Bonera: Hoćemo u Ligu Evrope!\nFudbaler Milana Danijele Bonera rekao je danas da njegova ekipa ima obavezu da se plasira barem u Ligu Evrope, jer za bi za taj veliki klub propuštanje evropskog takmičenja predstavljalo veliki neuspeh.\nMilan se serijom dobrih rezultata približio mestu koje vodi u Evropu na kraju sezone, ali ga je poraz od Rome ponovo vratio nazad.\n"Nadmetanje u evropskim takmičenjima je stvar prestiža za Milan, i klub to očekuje od nas. Prvi cilj je bio plasman u Ligu šampiona, ali pošto je to sada nemoguće, moramo da se fokusiramo da izborimo plasman za Ligu Evrope", rekao je Bonera.\nMilan je tri kola pre kraja šampionata 10. na tabeli italijanske Serije A sa 51 bodom, što je samo jedan manje od Torina, koji se nalazi na šestoj poziciji koja vodi u Ligu Evrope naredne sezone.\nEkipa Milana sastaće se u nedelju sa gradskim rivalom Interom u derbiju kola, a Bonera je ocenio da bi im eventualni trijumf bio dodatni podstrek pred kraj sezone.\n"Ubeđen sam da postoje razlozi za optimizam. Pobeda u derbiju, nakon jednog turbulentnog perioda bi nam mnogo značila, i pružila neophodno samopouzdanje u finišu sezone. Naše je da budemo hrabri, i da igramo bez pritiska, pa će rezultat doći", kazao je Bonera.\nGradski derbi izmedju Milana i Intera igraće se u nedelju na San Siru, a ni eventualni trijumf "rossonera" ne bi im garantovao plasman u evropska takmičenja.\nZa šestu poziciju, koja vodi u Ligu Evrope naredne sezone, trenutno se bore Torino, Lazio, Verona, Parma i Milan. Razlika izmedju tih ekipa na tabeli je samo jedan bod.\nObjavio Unknown у 11:17


Vučić sa Lajčakom o dijalogu, neispunjenim obavezama i pronalasku kompromisnog rešenja\nSrbija je posvećena nastavku dijaloga koji se vodi u Briselu, ali i pronalasku kompromisnog rešenja u cilju stvaranja boljih odnosa između Srba i Albanaca, poručio je danas srpski predsednik nakon razgovora sa izaslanikom EU za dijalog Beograda i Prištine, Miroslavom Lajčakom.\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, učestvuje u Bratislavi na godišnjem “Globsek 2022 forumu”, gde bi uskoro trebalo i da govori na panelu “Srbija i EU: Strateško partnerstvo za budućnost”.\nVučić se uoči ovog foruma sastao sa potpredsednikom Evropske komisije za međuinstitucionalne odnose i strateško predviđanje Marošem Šefčovićem, a zatim je usledio susret sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Beograda i Prištine, Miroslavom Lajčakom.\n„Kao i uvek, otvoren i iskren razgovor sa Miroslavom Lajačkom o situaciji u regionu, kao i o svim temama od interesa u cilju konstruktivnog nastavka dijaloga sa Prištinom“, poručio je Vučić u objavi na Instagramu uz fotografiju sa Lajčakom.\nKaže da su u razgovorima analizirali postignuto i saglasili se da ispunjavanje obaveza iz Briselskog sporazuma i dalje ostaje ključna poruka za svaki dalji razgovor.\nPredsednik Srbije je ujedno naveo da je ponovio punu posvećenost Srbije nastavku procesa, ali i nastojanjima da se dođe do kompromisnog rešenja u cilju stvaranja boljih odnosa između Srba i Albanaca.\n„Saglasili smo se da je regionalna saradnja, uz očuvanje mira i stabilnosti, jedini pravi put za napredak zemalja Zapadnog Balkana“, navodi se u objavi srpskog predsednika.


Teodora Janjic 15.11.2021. 12:00h 12:19h\nOpozicione stranke su u četvrtak nekoliko puta pokušale da izglasaju nepoverenje vladi Zorana Zaeva, ali zbog nedostatka kvoruma nisu u tome uspele. Opozicija je okupila 60 poslanika što je jedan manje od broja poslanika koji su morali biti prisutni u Sobranju (parlament broji 120 mesta).\nPoslanici vladajućih partija nisu prisustvovali sednici. Nedolazak poslanika Kastriota Redžepija iz albanske stranke BESA bio je ključan za neuspeh glasanja. Neposredno pre početka zasedanja on je izjavio da se predomislio i da neće prisustvovati sednici jer zemlji, u ovom važnom periodu, nije potrebna politička kriza, turbulencije i poniranje u nepoznate vode. Nakon Redžepijevog nedolaska u parlament, portparol njegove partije, optužio je vladajuće stranke da koriste „pretnje, ucene i druge oblike uticaja“ da bi osujetile glasanje.\nPre samo nedelju dana, BESA koja je bila u koaliciji sa SDSM naglo je promenila stranu pridruživši se opozicionoj inicijativi za izglasavanje nepoverenja vladi Zorana Zaeva. Njena tri poslanika potpisala su inicijativu, omogućivši tako lideru VMRO DPMNE Hristijanu Mickoskom da saopšti da je prikupio novu većinu od 61 poslanika.\nSve je počelo nakon ubedljivog poraza SDSM na lokalnim izborima 31. oktobra, i gubitka Skoplja, glavnog grada Severne Makedonije. Na kraju izbornog dana, Zaev je na konferenciji za štampu saopštio da podnosi ostavku i na funkciju premijera i na funkciju lidera SDSM kako bi omogućio svojoj vladajućoj većini da izabere novi kabinet i završi pun četvorogodišnji mandat.\nNezadovoljne time što Sobranju ne dostavlja ostavku na mesto premijera, koju je usmeno podneo javnosti, opozicione stranke, predvođene najjačom konzervativnom partijom VMRO-DPMNE, podnele su pre sedam dana zahtev za glasanje o poverenju Vladi. Posle sednice najvišeg partijskog rukovodstva, održane u utorak 9. novembra, Zaev je promenio odluku poručivši da je važno da se zemlja ne vraća u prošlost i da se ne ugrozi proces evrointegracija.\nOvo nije prvi put da je Zaev najavio ostavku. Posle sporazuma sa Grčkom i promene imena Makedonija u Severna Makedonija, on je 2019 godine rekao da će podneti ostavku ako ne počnu pregovori za ulazak u EU. Obećanje je ispunio pošto je predsednik Francuske Makron blokirao pristupne pregovore.\nBudućnost Zorana Zaeva je neizvesna. On je na čelo stranke došao 2013. godine, kada je zamenio Branka Crvenkovskog, a od 2017. godine je predsednik makedonske Vlade.\nTokom svog mandata postigao je istorijski sporazum sa Grčkom o promeni imena zemlje i uveo S. Makedoniju u NATO. Nije uspeo da deblokira pregovore o pristupanju EU, zbog toga što je Bugarska stavila veto usred sporova oko istorije i jezika. Takođe, nije uspeo da se izbori sa kriminalom, korupcijom, brojnim zloupotrebama, da sankcioniše nosioce prethodnog poretka, da poveća standard građana, smanji nezaposlenost i uhvati u koštac sa pandemijom.\nPošto nisu uspeli da formiraju novu parlamentarnu većinu i da sruše Vladu, rukovodstvo VMRO DPMNE zahteva hitno održavanje izbora. Sa druge strane, partije vlasti najavljuju da će parlamentarna većina samo rasti i ne žele prevremene izbore.\nČinjenica je da u ovom trenutku vlada S.Makedonije nema potrebni legitimitet i da ignoriše volju građana što može da izazove nesagledive posledice. Politička kriza u S.Makedoniji će se samo produbljivati jer je jasno da Sobranje neće moći da funkcioniše sa ovakvim odnosom snaga. Pre ili kasnije, stranke će morati da se dogovore o prevremenim parlamentarnim izborima.Volja građana se ne sme ignorisati.\nZORAN ZAEV POVUKAO OSTAVKU I PORUČIO: Ostajem na vlasti, da pomognem narodu i povećam skupštinsku većinu VIDEO\nZORAN ZAEV PODNEO OSTAVKU NA MESTO PREMIJERA I LIDERA SDSM: Presudan bio neuspeh na lokalnim izborima


BERNARDA - DOBAR SAN ZA ZDRAV ŽIVOT - Bravacasa.rs\nBERNARDA – DOBAR SAN ZA ZDRAV ŽIVOT\nRazmišljanje o kupovini novog dušeka prvi je korak ka boljem snu, a BERNARDA vam pomaže da dođete do svog kreveta iz snova.\nZouev, Tanya / living4media / Profimedia\nPreduslov zdravog spavanja jeste krevetni sistem koji se prilagođava položaju i individualnim potrebama svakog od nas, a materijali koji se koriste moraju biti prirodni, trajni i udobni, s dobrom provodljivošću toplote i vlage.\nU našoj ponudi pronaći ćete veliki izbor kreveta i uzglavlja, široku paletu materijala i dezena, a pravi balans udobnosti i podrške omogućiće odabir odgovarajućeg dušeka.\nBouriette, Nicolas / living4media / Profimedia\nPre nego što se upustite u kupovinu dušeka i kreveta, imajte na umu da u krevetu provedemo oko trećinu svog života. Kako je dan savremenog čoveka ispunjen brojnim obavezama i stresom, neophodan nam je što kvalitetniji san. Bilo da volite tvrđe modele dušeka, ili pak da utonete u mekše slojeve, različiti modeli naših anatomskih medicinskih dušeka pružiće vam osećaj udobnosti i zdrav san za svež i poletan početak dana.\nIako, izabrati odgovarajući dušek i krevet možda deluje lako, mnoga oprečna ili pogrešna mišljenja, kao i nedovoljna upućenost kupca, mogu voditi lošem izboru, te najlepše želje opremanja pretvoriti u pravu noćnu moru. Želja nam je da vam svojim iskustvom, savetima i širokom paletom proizvoda, pomognemo u izboru idealnog kreveta, kako biste dobili upravo ono što vam odgovara.\nJacobsen, Bjarni B. / living4media / Profimedia\nZa „baš kako treba“ osećaj, potrebno je malo više od jednog pogleda na dušek. Ne treba žuriti u procesu kupovine, već isprobati više različitih modela u svom uobičajenom položaju prilikom spavanja, a poželjno je i da vaš partner uradi isto. Ne osećajte se neprijatno ili postiđeno u prisustvu prodavca, naš tim je tu da vam pomogne da doživite prijatno iskustvo kupovine, a možete tražiti i privatnost dok isprobavate modele ako se tako bolje osećate. Preporučujemo vam da provedete najmanje 15 minuta ležeći na krevetu pre nego što odlučite.\nIzbor odgovarajuće veličine dušeka podjednako je važan kao i izbor dušeka, jer to može uticati na udobnost i kvalitet sna. I pored toga, većina ljudi kupuje nove dušeke, koji odgovaraju trenutnim dimenzijama njihovih kreveta bez uzimanja u obzir prednosti većih dušeka.\nWojnar, Radoslaw / living4media / Profimedia\nU salonu BERNARDA možete probati sve tipove dušeka, a naš iskusni tim pomoći će vam da odaberete pravo rešenje za svoje potrebe.\nMogućnošću odabira modela i dimenzija baze kreveta, željenog uzglavlja i materijala, dobijate bezbroj kombinacija i priliku da kreativnošću oplemenite svoj prostor. Dopunjen odgovarajućim dušekom, dobar krevet mora odgovarati merama i proporcijama korisnika, što zajedno predstavlja jedinu ispravnu formulu za udobno spavanje – krevet po meri čoveka!\nTakođe, veoma smo ponosni na našu proizvodnju prilagođenih uzglavlja svakom krevetu ponaosob. Ona mogu biti veoma raznolika, a u zavisnosti od željenog dizajna i materijala, mogu izgledati jednostavno i svedeno ili pak, moderno i elegantno dajući vašoj spavaćoj sobi notu luksuza hotelskog apartmana.\nMi u firmi BERNARDA znamo da je kvalitetan i okrepljujući san najbolji lek za mnoge tegobe izazvane stresom i lošim spavanjem. To smo potvrdili i u praksi jer smo u saradnji sa mnogim stručnjacima pristupili razvoju najsavremenijih tehnologija za proizvodnju krevetnih sistema BERNARDA prema individualnim navikama spavača. Zato je moto prema kom delujemo dobar san za zdrav život – recept našeg uspeha na tržištima širom sveta.\nZa više informacija o ponudi dušeka i kreveta, kontaktirajte stručno-prodajni tim firme Bernarda.\ne-mail:[email protected]rs , tel: 011/6456-300\nTagovi: bernarda dušeci kreveti\n06.09.2018 Spavaća soba\nUz proizvode kompanije BERNARDA budićete se srećni i s osmehom na licu, a odlaskom na spavanje krenućete putem mirnih snova. Tehnologija proizvo...\nNeobični dizajn kreveta za decu\n15.04.2014 Dečja soba\nIzložbeni salon SitForm danas je zvanično otvoren u Beogradu. Kompanija je specijalizovana za prodaju visokokvalitetnog nameštaja i prati najnovija...\nBarbi kuća iz snova na preko 1000 kvadrata\nBarbikina kuća snova je ružičasti raj na preko 1000 kvadrata i otvoren je na Floridi. Replika Barbikine Malibu kuće napravljena je u stvarnoj velič...


