Izgubili smo kredibilitet kod zemalja Z. Balkana\n23.06.2022 / 21:45 Politika - Slovenska ministrica\nPrije početka Evropskog vijeća, danas je u Briselu održan samit Partije evropskih socijalista i socijaldemokrata (PES), kojem je prisustvovala i predsjednica SD-a i ministrica vanjskih poslova Slovenije Tanja Fajon.\nSamit socijaldemokratskih lidera, kojem je prisustvovao veliki broj evropskih premijera, podržao je status kandidata Ukrajine i Moldavije, evropsku perspektivu Gruzije i ponovio svoju osudu ruske agresije u Ukrajini. Lideri su se također složili da samo pozitivne poruke Zapadnom Balkanu nisu dovoljne.\n“Izgubili smo kredibilitet kod zemalja Zapadnog Balkana koje čekaju status kandidata za članstvo u EU. Ove zemlje ponovo postaju zemlje geopolitičke borbe”, istakla je Fajon.\n“Sačuvat ćemo kredibilitet procesa proširenja samo ubrzavanjem dodjele statusa kandidata za članstvo u EU Bosni i Hercegovini, otvaranjem pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom i omogućavanjem vizne liberalizacije za Kosovo. Potreban nam je jasan politički signal podrške i posvećenosti perspektivi proširenja Zapadnog Balkana”, rekla je još slovenska ministrica.\nNjemački kancelar Olaf Scholz i finska premijerka Sanna Marin složili su se da EU ima dužnost prema Zapadnom Balkanu i da, ako se ispune uslovi, mora priznati status zemalja kandidata za članstvo u EU. Visoki predstavnik EU za vanjsku i sigurnosnu politiku Josep Borrell istakao je da među zemljama Zapadnog Balkana vlada veliko razočarenje i da žele rješenja za zajedničke probleme koji prevazilaze svaku zemlju.\nČelnici PES-a razgovarali su i o energetskoj i prehrambenoj krizi, posebno u afričkim zemljama, te o integraciji Švedske i Finske u NATO.\nPodsjećamo, slovenski premijer Robert Golob danas je poručio kako se mora naći konsenzus kako bi se BiH dodijelio status kandidata bez dodatnih uslova. On je također rekao da će, ako bude potrebno, “insistirat do jutra” na tome.


Uskoro Javni poziv: Za projekte mladih osigurano 44.000 KM - Općina Velika Kladuša\nOpćina Velika Kladuša jedna je od 18 općina i gradova čije su aplikacije prihvaćene u okviru Javnog poziva fondacije Mozaik. Ukupna vrijednost fonda za Općinu Velika Kladuša iznosi 44. 000 KM. Ova finansijska sredstva namijenjena su za finansiranje novih biznisa mladih ljudi sa idejom, a općina u navedenom iznosu učestvuje sa 50% sredstava, odnosno 22.000 KM. S tim u vezi, savjetnik općinskog načelnika, Ervin Abdić naglasio da je, s obzirom na sve okolnosti, ovo je jedna lijepa vijest koja u fokus stavlja mlade ljude u Velikoj Kladuši, a koji će moći ostvariti svoje ideje….\nOvo je jedna od prilika za mlade ljude koji imaju određenu ideju za pokretanje biznisa, da uz pomoć Općine Velika Kladuša i fondacije Mozaik, realiziraju zamišljeno. U okviru projekta bit će objavljen „Javni poziv“ za dodjelu bespovratnih sredstava za pokretanje poslovnih poduhvata u Općini Velika Kladuša, a osnovni kriteriji na osnovu kojih će aplikat moći aplicirati na prijavu su slijedeći:\nTagovi: Fondacija MozaikOpćina Velika KladušaOpćinski načelnik\nSaopćenje za javnost Službe za civilnu zaštitu


Milovan Vesnić i Optima – Zajednički pohod u Evropu - GARAŽA\nTokom celog 4. BG Car Show-a posetioci beogradskog sajma bili su u mogućnosti da u Hali 2 na štandu Rafinerije ulja Modriča pogledaju automobil sa kojim će srpski šampion Milovan Mikica Vesnić nastupati u okviru ovogodišnjeg KUP-a Evrope. Bio je to odličan povod da čelnici Rafinerije i proslavljeni as i na papir stave ugovor kojim će gigant iz Republike Srpske stati iza novog projekta ASK Sport Auto Vesnić i zajednički krenuti u pohod na Evropu.\nRafinerija ulja Modriča svojom novom poslovnom politikom izlazi iz okvira lokalnog i regionalnog a u promovisanju brenda u Evropi sigurno će pomoći sportske aktivnosti i uspesi Milovana Mikice Vesnića – „Modriču i porodicu Vesnić vezuje partnerstvo dugo gotovo tri veka. Ja od početka svoje karijere 1994-te vozim u bojama rafinerije pa je logično da zajedno krenemo i u novu kampanju. Modriča sa promovisanjem svojih novih ulja za najmodernije automobile i ja u novi segment svoje karijere. Nakon osvajanja titule šampiona centralne Evrope prelazimo u ETCC i verujemo u uspeh i dobar plasman. Da ne budemo previše skromni, jedno od prva tri mesta sasvim bi zadovoljila u debitantskoj sezoni. Modriča će nas nadam se snažno podsržati u ovom i u budućim projektima i da ćemo zajedno proslaviti uspehe koji su pred nama.“ – izjavio je Vesnić nakon potpisivanja novog sponzorskog ugovora.\n„Nastavak saradnje sa Vesnićem je samo prvi korak u novoj eri Rafinerije ulja Modriča. Mi svoja bazna ulja već dug niz godina plasiramo na evropska tržišta a sada želimo da promovišemo i svoje finalne proizvode koji su vrhunskog kvaliteta.“ – poručio je generalni direktor rafinerije, gospodin Roman Romanov.\nPR Rafinerija ulja Modriča\n2014 modriča rafinerija sajam ugovor vesnić\nPrevious post:Izabrana Miss DDOR BG CAR SHOW & MOTOPASSION 2014\nNext post:Dušan Borković osetio dah WTCC


Agencija za borbu protiv korupcije: V.d. direktorka Jevremove škole u sukobu interesa - RTV Šabac\n31. januar 14:58\nSkupština grada Šapca 15. januara uputila je dopis Agenciji za borbu korupcije, u kom su zatražili mišljenje Agencije o mogućem sukobu interesa v.d. direktorke Osnovne škole “Jevrem Obrenović” Svetlane Stanković, koja je i odbornica Srpske napredne stranke u Skupštini grada Šapca. Mišljenje Agencije za borbu protiv korupcije je da je Svetlana Stanković u sukobu interesa, te da ne može obavljati dve javne funkcije istovremeno.\nOdbornica Srpske napredne stranke u Skupštini grada Šapca, Svetlana Stanković nije postupila po zakonu, koji propisuje obavezu funkcionera da u roku od tri dana od imenovanja na drugu funkciju zatraži saglasnost Agencije za borbu protiv korupcije, za vršenje te funkcije. Skupština grada Šapca o ovom slučaju zatražila je mišljenje nadležne Agencije.\nMišljenje Agencije za borbu protiv korupcije je da Svetlana Stanković kao odbornica u Skupštini grada može uticati na odluke vezane za Školu u kojoj je sada vršilac dužnosti direktora.\nFunkcija odbornice u Skupštini grada kod Svetlane Stanković ni na koji način nije upitna, ali Agencija za borbu protiv korupcije smatra, da je Ministar prosvete, njenim imenovanjem za v.d. direktora prekršio zakon.\nNadležno ministarstvo je u obavezi da status Svetlane Stanković reši kako ne bi dovodili u pitanje zakonitost rada Skupštine grada Šapca.


