Posle Harvarda i Seven Bridgesa, veterani srpskog IT-a pokreću novi startap\nPredstavljamo beogradski startap Orgnostic koji omogućava vrednovanje ljudskog kapitala organizacija dizajnom, softverom i naukom.\nMnogim čitaocima je poznat primer jednog takvog alata, popularnog softvera Google Analytics, koji meri posete na našim sajtovima, gde možemo videti na kakve reklame naši korisnici reaguju, odakle dolaze, šta rade, kako kupuju… Ono što je bitno, iz ovih podataka možemo popraviti slabe tačke i povećati profit ili zadovoljstvo korisnika. Postoje i razni alati za praćenje finansijskih performansi biznisa, modela za predviđanje budućih rezultata koji nam isto pružaju mogućnost za optimizaciju rezultata.\nMeđutim, uz ove i mnoge druge oblasti, ističe se jedna izvanredno važna oko koje još uvek postoji veliko otvoreno pitanje, a to je — kako pouzdano meriti vrednost ljudi i timova?\nZa industrije poput IT-a, gde je od ključne važnosti upravo ljudski kapital, jer se poslovni modeli zasnivaju na znanju i intelektu članova tima. Sami ljudi te načini na koji su oni organizovani, kakvo im je okruženje, kako firma biva vođena, su sve ključni faktori u kompanijama koje se zasnivaju na znanju radnika.\nA ipak, gotovo da ne postoji alat koji jednostavno i verodostojno meri efektivnost rada tima organizacije, povezuje nalaze sa poslovnim performansama, ukazuje na prostore za unapređenja. S jedne strane neverovatno je da nešto tako bitno ne postoji, a s druge strane teško je zamisliti takav alat, jer je teško “meriti” ljude, a još teže tako neuhvatljive koncepte kao što je organizacijska kultura.\nUpravo takav alat je napravio jedan novi startap iz Beograda, čija primena može pružiti enormnu vrednost korisnicima tako što će po prvi put analizirati kompanijsku kulturu i organizaciju i ukazati rukovodiocima kako je mogu poboljšati tako da poboljšaju i zadovoljstvo zaposlenih, zadovoljstvo mušterija ali i ishode poput profita.\nPrva verzija ovog softvera je upravo lansirana i firme iz Srbije su među prvima u svetu koje će moći da je probaju, a u nastavku članka vam predstavljamo priču o Orgnosticu, startapu za koji nam deluje da bi mogao da bude jedan od sledećih uspešnih priča iz Srbije.\nZnanje i iskustvo kao retka pojava u novim startapima\nDa takvih priča nema dovoljno na srpskoj startap sceni poslednjih godina je osećaj koji među sobom dele mnogi posmatrači ekosistema. Može se čuti utisak ljudi da fali perspektivnih mladih tehnoloških kompanija, da se čeka neki novi Nordeus, Frame, 3lateral… Naravno, za razvoj startap ekosistema nije potrebno imati izvanredne uspehe koliko što veći broj ljudi koji imaju iskustva i znanja potrebna za kreiranje startapa i to je jedna od sistemskih stvari koje bi mogle biti bolje u ovom našem. Naprosto, u poređenju sa najrazvijenijim ekosistemima smo još uvek jedna mlada scena gde nema mnogo potencijalnih osnivača koji imaju ekstenzivna iskustva u kreiranju proizvoda i timova “od nule do jedan”.\nStoga je posebno interesantna vest kada se pojavi jedan takav novi startap, koji ne samo da kreira inovativan proizvod već ima i više šanse za uspeh zbog činjenice da su osnivači iskusni profesionalci iz industrije.\nIgor Bogićević je verovatno jedan od najpoznatijih startap ljudi u Srbiji. 2009. je sa svojim prekoatlantskim suosnivačima pokrenuo Seven Bridges Genomics, kompaniju sa misijom pretvaranja ideje personalizovane medicine u stvarnost, ujedno i prvi startap koji smo predstavili u ranim danima Startit Dnevnika. Kao CTO ove firme upravljao je izgradnjom kompleksnog biotehnološkog proizvoda i tima od 250 ljudi u Beogradu i stekao mnoga, za Srbiju retka, međunarodna poslovna iskustva i poslovnu mrežu. Iako više nije deo Seven Bridges tima ostavio je za sobom legat stvaranja jednog od malobrojnih biotehnoloških timova u ovom delu sveta, koja je uzela 100 miliona dolara investicija i prešla dug put od prototipa platforme do proizvoda koji se koristi u razvoju lekova i kliničkim testiranjima istih.