Završene ulice Kneza Lazara i 1300 kaplara (VIDEO) – ZoomUe\nZavršene ulice Kneza Lazara i 1300 kaplara (VIDEO)\nUŽICE – Posle pet meseci od početka radova završena je rekonstrukcija ulica Kneza Lazara i 1300 kaplara. One su za vikend puštene u saobraćaj i jednosmerne su iz pravca grada ka Gradskoj plaži, sa 40 parking mesta.\n„Kasnilo se zbog problema sa fekalnom i kišnom kanalizacijom. Urađena je nova fekalna kanalizacija, ali i kišna koja nije postojala. Postavljeno je 17 novih bubanj slivnika, novi ivičnjaci, asfaltirano je 320 metara ulice u dva sloja“, kaže direktor JP Užice razvoj Nikola Maksimović.\nUkupna vrednost kompletne rekonstrukcije ulice koja je započela u julu ove godine je oko 40 miliona dinara. Deo sredstava 12 miliona obezbedio je JKP Vodovod za izgradnju fekelne kanalizacije, a ostatak je obezbedio grad Užice.\nU Užicu je, uređenjem ovog sedmog putnog pravca završena građevinska sezona, a prema Maksimovićevim rečima, ukoliko vremenski uslovi dozvole do kraja godine će se raditi još neki delovi puteva iz „udruživanja“ i krpljenje ulica.\nOprezno protiv fenejraša (VIDEO)\nNext story Četiri utakmice za devet dana (VIDEO)\nPrevious story XV Forum hotelijera: Od vizije do realizacije (VIDEO)


Vlada očekuje pozitivne rezultate iz Beograda\nVlada Kosova ocekuje da poseta sefa UNMIKa Beogradu pruzi pozitivne rezultate, da tamosnje vlasti pozovu kosovske Srbe da se ukljuce u rad institucija i da Beograd civilizovano pristupi pitanju nestalih lica. Kako je ranije najavljeno civilni administrator za Kosovo Jesen Petersen ce u ponedeljak 17. januara u Beogradu razgovarati sa predsednikom i premijerom Srbije o pitanju nestalih lica i decentralizaciji vlasti.\nPortparol kosovske vlade Arben Cirezi ocekuje da Beograd pozove kosovske Srbe da ucestvuju u Randoj grupi za decentralizaciju:\n“I dok Kosovo radi na ispunjenju standarda i zalaze se za integraciju predstavnika kosovskih Srba u institucije i radi na pilot-opstinama, ocekujemo da vlasti u Beogradu daju pozitivne signale o ukljucenju predstavnika kosovskih Srba u institucije Kosova, kao i o njihovom ucescu u Radnoj grupi za lokalnu upravu”, kaze Cirezi.\nPortparol kosovske vlade kaze da je tokom dosadasnjih kontakata vlade sa predstavnicima Srba primecena spremnost za njihovo ukljucenje u rad institucija i time doprinesu unparedjenju zivotnih uslova srpske zajednice:\n“Pozitivan rezultat sutrasnjeg sastanka bio bi da Beograd posalje signale politickim predstavnicima kosovskih Srba kako bi se oni ukljucili u rad institucija, zatim da oni ucestvuju u razgovorima o decentralizaciji vlasti na Kosovu”, kaze Cirezi isticuci da je ispunjenje standarda obaveza svih gradjana Kosova, a samim tim i kosovskih Srba.\nJesen Petersen ce sa vlastima u Beogradu razgovarati i o problemu nestalih lica. Na Kosovu se 3200 lica vodi kao nestalo, od cega je 2500 nestalih Albanaca. Cirezi izrazava ocekivanje da ce Beograd imati drugaciji pristup tom problemu:\n“Povratak posmrtnih ostataka tela Albanaca koja se nalaze u masovnim grobnicama u Srbiji i rasvetljavanje sudbine nestalih lica je humanitarno pitanje za cije su resavanje zainteresovani vlada Kosova, UNMIK i Medjunarodni komitet Crvenog krsta, zato ocekujemo da Beograd prekine dosadasnju praksu i da se prema ovom pitanju ponasa civilizovano”, kaze Cirezi.\nCivilna misija Ujedinjenih nacija je prethodno saopstila da je direktan dijalog Pristine i Beograda o sudbini nestalih lica od zajednickog, humanitarnog znacaja.


Lorenzova dominacija na Mugellu\nLorenzova dominacija na Mugellu\tJorge Lorenzo je povećao svoju prednost u šampionatu nakon dominantne pobede u Italiji.\nYamahin vozač je na prvoj krivini obišao Dani Pedrosau, koji je startovao sa pol pozicije, i nakon toga mu niko nije ništa mogao. Ovo je peta pobeda u sezoni za Španca i trenutno je lider šampionata sa 19 poena prednosti u odnosu na Pedrosu. Pedrosa je završio na drugom mestu, mada je prvo morao da odoli napadima vozača Tech 3 tima, Andree Doviziosa.\nDok je Pedrosa imao solidu trku, Casey Stoner ovu trku želi što pre da zaboravi. Na startu je jedini izabrao alternativnu Bridgestone gumu, gde je izgubio nekoliko mesta, da bi se vratio na peto, pre nego što je izleteo na šljunak, ipak je trku završio na osmom mestu.\nUbrzo posle poraza od strane Pedrose, Dovizioso nije uspeo da zadrži iza sebe Stefana Bradla, koji se našao na trećem mestu. Vozač LCR Honde se dobro držao na toj poziciji, sve do pred kraj trke, kada ga je Dovizioso obišao i tako se popeo na pobedničko postolje, pred domaćom publikom.\nMladi Nemac je trku završio na četvrtom mestu, što je njegov najbolji plasman u najjačoj klasi. On se našao ispred Valentina Rosija, Cal Crutchlowa i Nicky Haydena, koji se dosta dobro držao na petoj poziciji, čak je na trenutak bi i ispred Bradla.\nNa devetom mestu je završio Hector Barbera, koji je startovao iz prvog reda. Ben Spies je završio na 11. mestu, iza Alvara Bautiste. Randy de Puneit je bio najbolje plasirani CRT-ov vozač.\nNapisao: Đorđe Đokić\tnedelja, 15 jul 2012 14:15\tJoomla SEO powered by JoomSEF


AI za šest sati osmislio 40.000 opasnih hemijskih jedinjenja\n21. mart 2022. 25. mart 2022. Branislav Bubanja\nIstraživači su napravili eksperiment sa veštačkom inteligencijom, koja pokazuje koliko ona može da bude opasna. Oni su na konferenciji koja se bavi kontrolom bioloških oružja predstavili zastrašujući eksperiment. AI, koji se upotrebljava za istraživanje lekova, oni su pretvorili u mašinu za istraživanje hemijskih oružja. Za samo šest časova rada, ovaj AI je osmislio 40.000 potencijalno smrtonosnih hemijskih jedinjenja. Među predstavljenim rešenjima našle su se i varijante koje veoma podsećaju na VX, najopasniji nervni agent ikad osmišljen.\nŠef istraživačkog tima koji je razvio ovaj AI, naveo je da su dobili ideju da ga naprave (modifikuju), nakon što su pozvani na konferenciju da predstave novitete u domenu mašinskog učenja i neetičkim načinima njegove primene. Zato su osmislili novi algoritam, koji pokazuje koliko je jednostavno da se istraživanja novih tehnologija upotrebe za potpuno drugačije ciljeve od prvobitno planiranih.\nU konkretnom slučaju, njihov AI je morao da nauči kakva su jedinjenja toksična, da bi ih izbegao prilikom razvijanja novih lekova. Zatim su oni samo malo promenili algoritam koji je, umesto da izbegava toksična jedinjenja, počeo da ih proizvodi punom parom. Za to su upotrebili generativni model, koji se fokusirao na toksična rešenja – kada bi našao jedno takvo jedinjenje, pokušavao je da stvori slična jedinjenja, pretpostavljajući da će i ona biti takođe toksična.\nPročitajte i: Hirurški robot sa veštačkom inteligencijom je odličan u složenoj proceduri\nNa kraju, ispostavilo se da je AI za neka od osmišljenih jedinjenja predvideo da su toksičnija od VX-a, koji se smatra za najsmrtonosnije jedinjenje koje je stvorila ljudska ruka. Naravno, ovo je sve (za sada) u domenu teorije. Ni jedno od pomenutih jedinjenja nije generisano, već predstavljaju samo računarske simulacije i predviđanja. Ali, pošto su prediktivni modeli već odavno prilično precizni, čak i da od pomenutih 40.000 rešenja postoji mnogo „lažno pozitivnih“, postoji opravdana bojazan da su mnoga od njih veoma opasna.\nTagovi: AI, Istraživanje, opasna jedinjenja, otrovi, toksična jedinjenja\n← Google Classroom će omogućiti učiteljima bolji uvid u progres učenika\nAndroid 13 stiže s korisnim funkcijama →


Jednostavna radnja koja će vam pomoći da lakše zaspite | CityMagazine\nPoznato je da dobar i zdrav noćni san ništa ne može da zameni, ali usled svakodnevnog stresa, sve većem broju ljudi teško je da sa lakoćom utonu u san. Sigurno vam se dešavalo da ste imali naporan dan, tokom koga se osećate toliko umorno da jedva čekate da legnete u krevet, međutim, kada konačno legnete imate problem da se uspavate! Iako ste preumorni, mozak vam ne dozvoljava da spavate. Kvalitetan san mnogo utiče na nivo naše energije tokom sledećeg dana, jer se tokom noći naša energija obnavlja. Ukoliko ne spavamo dovoljno, sutradan ćemo se najverovatnije osećati iscrpljeno i bezvoljno. Problemi sa nesanicom u jednom trenutku mogu izazvati i probleme sa depresijom. S obzirom na to, naučnici su objavili rezultate istraživanja uz pomoć kojih se više nećete vrteti po krevetu.\nZapisujte zadatke koje treba da uradite\nStudija je otkrila da ukoliko zapisujete obaveze pre spavanja koje bi trebalo da uradite sledećeg dana, pomažete mozgu da se isključi i omogućavate mu da se brže uspava. Naučnici su u ovom istraživanju posmatrali dve grupe ljudi. Prva grupa je imala zadatak da pre spavavanja zapiše svoje obaveze za sledeći dan, dok je druga grupa imala da napiše svoja dostignuća u toku dana. Rezultati su utvrdili da su oni koji su napravili listu obaveza za sutra u proseku brže odlazili u krevet u odnosnu na grupu koja je zapisivala šta je sve uradila tokom dana. Oni koji su pravili detaljniji plan za sledeći dan, uspevali su da zaspe znatno brže.\nNaučnici veruju da planiranjem naših obaveza, dan ranije, pomažemo mozgu da se opusti, jer na ovaj način osiguravamo sebe da zadatke nećemo zaboraviti i da ćemo ih upešno odraditi, što zauzvrat smanjuje nivo stresa i omogućava da se mozak rastereti i fokusira na spavanje.\n6 saveta kako da ostanete motivisani mozak · nesanica · obaveze · san · spavanje · zadaci


Jačanje privredne i investicione saradnje između SRB i Ć\nTanjug 15. juna 2022. 13:52\nŽENEVA – Srbija je ključna zemlja u regionu za švajcarske investicije, pri čemu je najvidljiviji napredak u poslednjih nekoliko godina ostvaren u oblasti IKT i industrijalizaciji, ocenili su predstavnici Švajcarsko-srpske privredne komore (ŠSCG) i Ženevske komore za privredu, industriju i usluge (C CGF) prilikom potpisivanja Memoranduma o razumevanju između te dve institucije.\nAmbasador Srbije u Švajcarskoj Goran Bradić zahvalio se direktoru C CGF Vinsentu Subiliji i predsedniku ŠSCG Maju Mićoviću na pozivu i mogućnosti da na skupu, koji je bio posvećen Srbiji kao zemlji u fokusu za švajcarske privrednike, iznese ocene o bilateralnim odnosima između dve države, kao i najvažnije podatke o ekonomskim rezultatima naše zemlje.\nOn je naveo da su robna i razmena usluga u protekle dve godine zabeležili rast od 16,3 odsto 2021., to jest 5,4 odsto 2020., uprkos pandemijskim ograničenjima.\nUkazao ej da je obim u trgovinskoj razmeni u minuloj godini dostigao ukupno 1,3 milijarde evra, te da su privreda i građani u Srbiji dobili ukupnu pomoć države od 8,8 milijardi evra za ublažavanje ekonomskih posledica izazvanih globalnom virusnom pandemijom, pri čemu je javni dug na nivou od 52 odsto BDP ostao znatno ispod Mastrihtskih kriterijuma.\nBradić je rekao da će srpska privreda – posle rekordnog rasta u minuloj godini od 7,5 odsto – nastaviti u ovoj i narednoj godini da raste značajnim stopama, kao i da je nastavljen trend u privlačenju stranih direktnih investicija, koje su 2021. godine iznosile 3,9 milijardi evra.\nNavodeći da je strateški spoljno-politički cilj Srbije punopravno članstvo u EU, uz ubrzanje neophodnih društvenih reformskih procesa, kao i istovremeno jačanje stabilnosti i saradnje sa zemljama u regionu, zaključio je da je u proteklih nešto manje od tri godine ostvaren i značajan napredak u okviru inicjative „Otvoreni Balkan“.\nPredstavnici više švajcarskih firmi koje se bave proizvodnjom hrane, nameštaja, kao i IT uslugama u Srbiji izneli su svoja iskustva i razloge zbog kojih su našu zemlju izabrali za sedište svojih poslovnih aktivnosti.\nSkupu su prisustvovali i šef Stalne misije Srbije pri UN u Ženevi ambasador Dejan Zlatanović, kao i prvi sekretar Ambasade Bojan Stojanović.


Volkswagen ostvario rekordnu prodaju u 2019. godini\n14 Jan 2020 - 19:15 Vesti Link\nKako prenosi Tanjug, Folksvagen je objavio da je ostvario rekordnu godišnju prodaju u 2019, koja bi mogla da odredi da li će ta nemačka grupa zadržati „krunu“ najvećeg svetskog proizvođača automobila.\nKompanija sa sedištem u Volfsburgu saopštila je danas da je prošle godine isporučila 10,97 miliona vozila, u odnosu na na 10,83 miliona jedinicia 2018. godine, kada je Folksvagen pretekao Tojotu i savez Reno-Nisan-Micubiši, mada je taj savez bio u maloj prednosti kada se iz ukupnih cifara isključe kamioni, prenosi agencija AP.\nFrancusko-japanska automobilska alijansa i Tojota će objaviti svoje rezultate u narednim nedeljama. Tojota je u decembru procenila da će njena ukupna lanjska prodaja iznositi 10,72 miliona vozila, što bi značilo da ostaje iza Folksvagena.\nDŽeneral Motors je titulu najvećeg svetskog proizvođača automobila držao više od sedam decenija pre nego što ju je izgubio od Tojote 2008. godine i nikada se više nije vratio na prvo mesto posle prodaje svog evropskog biznisa i zatvaranja drugih gubitaških pogona.\nIz Folksvagena poručuju da lidersku poziciju u prodaji vozila ne postavljaju kao poslovni cilj, već da im je fokus na finansijskim rezultatima.\nKompanija je uspela da poveća prodaju uprkos smanjenju globalnog tržišta automobila, što znači da se njen tržišni udeo povećao u odnosu na konkurenciju.\nRastu prodaje su doprineli snažni rezultati zabeleženi na domaćem tržištu u Nemačkoj, kao i Sjedinjenim Državama i Brazilu, dok je prodaja skliznula u azijsko-pacifičkom regionu.