Protesti zbog filma ne jenjavaju - B92.net\nProtesti zbog filma ne jenjavaju\nVašington -- Širom sveta i danas su nastavljeni protesti zbog filma u kome se ismeva prorok Muhamed. U Tunisu i Sudanu poginulo je pet osoba, a u Sidneju osam uhapšeno.\nIzvor: Beta, Tanjug subota, 15.09.2012. | 09:38 -> 20:11\nUkupan broj povreðenih u više desetina gradova, u kojima su organizovani protesti, nemoguæe je precizno utvrditi.\nSAD razmeštaju svoje snage kako bi mogle istovremeno da reaguju na nerede i napade na diplomatska predstavništva na 18 lokacija u islamskom svetu.\n"Moramo da budemo spremni za moguænost da se otmu kontroli protesti", izazvani emitovanjem antimuslimanskog filma "Nevinost muslimana", saopštio je amerièki državni ministar odbrane Leon Paneta za magazin "Forin polisi".\nOn nije izneo detalje o razmeštanju bezbednosnih snaga, ali "Forin polisi" navodi da Pentagon trenutno razmatra slanje pedesetak marinaca radi zaštite amerièke ambasade u Sudanu. Jedna osoba poginula je u petak u napadu na amerièku ambasadu u Kartumu, gde su napadnute i britanska i nemaèka ambasada. SAD su veæ poslale sto marinaca u Libiju i Jemen.\nFrancuska policija rasterala je veèeras više desetina muslimanskih demonstranata ispred amerièke ambasade u Parizu.\nNa televizijskim snimcima vidi se oko 80 demonstranata koji su protestovali na trotoaru u blizini zgrade ambasade.\nPrema izvorima agencije AP u pariskoj policiji, uèesnici skupa su rasterani jer protest nije bio prijavljen. Uèesnici demonstracija privedeni su kako bi njihov identitet bio proveren, naveo je isti izvor.\nNovo nasilje izbilo je danas u Jemenu i Kairu, a demonstracije su održane u Bangladešu, Indoneziji, Maleziji, Pakistanu, Iraku, Izraelu i pojasu Gaze, Maroku, Siriji, Kuvajtu, Nigeriji, Keniji i Australiji, nakon što su amerièki ambasador u Libiji i još troje amerièkih diplomata ubijeni u kozulatu SAD u Bengaziju.\nNekoliko stotina policajaca blokiralo je danas oblast oko amerièke ambasade u Kairu, a ministar unutrašnjih poslova je rekao da æe ponovo biti uspostavljen red posle sukoba izmeðu policije i demonstranata koji su trajali èetiri dana.\nNekoliko stotina demonstranata protestovalo je i ispred zgrade Ujedinjenih nacija na Maldivima, saopštila je policija, a privatne novine "Minivan" objavile su da su demonstranti juèe zapalili amerièku zastavu ispred amerièkog kompleksa u Maleu.\nU dva grada u istoènoj indonežanskoj provinciji Istoèna Java demonstriralo je oko 500 ljudi.\nNajmanje šest demonstranata poginulo je u Egiptu, Tunisu, Libanu i Sudanu u sukobima sa policijom koja je branila amerièka diplomatska predstavništva, a Vašington je poslao amerièke marince da zaštite ambasade u Libiji i Jemenu.\nSudanska policija je saopštila da su dva demonstranta poginula u saobraæajnoj nesreæi u toku haotiènih demonstaracija ispred amerièke ambasade u Sudanu.\nVladajuæa umerena islamistièka partija u Tunisu osudila je juèerašnji napad na amerièku ambasadu u toj zemlji u kojem su poginula dva demonstranta, a 50 ljudi povreðeno, istakavši da takvo nasilje preti da ugrozi napredak zemlje posle nekoliko decenija diktature.\nPakistanski talibani su pozvali mlade muslimane širom sveta i u Pakistanu da ustanu protiv antiislamskog filma u kome se ismeva prorok Muhamed.\n"Mi pozivamo naroèito mlade u Pakistanu da ustanu u odbranu svoje vere i njene svetosti", poruèio je portaprol pakistanskih talibana Esanula Esan.\nOgranak Al Kaide u Jemenu pozvao je muslimane da protestuju i ubiju što više amerièkih diplomata u islamskim zemljama zbog filma u kome se ismeva prorok Muhamed, koji ta teroristièka organizacija smatra nastavkom krstaških ratova protiv islama.\nObama: SAD æe zaštiti svoje državljane\nAmerièki predsednik Barak Obama izjavio je danas da æe SAD uèiniti sve što je potrebno da zaštite svoje državljane koji se nalaze u inostranstvu, istakavši da i zemlje domaæini moraju da osiguraju bezbednost za diplomatske misije.\n"Nastaviæemo da èinimo sve što je u našoj moæi da zaštitimo Amerikance koji služe svojoj zemlji u inostranstvu, a jasno smo stavili do znanja da æe pravda sustiæi one koji su povredili naše sugraðane", kazao je Obama na ceremoniji odavanja pošte èetvorici amerièkih diplomata ubijenih u Bengaziju pre tri dana.\nAutor filma "Nevinost islama" je Nakula Baselej Nakula iz Kalifornije, koji je osuðen zbog bankarske prevare, otišao je na razgovor sa policijom zbog moguæeg kršenja uslovne kazne. Nakula (55) se branio bolešæu kako bi dobio blažu kaznu za bankarsku prevaru 2010. U jednom sudskom transkriptu, u koji je AP imao uvid, piše da Nakula ima hepatitis C, dijabetes i druge bolesti. On je osuðen na 21 mesec zatvora zbog toga što je otvorio 600 lažnih kreditnih raèuna, a za neke od njih je koristio identitete roðaka, kao i zbog izdavanja nevažeæih èekova.\nAmerièki potpredsednik Džozef Bajden razgovarao je s potpredsednikom Sudana Ali Osmanom Tahom, izrazivši zabrinutost za bezbednost ambasade SAD i ambasada drugih zapadnih zemalja u glavnom gradu Kartumu. U saopštenju Bele kuæe se navodi da je Bajden preneo zabrinutost za bezbednost tih diplomatskih misija.\nTim amerièkih marinaca predviðenih za brza dejstva upuæen je u Sudan, gde su juèe demonstranti u prestonici Kartumu pokušali da provale u ambasadu Sjedinjenih Država.\nŠefica evropske diplomatije Ketrin Ešton oštro je osudila talas napada na zapadne ambasade podstaknute filmom "Nevinost muslimana".\n"Želim da vrlo jasno poruèim da nema opravdanja za ovakvo nasilje", rekla je Eštonova povodom nasilnih protesta islamista širom sveta.\nEštonova je osudila zloupotrebu vere za podsticanje ekstremizma i pozvala sve države da zaštite diplomatska predstavništva i njihovo osoblje, a politièke i verske lidere da pozovu sledbenike na uzdržanost.\nSavet bezbednosti UN osudio je napade na amerièke ambasade i konzulate na Bliskom istoku i u Aziji u znak protesta zbog filma snimljenog u SAD u kome se ismeva prorok Muhamed.\n"Èlanice Saveta bezbednosti UN su najoštrije osudile niz napada na ambasade i konzularna predstavništva država èlanica na više lokacija 13. i 14. septembra", poruèio je u saopštenju nemaèki ambasador Peter Vitig, koji trenutno predsedava SB UN.\n"Èlanice SB UN su izrazile veliku zabrinutost zbog ovih napada, podseæajuæi da je priroda diplomatskih predstavništava mirna i da je suštinska uloga diplomata da promovišu bolje razumevanje meðu zemljama i kulturama", naveo je on.\nFilm, èiji su delovi postavljeni na sajt Jutjub (YouTube), najpre je podstakao proteste u Egiptu i Libiji, gde je u Bengaziju ubijen amerièki ambasador, a potom su neredi izbili i u drugim zemljama na Bliskom istoku.\nSidnej: Šestoro povreðenih, osmoro uhapšenih\nŠest policajaca je povreðeno, a osam osoba uhapšeno tokom protesta nekoliko stotina ljudi u Sidneju zbog filma u kome se ismeva islam.\nZa vreme okršaja sa policijom demonstranti su bacali boce, cipele i druge objekte. Policija je upotrebila suzavac da rastera demonstrante koji su pokušali da uðu u zgradu amerièkog konzulata.\nLjudi koji su danas išli u kupovinu, iznenaðeno su posmatrali kako demonstranti, meðu kojima je bilo i dece, vièu "Dole, dole SAD" i mašu transparentima na kojima je, izmeðu ostalog, pisalo: "Odsecite glave svima koji vreðaju proroka", prenela je agencija AFP.\n"Dosta nam je više da svi ismevaju našeg voljenog proroka. Nemaju pravo da ismevaju našeg proroka. Mi ne ismevano nièiju veru", rekao je Huda Dib, jedan od oko 500 demonstranata okupljenih ispred amerièkog konzulata u Sidneju.\nDemonstranti su, kasnije, prešli u obližnji Hajd park, gde je jedan od govornika pozvao na mir, rekavši da je cilj njihovog protesta da pošalju poruku.\n"Mi smo ovde zbog našeg boga. Poruka je jasna, ne možete ismevati proroka", rekao je on.


Umetnost u istoriji sveta - Meri Holingsvort: knjiga | KorisnaKnjiga.com\n’’Istorija jedne civilizacije nepotpuna je ukoliko ne obuhvati i istoriju umetnosti.\nUmetnost, kao i nauka, čini suštinsku komponentu svakog istorijskog perioda i civilizacije. Nikada ne bismo mogli da upotpunimo pogled na istoriju bilo kojeg doba ili civilizacije kad ne bismo uključili istoriju umetnosti. (Đulio Karlo Argan)\nSa preko 1300 ilustracija, napisana kako za studente tako i za opštu čitalačku publiku, Umetnost u istoriji sveta nudi impresivne nove poglede na umetničke i arhitektonske izraze kulture širom sveta i tokom vremena.\nU pedeset i dva poglavlja, dajući sažete činjenice i opise umetnika, njihovih dela i pokreta, ova bogato ilustrovana knjiga istražuje umetnost i njenu ulogu i istoriji, i to hronološki, između Istoka i Zapada, kao i sve uticaje koje su na nju imale religije, osvajanja i razne civilizacije.\nPolazeći od pećinske umetnosti iz Laska, pa do Pikasa, od piramida drevnog Egipta do kineskih Glinenih ratnika, Umetnost u istoriji sveta pokazuje kako se ljudska percepcija umetnosti i prostora menjala i razvijala s vremenom.’’


Veće plate za državne službenike\nNeto osnovica za obračun plata državnih službenika i nameštenika povećana je na 17.270 dinara, a primenjivaće se počev od zarada za april, objavljeno je u najnovijem "Službenom glasniku".\nNajava isključenja za datum: 27.04.2011\nZbog rekonstrukcije niskonaponske mreže dana 27.04.2011. godine u periodu od 09.00 do 15.00 sati doći će do prekida u isporuci električne energije potrošačima u delu naelja Bresnica III (ulici Grada Piteštija, Dušana Srezojevića, Uroša Crnilovića, Goranska, Ivanke Moačević, Viktora Bubnja, Strahinje Babića, Mostarska).\nKG sport - 27.04.2011\nZvučna knjiga i u Srbiji\nKnjige, koje čitaju profesionalni spikeri, na kompakt diskovima sve su popularnije u svetu. Izdavači u Srbiji prihvatili su novi koncept, pa se sa diskova mogu čuti najpoznatija dela. U ediciji "Zvučna knjiga" prozu i poeziju govore naši najbolji dramski umetnici.\nProsečna plata u Srbiji 353 evra\nProsečna neto zarada u Srbiji u martu 2011. bila je 35.777 dinara (353 evra), što je realno manje za 1,9 odsto, a nominalno više za 0,7 odsto nego u prethodnom mesecu, objavio je danas Republički zavod za statistiku.\nPojačana kontrola saobraćaja u Kragujevcu\nTokom poslednja dva meseca u Kragujevcu je primetno intenzivirana aktivnost saobraćajne policije. Kako kažu u ovoj službi, represija nije sama sebi svrha, već je glavni cilj da se što više unapredi bezbednost na ulicama i putevima.\nIsplata drugog dela martovskih penzija za korisnike koji ih dobijaju na kućne adrese počeće sutra i trajaće do 29. aprila, najavljeno je iz Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nDanas počinje rušenje objekata u Grošnici\nRušenje objekata u bivšoj kasarni u Grošnici trebalo bi danas da počne. Četiri od sedam najznačajnijih ''Fijatovih'' kooperanata 15. maja dobiće dozvole za izgradnju svojih pogona na ovom prostoru. Nove fabrike bi svoje hale trebalo da završe do kraja septembra i uposle oko 1.500 radnika.\nKragujevačka mlekara "Kuč" izvozi u Rusiju\nMlekara "Kuč" iz Kragujevca, jedna od šest srpskih mlekara koje su dobile dozvolu za bescarinski izvoz mleka i mlečnih prerađevina u Rusiju, Beorusiju i Kazahstan, izvoziće feta sir i kačkavalj na rusko tržište. Početni posao koji je kompanija "Kuč" ugovorila, vredan je više od milion dolara.\nTender za prodaju nacionalne aviokompanije\nTender za nacionalnog avio-prevoznika po planu Konsultantske kuće "Deloitte" trebalo bi da bude raspisan između 15. i 20. maja. Ako bi sve išlo svojim tokom i domaći avio-prevoznik konačno dobio strateškog partnera, nova kompanija mogla bi da počne da posluje u martu 2012. godine, saznaje "Blic" od izvora bliskih "Jatu".\nRok za podatke o stažu i zaradama zaposlenih 30.april\nPoslodavci u Srbiji do 30. aprila treba da dostave M-4 obrasce sa podacima o stažu i zaradama zaposlenih tokom 2010. godine, saopšteno je danas iz Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO).\nNelikvidno dve trećine preduzeća\nBEOGRAD - Dve trećine građevinskih firmi u Srbiji je nelikvidno i većina nema uslove da učestvuje čak ni u državnim projektima poput izgradnje stanova na mestu Kasarne “4. juli” na Banjici, kažu u Privrednoj komori Srbije.\nRadnici "Metal sistema" čekaju odluku Vlade\nOko stotinu radnika “Metal sistema” ponovo od jutros boravi, posle petodnevne pauze za vreme uskršnjih praznika, u zgradi opštine gde čekaju pismenu potvrdu da se država registrovala kao većinski vlasnik ove kompanije.\nStrana 822 od 853