\nMoja ambicija nije nikada bila da vodim korporaciju i veliki tim ljudi, ali kada sam se našao u takvoj poziciji, pogotovo kada je SBG tim porastao na više od 100 ljudi, ni ja, ni drugi menadžeri, a ni HR tim, nismo bili u stanju da dobro procenimo efektivnost, kulturu i vrednosti tima, a time i zdravlje organizacije i timova unutar iste.\nTo pogotovo nije bilo moguće koristeći alate na tršištu koji su nam bili dostupni i morali smo da se oslanjamo na osećaj i paušalne metrike koje su bile sve samo ne dobre i precizne, pogotovo za organizaciju koja se menjala i rasla izuzetno brzo.\nNapraviti tim od 5, 10, 50 pa 250 visoko kvalifikovanih ljudi je izvanredno kompleksan zadatak, u najmanju ruku. Pregovarati sa investitorima o vrednosti kompanije je takođe forma umetnosti za sebe i ova iskustva Igorove karijere su ga usmerila ka kreiranju rešenja kao što je Orgnostic, jer su mu bila potrebna u praksi.\nMnoge izazove u kreiranju i vrednovanju ljudskog kapitala je imao i Luka Babić kao rukovodilac u hrvatskoj kompaniji Infobip. Tu je u različitim ulogama tokom 6 godina odigrao značajnu ulogu u razvoju tima koji je porastao sa 250 na 1500 zaposlenih. U tom poslu mu je dosta pomoglo i to što je studirao psihologiju na Harvardu, gde je radio na poziciji istraživačkog asistenta i stekao uvid u najkurentnija naučna istraživanja o dinamici i značaju ljudskog kapitala u poslovnim organizacijama.\nTokom studija psihologije sam imao priliku da radim sa profesorom Ričardom Hekmanom, koji se smatra jednim od najistaktnutijih organizacionih psihologa današnjice. On se bavio istraživanjem preduslova koji postoje u timovima koji generišu bolje rezultate od drugih. To je bila varnica za moj ulaz u celokupno polje industrijske, odnosno organizacijske psihologije, u kom sam se vremenom razvijao i kroz moj praktičan rad u Infobipu.\nPovezivanjem ta dva iskustva, akademskog i poslovnog, se i pojavila ova ideja. Kada smo želeli da kreiramo jedan spin off biznis, tokom due dilligence procesa mi je bilo neobično što investitori ne razmatraju ljudski kapital, izuzev razgovora sa CEO-om i CTO-om projekta.\nOdatle mi se javila ideja da povežem deo istraživanja sa studija tako da pruža kvantifikovane reference koje mogu da pruže relevantan uvid o dizajnu i efikasnosti timova, te odraz toga na vrednost kompanije, a generalno i automatizaciju i standardizaciju tog procesa koji je inače “pešački”. Inicijalnu ideju smo unapredili i tako što smo dodali faktore kulture i vođstva tako da smo stvorili jedan holistički okvir za procenu ljudskog kapitala.\nKako se meri efektivnost tima?\nIz ovih istraživanja i iskustava rodila se ideja o kreiranju pouzdanog tehnološkog alata koji meri najvažniji i najteže merljiv faktor uspeha skoro bilo koje kompanije — ljudi koji rade u njoj, kulturoloških normi u okviru kojih rade, i tome kako se njihove osobine odražavaju na poslovne rezultate i vrednost kompanije?\nKako određeni aspekt kompanijske kulture utiče na veličinu marže?\nKako dizajn tima utiče na zadovoljstvo mušterija? Ili prihode i profitabilnost?\nKao što smo naveli, teško je zamisliti automatsko “merenje” ljudi i timova, odnosno nematerijalnih ulaganja kako bi se to reklo poslovnim rečnikom, ma koliko ono moglo biti korisno. Posebno bi bilo izazovno povezivati takve podatke sa poslovnim ishodima. U trenutnoj praksi, takva istraživanja su projekti koje mesecima realizuju ogromni timovi specijalizovanih i specijalno skupih konsultanata.