ĐURO RECITUJE "PLAVI ŽAKET": Kako se poznati glumac snašao s PESMOM DUŠKA RADOVIĆA (video)\nNašu poetsku akciju otvara sarajevski glumac sa slovenačkom adresom Branko Đurić Đuro, Foto: Espreso.rs\nSmatramo da je u današnje vreme, kad se izgubio gotovo svaki kriterijum za ono što se nekad smatralo opštom kulturom i pravim vrednostima, neophodno da sačuvamo tu trunčicu iskonskih emocija koje sadrže pesme koje su preživele test vremena\nObjavljeno: 01.12.2018. 22:30h\nPokrenuli smo jedinstvenu akciju na ovim prostorima!\nPred kamerama Espreso.rs, najpoznatiji domaće i regionalne zvezde pojaviće se u svetlu u kojem do sada niste imali prilike da ih vidite. Pokazaće svoju lisrsku i romantičnu stranu, okušaće se u kazivanju svojih omiljenih stihova.\nIzbor pesama smo prepustili njima, baš kao i interpretaciju. Naše je bilo samo da ih snimimo u trenucima "poetskog zanosa".\nSmatramo da je u današnje vreme, kad se izgubio gotovo svaki kriterijum za ono što se nekad smatralo opštom kulturom i pravim vrednostima, neophodno da sačuvamo tu trunčicu iskonskih emocija koje sadrže pesme koje su preživele test vremena i, iz ovog ili onog razloga, ostale u sećanju mnogih generacija.\nOvu našu poetsku akciju otvara sarajevski glumac sa slovenačkom adresom Branko Đurić Đuro. On se odlučio da recituje čuvenu pesmu Duška Radovića "Plavi žaket". Kako je on doživeo ovu duhovitu poetsku storiju o ljubavi i životu možete pogledati u videu.\nMATIĆ STIGAO NA SPEKTAKL: Sale pred koncert otpevao dva hita Ace Pejovića koja obožava (KURIR TV)\nBranko Đurić ĐuroPoezijakulturaDuško RadovićGlumac


Svega sedam meseci Kike Setjen se zadržao na klupi Barselone, pitanje je bilo da li bi ostao i pored bolje odrađenog posla ali je sam sebi potpisao otkaz nakon što je Bajern deklasirao Katalonce.\nNa njegovo mesto doći će, kako španski mediji tvrde, legendarni Ronald Kuman i potpisati ugovor na dve godine.\nVest još uvek nije ozvaničena, ali su detalji dogovora poznati. Kuman će potpisati na dve godine, a odmah nakon finalnog sastanka sa upravnim odborom Barselone će klub i objaviti tu informaciju.\nAktuelni selektor Holandije je stigao u Španiju, uslikan je na aerodromu u Barseloni a zanimljivo je to da u klauzuli ugovora sa Fudbalskim savezom Holandije Kuman ima opciju da može da napusti nacionalni tim ako dobije poziv Barselone.\nHolanđanin je legenda Barse, nosio je dres tog kluba od 1989. do 1995. i osvojio četiri titule prvaka Španije, kao i jednu evropsku. Postigao je gol u finalu Kupa evropskih šampiona protiv Sampdorije i doneo trofej Kataloncima.\nNa startu trenerske karijere je radio kao asistent u Barsi, a onda je samostalno vodio Vitese, Ajaks, Benfiku, PSV, Valensiju, AZ Alkmar, Fejnord, Sautempton, Everton, dok je na klupi Holandije od 2018. godine.\nTežak posao će imati Kuman, davno ovakva situacija nije bila u Barseloni koja je sezonu završila bez trofeja i to porazom od Bajerna 8:2 u četvrtfinalu Lige šampiona. Sem toga, Kuman neće moći da računa najverovatnije na već dve godine prvu zvezdu Barse, Lionela Mesija.\nBarselona se već oglasila o tome kako Kike Setijen više nije trener kluba, sledećom porukom:\n- Upravni odbor odlučio je kako Kike Setijen više nije trener prvog tima. Ovo je prva odluka u širem procesu restrukturiranja ekipe koja će se provesti u saradnji sa sadašnjim tehničkim direktorom i novim trenerom koji će biti imenovan u sledećim danima, objavila je Barselona.\nSetijen je na klupi Barse nasledio Ernestea Valverdea, ostvarioj je 16 poebeda, četiri remija i pet poraza.


VIDEO: Zoran Đurov o predstojećoj sednici SO Dimitrovgrad - Far\nPredsednik Skupštine opštine Dimitrovgrad zakazao je za 27. jun XXXI sednicu lokalnog parlamenta. Pred odbornicima će se naći 14 tačaka, među kojima Odluka o konsolidovanom završnom računu budžeta opštine i predlog Poslovnika Skupštine opšine. Biće usvojeni i predlozi Odluka o Opštinskom veću, o organizaciji Opštinske uprave opštine Dimitrovgrad i o javnoj raspravi.\nPored predloga Odluke o javnom linijskom prevozu na teritoriji opštine, na dnevnom redu zasedanja je i set mera iz oblasti agrara – predlozi Programa podrške za sprovođenje poljoprivredne politike i politike ruranog razvoja, Pravilnika za dodelu podsticajnih sredstava za realizaciju mera ruralnog razvoja, Pravilnika o dodeli regresa za reproduktivni maerijal (veštačko osemenjavanje) i Pravilnika o podsticaju kontrole plodnosti poljoprivrenog zemljišta.\nTim povodom, novinar portala FAR Aleksandar Todorov razgovarao je sa predsednikom SO Dimitrovgrad Zoranom Đurovim.\nAUDIO – Fono: Zoran Đurov, zamenik predsednika opštine Dimitrovgrad o rebalansu budžeta U susret XIII sednici SO Dimitrovgrad za sredu 22. mart zakazana javna rasprava XIV sednica SO Dimitrovgrad u petak 5. maja – na dnevnom redu 17 tačaka Odbornici SO Dimitrovgrad usvojili Lokalni antikorupcijski plan opštine za period od 2017. do 2021. godine\ncaribrodDimitrovgradLokalni parlamentrazgovorisednicaSkupština opštineZoran Đurov


Proizvođač vakcina protiv majmunskih boginja kaže da ima dovoljno zaliha | Novosadski informativni portal 021\n22:29 > 22:30\nBavarian Nordik je jedina kompaniija na svetu čija vakcina protiv majmunskih boginja ima odobrenje regulatora.\nTrenutno je moguće proizvesti 30 miliona doza godišnje, rekao je portparol Rolf Ses Suansen.\nVirus majmunskih boginja obično prouzrokuje blage simptome kao što su osip, groznica i pustule, ali simptomi mogu biti i teški. Pomenuta kompanija ima sedište u Danskoj i tamo proizvodi vakcine, iako je kompanija izvorno iz Minhena.\nMeđutim, vakcina je odobrena samo u SAD, pod nazivom "Jynneos", ali i u Kanadi. Kompanija želi da njena vakcina dobije odobrenje i u Evropskoj uniji, rekao je Suansen i na tome se sada radi.\nU Evropi je vakcina odobrena samo za velike boginje kod ljudi, koje se smatraju iskorenjenim, dodao je Suansen.\nOn je takođe rekao da kompanija prima mnogo narudžbina , ali nije naveo koje su zemlje kupile vakcinu i koliko je doza u pitanju. Nemačka je naručila "do 40.000 doza" vakcine protiv velikih boginja, izjavio je ministar zdravlja Karl Luterbah.\nVakcina Bavarian Nordik protiv velikih boginja izvorno je razvijena u saradnji sa američkom vladom nakon napada na Svetski trgovinski centar 2001, kada je Vašington strahovao od biološkog napada koji bi uključivao male boginje.\nVlada je planirala da vakciniše čitavu populaciju, rekao je Suansen, ističući da su starije vakcine povezane sa značajnim nuspojavama.\n"Zato su došli kod nas i tražili da napravimo bolju i noviju generaciju vakcina protiv velikih boginja", rekao je on i dodao da je u pitanju veoma bezbedna vakcina koja je testirana.\n29.05.2022\t• 09:28\nbizmis bez muke\n"...kompanija prima mnogo narudžbina..." Novo tržište je stvoreno kao ideja za start-up posao: za stari problem ponudi se novo rešenje. Industrija lekova nas ne vuče za nos, uopšte...ili možda...ma, jok...


Direktor CIA: Amerika je u Siriji UBILA PAR STOTINA RUSA, ali Putinu poruka još nije dovoljno jasna\n13.04.2018. 07:15 > 09:03\nDirektor CIA Majk Pompeo izjavio je da je u istočnoj Siriji tokom američke artiljerije i vazdušnih napada početkom februara ubijeno "nekoliko stotina Rusa".\nKomentari Pompea, koje je izneo tokom svedočenja pred komitetom Senata 12. aprila u sklopu saslušanja za nominaciju za sledećeg državnog sekretara, bili su retko otvoreno priznanje nekog američkog zvaničnika o incidentu.\nNa saslušanju, Pompeo je takođe rekao da će tražiti strožiji pristup Rusiji.\nIako je prema njegovom mišljenju, Amerika bila stroga prema Moskvi, navodeći nedavne sankcije i proterivanje desetine ruskih diplomata kao primer, Pompeo je rekao da Vladimir Putin "još nije dobio poruku dovoljno jasno i moramo da nastavimo da radimo na tome."\n- U Siriji je pre nekoliko nedelja ubijeno je nekoliko stotina stotina Rusa. Lista akcija koje je ova administracija preduzela... Srećan sam što prolazim kroz svaku od njih - rekao je.\nJedan američki zvaničnik ranije je rekao da su Sjedinjene Države pre napada bile u komunikaciji sa Rusijom i da nijedan pripadnik snage ruske vojske nije ubijen.


Zaječarsko pivo uz naše olimpijce i na putu za Tokio 2020. : Nadlanu.com\nObjavljeno 6. jun 2017. / 17:15:05\n- Čestitam gospodinu Maljkoviću i novoizabranim članovima Olimpijskog komiteta Srbije. Uvereni smo da će uspeti da povedu srpski tim ka novim, velikim olimpijskim pobedama, a nama će biti zadovoljstvo da zajedno nastavimo da širimo duh olimpizma širom Srbije. Ponosni smo na partnerstvo sa Olimpijskim komitetom Srbije koje traje već osam godina i srećni smo zbog nastavka saradnje u naredne četiri godine. Sport je utkan u svaku poru srpskog društva. To je trajna i snažna vrednost koju dele Olimpijski komitet Srbije i Zaječarsko pivo - izjavio je generalni direktor kompanije HEINEKEN Srbija, Alexandros Daniilidis.\n- Veoma smo ponosni što je naš brend Zaječarsko pivo, uz podršku građana Srbije, prošle godine donirao vredna sredstva za klubove kojima je bila potrebna pomoć. Zaječarsko pivo će nastaviti da pruža punu podršku Olimpijskom komitetu Srbije u nastojanjima da razvija i deli olimpijske vrednosti. Mi ćemo dati sve od sebe da i u predstojećem olimpijskom ciklusu, na putu ka Tokiju, podržimo jedan od najvažnijih elemenata srpskog sporta - male klubove koji predstavljaju nadu za budućnost, ispunjenu novim šampionima - poručio je Daniilidis.\n- Raduje nas nastavak ove saradnje jer izvesno ukazuje na to da su ljudi iz kompanije Heineken Srbija prepoznali vrednost i značaj ulaganja u vrhunski olimpijski sport. Ova podrška će u mnogome pomoći realizaciju programa naših najboljih sportista i timova na putu za Tokio. Sa druge strane činjenica da su prikupljena sredstava, kroz akciju “Od Zaječara do Rija cela zemlja navija” donirali klubovima najuspešnijih sportista iz Rija i Londona govori o njihovoj svesti i važnosti ulaganja i u sport na lokalu i na tome smo im posebno zahvalni. Veliko je zadovoljstvo imati ovakvog partnera - rekao je Maljković.\nbožidar maljkovićolimpijske igretokio