Božović predlaže gradonačelnika za Nobelovu nagradu\nBeta\t 21. decembra 2015. 12:40\nOdbornik opozicione Demokratske stranke Balša Božović predložio je danas na sednici gradske skupštine da gradonačelnik Siniša Mali bude kandidat za Nobelovu nagradu zbog najava da će Beograd za tri dana novogodišnjih praznika zaraditi 135 miliona evra.\nBožović je podsetio na izjavu gradonačelnika da će Beograd posetiti 150.000 turista koji dnevno troše 300 evra.\n“U tri dana po 300 evra puta 150.000 turista, to je 135 miliona evra. Molim predsednika Skupštine grada Nikolu Nikodijevića da hitno pošalje zahtev da se gradonačelniku dodeli Nobelova nagrada, jer je 135 miliona evra zaradio za tri dana”, rekao je Božović tokom rasprave o rebalansu gradskog bužeta.\nOn je dodao i da Mali računa na 90.000 turista iz Bugarske u kojoj je prosečna zarada oko 360-370 evra.\nOn je podsetio na reči gradonačelnika da će “Beograd na vodi” prihodovati 300 miliona evra za 30 godina, a da bi Lepa Brena i Stiven Sigal za tri dana trebalo da Beogradu donesu skoro polovinu tog profita.\nOn je naveo i da je proslava Nove godine u Beogradu organizovana bez ikakvog konkursa i da bi za to neko trebalo da odgovara.\nOdgovarajući Božoviću, predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević rekao je da kandidate za Nobelovu nagradu predlaže Nobelov komitet, a ne Skupština grada, te da je reč o još jednoj besmislici koju je Božović izrekao.\nNikodijević je rekao da ako hotelijeri i gradska privreda budu imali uvećan prihod zbog organizovanja novogodišnje proslave, onda je to opravdano.\n“Vi ste u krivu i sami ste organizovali dočeke Nove godine i sami znate kako stoje stvari”, kazao je Nikodijević i dodao da proslava Nove godine neće trajati tri, nego četiri dana.\nBalša Božović je ocenio da je predlog rebalansa gradskog budžeta o kojem se danas raspravlja dokaz da vlast vodi neracionalnu politiku i da je nesposobna.\n“Pet milijardi dinara je ostalo neutrošeno, projekti kasne, mnoge obećane stvari nisu ostvarene”, kazao je Božović za govornicom Skupštine Beograda.\nPrema njegovim rečima, gradska kasa se vodi ličnim i političkim interesima, a gradjani plaćaju najveći teret.\nOn je istakao da gradski budžet opstaje zahvaljujući višestruko uvećanoj naplati kazni gradjanima i da je Komunalna policija iz kućnog budžeta gradjana na taj način pribavila više od milijardu dinara.\nNikodijević je odgovorio da je gradski bužet realan i da se sredstva ravnopravno rasporedjuju u korist gradjana.


Genesis planira serijsku proizvodnju fascinantnog električnog kupea - Auto Republika\nUkoliko se obistini ova tvrdnja, dobićemo fascinantan električni kupe u prilično kratkom roku.\nKoncepti automobila dolaze i odlaze. Uz njihovu pomoć, proizvođači automobila demonstriraju nove tehnologije i „opipavaju puls“ publike, vagajući da li da nešto slično pošalju eventualno u serijsku proizvodnju ili ne. Nažalost, većina tih automobila posle izvesnog vremena padne u zaborav.\nMeđutim, to nije slučaj sa zaista fascinantnim Essentia električnim kupeom, predstavljenim na prošlogodišnjem Salonu automobila u Njujorku. Ovoga puta se radi o nečemu više od „lepog lica“ koje treba da paradira na automobilskim sajmovima. U intervjuu datom na ovogodišnjem salonu u „Velikoj jabuci“, šef Genesisa je pružio neke zaista interesantne sugestije u vezi s dotičnim konceptom.\nU razgovoru s australijskim Motoringom, Manfred Ficdžerald je rekao da nećemo morati dugo da čekamo na preciznije detalje u vezi s prvim čistim električnim modelom marke, koji bi u prodaju trebalo da uđe 2021. Doduše, on nije želeo da otkrije identitet automobila, ali na pitanja novinara odgovorio je nije reč o serijskoj verziji simpatičnog Mint koncepta.\nSa GV80 SUV-om, koji treba da pristigne ove godine na južnokorejsko tržište i Ficdžeraldovom najavom novog serijskog automobila na čisto električnoj platformi, vrlo je verovatno da je reč o serijskoj verziji Essentia koncepta. Ne samo to, već su reči potpredsednika Genesisa na pitanje šta će se desiti s konceptom, prilično indikativne: „Mi smo ozbiljni u vezi sa svime što radimo. Normalno, u automobilskoj industriji konceptni automobili imaju kratak životni vek. Oni izazovu pažnju automobilske javnosti a zatim se poslovično izgube iz vidokruga. Mi ih ne tretiramo na takav način. Mi i dalje veom ozbiljno nastojimo da jedan koji ste videli prošle godine materijalizujemo u serijski model koji ćemo blagovremeno najaviti.“\nMalo toga se zna u vezi s kupeom, ali da podsetimo: koncept poseduje elektromotore koji generišu za sada nepoznat broj kilovata, koji obezbeđuje sprint do „stotke“ za oko tri sekunde.\nUkoliko dobije „zeleno svetlo“ za serijsku proizvodnju, Essentia sigurno neće biti jeftina. U ranijem intervjuu, Ficdžerald je izjavio da će serijski model biti najskuplji u gami, kao i da će njegova dostupnost biti ograničena.\ntagovi: električni automobili električni kupe essentia EV genesis konceptni automobili\nprethodni X klasa osuđena na skoro gašenje\nsledeći Kineskom proizvođaču automobila nije potrebna prodajna mreža u Evropi\nCupra SUV premijerno u Ženevi


Kontrola neba BiH u Banja Luci, podjela između 3 grada?\nTema: Kontrola neba BiH u Banja Luci, podjela između 3 grada?\nBANJALUKA - Sedište Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH (BHDCA), koje se nalazi u iznajmljenim prostorijama u Sarajevu, od 1. jula treba da bude u Banjaluci. Direkcija za civilno vazduhoplovstvo BiH raspisala je 8. juna javni poziv za iznajmljivanje nameštenih kancelarijskih prostorija. Ova „selidba“ je posledica Zakona o vazduhoplovstvu BiH koji je nedavno usvojio parlament BiH. Direkcija za civilno vazduhoplovstvo imaće i dva regionalna centra - u Sarajevu i Mostaru. „U ovoj fazi ne možemo sa sigurnošću potvrditi tačan broj ljudi koji će preći da rade u Banjaluku, jer će određeni broj kadra ostati u Sarajevu, odnosno u Mostaru“, rečeno nam je u BHDCA. Međutim, kako saznajemo, u sedištu Direkcije u Banjaluci biće 83 radna mesta, dok će u Sarajevu raditi njih 12 i pet u Mostaru. - Što se tiče Banjaluke, mi smo svoje završili. Spremni smo za početak rada Direkcije za civilno vazduhoplovstvo. Preostalo je samo da bude bude izabran najpovoljniji ponuđač nameštenih prostorija za rad Direkcije - kaže direktor Republičke direkcije za civilno vazduhoplovstvo Damir Ćopić. Istovremeno, u Mostaru treba da počne sa radom Agencija za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi BiH koja će imati regionalne centre u Banjaluci i Sarajevu. Formiranje ove agencije je usporeno, jer još ne postoji oprema za njen rad, kao i odgovarajući kadar. U Direkciji za civilno vazduhoplovstvo nisu nam odgovorili koliko ljudi će raditi u ovoj agenciji, navodeći da je broj zaposlenih predviđen „okvirnim planom“. „Za sada je evidentno da će nedostajati manji broj specijalista za određene oblasti“, navodi se u pismenom odgovoru BHDCA u kojem nije precizirano koliko i kakvih sve specijalista će nedostajati. U Direkciji za civilno vazduhoplovstvo su dodali da će, u skladu sa tenderskim i ugovornim aktivnostima, veliki deo opreme za uspostavljanje rada Agencije će biti isporučen do kraja 2009. Iz ovog odgovora je nejasno da li će BiH u 2010. konačno početi da kontroliše svoj vazdušni prostor. Usluge kontrole vazdušnog prostora BiH su u nadležnosti Srbije i Hrvatske koje, umesto nas, zarađuju oko tridesetak miliona KM. Zbog kašnjenja početka rada agencije za pružanje usluga vazdušnoj plovidbi, procenjuje se da je ukupna šteta oko 100 miliona maraka. Izvor: Blic\nZar je moguće da se centri za kontrolu nalaze u 3 grada BiH? Još jedan korak ka razbijanju na tri dela, svaka čast Posle će biti lako preimenovati agencije u 3 državne, kada se Bosna raspadne na 3 dela...[/QUOTE]\nRe: Kontrola neba BiH u Banja Luci, podjela između 3 grada?\nНадам се...да ће распад ускоро...ваљда смо заслужили слободу!\n1000 ратних дана 16. Крајишке бригаде - "16. гарава"\nПробијање "коридора" - ослобађање Посавине\nE super su linkovi Odgovorite sa citatom\nPoslednja poruka: 27.06.2008., 22:24\nDIF u Banja Luci\nAutor bambino15 u forumu Arhiva\nPoslednja poruka: 18.06.2007., 10:27