\nIpak, osnivački tim Orgnostica veruje da su uspeli da kreiraju upravo takvo rešenje, koje baziraju na sofisticiranom spoju nauke, tehnologije i dizajna. Istraživanja na kojima je metodologija razvijana su obavljana na Harvardu, Univerzitetu Mičigen i drugim akademskim institucijama tokom perioda od 30 godina, rezultujući bazom podataka sa 25 miliona unosa o kulturi i efektivnosti timova iz 10 hiljada kompanija.\nSBG je veoma brzo porastao na broj od 300 ljudi i čak i kada smo se konsolidovali posle perioda izuzetno brzog rasta i dalje nismo bili u stanju da zaista dobro kvantifikujemo ljudski kapital i kvalitet timova i organizacije.\nLuka i ja smo kroz razgovor zaključili da je to situacija koja je karakteristična za celu industriju i da većina alata i metodologija samo izbacuje “brojeve” za koje ne postoji bilo kakvo objašnjenje i pozadina, a pogotovo validna interpretacija istih što je na kraju i najbitnije — “da li je ono što merim tačno i šta da radim sa onim što sam izmerio?”\nInteresovanje rukovodilaca za korisnim metrikama o ljudskom kapitalu svojih firmi se ilustruje rastom “HR tech” grane tehnoloških biznisa iz godine u godinu. VC investitori ulažu sve veći kapital u sve veći broj kompanija u ovoj oblasti, tako da je broj porastao sa 10 početkom 2017. do skoro 100 početkom prošle godine, uz ukupna ulaganja od skoro dve milijarde dolara u ovaj sektor. Ilustracije radi, kompanija Glint je prodat Linkedinu za 400 miliona dolara, a procenjuje se da prihoduje 100 miliona dolara godišnjih prihoda, dok se prihodi Culture Amp-a procenjuju na 75 miliona godišnje.\nNa tržištu gde se takmiče već spomenute konsultantske kuće i razni već ustanovljeni alati, Orgnostic veruje da će se izdvojiti kombinacijom navedenih kompetitivnih prednosti nauke, tehnologije i dizajna proizvoda, što će klijentima pružiti tačnije podatke, širi opseg metrika, jasne analize i konkrektne preporuke za intervencije koje mogu voditi boljim poslovnim rezultatima.\nVećim rastom prodaje\nVećim zadovoljstvom klijenata\nVećom efektivnošću tima\nTim je započeo sa inicijalnim aktivnostima prošle jeseni, analizirajući tržište i konkurenciju, kada se formirali hipotezu o “rupi” na tržištu, punom proizvoda koji su merili nestručne i nebitne metrike. Nakon uspešne validacije tržišne potrebe za Orgnosticovim proizvodom kroz pružanje konsultantskih usluga, početkom ove godine je krenuo i rad na proizvodu.\nNaporedo sa razvojem tehničkog dela smo se fokusirali na dizajn korisničkog iskustva i storytelling tehnike kojima ćemo približavati metrike krajnjim korisnicima, kako bi im bile maksimalno korisne.\nU prodaji smo fokusirani na “dalekozapadno” i dalekoistočno tržište, odnosno na SAD i jugoistočnu Aziju, dva ključna globalna tržišta gde se najviše stvari dešava što se tiče rasta organizacija. Lokalno gledajući smo videli da možda možemo pružiti vrednost organizacijama koje su okrenete outsourcing-u, velikim sistemima čije poslovanje je zasnovano na znanju radnika, poput telekom operatera i raznim investicionim fondovima aktivnim u regionu.\nProblem koji Orgnostic rešava deluje očigledno veliki i očigledno potreban, iako je tržište na kome se takmiči još u povoju i kao takvo rizično. Za domaću startap scenu je činjenica da se razvijaju istinski inovativni, promišljeni novi startapi čiji osnivači imaju značajna iskustva i znanja veoma dobra vest. Nadamo se da ćete na Startit Dnevniku moći da čitate mnoge naredne vesti o razvoju ovog biznisa, a za više podataka o proizvodu i kontakt možete pogledati njihov sajt.