Povećana naplata javnih prihoda - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n04. jan. 2019. 10:30 Objavljeno u FINANSIJE\nBANJALUKA, Poreska uprava Republike Srpske u prošloj godini na račun javnih prihoda prikupila je 2,44 milijarde maraka, što predstavlja rekordnu naplatu od osnivanja Poreske uprave.\nNaplata javnih prihoda u prošloj godini veća je za četiri odsto nego 2017. godine, odnosno naplaćeno je 87,3 miliona KM više, uz zadovoljavajući rast naplate i direktnih poreza i doprinosa, ali i ostalih javnih prihoda, saopšteno je iz Poreske uprave Republike Srpske.\nPoreska uprava u cijeloj prošloj godini zadržala je pozitivan trend u naplati javnih prihoda, a što se može pripisati svakodnevnim aktivnostima koje ova uprava preduzima u okviru svoje nadležnosti, ističe se u saopštenju.\nTe aktivnosti usmjerene su prije svega na terenske kontrole i redovnu naplatu, ali i na dalje jačanje usluga poreskim obveznicima i modernizaciju poslovanja.\nOsim toga, primjenom novog Integrisanog informacionog sistema omogućeno je automatsko izdavanje opomena, kao i izrada rješenja prinudne naplate, što je svakako imalo pozitivan efekat na naplatu javnih prihoda koji su u nadležnosti Poreske uprave Srpske, navodi se u saopštenju.\nKada je riječ o direktnim porezima, u prošloj godini su naplaćeni u iznosu od 492,6 miliona KM, što je za 26 miliona KM ili šest procenata više nego godinu dana ranije.\nNajveći rast naplate u ovom segmentu prihoda ostvaren je kod poreza na dobit, kojeg je naplaćeno 220,8 miliona KM ili gotovo 28 miliona maraka više.\nPorez na dohodak naplaćen je u iznosu od 229,2 miliona KM, što je 5,1 milion KM manje u odnosu na 2017. godinu.\nRazlog manje naplate ovog prihoda nalazi se u činjenici da je Vlada Republike Srpske u prošloj godini povećala neoporezivi dio plate na 500 KM i na taj način se odrekla dijela prihoda po tom osnovu u korist radnika u Srpskoj, pojasnili su iz Poreske uprave.\nNaplata poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara u prošloj godini iznosila 14,9 miliona KM ili četiri procenta više u odnosu na godinu ranije.\nPovećana je i naplata poreza na nepokretnosti, koji je u prošloj godini naplaćen u iznosu od 27,6 miliona KM, što je za 2,5 miliona KM ili 10 odsto nego 2017. godine.\nZa Fond PIO naplaćeno 861,1 milion maraka ili 62,2 miliona KM više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja /FZO/ naplaćeno 539,1 milion maraka, što je manje za šest procenta u odnosu na uporedni period.\nManja naplata doprinosa za FZO može se objasniti činjenicom da su sredstva po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje iz republičkog budžeta za nezaposlena lica i za lica kojima je priznato pravo po osnovu Zakona o pravima boraca, prošle godine doznačena Fondu u vidu transfera, a ne putem računa javnih prihoda kao u prethodnim godinama, te je otud manji iznos naplate putem računa javnih prihoda u prošloj godini, dodaje se u saopštenju.\nRast je zabilježen i kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Fond dječije zaštite koja je iznosila 72,5 miliona KM ili 20 odsto više, dok su prihodi po osnovu doprinosa za Zavod za zapošljavanje naplaćeni u iznosu od 35,3 miliona KM ili 13 procenata manje jer je Zakonom o doprinosima stopa doprinosa za dječiju zaštitu povećana za 0,2 odsto, dok je istovremeno stopa doprinosa za osiguranje nezaposlenosti umanjena za 0,2 odsto.\nKod ostalih javnih prihoda, u 2018. godini ostvarena je naplata od 411,8 miliona KM, što je za četiri odsto ili 16,1 milion maraka više nego u 2017. godini.\nTakse i naknade naplaćene u iznosu od 237,5 miliona maraka, što je za 8,6 miliona maraka ili tri odsto manje.\nGlavni razlog manje naplate odnosi se na činjenicu da je Javno preduzeće “Šume Srpske” u februaru 2017. godine uplatilo značajan iznos po osnovu naknade za korištenje šuma i šumskog zemljišta, ističe se u saopštenju.\nU prošloj godini po osnovu naknada za priređivanje igara na sreću naplaćeno je 27,9 miliona maraka ili 11 procenata više, dok su naplaćeni prihodi po osnovu kazni u tom periodu iznosili 19,1 milion KM ili devet odsto manje.\nVeća naplata zabilježena je i kod koncesionih naknada koje su u 2018. godini naplaćene u iznosu od 54,4 miliona KM, što je za 55 odsto više nego u uporednom periodu.\nŠto se tiče zaostalih obaveza po osnovu indirektnih poreza i doprinosa za Fond solidarnosti, u 2018. godini naplaćene su u iznosu od 22,25 miliona KM, što je povećanje od 8,7 miliona maraka.\nNa područiju Srpske u prošloj godini registrovano je 1.246 poreskih obveznika-pravnih lica i 2.872 poreska obveznika-preduzetnika, dok su istovremeno odjavljena 434 poreska obveznika-pravna lica i 994 poreska obveznika-preduzetnika. Srna\nKljučne riječi:&nbsp&nbspjavni prihodi, naplata, poreska uprava rs, vazno\nU prvoj polovini 2019. u RS naplaćeno 1,24 milijarde KM javnih prihoda\nVeća naplata direktnih poreza u Srpskoj\nPoreska uprava RS: Za četiri mjeseca 821 milion KM javnih prihoda


Iako je brojanje glasova još uvek u toku, opozicione koalicije u Crnoj Gori proglasile su usku pobedu na parlamentarnim izborima i, kako kažu, “pad režima Mila Đukanovića”.\nZvanično, glasalo je 76.68 odsto upisanih birača, od čega je bilo 403.642 važećih glasačkih listića. Prema poslednjim, preliminarnim podacima Državne izborne komisije na osnovu 98.55 odsto obrađenog uzorka, Demokratska partija socijalista osvojila je 35.12 odsto, odnosno 141.767 glasova, a koalicija Za budućnost Crne Gore 32.52 odsto (131.333).\nOvakvi rezultati, još uvek, znače da opozicione koalicije, koje su najavile saradnju nakon izbora, imaju dovoljno glasova da formiraju parlamentarnu većinu te da izaberu novu Vladu Crne Gore. Iako je pobeda uska i glasovi se još uvek broje, opozicija je proslavila pobedu na ulicama crnogorskih gradova ali je ona proslavljena i na ulicama gradova u regionu gde su Srbi u većini. Tako su mnogi gradovi u Srbiji, Republici Srpskoj pa i u severnom delu Kosova svdočili mimohodima građana koji su, uglavnom, izvikivali parolu “Ne damo svetinje”.\nOva parola je potekla iz borbe Srpske Pravoslavne Crkve u Crnoj Gori protiv Zakona o slobodi veroispovesti, kojim je, kako tvrde, predviđeno da se objekti i sveta mesta u Crnoj Gori oduzmu od Crkve i predaju spornoj Crnogorskoj Pravoslavnoj Crkvi, koja nigde nije priznata.\nPredstavnici opozicione koalicije su najavili da će prvi posao u nofoj Skupštini biti povlačenje ovog zakona. Međutim, pred njima stoje i veliki problemi kao što je nastavak evropskog puta, saradnja sa NATO i rešavanje problema uzrokovanih pandemijom COVID-19, posebno na ekonomskom planu. Bilo ko da u ovakvoj situaciji dođe na vlast, imaće više problema nego i jedna druga vlast od ponovnog sticanja nezavisnosti Crne Gore do danas.\nBilo kakvi da budu konačni rezultati izbora u Crnoj Gori MIlo Đukanović je, po oceni analitičara, pretrpio najveći poraz u skoro trideset godina vladavine. On, za sada, ostaje na poziciji predsednika države do isteka mandata 2023. godine. Do tada se još mnogo toga može promeniti.


Humanitarni meč protiv Rk ''Goč'' za Katarinu Crnoglavac - Rukometni klub Partizan\nHumanitarni meč protiv Rk “Goč“ za Katarinu Crnoglavac\n23.01.2017. | Sezona 2016/2017\nU sportskoj hali „Vlade Divac“ u Vrnjačkoj Banji u četvrtak 19. januara odigrana je humanitarna rukometna utakmica između “Goč-Merkura“ iz Vrnjačke Banje i Partizana iz Beograda, za lečenje Katarine Crnoglavac, koja boluje od cerebralne paralize. Katarini je za lečenje u Ukrajini potrebno 10.000 evra, a sav prikupljeni novac od ulaznica sa ovog sportskog događaja uplaćen je na njen račun.\nRukometni klub “Partizan” u okviru svojih priprema koje sprovodi u Vrnjačkoj Banji, sa zadovoljstvom je uzeo učešće u ovom humanitarnom događaju.\n“Mi kao rukometni klub, oduvek smo se odazivali humanitarnim akcijama. Čak i da nismo na pripremama u Vrnjačkoj Banji, verujem da bismo došli i odigrali ovu humanitarnu utakmicu. Ovom prilikom još jednom bih se zahvalio ljudima iz Vrnjačke Banje na gostoprimstvu, od Hotela “Lazar” gde smo smešteni, do ljudi koji nam pomažu u Hali sportova “Vlade Divac” gde sprovodimo treninge. Ova utakmica koja ima humanitarni karakter, nama će dobro doći u ovoj fazi priprema. Mislim da ćemo svi imati koristi od ove utakmice, kako mi, kao ekipa, tako i ekipa domaćina, publika koja će uživati u utakmici. Naravno, ono što je najvažnije, skupićemo određena sredstva za devojčicu za koju igramo, kako bi, nadam se, uspešno rešila svoje zdravstvene probleme”, rekao je Nenad Maksić, trener RK “Partizan”.\nHumanitarna utakmica završena sa rezultatom 38:22 u korist RK Partizan, ali je daleko bitniji efekat od 700 prodatih karata, 20.000 dinara koje je uplatila uprava RK “Goč”. Na licitaciji za loptu i dva dresa RK Partizan skupljeno je 17.000 dinara, a SMS porukama prikupljeno je još oko 1000 evra za Katarinino lečenje.\nCela akcija je sprovedena pod pokroviteljstvom Fondacije “Solidarnost Srbije” iz Beograd, koja će nastaviti svoj humanitarni rad za Katarinu i dalje.


Pre roka: "Put Novi Pazar - Tutin će stvoriti uslove za razvoj celog regiona" - IndeksOnline.rs\nNaslovna Društvo Pre roka: “Put Novi Pazar – Tutin će stvoriti uslove za razvoj...\nPre roka: “Put Novi Pazar – Tutin će stvoriti uslove za razvoj celog regiona”\nNOVI PAZAR – Rekonstrukcija državnog puta od Novog Pazara do Turina napreduje odlično, ocenjuju iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Šta više, radovi se odvijaju i brže od planiranog roka.\nFizička realizacija projekta u ovom trenutku iznosi 61,83 odsto, iako je planirano 60 odsto.\nDužina saobraćajnice je, podsetimo, 20,5 kilometara, a vrednost radova iznosi 24 miliona evra.\n“Rekonstrukcijom magistralnog puta od Novog Pazara do Tutina građani će se voziti putnim pravcem koji će biti širi, funkcionalniji i bezbedniji. Ovaj putni pravac će stvoriti uslove za dodatni razvoj grada Novog Pazara i celog regiona”, počuju iz Ministarstva.\nIzvođač radova, turska kompanija Tašjapi (Tasyapi), angažovala je dodatnu mehanizaciju i ljudstvo u cilju završetka radova do juna 2022. godine.\nNa mostu preko Sebečevske reke preostali su završni radovi na postavljanju hidroizolacije i slojeva asfalta (radovi su predviđeni kada vremenski uslovi postanu povoljni).\nRadovi su, dodaju u Ministarstvu, otvoreni na svim pod-deonicama projekta.\nKada je u pitanju Novi Pazar (Sebečevo), prema projektu eksproprijacije, od 67 predviđenih formirano je 64 rešenja o eksproprijaciji, a od 64 rešenja ponude za eksproprijaciju su date za 64.\nSa druge strane, kada se govori o Tutinu (Pokrvenik, Raduhovce, Kovači, Mitrova, Žirče), prema projektu eksproprijacije, od 133 predvišenih formirano je 105 rešenja, a od 105 rešenja ponude su date za 102.\nSaradnja sa Turcima\nKako podsećaju u Ministarstvu, rekonstrukcija je predviđena Sporazumom o saradnji u infrastrukturnim projektima između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske koji je zaključen oktobra 2009. godine. Sem toga, zaključen je i Aneks 1 pomenutog sporazuma.\nSeptembra 2018. godine potpisan je Okvirni sporazum između Vlade Republike Srbije i turske kompanije Tašjapi o saradnji u oblasti infrastrukturnih projekata, što je prethodilo potpisivanju Komercijalnog ugovora.\n“Komercijalni ugovor za rekonstrukciju državnog puta Novi Pazar-Tutin potpisan je sa turskom kompanijom Tašjapi oktobra 2018. godine u Beogradu, u vrednosti od 24 miliona evra. Ova kompanija je, osim izvođenja radova, zadužena i za izradu projektno-tehničke dokumentacije (priprema Idejnog projekta, Plana detaljne regulacije i projekta za izvođenje radova)”, navode u Ministarstvu.\nPrethodni tekstVUČIĆ: ”Srpski svet” nije deo državne politike Srbije i nikada to nisam izgovorio\nSledeći tekstUmetnik iz Novog Pazara naslikao je nestvarnu sliku Jelene Karleuše


jun, 2010 - Poluvreme.rs - sportski web portal\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 29 juna, 2010\nProšle subote, 26.juna, u Sportskoj hali u Banatskom Novom Selu održan je revijalni turnir u kik boksu. Ova borilačka revija je protekla u organizaciji Kik boks kluba „Sveti Car Lazar“ iz Banatskog Novog Sela. Na takmičenju su učestvovali borci iz najboljih klubova u Srbiji, Crvene zvezde, Krstaša, 011 kao i domaćin Sveti Cra Lazar. Na...Dalje »\nKarate: Završen prvi deo sezone za Pančevo 92\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Ostali sportovi 29 juna, 2010\nU nedelju, 27.juna u Beloj Crkvi je održan karate turnir u organizaciji CBS Bela Crkva, pod nazivom Kup “Bela Crkva. Turnir je održan povodom otvaranja turističke sezone u ovom mestu, a to je ujedno bio i poslednji nastup KK Pančevo 92 u prolećnoj takmičarskoj...Dalje »\nKuglašice pančevačkog Železničara postale su članice Superligaškog karavana. Odustajanjem od daljeg takmičenja prvoplasirane ekipe Prve lige, ekipe Jagodine, kuglašice „Želje“ kao drugoplasirana ekipa ušle su u najelitniji domaći rang takmičenja. Ovo je inače istorijski uspeh naših kuglašice jer niko do sada od osnivanja kluba nije stigao do...Dalje »\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 28 juna, 2010\nNacionalna liga Srbije u američkom fudbalu ulazi u samu završnicu. Četiri najbolje ekipe u ligi izborile su plasman u plej of, u kome će se boriti za prvaka Srbije. Među te četiri ekipe nalazi se i Klub američkog fudbala Pančevo „Panters“ Panteri su sezonu završili na trećem mestu sa skorom od četiri pobede i dva...Dalje »\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Fudbal 23 juna, 2010\nU subotu, 19.juna na igralištu OFK „Mladost“ u Vojlovici, odigrana je međunarodna fudbalska utakmica pionira u kojoj su se sastali fudbaleri domaće Mladosti i Malečnika iz Slovenije. Pobedili su domaćini rezultatom 3:1, (0:0) golovima Milosavljevića, Antića i Turajlića (Mladost), kod gostiju Komprešaka...Dalje »


Vladimir Pištalo – Bookvar\nNagradu “Meša Selimović”, koju 32. put dodeljuju “Večernje novosti”, dobio je Vladimir Pištalo za knjigu eseja “Značenje džokera”, u izdanju “Agore”. Ovo delo dobilo je najviše glasova – devetnaest – članova Ve...\n“Tesla, portret među maskama” i na arapskom jeziku\nRoman "Tesla, portret među maskama" Vladimira Pištala preveden je na arapski i upravo je izašao iz štampe u Kairu kao izdanje uglednog izdavača Noon Publishing. Roman "Tesla, portret među maskama" u Srbiji ...\nPromocija nove knjige Vladimira Pištala\nU četvrtak, 13. juna sa početkom u 19.30 časova u Maloj sali Kolarčeve zadužbine biće održana beogradska promocija knjige Značenje Džokera Vladimira Pištala. O knjizi će govoriti Nenad Šaponja, Milan Vlajčić...\nNakon promocije romana Sunce ovog dana, pismo Andriću u vašingtonskoj knjižari-klubu Busboys and Poets, u roku od samo dve nedelje, Kulturni centar Francuske ambasade ukazao je posebnu čast jednom od naših najz...\nRoman “Sunce ovog dana, pismo Andriću” promovisan u Vašingtonu\nU četvrtak 14. marta američkoj čitalačkoj publici predstavljena je knjiga Sunce ovog dana, Pismo Andriću našeg uglednog pisca i dobitnika Ninove nagrade Vladimira Pištala. U najpopularnijoj knjižari-k...\nPosle nastupa u Kongresnoj Biblioteci i u Smitsonian Institutu u Vašingtonu, najprevođeniji srpski pisac, Vladimir Pištalo ponovo se obratio čitaocima na njujorškom Kolumbija Univerzitetu. Na Harimanovom Instit...\nPištalov roman na makedonskom jeziku\nRoman "Sunce ovog dana, pismo Andriću" našeg istaknutog pisca Vladimira Pištala izašao iz štampe na makedonskom jeziku, u izdanju Vezilke iz Skoplja i prevodu uglednog makedonskog književnika Riste Lazarova. ...\nVladimir Pištalo dobitnik nagrade “Grigorije Božović”\nVladimir Pištalo dobitnik je nagrade "Grigorije Božović" za 2017. godinu, za roman "Sunce ovog dana, pismo Andriću". Pištalov roman imao je 45 promocija u zemlji i inostranstvu, a doživeo je i svoje treće iz...\n“Tesla, portret među maskama” najbolji prevod na turski jezik\nRoman "Tesla, portret među maskama" Vladimira Pištala doživeo još jedan u nizu inostranih uspeha. Turski prevodilac Süeda Kaya nagrađen je uglednim priznanjem za najbolji prevod na turski jezik za 2017. godinu ...