Prikazivanje članaka po tagu bodovanje\npetak, 26 januar 2018 21:16\nIspitni rok je u jeku, što nužno znači neprospavane noći, litre kafe ili energetskih pića i puno, puno stresa. Međutim, lepe vesti stižu za novosadske studente. Naime, na pojedinim fakultetima došlo je do promene bodovne liste, sa ciljem da se ona izjednači sa listom Univerziteta u Beogradu.\nKako piše novosadski Oradio, iz Rektorata još uvek nema zvaničnih informacija o tome na kojim će se fakultetima i od kada primenjivati novi način bodovanja. Nekim studentima je rečeno da će se nova skala koristiti od januarskog ispitnog roka, dok su drugi samo načuli nešto o ovome.\nPo beogradskoj listi bodovanja 51 bod je dovoljan za prolaz, dok za najvišu ocenu treba skupiti 91 ili više bodova. U Novom Sadu Tehnološki fakultet već godinama ocenjuje svoje studente prema toj listi, a sada će ona najverovatnije zaživeti i na drugim fakultetima, pa kriterijum „za prolaz“ više neće biti 55 bodova.\nNa sajtu Fakulteta tehničkih nauka pronašli smo obaveštenje o promeni skale, koje je stupilo na snagu od januara 2018, međutim, na sajtu Univerziteta u Novom Sadu još uvek nema zvaničnog saopštenja.\nIzvor: Fakultet tehničkih nauka (print screen)\nBilo da se lista na vašem falultetu menja ili ne, svakako nam knjiga "ne gine", a ekipa Unije studenata vam želi puno sreće u ispitnom roku!\nIzveštaj o radionici "Budućnost -Teorija ili praksa?"\nDušan Tatalović: Uživam u svakom trenutku koji provedem sa vinom i kupinama\nStudenti iz Srbije među najboljim govornicima\nRim - Nova godina (od 185e)


Mađarska - RUR Esports\nDobili smo pobednike Eastern European Series powered by Legion turnira!\nFoto: V4 Future Sports\nSrpska FIFA reprezentacija u sastavu pro igrača Miloša Majdevca ‘brstimira’ i FIFA influensera Miloša Krunića poznatijeg kao ‘Krunalex’, osvojila je titulu na 2v2 Invitational FIFA Ultimate Team turniru u okviru V4 Future Sports festivala u Budimpešti. U istorijskom finalu srpski…\nSrpska CS:GO reprezentacija je sinoć ostvarila veliku pobedu u četvrtfinalu regionalnog IeSF takmičenja, zbog čega nas sada deli samo jedna pobeda od plasmana na veliki turnir, koji će se krajem godine održati u Izraelu! Nakon odlično odrađene grupne faze, gde…\nNavijajte za srpsku CS:GO reprezentaciju – večeras igramo protiv Mađarske!\nSrbija večeras u 19:30 časova igra četvrtfinalni meč na regionalnim CS:GO kvalifikacijama za svetski IeSF šampionat. Naši protivnik za večeras će biti reprezentacija Mađarske! Za domaću CS:GO reprezentaciju nastupaju igrači iz ekipe iNation – Ivan ”ptKKK” Popov, Stefan ”SkippeR” Rebrača,…\nDomaća esports scena raste iz dana u dana, naročito kada je u pitanju CS:GO, jedna…


Dizajn korporativnog identiteta Beograd\nKorporativni identitet Content Park\nIdas dizajn korporativnog identiteta\nParežanin dizajn korporativnog identiteta\nKorporativni identitet predstavlja kompletan grafički identitet Vaše firme kojim se predstavljate potencijalnim klijentima. Korporativni identitet nije samo logo ili ime kompanije, iako su to najvidljivije komponente. Korporativni identitet ono što čini neku kompaniju unikatnom i jedinstvenom, izražava pristup poslu, vrednosti i kulturu. Korporativni identitet odražava sve od kvaliteta proizvoda/usluga, marketing strategije do komunikacije i radnog okruženja kompanije. Korporativni identitet treba da poveže sve različite elemente posla u jednu celinu. Korporativni identitet omogućava kompaniji da izgradi prepoznatljivost i lojalnost među klijentima, da komunicira sa svojim vrednostima i poseban pristup poslu na pamtljiv način. Ovime se uspostavlja predoređen skup ciljeva za delovanje koji daje zaposlenima osećaj pripadnosti timu.\nKorporativni identitet – imidž kompanije\nLogotip predstavlja jedinstveno grafičko rešenje koje potpisuje Vašu firmu na svakom koraku.\nVizit kartica – prva prezentacija Vaše firme sa kojom potencijalni klijent dolazi u dodir je vizit kartica. Memorandum – list papira A4 formata sadrži osnovne informacije o Vašoj firmi bitne za poslovnu komunikaciju. Postoje štampana verzija i Microsoft Word verzija memoranduma za Internet komunikaciju.Korporativni identitet je posebno važan za novu kompaniju. Dobro razvijen korporativni identitet je investicija u budućnost kompanije. Pomaže da se izgradi kredibilnost i profesionalizam preduzeća u vremenu kad to preduzeće pokušava da se predstavi na tržištu. Uspešne kompanije ulažu puno vremena i energije u odlučivanju kako će biti zapaženi na tržištu i u svetu. Ne prepuštajte ništa slučaju kad se radi o korporativnom identitetu. Razvijanje efektivnog korporativnog identiteta ne mora nužno značiti ulaganje velikih suma novca, ali znači ulaganje vremena i pažljivog razmatranja.\nKorporativni identitet (brend identitet)\nKorporativni identitet (brend identitet) je karakterističan identitet organizacije uključujući biznis kulturu, vrednosti i filozofiju koju vide ljudi unutar te organizacije i žele da je predstave drugima, u spoljašnjost. Ove stvari se izražavaju kroz ime, simbole, logo koje koristi organizacija i dizajn komunikacionih materijala je ključni faktor u uticaju na imidž kompanije. Kako bi se održao jak korporativni identitet, bitno je da se uspostavi set ciljeva koji naglašava stil, ponašanje, proizvode, usluge i često odražava glavni cilj kompanije. Po završetku vizuelnog identiteta (logoa), kreira se smernica brendova. Ovo pruža detaljni vodič kako korektno implementirati novi identitet preko svih marketinških medijuma.


Jutarnji: Akcija NATO,uklanjanje Skoplja iz ruske slagalice - European Western Balkans\nZAGREB – NATO, posle uvođenja Crne Gore u svoje članstvo, planira da to uradi i sa Makedonijom, a akcija bi trebalo da bude zavrsena do proleća 2018, piše Jutarnji list.\nList navodi da se radi o “hitnoj akciji koja je u Briselu osmišljena, s ciljem razbijanja ruskog uticaja u regionu”.\nKao jedan od dogovora koji su uključeni u “projekat” je i ulazak Makedonije u NATO sa prefiksom “Bivša jugoslovenska republika”, a do članstva u EU će se rešiti spor sa Grčkom oko imena.\nList navodi da je stagnacija zvaničnog Skoplja ka evroatlanskim integracijama bila uslovljena grčkim odbijanjem da država sa imenom “Makedonija”, na koje Atina smatra da ima jedino pravo, postane članica NATO ili EU.\nPromenom vlasti i insistiranjem Zapada, Atina i Skoplje su ublažili stavove, a generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg će uskoro posetiti Skoplje, kako bi “ubrzao proces” i da bi Makedonija u proleće 2018. godine postala deo Alijanse, piše list.\nTim povodom je makedonski premijer nedavno razgovarao i sa grčkim kolegom Aleksisom Ciprasom, a pored čestitki rečeno je da bi BJRM ili neko drugo ime bilo prihvatljivo za Atinu, ali ne i “samo” Makedonija, prenosi B92.\n“Rusija je tesko primila ulazak Crne Gore u NATO jer je izgubila jednu kockicu u svojoj slagalici na Zapadnom Balkanu, a u okviru koje je Makedonija trebalo da ostane deo ruske interesne sfere. Članstvo u NATO je prioritet, a članstvo u EU je na dugom štapu i verovatno će mu prethoditi formiranje ekonomske zajednice na Zapadnom Balkanu koju podstiču Brisel i Berlin”, dodaje se u tekstu “Jutarnjeg lista”.


Učitelj svojim "bibliomobilom" donosi radost deci u zabačenim selima\nSvake nedelje, on pređe 500 kilometara siromašne oblasti Basilikata na jugu Italije. Kada deca začuju zvuk sirene koja najavljuje dolazak “Bibliomobila” sjate se oko Antonia sa radošću kakvu obično ispoljavaju zbog kamiona sa sladoledom.\nKako objašnjava La Kava, iskustvo iz obrazovnog sistema uverilo ga je da postoji bolji način da se deca nauče da vole knjige. “Nezainteresovanost za čitanje obično počinje u školama gde se deca uvode u svet knjiga sa nedovoljno ljubavi. Čitanje treba da bude uživanje a ne dužnost.”\nTagovi :Antonio La Kava, bibliomobil, Italijanski učitelj, kako da dete zavoli čitanje, kamion biblioteka, kampanja za čitanje knjiga, Ljubavni napitak, pokretna biblioteka\nPadre\t·12. 08. 2014 · Reply\t·Citiraj\nNekada su i u Srbiji postojale pokretne biblioteke za decu u seoskim podrucjima ali mislim da su vec godinama zamrle.


RON DŽONSON: Na liderima Srbije i Kosova je da odluče da li mogu da postignu sporazum – Balkanekspresrb.rs\nU razgovoru za ukrajinski servis Glasa Amerike, američki senator Ron Džonson, koji je prošle nedelje posetio Beograd i Prištinu, poručio je da je “na liderima Srbije i Kosova, da odluče da li mogu da postignu sporazum”.\n“Proteklih nekoliko godina sam dosta angažovan na ovom pitanju. Mislim da lideri obe zemlje uviđaju da je u obostranom interesu da ostave razlike iza sebe i postignu dogovor”, rekao je Džonson.\nDodao je da “obe zemlje žele veće američko angažovanje” i odgovorio da misli da će im biti ponuđeno “ali ne u smislu nametanja i pritiska, već samo podrške njihovim naporima i stvaranju uslova gde će lideri obe zemlje moći da računaju na podršku Amerike i Evrope, pošto postignu dogovor”.\nDžonson smatra da od dogovora će biti mnogo koristi u smislu daljih integracija u evropsku ekonomiju, veće slobode putovanja, uspešnije ekonomije, jer kada se postigne dogovor biće lakše privući strane investicije(Agencije – foto EPA).♦