Avio karte Barselona Brisel\nBarselona – Brisel\nAvionske karte Barselona – Brisel\nAvio karte Barselona Brisel\nNaš sistem će na osnovu podataka koje ste uneli, pretražiti najpovoljnije cene avio karte Barselona Brisel Ukoliko izmenite datum putovanja, najverovatnije će se promeniti i cena avio karte za Brisel.\nZa slučaj da niste uspeli da napravite sami rezervaciju za Vaš let Barselona Brisel budite slobodni da nas pozovete na broj +381 (0)62 4242 84 ili nam se obratite putem vibera i whatsapp-a., I mi ćemo napraviti rezervaciju Vašeg leta\nVažno je da znate, da je broj mesta po najpovoljnijim cenama ograničen na svim letovima, te Vas savetujemo, da kada pronađete let za Brisel koji Vam odgovara, odmah uradite i rezervaciju Vaše avio karte Barselona Brisel i tako obezbedite Vaše putovanje u Brisel po najnižim cenama letova.\nIzaberite jedan od načina da rezervišete vaše avio karte Barselona Brisel:\nPlaćanje avio karte Barselona Brisel\nRezervaciju avio karte Barselona Brisel takođe možete platiti i iz inostranstva, prateći instrukcije za devizno plaćanje koje dobijate od nas po izvršenoj rezervaciji.\nCena avio karte Barselona Brisel\nCena avio karte za let Barselona Brisel je promenljiva i uglavnom zavisi od termina putovanja ili perioda kupovine avio karte za Brisel. Napominjemo da je broj mesta po nižim cenama ograničen.\nDirektan let Barselona Brisel\nU ovom momentu ne postoji direktan let Barselona Brisel.\nCene za let Barselona Brisel sa jednim ili dva presedanja\nTrenutno nema letova sa jednim presedanjem Barselona Brisel.\nTrenutno nema letova sa dva pesedanja Barselona Brisel.\nJeftine avio karte Barselona Brisel\nPratite sledeće savete kako bi ste obezbedili jeftine avio karte Barselona Brisel:\n2. kada naiđete na let za Brisel koji odgovara Vašim željama, odmah napravite besplatnu rezervaciju avio karte Barselona Brisel.\nŠta je uračunato u cenu avio karte Barselona Brisel ?\nU cenu avio karte Barselona Brisel koju vidite, su uračunate sve takse I to je iznos koji je potrebno uplatiti nakon urađene rezervacije.\nIznos za uplatu Vaše avio karte Barselona Brisel se nalazi u potvrdi rezervacije koja Vam stiže na email nakon izvršene rezervacije.\nU cenu koju vidite je uključen i ručni prtljag od 8kg i to važi za bilo koji let Barselona Brisel.\nU cenu koju vidite je uvek uračunat i ručni prtljag do 8kg i to se odnosi na bilo koji let Barselona Brisel.\nInformacije za Let Barselona Brisel\nTrenutno ne postoji direktan let Barselona Brisel.\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Barselona Brisel sa jednim presedanjem\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Barselona Brisel sa dva presedanja\nAerodromi za let Barselona – Brisel\nDolazni aerodrom: Brussels Airport – BRU, Brisel, Belgija .\nAvio karte Barselona - Brisel\nNapomena: Dole trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Barselona – Brisel. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen.\nPromocija Barselona – Brisel