Apple planira najveću investiciju u Evropi - BIZlife\nAmerička kompanija Apple u svojoj objavi za medije otkrila je kako planira da uloži 1,9 milijardi dolara u izgradnju dva informativna centra koja bi za rad isključivo koristila obnovljive izvore energije te bi generisala na stotine novih radnih mesta, piše Reuters.\nInformativni centri trebali bi se izgraditi u Irskoj i Danskoj i to zbog Appleovih online usluga. To uključuje usluge iTunes Store, App Store, iMessage, Maps i Siri koji služili evropskim korisnicima.\nInvesticija bi trebala biti podjednako raspodeljena po zemljama a početak njihovog operativnog rada bio bi u 2017. godini.\nPredsednik uprave Tim Cook naglasio je kako će to biti najveća Appleova investicija u Evropi do danas.\n„Presrećni smo činjenicom da ćemo proširiti naše poslovanje na Evropu, generisati na stotine novih radnih mesta a da pritom koristimo najnaprednije ekološka dostignuća“, rekao je Cook.\nCentar u Irskoj biti će smešten na zapadnoj obali u gradiću Atenriju dok će zapadna Danska, tačnije Viborg, biti novi dom Appleovog informativnog centra.


DŽEJMS RUF: Čestitam Srbiji na ostvarenom napretku\n04.02.2019. 13:34h 04.02.2019. 13:35h\nŠef misije Međunarodnog monetarnog fonda Džejms Rouf ocenio je danas da ekonomski program Srbije nastavlja da daje rezultate i čestitao na napretku koji je zemlja ostvarila u oblasti makroekonomske stabilizacije, na završetku svoje poslednje posete Beogradu u svojstvu šefa tima MMF-a.\nMisija MMF-a, koju je predvodio Rouf, posetila je Beograd u periodu od 29. januara do 5. februara 2019. godine radi ocene rezultata u 2018., razgovora o napretku ostvarenom u realizaciji obaveza preuzetih u okviru Instrumenta za koordinaciju politika (PCI) i dogovora o prioritetima politika za ovu godinu.\n"Ekonomski program Srbije i dalje daje dobre rezultate. Privredni rast u 2018. godini, koji je iznosio 4,4 procenta, najbrži je u poslednjih više od deset godina", naveo je Rouf u izjavi za medije.\nGodišnja inflacija, koja je iznosila 2,0 procenta u decembru, kako napominje, nastavlja da se kreće u donjoj polovini ciljanog raspona, a fiskalni rezultati su, takođe, i dalje dobri.\n"Opšti nivo države je zabeležio fiskalni suficit od 0,6 procenata bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2018. godini, u skladu sa ciljevima iz PCI, a javni dug je opao na oko 54 procenta BDP-a. Dalje poboljšanje učešća na tržištu rada podržano je veoma dobrim rastom zaposlenosti i padom nezaposlenosti", ističe Rouf.\nDodaje da je tim MMF-a podržao planove vlasti da se odlučno krene u privatizaciju Komercijalne banke i HIP Petrohemije.\n"Takođe smo naglasili važnost ostvarenja daljeg napretka u pripremama kako bi se obezbedila primena novog sistema zarada u javnom sektoru u 2020. godini i prelaska na fleksibilniji okvir zapošljavanja u javnom sektoru".\nPrema rečima Roufa, razgovaralo se i o opcijama za jačanje fiskalnih pravila, uključujući ponovno uvođenje indeksacije penzija u 2020. godini.\n"Pored toga smo istakli važnost unapređenja upravljanja javnim i državnim preduzećima u cilju podizanja efikasnosti i kvaliteta javnih usluga", naveo je, dodajući da je tim MMF-a podržao tekuće aktivnosti vlasti u cilju unapređenja prioritizacije i ocene javnih investicija.\n"Želeo bih i sa svoje strane da kažem da je ovo moja poslednja poseta Srbiji u svojstvu šefa misije MMF-a. Na čelu naredne misije, koja je planirana za maj, nalaziće se Jan Kejs Martejn. Dugujem veliku zahvalnost vlastima Srbije na gostoprimstvu i tesnoj saradnji tokom protekle tri i po godine i želim da čestitam Srbiji na veoma dobrom napretku koji je ostvarila u oblasti makroekonomske stabilizacije, rasta i otvaranja novih radnih mesta", poručio Rouf na kraju.\nKompletna poseta u cilju sprovođenja druge revizije aranžmana u okviru Instrumenta PCI, paralelno sa konsultacijama po članu IV za 2019. godinu, planirana je za maj.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Dodik: Zapad nas se plaši, ne odustajemo\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je da Srbi u BiH ne smeju da odustanu od referenduma kao demokratskog odlučivanja o bilo kojem pitanju u bilo koje vreme i ocenio da se stranci zato i plaše referenduma jer ne mogu da se izbore protiv demokratskog odlučivanja, te da zbog toga pokušavaju da spreče najavljeni referendum o Sudu i Tužilaštvu BiH.\nBiH rezultat moranja a ne svesnog opredeljenja\nStranci prihvatili "neformalnu grupu" na Kosmetu\nDodik je naveo da je referendum o samostalnosti Srpske perspektivna opcija, te da politička borba Srpske podrazumeva očuvanje i jačanje autonomije. - Na Kosovu su stranci prihvatili čak neku neformalnu grupu koja je donela odluku o proglašenju nezavisne države prostora koji je bio pod direktnom intervencijom Rezolucije UN 1244", naveo je on.\nOn je podsetio da ove pravosudne institucije ne postoje po Ustavu BiH kao nadležnost BiH, već ih je nametnuo visoki predstavnik svojim odlukama i zakonima koji nikada nisu dobili saglasnost organa Republike Srpske.\nDodik ne veruje da novi ciklus strukturalnog dijaloga može da reši problem pravosuđa na nivou BiH, jer se pokazalo da tu postoji koncept stranaca.\nOn je napomenuo da su mnoge dogovore političkih lidera u BiH bili povukle "evropske strukture u Sarajevu", a kao primer za to naveo je sporazum o imovini. - Međunarodni faktori ne žele ovde dogovor, oni hoće da arbitriraju, a to mogu samo u uslovima kada nema dogovora - rekao je Dodik za Radio Republike Srpske i Radio Beograd.\nOn je naveo da će referendum biti sproveden kada budu obavljene sve procedure, a koje drugi koriste da bi bio obustavljen.\nDejton okrnjen, male šanse za opstanak BiH\nDodik je izjavio da su Dejtonski sporazum od početka rušili oni koji su trebali da ga štite, te da je veoma okrnjen nizom intervencija međunarodne zajednice i visokih predstavnika u BiH.\nDodik je istakao da međunarodna zajednica sada hoće da Srbi svojim odlukama promene Dejtonski sporazum i da BiH usmere ka centralizaciji i konceptu "država nacija", što je nemoguće jer BiH nema jedinstvenu naciju.\n- Devet godina nam nisu mogli ništa, jer smo se držali slova Dejtonskog sporazuma. Međunarodna zajednica je i pre nego što je krenula u implementaciju sporazuma, krenula u njegovo popravljanje, pa je ubrzo nakon potpisivanja promovisan princip duha Dejtona, a ne slova Dejtona - rekao je Dodik.\nOn je istakao da je sve manje sigurno da BiH može opstati, s obzirom da se nije išlo u sprovođenje slova Dejtonskog sporazuma, ali da je uprkos rušenju ovog sporazuma ostao ključni način odlučivanja.\n- BiH živi isključivo zbog prisutne intervencije međunarodne zajednice i pokvarenog pristupa da se promovišu političke elite koje odgovaraju nekim velikim konceptima, bez obzira što se svet promenio u ovih 20 godina. Evropa je tih godina izgledala obećavajuće, ali danas to više nije i ne može da reši nijedan svoj sistemski problem - naglasio je Dodik.\nOn je naveo da ponekad ignoriše pritiske i da ga najviše zabrinjava "razjarenost" zapada neuspehom BiH. - Sada žele na brzinu da uspeju kako god. Zato su i kreirali ovu situaciju da se podržavaju političke snage koje njima odgovaraju - rekao je Dodik.\nHteli da očuvaju BiH sa Zapad ne bi povlačio priznanja\nPredsednik Srpske je istakao da i učešće Alije Izetbegovića, kao predstavnika BiH u potpisivanju tog sporazuma, govori da je tada namera bila nešto drugo. - Namera je bila očuvanje BiH i njenog kontinuiteta koji nije postojao, a to je učinjeno samo zato što su velike sile poput nekih zemalja EU i SAD, pre nego bilo ko, priznale BiH i nisu mogle nakon četiri godine da povuku to priznanje - objasnio je Dodik.\nOn je napomenuo da je Dejtonski sporazum kompromis i akt međunarodnog prava koji poštuje, ali ne smatra da je to jedini međunarodni uspeh srpske politike, jer nisu stvorene tri nacionalne nezavisne države, što bi trajno rešilo problem na ovim prostorima.\n- BiH je deo moranja, a ne deo svesnog opredeljenja. Dejtonski sporazum je od početka bio podvala srpskom nacionalnom političkom pokretu i srpskom narodu. Ipak, doneo je nekoliko važnih stvari Republici Srpskoj, pre svega međunarondu verifikaciju - naveo je Dodik.\nOn je podsetio da je Republika Srpska nastala pre oružanog sukoba u BiH i da je imala sve elemente države po međunarodnim standardima, te da je prvobitni nacionalni cilj Srba bio opstanak Jugoslavije, a ukoliko to nije bilo moguće, onda samostalna država.\n- Međutim, unilaterarna secesija muslimana i Hrvata u BiH i rano priznanje te secesije od međunarodne zajednice dovelo je do neke nove realnosti. Međunarodna konferencija u Dejtonu bila je trenutak u kome je Republika Srpska već bila konstituisana kao međunarodni faktor - napomenuo je Dodik.\nOn je podsetio i da su Dejtonskom sporazumu prethodili drugi dogovori, od kojih je ključna Ženevska konferencija koja je trasirala osnovne elemente Dejtonskog sporazuma i na kojoj je, a kasnije i kroz Dejtonski sporazum, Srpska verifikovala svoj status međunarodno-pravnog subjekta.\n* 20 godina posle: Hoće li Dejton potrajati još toliko?\nNedelja 22.11.2015. 15:38\nСамо рокај Миле, нек цркну западњаци од муке!


CNN , N.G.\nOvaj oktobar sav je u znaku jedog neobičnog jubileja - reč je o stogodišnjici prve avio kompanije, a možda je malo poznata činjenica da je srpska "Er Srbija" među najstarijim vazduhoplovnim kompanijama koje i dalje rade. To je upravo bila i tema poslednjeg teksta jedne od najvećih globalnih medijskih mreža - velikog CNN-a.\nOktobar 1919. godine ostaće upamćen po svečanom trenutku kada je tadašnja holandska kraljica Vilhelmina otvorila pionira avioindustrije KLM. Zadivljujuće, tada malo preduzeće, postalo je jedna od najvećih avio kompanija na svetu koja radi i danas.\nRame uz rame sa KLM-om, CNN pominje se i srpsku kompaniju "Er Srbija" koja je, kako podseća, nastala iz nekadašnjeg JAT-a.\nEr Srbija našla na osmom mestu najstarijih avio-kompanija na svetu. U tekstu se podseća da je godina osnivanja 1927. godine i predstavlja kako je izgledao životni put sada najvećeg avio-prevoznika u regionu, koji danas leti na 61 destinaciju sa svoja dva matična aerodroma u Srbiji.\nCNN ističe da je broj putnika koji je prevezen u prethodnoj godini čitavih 2,5 miliona, a onda su se osvrnuli na istoriju domaćeg avio-prevoznika.\nEr Srbija potiče od nekoliko aviokompanija koje su bile nacionalni prevozioci Jugoslavije (odatle potiče njen kôd JU), počevši sa Aeroputom u 1927. i Jat Airwaysom iz 1948.\nU godinama hladnog rata, JAT je razvio široku saobraćajnu mrežu, sa opremom uvezenom kako iz istočne tako i iz zapadne Evrope, u skladu sa pozicijom Jugoslavije kao nesvrstane zemlje. Posle raspada Jugoslavije, JAT je postao nacionalni prevozilac Srbije.\nGodine 2013, Etihad je otkupio 49odsto udela u kompaniji, koja je zatim započela veliki proces rekapitalizacije i promene imena kojim se transformisala u Er Srbiju, podseća CNN.\nOsim Er Srbije među 10 najstarijih kompanija na svetu koje i danas rade nalaze se i kolumbijska Avianka, australijski Kantas, ruski Aeroflot, Čeh erlejns, Finer, američki Delta erlajns, španska Iberia i Britiš ervejz.