Mustafa se protivi 'mini šengenu'\nIzvor: RTS, 10.Nov.2019, 15:23\nMustafa se protivi "mini šengenu"\nLider Demokratskog saveza Kosova Isa Mustafa usprotivio se sastanku u Ohridu i naglasio da "mini šengenske" politike udaljavaju zemlje Zapadnog Balkana od puta evropskih integracija i stavljaju ih u skrovište Evroazije kojim dominira Rusija, prenosi "Gazeta ekspres".\nIsa Mustafa je istakao da su to "manevri Srbije da Evropskoj uniji nametne obaveze za normalizaciju odnosa sa Kosovom i priznavanje >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << nezavisnosti Kosova".\n"Možda premijeri Albanije i Severne Makedonije imaju jasnu predstavu gde su interesi njihovih zemalja, ali Kosovo uopšte nema", navedeno je u reakciji predsednika DSK-a, prenosi Kosovo onlajn.\nMustafa je upitao u kojim se kuhinjama kuvaju projekti Carinske unije zemalja Zapadnog Balkana, Zajedničkog tržišta zemalja Zapadnog Balkana i odnedavno "mini šengena" između ovih zemalja.\nNa prvi pogled deluje atraktivno, dodao je Mustafa, ali u osnovi vode u novu Jugoslaviju, sa Albanijom bez Hrvatske i Slovenije.\n"To su ideje koje mi nismo podržali dok smo vodili Vladu i nećemo ih podržati kao Demokratski savez Kosova, ni na poziciji ni u opoziciji. Baš kao što ne podržavamo promenu državnih granica Kosova. Kosovo bi trebalo da teži jedinstvenom evropskom tržištu, prvo na osnovu SSP-a koji takođe uređuje carine i postaje deo Šengenskog sporazuma, gde su zemlje EU", ukazao je Mustafa.\n"'Mini šengenski' sporazumi nastali su kada projekat koncipiran u Srbiji za Carinsku uniju i ideja Ekonomske unije zemalja Zapadnog Balkana nisu realizovani zbog protivljenja Kosova i Crne Gore", napomenuo je Mustafa.\nKonstatovao je da takvi sporazumi dovode do situacije da "Srbija prikuplja najviše sredstava od poreza, bilo na granicama, bilo da je PDV, carina, akcize, u velikoj meri i u ime Kosova (jer nije priznala nezavisnost Kosova), jer ono ima najdužu granicu, a u ostalim delovima Albanija, Makedonija i Crna Gora".\n"Kosovo nije ograničeno ni sa jednom od država članica EU. Stoga bismo ovim sporazumom preneli svoj suverenitet na susedne zemlje, jer se zna da Šengen (mini ili mali) podrazumeva jedinstvene politike država članica za slobodan prelazak granica bez kontrole, a to bi se odnosilo i na 'mini-Šengen' Srbije i pristalica njene hegemonije. 'Mini-šengenske' politike udaljavaju zemlje Zapadnog Balkana od puta evropskih integracija i stavljaju ih u skrovište Evroazije kojim dominira Rusija", smatra Mustafa.\nLider Demokratskog saveza Kosova (DSK) Isa Mustafa usprotivio se danas ideji o balkanskom "mini Šengenu", ocenjujući da je reč o "novoj mini-Jugoslaviji sa Albanijom i bez Slovenije i Hrvatske"..."Iako na prvi pogled ideje carinske unije Zapadnog Balkana, zajedničkog tržišta a u novije vreme i...


“Jednorozi” – retke kompanije kojih ima preko 300 u svetu, u Srbiji nijedna – Bankar.rs\nHome/KOMPANIJE/“Jednorozi” – retke kompanije kojih ima preko 300 u svetu, u Srbiji nijedna\nU rečniku startap termina, jednorog je ona kompanija, obično startap koji je procenjen na vrednost veću od milijarde. U početku se pomenuti termin koristio pre svega za softverske kompanije, dok se danas proširio i na druge oblasti poslovanja. Među najpoznatijim jednorozima na svetu koji su počeli od male kompanije “u četiri zida”, a danas dosegli nepojmljive vrednosti spadaju svakako Gugl, Fejsbuk, Skajp, ali i Uber, piše Blic.\n“Od 311 poznatih jednoroga u svetu, čak 289 je i SAD i Kine. Razlozi za to su svakako u činjenici što su ove dve države same po sebi velika tržišta za mnoge jednoroge na ovoj listi. Ujedno treba napomenuti i da je takav odnos pre svega i zato što najveći broj investitora dolazi upravo iz ovih zemalja”, objašnjava Zoja Kukuć, osnivačica Startit centra.\n“Ako smem da primetim, iskoristio bih termin “startap pornografija” da opišem kako stvari sa jednorozima funkcionišu. Pod tim se podrazumeva da se u današnje vreme većina fokusira na krajnju vrednost, odnosno za koliko je neki startap prodat ili kupljen, dok se ceo proces i kvalitet ostavlja u drugom planu”, kaže za “Blic biznis” Marko Mudrinić, osnivač i direktor poslovno-tehnološkog sajta “Netokracija” koji dodaje da je Srbija u nešto boljoj poziciji zato što naši startapi i dalje gledaju kako korisnicima da pruže što veću vrednost.\nAko se osvrnemo na naše tržište, mogućnost da se jednorog pojavi da domaćoj sceni deluje kao nemoguća misija. Međutim, prema rečima stručnjaka, situacija nije toliko beznadežna. Sredinom prošle godine srpsko-američki startap Frame, otkupljen je od američke softverske kompanije Nutanix za sumu od 165 miliona dolara. To je do sada najveća javno poznata akvizicija za jedan startap iz Srbije. Ta prodaja je dala vetar u leđa svim potencijalno uspešnim startapima sa naših prostora, navodi Blic.\n“Na našim prostorima još dugo nećemo imati jednoroga, po svoj prilici, jer mi tek jedno pet do deset godina negujemo startape. Tek prošle ili pretprošle godine su naši startapi počeli da izlaze i da se prodaju na svetskom tržištu”, navodi Mudirinić i dodaje da mi imamo izvrsne inženjere i programere, ali da nismo pogodno tle za psolovanje sa startapima, zbog načina kojim tom poslovanju pristupamo.\n“Što se tiče Srbije, mi još uvek nemamo jednoroga, ali imamo druge vredne kompanije koje kreiraju iz Srbije tehnološke proizvode za ceo svet. Međutim, teško je predvideti njihovu vrednost, jer su to privatne komanije koje uglavnom nisu primale investicije na osnovu kojih bi se dobila procena”, kaže Zoja i dodaje i da je to jedna od osobenosti srpske startap scene – veliki broj uspešnih kompanija poput Nordeusa, FishingBookera, activeCollaba i drugih koje su odlučile da samostalno od sopstvenih prihoda finansiraju svoj rast.\nU Evropi se, prema rečima stručnjaka, daju realnije procene startapa i ono što je najvažnije teži se zadovoljenju korisnika. Za stvaranje jednoroga jako su važni investicioni fondovi koji ulažu u startape i procenjuju njihove domete, navodi Blic.\n“Procenjivanje određenog startapa obuhvata nekoliko segmenata, a ono što je važno jeste određivanje faze u kojoj se nalazi”, objašnjava Kosta Andrić, izvršni direktor ICT Hub-a i osnivač ICT Ventures fonda koji ulaže u startape.\n“Uprkos velikoj dominaciji Kine i SAD kada su u pitanju jednorozi, treba imati na umu da je Taxify odličan primer da i mala tržišta (u ovom slučaju Estonija), ako se fokusiraju na digitalnu ekonomiju mogu da se nađu među ogromnim igračima”, pojašnjava Zoja.\n“Verujem da je mnogo važnije da se naša celokupna digitalna ekonomija razvija i da će to stvarati mnoge uspešne kompanije, pa samim tim i jednoroge”, kaže Zoja i zaključuje da za sada idemo u dobrom smeru, te da srpska startap scena raste iz godine u godinu, a da su domaći startapi prikupili skoro 150 miliona evra investicija do sada, zaključuje Blic.\nJednorog kompanija Srbija Starap\nKralj kafe želi u Trampovu fotelju


Milijarda KM stranih direktnih investicija nedosanjani san – Magazin Plus\nTopuzovo Polje snažno uz SDA kandidate i Mirzu Ganića\nStupni Do – Godišnjica HVO zločina u Varešu\n23.10.1697. – Eugen Savojski zapalio Sarajevo\nDiplomatski skandal Milorada Dodika\nHome/-TopSLIDE/Milijarda KM stranih direktnih investicija nedosanjani san\nMilijarda KM stranih direktnih investicija nedosanjani san\nMidhat Send an email 7 dana ago\nNajavljivana milijarda KM direktnih stranih investicija u Bosni i Hercegovini u 2019. godini nije ni izbliza ostvarena.\nIako su takva očekivanja opetovano ponavljana, posebno iz Agencije za promociju stranih investicija BiH, i iako je tokom godine razvoj upućivao da će magična brojka možda biti dostignuta, prošlogodišnji saldo stranih ulaganja zaustavio se tek na 699 miliona KM.\nZa one koji prate ekonomske tokove u zemlji ovo je bilo iznenađenje.\nTim prije jer su kvartalna kretanja stranih ulaganja obećavala dobru investicijsku godinu.\nPrimjerice, nakon šest mjeseci direktna strana ulaganja su, prema zvanično objavljivanim podacima, iznosila 650 miliona KM, a nakon devet mjeseci čak 861 miliona KM.\nŠta se dogodilo pa su se direktne investicije naglo “istopile” samo za jedan kvartal?\nObjašnjenje su ponudili iz Centralne banke BiH u svojoj informaciji o stranim direktnim investicijama u 2019. godini kazavši kako su manji priljevi ulaganja u odnosu na 2018. godinu koji su, prema revidiranim podacima iznosili 952 miliona KM, uzrokovani, između ostalog, povećanom isplatom dividendi u posljednjem tromjesečju 2019. godine, kao i preuzimanjem preduzeća u stranom vlasništvu od preduzeća u domaćem vlasništvu.\nU skladu sa politikom revizije i na temelju dodatnih podataka, s objavljivanjem podataka za 2019. godinu izvršene su i revizije o stranim investicijama i za prethodne dvije godine.\nTako se pokazalo da je 2018. godina sa 952 miliona KM (prvobitni podaci govorili su o 783 miliona KM investicija) zapravo bila “berićetnija” i ne tako daleko od magične milijarde KM, a da je prošla godina bila ipak samo solidna.\nNajveći godišnji priliv stranih direktnih investicija naša zemlja imala je 2007. godine od 2,6 milijardi KM, zahvaljujući privatizaciji velikih državnih preduzeća, uključujući i najveći posao prodaje većinskog kapitala Telekoma Srpske.\nSljedeće, 2008. godine, priliv je bio 1,3 milijarde KM, ali u godinama koje su slijedile poslije toga milijarda KM stranih investicija i više postalo je nedosanjani san.\nOsmanagić će da vježba forehand s reketom Novaka Đokovića, a Nole će nositi šešir\nSvjetski dan hrane: U ovom trenutku 600 miliona ljudi u svijetu gladuje!