Rukometaši Bosne optimisti pred Krajinu: Respekt Cazinjanima, ali bodovi ostaju u Sarajevu – mojusk.ba\nU utakmici 4. kola rukometne Premijer lige BiH, sarajevska Bosna će dočekati ekipu Krajine iz Cazina. Povodom pomenutog susreta, u dvorani “Ramiz Salčin”, održana je press konferencija Studenata na kojoj su prisustvovali šef stručnog štaba Adem Bašić te dvojica igrača, Adis Džubur i Almir Osmanhodžić.\nTrener Studenata je istakao da respektuju ekipu Krajine, ali i da vjeruje da će bodovi ostati u Sarajevu.\n“Pohvalio bih svoje igrače za borbenost koju su pokazali u utakmici protiv Hercegovine, gdje smo zabilježili pobjedu i nadam se da ćemo nastaviti dalje tim tempom. Sljedeća prepreka je Krajina iz Cazina, ekipa koju respektujemo, ali ćemo učiniti sve da pobijedimo u ovom duelu i nastavimo niz dobrih igara. Gosti dolaze sa ciljem da ne izgube, mada su obje ekipe pod opterećenjem bodova, a smatram da smo mi u prednosti, obzirom na to da smo u zaletu i naša forma se podiže iz utakmice u utakmicu”, rekao je Bašić.\nAdis Džubur, koji igra na poziciji lijevog krila, izjavio je da su on i njegovi saigrači maksimalno motivisani.\n“Ekipa Krajine je neugodan protivnik, iako imaju tri poraza na otvaranju sezone. Svi smo spremni i maksimalno motivisani za ovu utakmicu u kojoj želimo do bodova. Pozvao bih naše navijače da dođu u dvoranu na Ilidži i podrže nas do nove pobjede”, kazao je Džubur.\nDesno krilo sarajevske ekipe Almir Osmanhodžić je istakao da su ambicije Kluba borba za vrh tabele.\n“Jasno nam je da smo favoriti u ovom duelu, ali to moramo opravdati na terenu. Mi u svaku utakmicu ulazimo sa 100% svojih mogućnosti i nastojat ćemo opravdati ambicije kluba, koje podrazumijevaju sami vrh”, rekao je Osmanhodžić.\nSusret između Bosne i Krajine je na rasporedu u subotu u dvorani “KSC Ilidža”, sa početkom u 16 sati. Ulaz je besplatan.


Konjički sport okuplja porodicu.\nNaš program bavljenja konjima na prvom mesto uključuje rad sa decom. Deca su očarana ovim plemenitim životinjama, i roditelji uskoro mogu primetiti kako ona postaju aktivna i odgovorna, raduju se svakom susretu s konjima. Jahanje ih motiviše, ona postaju vredna, uče se poštenju i strpljivosti, a to je jedini način da se razvije poverenje i dobar odnos.\nNaš rad sa decom podrazumeva tandemsko jahanje (jahanje sa instruktorom), samostalno jahanje na lonži, a za sve one koji više vole druženje sa konjima od samog jahanja, postoji i program obuke dece i odraslih za rad sa konjima.\nPored rada sa decom, Konjički klub „Kentaur“ nudi razne vidove edukacije za sve uzraste.\nZa početnike program edukacije obuhvata: upoznavanje i razvijanje odnosa sa konjem, korišćenje opreme, osnovne tehnike u jahanju, uspostavljanje ravnoteže na konju, jahanje u tri vrste hoda – hod, kas i galop.\nZa jahače koji su prošli osnovnu obuku ili jahače sa osnovnim iskustvom nudimo naredni nivo obuke koji uključuje: samostalno vođenje konja upotrebljavajući manješke radnje, kondicione treninge, korišćenje motki i kavaleta, kao i pripreme za terensko jahanje. Nakon završenog naprednog stepena jahač se može opredeliti za rekreativno ili sportsko jahanje.\nPored svih vidova obuke i edukacije postoji mogućnost iznajmljivanja odrđenog konja po vašoj želji, čime ste u prilici da uvek jašete ono grlo koje vam najviše odgovara. Takođe imate mogućnost da svog ljubimca dovedete kod nas u pansion, po standardnim kriterijuima.\nZa sve dodatne informacije i pitanja, uvek vam stojimo na raspolaganju. Možete posetiti naš klub ili nas kontaktirati kada god vama odgovara.