Oko 385,5 miliona eura iz Fonda solidarnosti EU za 19 zemalja za rješavanje vanredne zdravstvene situacije u vezi sa koronavirusom | Support4Partnership\nOko 385,5 miliona eura iz Fonda solidarnosti EU za 19 zemalja za rješavanje vanredne zdravstvene situacije u vezi sa koronavirusom\nKomisija je završila isplate Fonda solidarnosti EU (EUSF), pomoći namijenjene za rješavanje vanredne zdravstvene situacije u vezi sa koronavirusom u 19 zemalja, u ukupnom iznosu od gotovo 385,5 miliona eura. Ovo dolazi kao dodatak 132,7 miliona eura isplaćenih 2020. državama članicama koje su zatražile avansno plaćanje EUSF-a. Podršku EUSF-a zatražilo je 17 država članica i tri zemlje koje imaju status kandidata: Austrija, Belgija, Hrvatska, Češka, Estonija, Francuska, Njemačka, Grčka, Mađarska, Irska, Italija, Latvija, Litvanija, Luksemburg, Portugal, Rumunija i Španija; Albanija, Crna Gora i Srbija.\nU kontekstu vanredne zdravstvene situacije COVID-19, finansijskom podrškom EUSF-a finansira se medicinska pomoć, nabavka i administracija vakcina, lične zaštitne opreme i medicinskih sredstava, troškovi zdravstvene zaštite, laboratorijske analize, hitna podrška stanovništvu i mjere prevencije, praćenja i kontrole širenja bolesti, čime se štiti javno zdravlje.\nKomesarka za koheziju i reforme Elisa Ferreira rekla je: „Evropska unija se zajedno borila protiv pandemije koronavirusa i pokazala solidarnost u teškom trenutku. EUSF je jasan simbol ovoga, pružajući ruku pomoći zemljama da se nose sa neviđenom zdravstvenom situacijom, kako državama članicama EU, tako i zemljama u procesu pridruživanja EU.”\nKomesar za susjedstvo i proširenje, Olivér Várhelyi, dodao je: „Od početka pandemije, stali smo uz naše partnere na Zapadnom Balkanu. Zadovoljan sam što su Albanija, Crna Gora i Srbija mogle iskoristiti podršku EUSF-a. Ovo je još jedna demonstracija opredijeljenosti EU da podrži regiju u borbi protiv koronavirusa, gdje je to moguće uz pristup istim mehanizmima pomoći kao i za naše države članice.”\nMeđu zemljama kandidatima koje su zatražile podršku EUSF-a, Albanija i Crna Gora su dobile finansijsku podršku krajem 2021. godine, dok je za Srbiju u toku potpisivanje Sporazuma, a uskoro se očekuje isplata finansijske pomoći EUSF-a.\nKao dio izuzetnog odgovora EU na epidemiju COVID-19, djelokrug Fonda solidarnosti EU (EUSF) proširen je u martu 2020. kako bi pokrio i velike vanredne situacije u javnom zdravstvu.\nU martu 2021. Evropska komisija predložila je ukupan paket od gotovo 530 miliona eura finansijske podrške u okviru EUSF-a za 17 država članica i tri zemlje koje imaju status kandidata za borbu protiv velike zdravstvene krize COVID-19. Vijeće i Evropski parlament su 20. maja 2021. odobrili ovaj prijedlog.\nTri zemlje koje imaju status kandidata Albanija, Crna Gora i Srbija podnijele su punu aplikaciju za EUSF podršku u junu 2020. U ljeto 2021. Komisija je usvojila provedbene odluke kojima se dodjeljuje finansijski doprinos EUSF-a zemljama korisnicama. U skladu sa EUSF uredbom, dok zemlje EU upravljaju finansijskom podrškom u okviru „dijeljenog upravljanja“, zemlje kandidati moraju potpisati sporazum sa Evropskom komisijom.


Biti mama negde drugde Archives - CENTAR ZA MAME\nU želji da objavi što više iskustava mama koje žive u različitim državama sveta, Centar za mame objavljuje tekst još jedne mame koja živi u Rusiji. Iskustva majčinstva mogu biti različita i ako mame žive u istoj zemlji. Ovde možete pročitati tekst mame koja je takođe živela u Rusiji, a čije smo iskustvo ranije […]\nU želji da objavi što više iskustava mama koje žive u različitim državama sveta, Centar za mame objavljuje tekst još jedne mame koja živi u Italiji. Iskustva majčinstva mogu biti različita i ako mame žive u istoj zemlji. Ovde možete pročitati tekst mame koja takođe živi u Italiji, a čije smo iskustvo ranije objavili. […]\nSamo trećina Australijanki kaže da su njihova očekivanja vezana za majčinstvo donekle ispunjena, a tek 67% njih smatra da je vredelo to što su, kako bi bile mame, morale da žrtvuju svoj poslovni život. I u Australiji postoji dosta nezadovoljnih mama koje ostaju kod kuće da brinu o deci zato što ne mogu da […]\nBiti mama negde drugde – u Sloveniji\nSlovenija je dobra zemlja za trudnice, mame, decu i porodice. Ova zemlja ima najveću stopu zaposlenosti sa punim radnim vremenom mama male dece u Evropi, ali i najmanju razliku u visini plate u odnosu na njihove muške kolege. Razlika u visini plata između Slovenki i Slovenaca, izmeren prošle godine, iznosio je 3,2%. Poređenja radi, […]\nDve kandidatkinje u trci za britansku premijerku ove godine susrele su se sa pitanjem koje se nikada ne postavlja muškim kandidatima: „Da li smatrate da vas to što ste majka čini kvalifikovanijom za mesto premijerke?” Ministarka za energiju Andrea Lidsom iznela je to što je majka kao svoju prednost u odnosu na svoju protivnicu, […]\nBiti mama negde drugde – u Nemačkoj\nDa li je moguće da mama zažali činjenicu da je mama i da ima decu? Sociološkinja Orna Donat prikupila je svedočenja 23 žene koje vole svoju decu, ali koje bi, s druge strane, više volele da ih nisu rodile. Ova svedočenja zadiru u ono o čemu se retko govori ili se ne izgovara, ali […]\nŠvedska je jedna od najboljih zemalja na svetu za mame, roditelje i porodice uopšte. Trudnice dobijaju prenatalnu negu kroz besplatne ili subvencionisane kurseve na kojima se pripremaju za porođaj, gde uče tehnike disanja i gde dobijaju podršku kroz grupu, kao i koučing sesije. Žene koje obavljaju fizički zahtevne poslove ili rade u rizičnim radnim […]\nGotovo 75% mama u Americi je zaposleno, a žene čine polovinu celokupne radne snage, prema podacima tamošnjeg Biroa za radnu statistiku. Ipak, sklad između poslovnog i privatnog života za mnoge Amerikanke predstavlja izazov, pogotovo kada se uzmu obzir cene i način rada vrtića, kao i razlike u platama koje variraju od države do države. […]\nMame u Austriji još uvek se trude da ispune tradicionalni obrazac po kojem je majka ta koja će najbolje brinuti o svojoj deci i po kojem najveći deo vremena treba da ostane uz njih i u kući. S druge strane, Austrijanke teže i ostvarenju modernih ideala, pa i po cenu sopstvenog slobodnog vremena. Zaposlene […]\nPorodica u današnjoj Rusiji izgleda dosta drugačije od one u Sovjetskom Savezu. Istraživanje Ruske akademije nauka pokazuje da 28% dece rađaju nevenčane majke, što nije ništa neobično za zapadnoevropske standarde, ali u Rusiji je ovakva situacija poslednji put bila zabeležena posle Drugog svetskog rata. Oko 45 – 65% brakova u Rusiji završi se razvodom, […]


Zlatan pohod u Obrenovcu - Kolubarski Info\nKarate takmičari, Karate kluba 014 iz Valjeva, dana 12.12.2021 godine uprkos veoma teškim vremenskim uslovima i putovanju koje je trajalo dva sata do hale u Obrenovcu, uspeli su da stignu i nastupe na 31 tradicionalnom Karate turniru u Obrenovcu.\nNa karate turniru u Obrenovcu nastupilo je četvoro takmičara koji su osvojili sedam medalja na ovom prestižnom karate takmičenju.\nPrvo je nastupio kata tim u klasi mladih nada 2009 godište, koji su sačinjavale: Ana Živanović, Tamara Dražić i Ivana Matić, koje su osvojile prvo mesto i zlatnu medalju. Nastup kata tima KK 014, nije prošao ne zapaženo od strane stručnih lica karate saveza, gde su učesnice i treneri pohvaljeni i ohrabreni da nastave sa radom u ovoj disciplini\nZapažen nastup na ovom turniru ostvario je i Matija Soldatović u klasi muških nada 2007 godište, gde je u svojoj kategoriji prikazao zavidnu tehniku u izvođenju kata i zauzeo prvo mesto i osvojio zlatnu medalju.\nU pojedinačnom nastupu u klasi C ženske nade 2009 godište nastupile su tri takmičarke kluba iz Valjeva koje su pokazale da i u pojedinačnim nastupima lako demonstriraju karate tehniku u izvođenju kata, tako da su sva tri odličja otišla u ruke raspoloženih takmičarki iz Valjeva i to. Ivana Matić prvo mesto i zlatna medalja, Ana Živanović drugo mesto i srebrna medalaj i Tamara Dražić treće mesto i bronzana medalja.\nUprava kluba zajedno sa trenerskim timom, veoma je zadovoljna postignutim rezultatom u Obrenovcu, što je još jedan od opipljivih dokaza da se predani rad i trud u ova teška vremna za sport generalno ipak isplati i bude nagrađen rezultatima.\nUprava kluba pozivaju sve devojčice i dečake predškolce i školarce od prvog do četvrtog razreda da u koliko imaju želju da se bave karate sportom da se zajedno sa svojim roditeljima, jave svakog utorka i četvrta od 20 časova u halu Partizan nekom od trenera KK 014 ili na telefone 0692224190 ili 0642532491. Mi radimo i za vreme raspusta.\nUkrašavanje centralnih gradskih ulica u Valjevu


Najviše priznanje: Srpski vladika odlikovan u Moskvi - Sputnjik Srbija\n16:55 20 Oktobar 2020\nNajviše priznanje: Srpski vladika odlikovan u Moskvi\n14:00 13.07.2020 (osveženo 15:49 13.07.2020) Preuzmite kraći link\nDrugi čovek Ruske pravoslavne crkve, mitropolit Ilarion, koji rukovodi Odeljenjem spoljnih crkvenih veza Moskovske patrijaršije, odlikovao je srpskog vladiku Antonija medaljom svetitelja Marka Efeskog prvog stepena.\nU pitanju je najviše odlikovanje Odeljenja spoljnih crkvenih poslova RPC, koje je episkopu moravičkom Antoniju uručeno u nedelju, prilikom obeležavanja Petrovdana, krsne slave Hrama Svetih apostola Petra i Pavla — podvorja Srpske crkve u Moskvi.\nVladika Antonije je starešina srpskog podvorja, odnosno predstavništva Srpske pravoslavne crkve u Moskvi.\nMitropolit Ilarion je ovom prilikom istakao da je vladika Antonije doprineo da se napišu nove stranice zajedničke istorije ruskog i srpskog naroda i da je pokazao veliku brigu oko razvijanja odnosa naše dve crkve.\n„Vi ste uspeli da obnovite sve one slavne tradicionalne rusko-srpske odnose, koji su utemeljeni još u periodu pre izbijanja revolucije. Očinska duhovna briga o srpskoj dijaspori na kanonskoj teritoriji Moskovske patrijaršije, kao i neumorni napori Vašeg preosveštenstva usmereni na svestrano razvijanje odnosa između Ruske i Srpske pravoslavne crkve, ispisali su nove stranice u zajedničkoj istoriji naša dva pravoslavna naroda“, naveo je mitropolit Ilarion.\nOn je, takođe, pohvalio prevodilački autorski rad vladike Antonija, koji je doprineo bližem upoznavanju duhovnih vrednosti pravoslavnog srpskog naroda.\n„Učinili ste mnogo i kada je u pitanju očuvanje, ali i unapređenje drevne tradicije obrazovanja srpskih studenata u ruskim duhovnim školama, za koju se vežu i imena Prepodobnih Simeona Dajbabskog i Sevastijana Džeksonskog, Svetog Nikolaja Ohridskog i Žičkog i Svetog Mardarija Uskokovića, ali i mnogih drugih Srba svetitelja, koji su se obrazovali na tlu Rusije“, naglasio je mitropolit Ilarion.\nSrbija, Rusija, vladika, odlikovan, Moskovska patrijaršija


LSV još nije odlučila da li će izaći ili bojkotovati izbore - LSVNS\nPredsednica odborničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini grada Novog Sada Maja Sedlarević izjavila je za novosadski Radio 021 da LSV još nije donela odluku da li će uopšte i izlaziti na izbore ili će ih bojkovati, kao i da će ta odluka biti uskoro doneta.\nOna je to rekla odgovarajući na pitanje da li je Gradski odbor LSV krenuo u kampanju za lokalne izbore.\nStranački organi Lige socijaldemokrata Vojvodine još uvek nisu doneli odluku da li ćemo ići u bojkot ili ćemo učestvovati na predstojećim redovnim lokalnim, pokrajinskim i parlamentarnim izborima. Naš Gradski odbor LSV Novi Sad, kao i do sada, redovno sprovodi sve svoje aktivnosti i akcije, ali još uvek nemamo odluku o izlasku na izbore, pa samim tim ni ne krećemo sa predizbornim aktivnostima, te nemamo plan kako bismo nastupili na izborima, odnosno da li bismo radili personalnu kampanju ili samu stranačku – navela je Maja Sedlarević.\nOdluka će biti doneta u skorijem periodu, jer su izbori na proleće i trebalo bi krenuti sa aktivnostima u okviru predizborne kampanje, ukoliko se bude izlazilo na izbore – poručila je predsednica Odborničke grupe LSV u Skupštini grada Novog Sada.\nPrethodni tekstGradski odbor LSV ponovio zahtev da se novi most zove: Most 23. oktobra\nSledeći tekstJarmila Agarski dočekala autobuska stajališta u Kisaču


Lajčak sa Osmani: Niko ne traži od Kosova da pregovara o svom teritorijalnom integritetu - Radio Kosovska Mitrovica\nSpecijalni izaslanik Evropske unije za dijalog Miroslav Lajčak tokom sastanka sa kosovskom predsednicom Vjosom Osmani rekao je da niko neće tražiti od Kosova da pregovara o svojoj ustavnosti, teritorijalnom integritetu i unutrašnjoj funkcionalnosti, prenosi Ekonomija onlajn.\nOsmani je naglasila da su kosovske institucije odlučne po pitanju nastavka dijaloga, koji treba da se zaključi međusobnim priznanjem bez promene ustavnog poretka i teritorije Kosova. Istakla je i da je Kosovo konstruktivna strana u dijalogu, koja nudi konkretne predloge i koja je sprovela do sada postignute sporazume, za razliku od Srbije koja ne poštuje sporazume postignute u dijalogu.\nOsvrnuvši se na nedavna dešavanja u Crnoj Gori i u Bosni i Hercegovini, Osmani je izrazila zabrinutost zbog mešanja Srbije u unutrašnja pitanja susednih zemalja, što kako je navela, izaziva nemire i novi talas nestabilnosti u regionu. Dodala je da je Kosovo stalno bilo žrtva takvih tendencija destabilizacije, ali da je činjenica da se nešto slično dešava u okolnim zemljama, poziv na hitni odgovor Evropske unije u smislu osude i sprečavanja takvih događaja.