POBUNA „SLOBODNIH STRELACA“ – POP Forum\nPOBUNA „SLOBODNIH STRELACA“\nU subotu, 17. januara, godine koja je upravo počela, u Beogradu se desio protest tzv. „frilensera“ ispred srpske skupštine, koji je od strane merodavnih pratilaca aktuelnog građanskog nezadovoljstva na ovim prostorima ocenjen kao najmasovniji od juna 2020. godine, jer je protestvovalo blizu 4.000 nezadovoljnih. Razlog je bila ne – zakonska odredba ili njena najava, već proizvoljna (uobičajeno za ovdašnje prilike) mera Poreske uprave o retroaktivnoj naplati poreza navedenima, što je na prijavama iznosilo višemilionske iznose u dinarima i (takođe uobičajeno za ovu državu) najavu dodatne represije preko falangi privatnih izvršitelja, što sve danas rezultira samo jednim – nametnutim siromaštvom od strane sistema koji bi upravo suprotno, trebalo da pomaže blagostanje građana.\nKao prvo, ova pobuna pretežno mlađih ljudi koji se bave ovim poslom, uvela je u srpski diskurs još jednu tuđicu – „frilenser“ (pored dosadašnjih, već odomaćenih – „fandrejzinga“, „influensera“, „šera“…), pa su tako (ne)dobronamerni komentari ovog događaja na portalskim verzijama društvenih mreža, pored bezuslovne podrške, bili usmereni i ka pitanju „Čime se oni bave?“ (uz aktivistički dodatak – „…pa protestvuju protiv ove vlasti!“). Sam naziv potiče od engleskog izraza free – lance („raditi honorarno“), pa je free lancer zapravo – „honorarac“, a free lancing – „honorarni rad“ (Morton Benson 1995: 168). Daleko manji status, naprimer od zapošljavanja na određeno vreme u javnom sektoru, agencijskog zapošljavanja ili “povremenih javnih poslova” kakvi su bili odomaćeni poslednjih devet godina. Međutim, ovo je tek trećina odgovora na postavljeno „aktivističko“ pitanje, jer objašnjava KAKO rade „frilenseri“.\nPojašnjenje ŠTA oni rade, već je bilo predstavljeno u pažljivom praćenju izveštaja sa terena, gde je sa zahtevima da se ova oblast prvo zakonski uredi radi dobijanja statusa (pa tek onda počne sa nametima, jer do sada su bili vraćani sa podsmehom od strane poreznika po njihovim javnim svedočenjima), istupalo između ostalog i „Udruženje radnika na internetu“. Internet de facto, ali kako je to širok pojam, treba se fokusirati zapravo na IT sektor (odnosno sektor Informacionih Tehnologija), koji u slučaju „frilensera“ pretežno pokriva stručni i traženi rad u okviru programiranja softvera, aplikacija, portala, video-igara, administriranja internet servisa i platformi i slično. Kako dobar deo ovih aktivnosti potpada i pod intelektualnu svojinu (kreiranje veb sajta, aplikacije, društvene platforme…), a kako su uz klasične IT radnike (mada tu ima i internet predavača, najčešće engleskog jezika) među grupacijom česti i grafički dizajneri, ali i fotografi, video snimatelji/montažeri i pisci tzv. “kreativnog” sadržaja (copywriter), ovaj sektor se u teoriji naziva širim kulturnim i njima srodnim industrijama (Dejvid Trozbi, jedan od vodećih svetskih stručnjaka kreativne ekonomije ih u svom modelu koncentričnih krugova kreativnih industrija smešta na perifernim, ali neophodnim sastavnim krugovima).\nTako ispada da država, koja se putem premijerke vlade u drugom mandatu (a koja se od ekspozea preko stvaranja “paradržavnog ministarstva kulture – Savet za kreativne industrije premijerke” i raznih tendera i konkursa u tu namenu, zalagala za podršku kreativnim industrijama, digitalizaciji i uopšte IT sektoru), popunjavanje “covid” rupa u budžetu počinje upravo od honorarnih radnika u svojoj strateškoj oblasti. Umesto da im pomogne, poput evropskih primera subvencija građanima van stalnog radnog odnosa ili odlaganja plaćanja poreza i doprinosa, sve u vreme pandemije koja i dalje traje ili primera koji se može lako pronaći internet pretragom istraživača državnih subvencija o višemilionskoj (u evrima) pomoći pojedinim privatnim televizijama u Srbiji, koje takođe spadaju u širi krug državnog strateškog “čeda” – kreativnih industrija. Jer za razliku od neoliberalnog modela Zapada (koji slično ovdašnjim promoterima u vlasti, upravo prvo oporezuje male preduzetnike umesto velikih korporacija), državna pomoć privatnom TV emiteru, čak i ako umesto zapošljavanja “na stotine radnika iz cele zemlje” samo podržava zvaničnu politiku, bila bi jednostavno stvar o kojoj se ne razmišlja, a kamoli opravdava u organima vlasti.\nTreći deo odgovora virtuelno zabrinutim građanima koje je antivladin protest zabrinuo, odnosi se na razlog, to jest ZAŠTO se ovaj sektor buni protiv namere vlasti da ih uvede u zakonske tokove putem petogodišnjeg retroaktivnog oporezivanja. U svetu se za ovu vrstu preduzetnika, po Čarlsu Ledbiteru i Kejtu Oukliju koristi i termin “Nezavisni”, čiji rad opisuju na sledeći način: “Život Nezavisnog nije blaženstvo, niti je obavezno recept za pravljenje novca. On može obezbediti izbor, autonomiju i zadovoljstvo, ali isto tako podrazumeva konstantnu neizvesnost, nesigurnost i promenu (Hartli 2007: 442)”. Dalje, poznata istraživačica ovog sektora Andžela Makrobi tvrdi da je “Potreba za neprekidnim radom sve više dovela honorarne radnike u odnos sa glavnim distributerima koji izgleda više kao podugovor ili kratkoročni ugovor o radu (Id: 514). Makrobi u svom izveštaju o stanju engleskih “frilensera” u kreativnom sektoru potom objašnjava: “Sve je više radne snage koju sačinjavaju honorarci, privremeni radnici i radnici po projektu, a takođe postoji žešći neoliberalni model uz blagoslov vlade zbog nadgledanja dalje deregulacije i komercijalizacije kulturnih i kreativnih sektora…Oni koji rade u kreativnom sektoru ne mogu da se jednostavno oslanjaju na stare obrasce rada povezane sa umetničkim svetovima, već moraju da pronađu nove načine ‘razrađivanja’ nove kulturne ekonomije, što sve više podrazumeva rad na tri ili četiri ‘projekta’ istovremeno. Pored toga, pošto su ti projekti obično kratkoročni, potrebni su i drugi poslovi da pokriju deficit kada se jedan projekat završi.” (Id: 544).\nOčigledno je da se sve ovo radi i u zaista razvijenim zemljama (angažman pretežno mladih ljudi na nezavisnim poslovima, oporezivanje istih, monitoring državnih tela…), ali postoji i jedna bitna ograda. Prvo, poštovanje ličnog preduzetničkog angažmana (pravo na rad), jer ovi ljudi nisu otišli na šalter Nacionalne službe za zapošljavanje da traže pomoć koja je u Srbiji oko 200.000 rsd za samozapošljavanje pojedinca i uslovljena naravno plaćanjem doprinosa u istom iznosu, dok se stranom investitoru, koji je došao da napravi profit daje subvencija po radnom mestu do deset i više miliona dinara, ne samo za ulazak na tržište, nego i potom, kao podrška. Drugo, u stopi i načinu oporezivanja, koji je više puta veći i nepovoljniji (ipak ovo nije Evropa gde je realni standard od pet do deset puta veći uprkos “friziranim” izveštajima), nalik više srednjevekovnom haraču uzimanja od siromašnih radi izdržavanja statusa “dvora” koji je ovde pretvoren u kvazi-neoliberalni model – privatne kompanije dobijaju državne subvencije, dok se samostalci maksimalno oporezuju. Treće, ti ljudi čine ono najbitnije za jednu zemlju – intelektualni kapital, koji je i dalje u Srbiji i nije se priključio starijoj “epidemiji odliva mozgova” (za koju još ne vidimo vakcinu) i upravo zbog toga imaju status slabije plaćenih (honorarni programer iz Srbije zarađuje daleko manje od kolege prijavljenog u zemlji EU). Odgovorna država bi se možda zapitala da li treba pomoći građanima koji se sami snalaze za egzistenciju i izdržavaju i sebe i porodice, umesto da na osnovu procene dobro i javno plaćenih finansijskih analitičara izvrši novi atak na “priliv vanbudžetskih sredstava”. I četvrto – od tako prikupljenog novca ne daju se subvencije privatnoj televiziji sa nacionalnom frekvencijom, stranim investitorima koji su došli da zarade ili paušalno iniciranim projektima nacionalnog spomenika, jarbola, gondole ili fudbalskih stadiona, nego za socijalnu pomoć nezaposlenima, penzije ili plate strateškom sektoru (zdravstvo, nauka, obrazovanje) od kojih zaista mogu da žive, a ne preživljavaju.\nNije problem bio očigledno u želji samih “frilensera” da se odbrane poslednjim građanskim i ustavnim sredstvom – protestom, od nameta koji se mora platiti, nego u rigidnoj proceni ljudi koji nisu osetili krizu (jer su bili plaćeni tokom cele karantinske godine) i koji bi zadržali taj lični status nauštrb drugih, svojih sugrađana.\nA sama ideja retroaktivnog stavljanja pod neki novi zakon je zapravo dobra ideja. Zamislimo samo, koliko je tu mogućnosti za državnu naplatu uzetog u privatizacijama, lično procenjenim upotrebama položaja, nelogičnim tenderima, konkursima…\nFoto: Aleksandar Gubaš\n1.\tBenson Morton (1995), Englesko-srpski/srpsko-engleski rečnik, Prosveta, Beograd, (str: 168.).\n2.\tHartli Džon (prir.) (2007), Kreativne industrije, Clio, Beograd.\n3.\tThrosby David (2008), Cultural Trends/The concentric circles model of the cultural industries (izvor: https://www.researchgate.net/publication/248952696_The_concentric_circles_model_of_the_cultural_industries, pristupljeno 18.01.2021.).