Nikšić: SDP 31.3. napušta sve funkcije u vlasti, a Karamarkove izjave nazvao politikom 90-ih – Haber.ba\nNikšić: SDP 31.3. napušta sve funkcije u vlasti, a Karamarkove izjave nazvao politikom 90-ih\n”Povodom stavova iznesenih u pismu Tomislava Karamarka, predsjednika HDZ Hrvatske, upućenog HNS-u želim iskazati svoju duboku zabrinutost povodom očitog pokušaja da se unutarnja politička pitanja BiH ponovo uređuju izvana”, rekao je predsjednik SDP BiH Nermin Nikšić u izjavi za javnost ističući da kada god se vodila takva politika BiH i svi njeni građani trpjeli su ogromne štete.\n‘Upravo je takva politika vođena sredinom 90. u Zagrebu i Beogradu dovela do današnjeg nenormalnog ustavnog uređenja BiH, zbog kojeg se zemlja od kraja rata nalazi u permanetnoj političkoj krizi. Sigurno je da politika koja je dovela do toga ne može ponuditi bilo kakvo rješenje već naprotiv može samo dovesti do stvaranja još većih problema”, navedeno je u priopćenju SDP-a gdje Nikšić ističe da su građani BiH siti takvog odnosa i znat će se tome suprotstaviti.\n”Pozivam institucije BiH da se jasno odrede prema ovakvim nasrtajima na suverenitet BiH. Kao predsjednik SDP-a siguran sam da samo ljevica može i mora predvoditi političku frontu protiv svih onih koji žele BiH podijeliti po bilo kakvim etničkim linijama. Takva politika koja je poražena u svim zemljama EU doživjet će zasigurno poraz i u BiH”, navedeno je u priopćenju, prenosi “Bljesak“.\nNikšić je naveo da će upravo zato SDP BiH zato sa svim drugim strankama u bosni i Hercegovini koji baštine ideje socijaldemokracije i ZAVNOBiH-a otvoriti raspravu.\nZajedno ćemo otvoriti raspravu da se konačno izradi jasna politička platforma obrane BiH od ovakvih retrogradnih politika te da se krene u obnovu bh.društva u kojem će svi imati jednaka prava i gdje će za sve biti mjesta. To je uostalom jedna od najvažnijih karakteristika tisućugodišnje povijesti BiH, koja očigledno mnogima izvan naše države i dalje jako smeta.“\nPodsjetimo, Tomislav Karamarko predsjednik HDZ-a RH Tomislav Karamarko u pismu potpore koje je uputio sudionicima današnjeg VI. zasjedanja Hrvatskog narodnog sabora koji se održao u Mostaru kazao je da se Bosnu i Hercegovinu može urediti samo kao decentraliziranu, pravnu i socijalnu državu sastavljenu od federalnih jedinica s jednakim pravima i odgovornostima.\nDanas je Glavni odbor SDP BiH “od nove parlamentarne većine ponovo zatražio da konačno pokažu ozbiljnost u formiranju vlasti, jer je očigledno da su svi najavljivani rokovi po ovom pitanju već odavno probijeni. Hitnija uspostava vlasti je još potrebnija zbog toga što nepostojanje vlasti ugrožava i novu inicijativu Europske unije ka BiH i Izjavu o evropskom putu naše zemlje.\n“Kadrovi SDP BiH u izvršnoj vlasti na federalnoj razini u protekle četiri godine su svoje djelovanje obavljali prema zakonima i Ustavu FBiH. Stoga, ukoliko se do 31. ožujka ne formira nova vlast, ili ukoliko se ne usvoji proračun FBiH za 2015.godinu, Glavni odbor je donio zaključak da kadrovi SDP BiH napuste sve pozicije u izvršnoj vlasti FBiH.\nTeme:funkcije, Izbori 2014, Nermin Nikšić, SDP BiH