REDOVNI GODIŠNJI IZVEŠTAJ ZAŠTITNIKA GRAĐANA ZA 2012. GODINU: VLADAVINA PRAVA JOš U SENCI POLITIčKE VOLJE\nVladavina prava u Srbiji "još uvek je u senci političke volje", ali je u 2012. godini došlo do prekida "začaranog kruga propusta u reformi pravosuđa" i pokazana je jasna demonstracija političke volje za borbu protiv korupcije uz njeno tabloidno banalizovanje, navodi se u izveštaju Zaštitnika građana.\nU Redovnom godišnjem izveštaju Zaštitnika građana za 2012. godinu koji je predat Skupštini Srbije, navodi se da su stanje prava građana prošle godine obeležili pad u ostvarivanju ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava, ali i unapređenje nekih političkih i građanskih prava.\nDesetinama hiljada građana je, kako se navodi, onemogućeno potpuno ostvarivanje Ustavom i zakonom garantovanih prava na zdravstvenu i penzijsku zaštitu kroz obavezno osiguranje.\n"Slabe institucije, premoć političke volje i populizma nad vladavinom prava, medijski ratovi i birokratija i formalizam najveće su prepreke potpunijem ostvarivanju ljudskih prava i vladavine prava u Srbiji i veri u njih", navodi se u Izveštaju.\nMeđu najštetnijim trendovima je, kako se navodi, snižavanje suštinske slobode štampe kroz uticaj netransparentnih vlasnika i političko-partijskih interesa.\nU Izveštaju se dodaje i da je urušavanje kredibiliteta Haškog tribunala, kao međunarodne institucije osnovane da bi progonom zločinaca osigurala pravdu za žrtve poslednjih ratova bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost, oslabilo međunarodne temelje garancija ljudskih prava.\nTokom prošle godine je, kako stoji u Izveštaju, izostala dosledna reforma administracije i to posebno u pogledu depolitizacije i profesionalizacije.\nKako se navodi, odlučni istupi najviših predstavnika izvršne vlasti ulili su dinamiku u aktivnosti državnih službenika koji su po prvi put sproveli oštre represivne mere protiv osoba koje su smatrane nedorirljivima, a javno mnjenje je po prvi put počelo da veruje da korupcija gubi oslonac u vrhovima državne moći.\nMeđutim, kako se dalje navodi, u jednom od prioriteta reforme državne uprave koji su utvrđeni odgovarajućom državnom strategijom ni u 2012. godini nije načinjen ključan pomak, pogotovo ne u depolitizaciji i racionalizaciji.\nProšle godine su, kako se dodaje, unapređene garancije za poštovanje privatnosti komunikacija građana u radu službi bezbednosti, ojačana je i zaštita od diskriminacije i podignuta svest o njenoj neprihvatljivosti.\nU 2012. godini je zaustavljena dalja primena neustavnih reformskih zakona u pravosuđu i prekinuto je sa nelegitimnim radom u nepotpunom sastavu Visokog saveta sudstva, na koji je prvi zvanično upozorio Zaštitnik građana.\nZaštitnik građana smatra i da pitanje "kosovskih penzija" zahteva posebnu pažnju, a ombudsman je primio oko 150 pritužbi građana, koji imaju ili su imali prebivalište i celokupan ili deo staža osiguranja ostvarili na teritoriji AP Kosovo i Metohija.\nZaštitnik građana, kako se dodaje, nije uočio postojanje torture kao sistemske, organizovane i podsticane pojave u Srbiji, a pojedinačni slučajevi zlostavljanja koje je utvrdio, u velikoj meri su posledica nedostataka sistema.\nU Izveštaju se navodi da je Zaštitnik građana 2012. godine primio 90 pritužbi građana na primenu policijskih ovlašćenja, a ističe se i da je neophodno pojačati efikasnost postojećih internih, policijskih mehanizma za zaštitu od zlostavljanja.\n"Odmah treba prekinuti sa praksom višečasovnog, posebno celodnevnog policijskog zadržavanja lica u kancelarijskim i drugim nenamenskim i neuslovnim prostorijama", navodi se u Izveštaju.\nIzvor: Tanjug, 27.3.2013.


30/01/2013\tKategorije: Aktivnosti Tagovi: privatnost\nU ponedeljak, 28.01.2013. godine, predstavnici Građanskog foruma Novi Pazar, uličnom akcijom na pešačkoj zoni obeležili su Evropski dan zaštite podataka o ličnosti. Tog dana 1981. godine u Savetu Evrope usvojena je Konvencija o zaštiti lica u odnosu na automatsku obradu podataka. Ovim povodom predstavnici Mreže CHRIS u Novom Pazaru, delili su štampani materijal informativnog karaktera.\nGrađani Novog Pazara imali su prilike da se upoznaju sa svojim pravima kada je u pitanju ova oblast. Predstavnici Mreže CHRIS u Novom Pazaru razgovarali su sa građanima o tome ko obrađuje podatke o ličnosti i na koji način to čini i koja su njihova prava kad je u pitanju privatnost. Približena im je i internet platforma koja je ovom prilikom pokrenuta. Pored deljenja štampanog materijala i razgovora, građani su imali prilike da učestvuju u anonimnoj anketi sa pitanjima o privatnosti.\nPravo na privatnost zagarantovano je brojnim domaćim i međunarodnim dokumentima, a u Srbiji je 2008. godine usvojen i Zakon o zaštiti podataka o ličnosti koji, između ostalog, utvrđuje skup i način zaštite prava lica čiji se podaci prikupljaju i obrađuju.\nAkcija na ulici povodom Evropskog dana zaštite podataka o ličnosti, realizovana je u okviru projekta „Zaštita podataka o ličnosti kao osnovno ljudsko pravo“ koji sprovodi organizacija Partneri za demokratske promene Srbija u saradnji sa Mrežom Odbora za ljudska prava u Srbiji- CHRIS. Projekat finansiraju Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji i Fondacija za otvoreno društvo Srbija.


Bogdan Obradović najavio spremnost ekipe da prikaže vrhunski tenis\nNastupom najjačeg švajcarskog tima u Dejvis kupu, selektor Srbije i reprezentativci dobili potvrdu da su i u podmlađenom sastavu ozbiljan tim. Prilikom žrebanja u novosadskoj Gradskoj kući, u sredu, 30.januara, novinari raznih medija želeli su da se podrobnije informišu o stanju u redovima našeg tima posle ovog nenadanog obrta. Stoga je naše prvo pitanje bilo kako su se osećali on sam i igrači nakon saznanja da će se Federer priključiti švajcarsom timu.\nTeniska groznica trese Novi Sad\nNovi Sad je Rodžera Federera dočekao sa oduševljenjem. Na stranu što je danas Vavrinka, taze osvajač grem slema „Ozi open“, prvi igrač Švajcarske i treći igrač sveta, što je Federer poslovično težak protivnik našim igračima i često prepreka za dalji plasman, na stranu što je svojim dolaskom u Novi Sad za 50% pojačao redove švajcarskog Dejvis tima, brojni Novosađani su satima čekali ispred Gradske kuće, gde je održano žrebanje, dolazak (i odlazak) ovog harizmatičnog tenisera, skandirajući njegovo ime, čime je i Švajcarac bio prijatno iznenađen.\nŽurka Back to the future za Najbolji evropski festival\nUvertira za sve što smo prošli i najava za ono što nas još čeka, desila se Maloj sali Sportskog i poslovnog centra “Vojvodina” u Novom Sadu, u subotu, 25. januara, sa početkom u 20 časova. Žurka BACK TO THE FUTURE sa zvezdama RONI SIZE, BAD COPY, LOLLOBRIDGIDA, KANDA KODŽA I NEBOJŠA, S.A.R.S, LOVE HUNTERS, KILLO KILLO BANDA, EYESBURN, SVI NA POD i RAHMANEE, zabavila je Novosadsku publiku koja se u velikom broju odazvala i ispunila salu do poslednjeg mesta.\nŠećer za vitezove i karamel krem za dame u Muzeju grada Novog Sada\nZbirka strane umetnosti Muzeja grada Novog Sada je svoj grad i njegove stanovnike u Novu 2014. godinu, uvela na najslađi način, priredivši izložbu pod nazivom: „Slatki trag prošlosti“ (od 17. decembra do 31. januara) autorki Danice Ivančević i Olje Maglovski. Ideja izložbe je bila da kroz fotografije, predmete i tekstove prikaže kulturu konzumiranja i izradu poslastica od najstarijih vremena do otvaranja prvih poslastičarnica i radionica u Novom Sadu, u kojima se ispisivala slatka istorija grada.\nNovosadska premijera filma za ponos, suze i smeh – Montevideo, vidimo se\nTri godine posle prvog filma, “Montevideo, Bog te video”, počelo je u velikom stilu, predstavljanje novog ostvarenja Dragana Bjelogrlića “Montevido, vidimo se”. Dan za danom, od prve zvanične projekcije filma u Domu kulture u Gračanici, preko premijere u beogradskom Sava centru, na crvenom tepihu Arena Cineplex prošetali su protagonisti filma, a Novosađani im ukazili puno poštovanje.\nArena Cineplex filmsku godinu započela domaćom premijerom\n„Arena Cineplex“ je Novu 2014. godinu počela sa velikom premijerom domaćeg filma. Samo dan posle beogradske premijere, 3. januara u Sava centru, „Arena“ je i Novosađanima, uz premijeru predstavila protagoniste filma „Kad ljubav zakasni“ inspirisane melodramom „Samac u braku“ Milice Jakovljević, alias Mir Jam, u produkciji Košutnjak filma, po scenariju Milene Depolo, i režiji Ivana Stefanovića.\nNovi Sad bio dobar domaćin najboljim rukometašicama sveta\nUtakmicom Danska-Nemačka, 18. decembra, završen je novosadski deo XXI Svetskog prvenstva u rukometu za žene koje se od 6-22. decembra održava u Srbiji. Novi Sad je uz Beograd, Niš i Zrenjanin, bio jedan od četiri rukometnih centara sveta, koji je ugostio u prvoj fazi takmičenja ekipe: Mađarske, Nemačke, Rumunije, Češke, Tunisa, Australije a u drugoj fazi priključile su se ekipe zvaničnog svetskog prvaka, ekipa Norveške, Poljske, Angole, Španije i u četvrtfinalu Novosađani su na delu mogli da vide i reprezentacije Francuske i Danske.


Blinken poručio Kosovu da nastavi pregovore sa Srbijom\nAmerički državni sekretar istakao kako je normalizacija pregovora sa Srbijom ključna na putu Kosova ka Evropskoj uniji.\nAntony Blinken: Normalizacija odnosa i obostrano priznanje su od ključne važnosti (EPA)\nAmerički državni sekretar Anthony Blinker poručio je Kosovu kako je normalizacija pregovora sa Srbijom ključna na putu ka Evropskoj uniji, a to je navedeno u pismu koje je premijer Kosova Albin Kurti dobio kao čestitku dan ranije.\nPozvao je Kosovo da se “uključi produktivno i bez odgađanja u dijalog sa Srbijom, koji podržava SAD, a vodi EU“, prenosi AP.\n“Osiguranje sveobuhvatnog dogovora o normalizaciji odnosa sa Srbijom, koncentriranog na obostranom priznanju, od ključne važnosti je za Kosovo da ispuni svoj puni potencijal i ide putem ka pridruženju EU“, napisao je Blinken.\nZvanični Brisel je, također, istakao kako su pregovori između Kosova i Srbije o normalizaciji od fundamentalne važnosti na njihovom putu da postanu članovi EU-a jednog dana.\nPrioritetno pitanje nestalih\nKurti, koji je preuzeo mandat 22. marta, nakon što je njegov Pokret Samoopredjeljenje (Vetevendosje) osvojio većinu glasova na parlamentarnim izborima 14. februara, kazao je kako pregovori sa Srbijom nisu među njegovim prioritetnim ciljevima.\nPregovori o normalizaciji između Kosova i Srbije, koji su počeli prije deset godina, lani su prekinuti, navodi AP.\nKurti i nova predsjednica Kosova Vjosa Osmani govorili su kako je pitanje 1.640 nestalih tokom rata 1998. i 1999. godine ključno u ovim pregovorima.\nKosovo je proglasilo nezavisnost od Srbije 2008. godine, desetljeće nakon brutalnog rata, koji je okončan nakon 78-dnevne zračne kampanje NATO-,a koja je protjerala srbijanske snage sa Kosova i omogućila dolazak mirovnjaka.\nLajčak: Dijalog se nastavlja, Kurti shvata značaj\nPredstavnik EU-a će poslije Kosova posjetiti Srbiju i Crnu Goru u sklopu posjete regiji.\nKosovo službeno otvorilo ambasadu u Jerusalemu\nOdluka Kosova potaknula je kritike, ne samo u zemljama s većinskim muslimanskim stanovništvom, već i unutar Evropske unije.\nKurti ima četiri principa za dijalog sa Srbijom\nMože postojati zajednica opština u planinama Rugova, Šar planini ili rijeci Lepenac, ali ne može postojati zajednica opština zasnovana na etnicitetu, smatra premijer Kosova.