Projekat se bavi organizovanjem različitih grupa aktivnosti koje su namenjene deci sa smetnjama u razvoju i njihovim porodicama, a koje doprinose njihovom psiho-fizičkom razvoju, poboljšanju kvaliteta odrastanja i socijalizaciji, kao i povećanju funkcionalnosti same porodice.\nIdeja projekta je da se kroz direktan individualni rad sa defektologom, kao i kroz grupni rad na muzičkim radionicama i radionicama osamostaljivanja unapredi psihofiziči razvoj i funkcionalnost dece sa autizmom i i drugim teškoćama u razvoju.\nTretmani psihomotorne reedukacije, logopedski tretmani, tretmani neurofidbek aparatom, tretmani u senzornoj sobi predstavljaju dobru osnovu rane intervencije.\nIndividualni tretmani omogućavaju da se sa detetom radi na način koji je apsolutno prilagođen i primeren detetovim individualnim potrebama, mogućnostima i kapacitetima, dok grupni tretmani pozitivno utiču na socijalizaciju dece, razvijanje osećaja pripadnosti grupi, poštovanje pravila ali i učenje funkcionisanja u grupi što će kasnije omogućiti adekvatnije uključivanje ove dece u vrtićke grupe i škole, i uopšte kvalitetniji život u zajednici.\nRealizaciju projekta podržala je Australijska ambasada, u okviru Direct Aid Programa


Iran uvodi nova ograničenja korištenja interneta\nIranka u internet kafeu u centru Teherana\nRFERL/RL Golanz Esfandiari, priredila: Biljana Jovićević\nIranska cyber policija izdala je nove stroge mjere kontrole Internet kafea, koje će po svemu sudeći biti dio napora iranskog vladajućeg establišmenta da kontroliše internet, posebno uoči paralmentarnih izbora predviđenih za mart ove godine.\nPrema novim mjerama, građani Irana koji posjećuju internet cafee moraće da ostavljaju detalje informacije o sebi: ime i prezime, identifikacioni matični broj i telefon. Od vlasnika cafea traži se da detaljne lične podatke o klijentima imaju zabilježene u periodu od šest mjeseci.\nDruga mjera predviđa da su vlasnici cyber cafea obavezni da instaliraju kamere i sve snimljeno čuvaju takođe šest mjeseci. Nove internetske restriktivne mjere iranskih vlasti predviđaju i da je instaliranje programa koji omogućavaju pristup zabranjem websajtovima ilegalna djelatnost.\nTakozvana cyber policija u Iranu je počela da radi prošle godine, a nove restriktivne mjere opravdavaju time time “da su građani zabrinuti zbog krađe informacija“.\nZamjenik šefa cyber policije Mohsen Mirberhresi rekao je i da vlasnici internet cafea moraju onemogućiti pristup internetu svima koji odbiju pokazati indentifikacione dokumente.\nZa provođene ovih mjera vlasnicima internet kafea ostavljeno je 15 dana, računajući od 3.januara kada su objavljene.\nTakozvana cyber policija u Iranu je počela da radi prošle godine, a nove restriktivne mjere opravdavaju time da su potrebne zbog toga “što su građani zabrinuti zbog krađe informacija“ i iz bezbjednosnih razloga. I zaista, neke od novih mjera, uključujući one kojima se traži da internet cafei eliminišu data bazu podataka iz kompjutera na kraju svakog radnog dana, mogu poboljšati sigurnost.\nAli nove mjere se donose uoči parlamentarnih izbora predviđenih za mart, i uz sve navedeno takođe će omogućiti pravljenje registra koji će vlastima omogućiti lakše praćenje aktivista protiv režima, sve pod parolom zaštite nacionalne sigurnosti.\nInternet i cyber cafe u Teheranu, 2011.\nVlast ove mjere zapravo preduzima iz predostrožnosti, odnosno straha, jer su upravo protesti prilikom spornih predsjedničkih izbora na ljeto 2009, antivladini aktivisti u velikoj mjeri vodili i koordinisali preko socijalnih mreža.\nIranski su lideri takođe upozorili da “meki rat” koji vodi njihov glavni neprijatelj (SAD) ima za cilj da destabilizuje Islamsku Republiku i vodi u smrt, i to je, kažu jedna od glavnih prijetnji sa kojom se suočava ta zemlja.\nTeherean smatra da je internet glavno oruđe koje se u tu svrhu koristi, jer upravo internet, uprkos svim cenzorskim mjerama i zabranama slobodnom pristupu informacijma, omogućava aktivistima protiv vlasti online okupljanje i debatu o javno zabranjenim temama.\nNove restrikcije za internet cafee su objavljene usred rastuće zabrinutosti zbog plana Irana da umjesto globalnog lansiraju “nacionalni internet”.\nNacionalni internet koji zvanični Teheran još zove i “čisti internet” trebao bi biti lansiran za dvije sedmice.\nIranski mediji objavili su ranije ove sedmice da se priprema nacionalni internet a u međuvremenu iz Irana sitižu informacije da se korisnici interneta već neko vrijeme žale na probleme sa brzinom pristupa internetu.\nNacionalni internet koji zvanični Teheran još zove i “čisti internet” trebao bi biti lansiran za dvije sedmice. Pojedini korisnici interneta spekulišu da plasiranje nacionalnog interneta koincidira sa godišnjicom Iranske revolucije iz 1979.\nZvaničnici pak za sada ne objavljuju tačan datum lansiranja iranskog nacionalnog interneta, za koji tvrde da će ubrzati pristup korisnicima i poboljšati bezbjednost. Taj internet će, kako naglašavaju, biti “halal” tj. čist.\nMinistar komunikacija Reza Taghipur 4.janura je rekao da je sadašnji razlog usporavanja interneta uzrokovan „kratkoročnim problemima“, a navedeni razlozi su između ostalog i “kidanje podvodnog kabla u Persijskom zalivu“.


Ceca: Ispala sam veći krivac od ubice oca moje dece! - CECA-NOVOSTI\nCeca: Ispala sam veći krivac od ubice oca moje dece!\n“Kako da imam bilo kakvu reakciju?! Taj čovek je unesrećio i mene i moju porodicu. Mene niko nije pitao kako je bilo objašnjavati deci kako je moguće da se ubica njihovog oca godinama slobodno šeta po Evropi i Africi.\nJednostavno nemam mogućnost da verujem u pravdoljubivost ljudi koji su ga naterali da se tek sad preda i to baš dok se protiv mene vodi sudski postupak za napad”, prokomentarisala je Ceca Ražnatović vest da se ubica njenog supruga Željka Ražnatovića Arkana juče ujutro predao policiji u Južnoafričkoj Republici.\nVest o predaji ubice svog muža Svetlana Ražnatović juče je čula od njene bliske prijateljice Aleksandre Janković. Poslanica Nove Srbije specijalno za “Alo!“ prenela je Cecinu reakciju na vest koju je toliko dugo čekala.\nJankovićeva dodaje da kad je Ceca čula vest o predaji prvo zastala i onda je bez mnogo euforije dodala:\n- Gavrić je pored moje uništio i porodice Milenka Mandića i Dragana Garića koji su ubijeni sa Arkanom. Ispala sam veći krivac od tog trostrukog ubice. Sad kad se predao, svesna sam da ću ponovo morati da prođem kroz čitav ciklus preživljavanja mučnih sećanja, od kojih su najbolniji trenutak smrti najbližeg čoveka i objašnjenje deci zbog čega za to niko nije odgovarao - ispričala je Ceca Jankovićevoj.\nOdbegli Dobrosav Gavrić (38), koji je 2006. u Srbiji osuđen na 35 godina zbog ubistva Željka Ražnatovića Arkana, predao se juče oko 10 ujutru elitnoj jedinici južno afričke policije “Jastrebovi.”\n- Tridesetosmogodišnji čovek tražen u Srbiji za tri optužbe za ubistvo, predao se kancelariji Direktoratu za prioritetne kriminalističke istrage jedinice “Jastrebovi” u naselju Belvilu u Kejptaunu oko deset sati ujutru - rekao je za “Alo!” portparol te jedinice Mekintoš Polela i dodao da policija trenutno istražuje kako je taj čovek uspeo da uđe u Južnu Afriku 2007. godine koristeći pasoš sa lažnim imenom. Njegovo pravi identitet utvrđeno je u saradnji južnoafričke i srpske policije. Sada je nesumljivo da se radi o odbeglom Dobrosavu Gavriću.


BEKO FSS 54010 DW sporet cena karakteristike komentari - BCGroup\nSporeti » BEKO FSS 54010 DW sporet\nBEKO FSS 54010 DW sporet opis\nOdlican kombinovani BEKO sporet sa cetiri ringle od cega dve elektricne i dve na plin. Izuzetno pogodno za domacinstva u kojima se preferira kuvanje na plin sto omogucava brzu i ekonomicniju pripremu hrane. Sporet poseduje rernu sa grilom uz koju ide zicana polica, emailirani pleh i dva nosaca za posudje. Izuzetno je jednostavan za koriscenje iz razloga sto vam nije potreban dodatni izvor plamena za aktivaciju plinskih ringli.\nModel Kombinovani šporet\nTip ploce 2ringle+2plin\nSnaga grila 1.600W\nDodatne funkcije Sigurnosni uređaj za gas\nPakovanje Žičana polica, Emajliran pleh, 2x nosač za posuđe\nDimenzije (ŠxVxD) 50 x 85.5 x 60 cm\nECG KV 117 kuhinjska vaga 1.571,11 sa 10% popusta\t1.414,00\nBEKO CFB 6433 X 9.690,00 sa 8% popusta\t8.914,80\nBEKO FSS 54010 DW sporet Komentari\nDa li ima vasa prodavnica u NovomS sadu, htela bi na cekove da kupim kombinovani sporet\nnemamo prodavnicu u drugom gradu. Platiti cekovima mozete i kuririma koji Vam donesu uredjaj.\nZanima me kombinovani sporet do 20.000 din ako imate u ponudi.Hvala\nNajjeftinija varijanta kombinovanog šporeta je VOX GHB522 po ceni od 22,155,00 dinara.\nkombinovani sporet do 20000 nemamo u ponudi a konkretno ovaj model moze ici po ceni od 22.500 za gotovinu sa besplatno dostavom na kucnu adresu .\nZANIMA ME NAJJEFTINIJA VARIJANTA KOMBINOVANOG ŠPORETA 60*60SA TURBO RERNOM POZ\nmodel koji je prikazan na slici je 50cm i nema ventilator rernu.\nModel u 60cm sa ventilator rernom je FSE 64320 DW koji je sada sa 15% popusta i cena je 29.469. sa nasom besplatnom dostavom.\nCopyright BC Group 2019© 0.026 Trenutno na sajtu: 114 korisnika


Srbija remontuje MIG-ove i kupuje dva helikoptera › Made-in-Germany.rs\nPrilikom posete aerodromu Batajnica, predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić je, nakon sagledavanja stanja u Ratnom vazduhoplovstvu i protivvazdušnoj odbrani (RV i PVO), najavio skoru kupovinu dva nova transportna vojna helikoptera, kao i rezervnih delova za remont lovačke avijacije.\nTom prilikom Vučić je istakao da je opredeljenje da se Vojska čuva, unapređuju njeni resursi i kapaciteti, kako bi uvek bila spremna da sačuva svoju zemlju, iako Srbija „vodi miroljubivu politiku i ne očekuje nikakve probleme”. On je pojasnio da će se odmah krenuti u nabavku dva helikoptera Mi-17 ili modernijeg modela Mi-171, kako bi se ojačala transportna avijacija, prenosi „RTS“.\nVlada Srbije usvojila je juče odluku o rasporedu dodatnih 600 miliona dinara (oko pet miliona eura) Ministarstvu odbrane za obezbeđivanje rezervnih delova, remont i produžetak veka upotrebe aviona MiG-29 i Mig-21, prenosi „Blic“.\nKako je saopšteno je iz vlade, poseta ministra odbrane Srbije Bratislava Gašića Moskvi i razgovori sa ministrom odbrane Ruske Federacije Sergejem Šojguom doprineće što hitnijoj implementaciji ove odluke.\nDodatna sredstva Ministarstvu odbrane opredeljena su kao prelazno rešenje do nabavke novih vazduhoplova za potrebe RV i PVO, kaže se u saopštenju.\nOd MiG na 17/04/2015 / Finansije, Investicije, Mašinogradnja, Tehnologija / Ostavite komentar