Asfaltiranje puta u Ratarima\nAsfaltiranje puta u Ratarima\nRadovi na uređenju saobraćajnica širom Obrenovca odvijaju se iz dana u dan\nJavno preduzeće za izgradnju Obrenovca svakoga dana intenzivno radi na uređenju nekategorisanih puteva. Danas je novim slojem asfalta presvučen put u Mesnoj zajednici Ratari, a istim tempom nastaviće se aktivnosti i u ostalim delovima Gradske opštine Obrenovac.\n"Zamolio bih građane da imaju razumevanja i da se ne može u jednoj godini završiti put do svake kuće. Mesna zajednica Grabovac ima 48 km neasfaltiranog puta, trudićemo se kao i do sad, ukoliko nam vremenske prilike dozvoljavaju da i ove godine radimo celu građevinsku sezonu", rekao je Radovan Manojlović, pomoćnik predsednika Gradske opštine Obrenovac.\nOn je dodao da je u toku izrada plana za 2019. godinu, u kojoj će, takođe, mnoga mesta dobiti uređene i sigurne deonice.\n"Ovaj put u Mesnoj zajednici Ratari, krak ulice Savske, veoma je bitan jer omogućuje građanima prolazak do svojih parcela. Radovi se nastavljaju u mesnim zajednicama Ušće, Barič", kazao je Goran Ćirić iz Javnog preduzeća za izgradnju Obrenovca.


Bujanovac u akciji "Da Sanja pobedi" - Bujanovačke\nPočetna BOŠ Bujanovac u akciji „Da Sanja pobedi“\nBujanovac u akciji „Da Sanja pobedi“\nBujanovačke6. okt 2021.BOŠ, DRUŠTVO, NASLOVNA0\nBujanovac, 6. oktobar 2021. –Učenici Srednje škole “Sveti Sava” zajedno sa Bujanovačkim i uz pomoć učenika OŠ “Branko Radičević” organizuju humanitarnu akciju pod nazivom “Da Sanja pobedi”, posvećenu Sanji Ivanović (29) iz Božinjevca koja boluje od tumora na materici.\nSanji i njenoj porodici je neophodna finansijska pomoć kako bi se obezbedio nastavak lečenja na Institutu u Sremskoj Kamenici, a ako se ukaže potreba i u inostranstvu.\nPorodica Ivanović živi oskudno, brat i majka su nezaposleni, otac je invalidski penzioner i svaka pomoć im je dobro došla u borbi za Sanjin život.\nNovac će se prikupljati u kutijama koje će biti postavljene širom Bujanovca, prodajom čestitki u čijoj izradi učestvuju učenici bujanovačke osnovne škole i prodajom slatkiša i poklon vaučera na humanitarnom štandu ispred Doma kulture “Vuk Karadzić” u četvrtak sa početkom u 9:30 časova.\nGrađani koji ne iskoriste priliku da posete štand, svoj prilog mogu ostaviti u kutijama u nekoliko gradskih marketa i kafića ili uplatiti novac na račun Sanjine majke:\nIvanović Stanka – dinarski račun 205-1001526567323-97\ndevizni račun RS35205903102166956952\nBujanovačke pozivaju građane da se u što većem broju odazovu ovoj humanitarnoj akciji.\nTAGhumanitarna akcija sanja ivanović\nPrevious PostKurti: Sastaću se sa Vučićem, potreban nam je dogovor Next PostČitaoci o 5. oktobru: Sa Slobom blagostanje, sa platom od 5 maraka, ubistvima i ratovima


Kod narodnjaka gosti i sa levice i sa desnice - Politika\nKod narodnjaka gosti i sa levice i sa desnice – Politika\nNarodna stranka obeležila je slavu Svetog Vasilija Ostroškog, a proslavi su prisustvovali između ostalih i profesor Vladeta Janković, kandidat za gradonačelnika koalicije u kojoj je NS nastupila na izborima, koji bi kao najstariji i poslanik i odbornik trebalo da vodi konstitutivne sednice i Skupštine Beograda i parlamenta Srbije.\nPrisustvovali su i urednik Nove sprske političke misli Đorđe Vukadinović, iguman manastira Ribnica monah Arsenije, advokat Vladimir Terzić i drugi.