Prikupila je i hiljade funti u dobrotvorne svrhe tokom na putu dugom 1.600 nautičkih milja, odnosno 3.000 kilometara, prenose crnogorske Vijesti.\nPlovila je u smeru suprotnom od kazaljke na satu zajedno sa ocemem Dejvidom Mekejbom, koji je plovio iza nje iz bezbednosnih razloga. Ipak, sve vreme je sama upravljala jedrilicom.\nPodizala je svest o zagađenju mora i prikupljala novac za dve dobrotvorne organizacije, uključujući Morske šeparde Velike Britanije. Imala je cilj da prikupi 6.000 funti, međutim do sada je prikupila više od 10.000.\nMEJDEJ, MEJDEJ Kapetan Nikola Colić je bio na otvorenom moru kada je dobio poziv posle kojeg je okrenuo ogroman brod: Okupio sam posadu i rekao da jure\nMekejb je rekla da već razmišlja o sledećem izazovu.\n- Elen Mekartur je neverovatna, kao i Laura Deker, i volela bih da uradim nešto poput njih, pa bih možda želela da probam nešto drugo - kaže ona.


Femić: Ovaj štrajk je uperen protiv nakaradnog sistema i protiv onih koji ne dozvoljavaju da bude bolje! - Gerila\nOni su na čelu sa predsjednikom Strukovnog sindikata RS Miodragom Femićem tražili povećanje plata za 25 odsto, te izdvajanje toplog obroka i regresa iz osnovne plate.\nOd 2034 ljekara u zdravstvenim ustanovama, u Strukovnom sindikatu je 1680 ljekara, što po svim parametrima znači da imaju pravo na reprezentativnost, rekao je Femić\n“Podvlačim, ovaj štrajk upozorenja u svim zdravstvenim ustanovama, od Istočnog Sarajeva i Trebinja do Novog Grada nema političku konotaciju, niti je uperen protiv bilo kojeg pojedinca u tim zdravstvenim ustanovama. Ovo je upereno protiv nakaradnog sistema koji ste svi vi osjetili dobro na vašim leđima kao i mi. Ovo je upereno protiv onih koji drže taj sistem, kreiraju ga, i ne dozvoljavaju da se napravi nešto bolje”, kazao je on.\nOn je rekao da će se vidjeti u narednih 30 dana, nakon izbora, i tražiće se ponovni pregovori, a ukoliko njihovim zahtjevima ne bude udovoljeno, ide se na generalni štrajk.\nFemić je izjavio da su pritisci na njih ogromni i neviđeni\n“Klasičan mobing. Vi ste vidjeli da je izašao veliki broj ljudi, ali veliki broj ljudi nije smio izaći zbog politike. Da li učestvuju u politici, ili su na listama, ali u svim gradovima i u svim ustanovama ljudi su prijavili neviđeni teror od strane uprave. Da je to tačno, vidjeli ste zahtjev direktora bolnice Kasindo za utvrđivanje da li je štrajk legitiman ili nije, i poslao inspekciju rada kod nas”, rekao je Femić.\nNa kraju je kazao kako im nije dozvoljen štrajku u prostorijama UKC RS.\nRelated tags : Dragan Bogdanić konfederacija sindikata rs miodrag femić paprikovac sindikat ukc\nJuli 5, 20180\nJuli 22, 20180\nOktobar 2, 20180\nPredsjedništvo Konfederacije sindikata Republike Srpske je na današnjoj telefonskoj sjednici donijelo odluku kojom podržava napredak u socijalnom dijalogu između Uprave i predstavnika sindikata Že


Foto: N.N. | Košarac pozvao mesoprerađivače da otkupe viškove\nSrna 18.11.2020 17:12\nSARAJEVO - Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac istakao je da će sa svim entitetskim partnerima raditi na zaštiti domaće proizvodnje i apelovao na mesoprerađivače, koji se bave spoljnotrgovinskim prometom, da otkupe primarnu proizvodnju u Republici Srpskoj i Federaciji BiH (FBiH).\nKošarac je nakon sastanka sa predstavnicima Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača Republike Srpske i Seljačkog saveza FBiH istakao da je poljoprivreda primarna ustavna nadležnost entiteta i da ta vrsta odnosa treba da bude definisana kroz politike koje utvrđuju nadležna entitetska ministarstva.\nOn je ocijenio da spoljnotrgovinski promet funkcioniše u skladu sa međunarodnim potpisanim ugovorima i pozitivnim zakonskim propisima, te da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa hoće da se to nastavi, pa i u povećanom obimu, primjenom ugovora SSP, Cefta i Efta.\n"Sa druge strane, razumijem neophodnost adekvatnih politika u smislu otkupljivanja domaće proizvodnje. Mi smo potpuno privrženi da zajedno sa svim entiteskim partnerima radimo na zaštiti domaće proizvodnje ne ugrožavajući međunarodne potpisane ugovore", istakao je Košarac.\nKošarac je naglasio da su poslovi koji su nastavljeni sa Turskom smanjeni, te da su unutrašnji viškovi u BiH su značajni.\nOn smatra da se treba vidjeti na koji način da se otkupi, prije svega domaća proizvodnja, te najavljuje da će u narednim danima apelovati na mesoprerađivače da otkupe primarnu proizvodnju u Republici Srpskoj i FBiH.\nPrema njegovim riječima, tu mora da postoji solidarnost jer je to veoma bitno, ne samo sa aspekta solidarnosti, nego i da to, sa aspekta vrednovanja rada i procesa proizvodnje, bude na realnim tržišnim cijenama.\nKošarac je uvjeren da imaju kapacitete da pokrenu postupak zaštite kroz uvođenje zaštitnih mjera u skladu sa potpisanim ugovorom SSP-e i pravilima Svjetske trgovinske organizacije iako BiH još nije njena članica.\n"Na temelju dobijenih validnih podataka od nadležnih institucija i pokretača postupka uvođenja zaštitnih mjera, Ministarstvo spoljne trgovine ima zakonsku obavezu da taj postupak utvrđuje, pokreće, najavljuje kod nadležnih evropskih institucija i da se u tom kontekstu krećemo ka uvođenju zaštitnih mjera za koje smatram da će biti neophodne ako smo, a jesmo, privrženi zaštiti domaće proizvodnje sa jedne strane, a sa druge cijenim da će biti razumjevanja onih prema kojima će uslijediti takve mjere, a to su neka druga tržišta, kao našu veoma izraženu potrebu da zaštitimo domaću proizvodnju", rekao je Košarac.\nOn vjeruje da postoje kapaciteti u mesoprerađivačkoj industriji u FBiH i Republici Srpskoj da se otkupe ovi viškovi i da će mesoprerađivači, koji se bave spoljnotrgovinskim prometom, da otkupe te viškove i na taj način smire naslijeđenu netrpeljivost između primarnih prerađivača i prerađivača mesa.\nKošarac vjeruje da neće morati donijeti zaštitne mjere, koje najavljuje, nego da će se mesoprerađivači u Republici Srpskoj i FBiH uključiti da se ovi viškovi otkupe.\n"Kroz primjenu određenih propisa ćemo adekvatno tretirati one koji budu otkupljivali domaću proizvodnju. U tom smislu ćemo imati vrlo jasan zadatak prema sektoru poljoprivrede, carine i sektoru za spoljnotrgovinski promet i strana ulaganja da nađemo nove kriterijume kako bi one, koji otkupljuju domaću proizvodnju, stimulisali kroz odobravanje određenih kvota da i oni mogu da budu, od nadležnih instutucija, na adekvatan način tretirani", rekao je Košarac.\nNa pitanje kakvo je stanje sa zalihama hrane u BiH, Košarac je istakao da spoljnotrgovinski promet funkcioniše i da su, prilikom vidljivih mjera određenih zemalja u okruženju, entitetske institucije i Savjet ministara bili vrlo aktivni da omoguće da spoljnotrgovinski promet funkcioniše.\nKošarac podsjeća da je Kancelarija za veterinarstvo mobilna 24 časa i da su veterinari bili na graničnim prelazima, a Ministarstvo spoljne trgovine imalo je aktivnu ulogu kada su u pitanju zelene prioritetne trake i definisanje proizvoda svih zemalja kroz Ceftu, da BiH bude prisutna na temelju svih zahtijeva koji su došli od nadležnih entitetskih tijela.\nOn misli da je spoljnotrgovinski promet otvoren i da je pod potpunom kontrolom, a da sve nadležne institucije rade u skladu sa zakonom.\nNa pitanje da li može nadležnosti prebaciti na nivo BiH, Košarac je rekao da neće, te da će sve ostati onako kako piše u Ustavu.\n"Ono što su ustavne nadležnosti entiteta ostaće ustavne nadležnosti entiteta. Neću se baviti nikakvom centralizacijom, niti imam namjeru, niti politički stav te vrste, niti lično da pravim neke centralne magacine, niti centralne institucije u BiH. Neka svaki entitet postupa u skladu sa onim šta u Ustavu piše", naglasio je Košarac.\nOn je istakao da je puno spekulacija o tome šta je u Republici Srpskoj, pogotovu medija iz FBiH.\n"Tamo postoje nadležne institucije gdje se podnosi izvještaj i vjerujem da u skladu sa demokratskom praksom i ustavnim kapacitetima Republike Srpske nadležni direktori neke institucije podnose izvještaj nadređenim organima", pojasnio je Košarac.\nPredsjednik Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača Republike Srpske Stojan Marinković rekao je da je tema današnjeg sastanka bila tržišni viškovi svinjskog i junećeg mesa.\n"Na ovom sastanku, iako je kasno, jer su farme prepune, nadamo se da smo postigli određene kompromise", rekao je Marinković.\nMarinković je rekao da je na sastanku utvrđeno da je neophodno uvesti zaštitne mjere zbog evidentnih tržišnih viškova mesa, koje će pripremiti resorno ministarstvo.\n"Vidjećemo koje zaštitne mjere mogu da budu uvedene, a da budu u skladu sa potpisanim SSP-om i CEFTA ugovorima. Vrlo brzo, u narednom periodu, vidjećemo šta će se izdešavati", izjavio je Marinković i dodao da je zajednički konstatovano da treba pozvati domaće mesoprerađivače da po fer tržišnoj cijeni otkupe viškove.\nOn je rekao da je Savez predlagao mjere u vidu carina od 10 odsto na period od dvije godine na meso, polutke i svježe rashlađeno meso.\nMarinković je rekao da tržišni viškovi mesa nisu veći od potreba koje može da apsorbuje tržište BiH, te da bi time bila data mogućnost farmerima da obnove proizvodnju i na taj način smanje gubitke.\nProblem je urgentan, kaže Marinković, ali se nada će Ministarstvo uskoro donijeti razradu zaštitnih mjera, kao i da će domaći mesoprerađivači krenuti u otkup.\nOn je istakao da Savez nema primjedaba da je ugrožen plasman voća i povrća.\nČlan Seljačkog saveza FBiH o zaštiti domaće proizvodnje Ljuban Gudelj rekao je da je Savez saglasan sa danas donesenim zaključcima.\n"Ovaj problem je više izražen u Republici Srpskoj, nego u FBiH, ali dijelimo slične probleme. Mi u FBiH imamo manje tovnih svinja i manje junadi", rekao je Gudelj.


Nastavlja se “rat” oko stranih sudija u Ustavnom sudu BiH\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: February 26, 2020\nSpor srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika sa ostala dva člana tročlane institucije, predsedavajućim Željkom Komšićem i Šefikom Džaferovićem, nastavlja se sa optužbama za “neustavno delovanje”. U stvari, iz poslednjeg razvoja događaja može se zaključiti da Dodik pokušava poslati loptu na međunarodnu teritoriju i u ovaj slučaj uključiti Evropski sud za ljudska prava.\nDodik predsedniku Evropskog suda za ljudska prava Linosu Aleksanderu Sicilijanosu uputio pismo u kojem ga obaveštava da nije upoznat sa njegovom namerom da kandiduje Angeliku Nusberger na mesto međunarodnog člana Ustavnog suda BiH. Dodik podseća da Član 6 tačka 1a Ustava BiH nalaže da predsednik Evropskog suda bira tri člana Ustavnog suda BiH “nakon konsultacija sa Predsedništvom BiH”.\n“Željko Komšić, trenutni predsedavajući Predsedništva BiH, nije me obavestio o Vašem pismu od 18. novembra 2019. godine i o Vašem izboru gospođe Nusberger kao kandidata za poziciju člana Ustavnog suda BiH, kao ni o Vašem zahtevu da se, u skladu sa Ustavom BiH, konsultujete sa Predsedništvom BiH u vezi sa Vašim izborom kandidata”, naglasio je Dodik u pismu.\nDodik dodaje da ga Komšić nije obavestio ni o svom pismu koje je uputio predsedniku Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, Sicilijanosu, 20. decembra prošle godine u kojem je naveo da će obaviti potrebne konsultacije sa ostala dva člana Predsedništva u skladu sa Ustavom BiH.\n“Komšić se nikada nije konsultovao sa mnom, niti, koliko mi je poznato, sa Šefikom Džaferovićem, iako je bio dužan da to uradi u skladu sa Poslovnikom o radu Predsedništva BiH i Ustavom BiH”, naveo je Dodik u pismu Sicilijanosu.\nDodik je konstatovao da je Komšić, propuštajući da o svom pismu i njegovom sadržaju informiše druga dva člana Predsedništva, najozbiljnije prekršio Ustav BiH i Poslovnik o radu Predsedništva BiH i stvorio opasan presedan koji je doveo u pitanje normalno funkcionisanje Predsedništva BiH.\n“Na ovaj način doveo je u pitanje imenovanje gospođe Nusberger za člana Ustavnog suda BiH, jer se Predsedništvo BiH nikada formalno nije izjasnilo o Vašem predlogu”, istakao je srpski član Predsedništva BiH.\nPre nekoliko dana, Dodik je pitanje Sicilijanovog pisma postavi na sednici BiH Predsedništva ali je Komšić odgovorio da “druga dva člana ne otvraju poštu”.\nU međuvremenu, nacrt Zakona o Ustavnom sudu BiH, koji ne predviša strane sudije, poslan je u parlamentaru procedure./ibna