Algotech uz UNICEF na humanom zadatku „Za svako dijete“ - Teleton „POZOVI POMOZI“ - Algotech\n5 Septembra, 2018 at 8:00 PM\nDruštvena odgovornost kompanija predstavlja segment korporativne kulture i poslovanje odgovorno prema svojim zaposlenima, životnoj sredini, široj društvenoj i lokalnoj zajednici. Kompanija Algotech razvila je korporativnu poslovnu kulturu na temeljima ovih postulata, gdje posebno mjesto predstavlja briga o djeci, te je i višegodišnja saradnja sa UNICEF-om logičan nastavak takve politike.\nUNICEF, kao dječiji fond Ujedinjenih naroda, promovira prava i dobrobit djece, s posebnim fokusom na najranjiviji segment dječije populacije: najugroženije, inkluzivno isključene i djecu s posebnim potrebama. Uz to, napori UNICEF-a su dugoročno usmjereni ka tome da prava djeteta postanu trajna etička načela i međunarodni standardi.\nUNICEF u Srbiji ima za cilj razvoj strategija i programa koji će pomoći da djeca, koja su najviše marginalizirana i isključena iz sistema obrazovanja, dobiju šansu da se uključe u društvo i odrastu zdrava, završe školovanje i ostvare svoj pun potencijal. Jedan od značajnih programa za ostvarenje tih ciljeva je i akcija prikupljanja dobrotvornih priloga tokom dvosatne televizijske emisije na nacionalnoj televiziji. Naime, UNICEF u Srbiji tradicionalno, krajem svake godine, organizira humanitarnu TV akciju Teleton pod nazivom „POZOVI POMOZI“ s ciljem da se prikupe sredstva za podršku najugroženijoj, inkluzivno isključenoj, kao i djeci s posebnim potrebama u Srbiji.\nOvogodišnji humanitarni UNICEF-ov televizijski projekt Teleton je, pod nazivom “Za svako dijete”, emitiran na programu nacionalne televizije TV Prva 16. decembra 2017. godine sa početkom u 19h. U emisiji je učestvovalo više od 50 poznatih ličnosti iz estradnog, kulturnog, političkog, medijskog i sportskog života Srbije, koji su odgovarali na telefonske pozive gledalaca i razgovarali s njima. Tokom dvosatnog programa emitirani su i prilozi o radu UNICEF-a u Srbiji, uz muzičke nastupe i intervjue sa učesnicima programa.\nAlgotech, kao društveno odgovorna kompanija, već dugi niz godina podržava veliki broj humanitarnih akcija, jer to smatra pravim načinom da aktivno doprinese razvoju i dobrobiti društva u kojem živimo i radimo, te je učestvovao i u ovoj akciji UNICEF-a, odnosno u realizaciji TV projekta “POZOVI POMOZI”. Akcija je provedena s ciljem da se propagira jednaka šansa za svako dijete, jer uskraćivanje u djetinjstvu može doticati svaku oblast života djeteta, a time se ugrožava njegovo zdravlje, sigurnost i obrazovanje.


Ovo su glumci i glumice koji su upali u živo blato srpske politike! (FOTO) (VIDEO)\nStatisti u kukuruzu vladara Srbije\nSergej Trifunović jednom je izjavio da je "politika jedna od najprljavijih delatnosti iz koje čovek ne može da izađe čistog obraza". Ovo je priča o našim glumcima koji su se aktivno bavili politikom\nObjavljeno: 18.03.2016. 14:27h\nMnogi glumci u Srbiji su od ukidanja jednopartijskog sistema u našoj zemlji okušali sreću i u političkim vodama. Neki to i dalje rade, dok su se drugi naučili pameti i teško podnose politički balast prošlosti. Jedni su uspeli da se „operu", a drugi se prave kao da se ništa nije ni dogodilo.\nIpak, čini se da su najbrojniji oni koji su veoma aktivni u strankama, ali se trude da svojim političkim aktivnostima ne dospeju u medije.\nJedan od najpoznatijih srpskih glumaca, Sergej Trifunović, jednom je izjavio da je "politika jedna od najprljavijih delatnosti iz koje čovek ne može da izađe čistog obraza".\nOčigledno da je bio u pravu, jer ako se pogleda spisak glumaca koji su politički angažovani, vidi se da ih ima iz svih stranaka, iz opozicionih, vladajućih, postojećih i nepostojećih stranaka.\nPraksa je pokazala da su u dosadašnjem višeparlamentarnom životu u prethodnih 25 godina ubedljivo su najgore prošli oni koji su bili deo režima Slobodana Miloševića i Mirjane Marković, a neki od njih tvrde da su i danas prećutno cenzurisani.\nPoslednji politički transfer koji je doašao do medija i izazvao brojne reakcije je Slobodan Ćustić, koji je postao član SNS-a i nakon toga postao upravnik Beogradskog dramskog pozorišta. Pored njega, i glumac Tihomir Tika Arsić je član SNS, kao i Rastko Janković, koji je dogurao do pomoćnika ministra kulture u prošlom mandatu kao kandidat stranke Aleksandra Vučića.\nPodsetimo se nekih od njih koji su pre njega "žarili i palili" političkim životom u Srbiji, i koji su bili deo vlasti ili opozicije.\nTako je svojevremeno sada "pokojni" G17 Plus na izbornu listu upisao reditelja Gorana Paskaljevića, a Dinkićevu kampanju svojevremeno su podržavali i glumac Lazar Ristovski i dramski pisac Dušan Kovačević, kao i Đorđe David.\nU poslaničkim redovima SPS-a promovisani su Bata Živojinović i Aleksandar Berček. Legendarni Valter čak je bio i kandidat za predsednika Srbije 2002. Nažalost nije uspeo da postane predsednik. Visoki funkcioner ove partije je i režiser Srđan Dragojević, a u kampanji za Slobu je bila i Radmila Savićević.\nRedove Jugoslovenske udružene levice, stranke Mire Marković su krasili Ljubiša Ristić, Desimir Desko Stanojević i Milorad Mandić Manda.\nU vladama demokratske orijentacije mesto ministra kulture uvek bilo rezervisano za glumce - Branislava Lečića, Voju Brajovića, a potom i za ministra Nebojšu Bradića.\nNeda Arnerić je bila poslanica i svojevremeno upletene u aferu "Bodrum", a pred pad Miloševića je legendarni Miodrag Petrović Čkalja aktivno podržavao Zorana Đinđića.\nNakon pada Slobodana Miloševića, dosta glumaca je postalo blisko sa ovom strankom, pa su se tako na partijskim sastancima redovno viđali Predrag Ejdus, Tihomir Stanić, Branislav Trifunović, Svetozar Cvetković, Jova Radovanović, Vjera Mujović, Gorica Popović i Branislav Cvejić. Demokrate su bili i Katarina Radivojević, Gordan Kičić, Bojana Ordinačev, Tihomir Stanić i Radoš Bajić.\nSrpski pokret obnove nekada su podržavali glumci Ljiljana Blagojević, Ljiljana Lašić i Borivoje Kandić.\nRadove Liberalno demokratske partije su krasili Bora Todorović, Olivera Ježina, Čedomir Petrović, Branka Petrić, režiser Puriša Đorđević, Lena Bogdanović, kao i Milutin Petrović, a kandidat za gradonačelnika iz ove partije je bila Biljana Srbljanović.\nVojislava Koštunicu i DSS je aktivno podržavao Milan Lane Gutović, dok je član bio režiser Siniša Kovačević.\nLidija Vukićević je dugogodišnji član SRS-a Vojislava Šešelja, a njihov simpatizer je bio Danilo Lazović.\nSrpska radikalna strankaDSSDSSPSPolitičariGlumci


NBS kupila 30 miliona evra, kurs 117,4789 – Bankar.rs\nHome/KURSNA LISTA/NBS kupila 30 miliona evra, kurs 117,4789\nNarodna banka Srbije je kupila 30 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu, pa zvanični srednji kurs dinara iznositi 117,4789 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na juče, objavila je NBS.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je oslabio za 0,2 odsto na 105,3622 dinara za dolar.\nDinar je prema dolaru jači za 1,7 procenata nego pre mesec dana, na godišnjem nivou slabiji je za 1,4 posto, a u odnosu na početak godine je u padu za 1,9 odsto.\nNBS je od početka godine kupila na međubankarskom deviznom tržištu ukupno dve milijarde i 620 miliona evra, uključujući i jučerašnju intervenciju, i prodala 250 miliona evra kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa.\nSrpska valuta je prema novčanoj jedinici evrozone u ovoj godini bila najjača juče, kada je kurs iznosio 117,4705 dinara za evro, a najslabija je bila 29. januara kada je jedan evro koštao 118,4940 dinara.


Predsednik Vučić proglasio vanredno stanje na teritoriji cele Republike Srbije | Predsednik Republike Srbije\nPredsednik Vučić proglasio vanredno stanje na teritoriji cele Republike Srbije\nPredsednik Vučić saopštio je večeras, nakon sastanka u Palati Srbija , da je doneta odluka o proglašenju vanrednog stanja na teritoriji cele Srbije.\n"Posle iskustava, ali i svega što smo zajedno prošli, nedovoljno discipline u razumenju poruka koje smo slali, a na osnovu pisma koje je meni i Vladi poslao ministar odbrane, na osnovu Ustava, predsednica Skupštine, predsednica Vlade i ja doneli smo odluku o proglašenju vanrednog stanja na teritoriji cele Srbije i ona stupa na snagu u ovom trenutku", rekao je predsednik Vučić.\n"Srbija je od danas u ratu protiv nevidljivog protivnika, opasnog, opakog, koji naša zemlja mora da pobedi", poručio je predsednik Vučić u obraćanju i istakao da je danas najgori dan za Evropu, verovatno od Drugog svetskog rata, i da je u Italiji umrlo 368 ljudi, u Španiji gotovo 200, dok se u drugim zemljama dramatično povećava broj umrlih.\n"Borba koja je pred nama je borba za one koji su stvarali i gradili ovu zemlju. To je borba, pre svega za naše roditelje, za naše starije, ali i za budućnost naše Srbije. Moraćemo da se borimo disciplinom i merama. Zatvara se život da bismo sačuvali život“, poručio je predsednik Vučić.\n"Predaja nije opcija, predaja nikada nije bila opcija, i neće biti opcija za Srbiju. Borićemo se i pobedićemo", zaključio je predsednik Vučić.