\nNa slavu Narodne stranke došli su i predstavnici koalicije Moramo, Demokratske stranke, Demokratske stranke Srbije, Dveri, Zavetnika, Demokratske zajednice vojvođanskih Mađara i Pokreta slobodna Srbija.\nObred rezanja slavskog kolača obavili su protojerej stavrofor Stojadin Pavlović und protojereji Dragan Šovljanski i Nenad Jovanović.\nObeležavanju Sklave su prisustvovali predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić i članovi Predsedništva.\nPredsedništvo NS odlučilo je da za stranačku slavu uzme Svetog Vasilija Ostroškog Čudotvorca, jer se Sveti Vasilije smatra pokroviteljem i zaštitnikom svih Srba, bez obzira gde žive, i uživa veliko poštovanje kod pripadnika drugih verskih konfesija, saopštila je ta stranka.\nVuk Jeremić, lider NS, podsetimo, svojevremeno je bio u vrhu Demokratske stranke, koja kao krsnu slavu obeležava Đurđevdan, kao i Demokratska stranka Srbije, koja je početkom 90-tih nastala od otcepljenog krila DS.\nNa obeležavanju Sklave u DSS, pored funkcionera stranke, su prisustvovali i njeni koalicioni partneri iz Pokreta obnove Kraljevine Srbije Vojislava Mihailovića i general Božidar Delić ispred udruženja „Nema nazad, iza je Srbija“.\n„Želim vam da u zdravlju i veselju proslavimo slavu stranke Svetog velikomučenika Georgija kao što smo to i radili prethodnih 30 godina. Srećna slava, živela Demokratska stranka Srbije“, poručio je predsednik DSS Miloš Jovanović, saopšteno je iz DSS.\nDemokratska stranka je proslavila u Čačku.\nDomaćin slave bio je Darko Mlađenović, a prisutni su bili i potpredsednik stranke dr Branimir Jovančićević, predsednik Izvršnog odbora Srđan Milivojević, portparolka stranke Alisa Kockar, član Predsedništva Ivan Dubljanin, kao i brojni izer, članovi stranke prenela je Morava info.\nDarko Mlađenović izjavio je da za njega predstavlja veliku čast činjenica da je čačanska organizacija DS domaćin centralne proslave slave te stranke.\nMilivojevic je podsetio je da je Đurđevdan slava koja označava hajdučki sastanak i početak proleća.\n„Sveti Georgije je i velikomučenik. To je i putokaz kuuda treba da idu demokrate, uvek spremni za žrtvovanje, uvek spremni da se suprotstave zlu, uvek spremni da za to ponesu venac mučeništva, ne tražeći ništa zauzvrat“, istakao je Milivojevic.


Dva velika poraza Zapada na Balkanu u svega nedelju dana - Sputnjik Srbija\n11:24 24 Septembar 2020\n© Sputnik / Dejan Simić © REUTERS / Ranko Cukovic\n21:00 08.10.2018 Preuzmite kraći link\nZa samo nedelju dana propast referenduma u Makedoniji i pobeda Milorada Dodika na izborima u Bosni i Hercegovini svakako znače poraz Zapada, ali to još nije dovoljno da bi se balkansko klatno okrenulo na drugu stranu.\nZapad se baš upinjao da fijasko „evroatlantskog“ referenduma u Makedoniji krsti kao pobedu, ali toliku maštovitost u slučaju pobede Milorada Dodika za srpskog člana predsedništva Bosne i Hercegovine teško da će pokazati.\nNaprosto, još aktuelni predsednik Republike Srpske i lider SNSD-a je, prema zvaničnim rezultatima Centralne izborne komisije, ubedljivo iza sebe ostavio rivala Mladena Ivanića iz Saveza za pobjedu, u koga je Zapad polagao velike nade.\nS obzirom na to koliko je uložio u uspeh opcija koje su se pokazale neuspešnim, i to sve u razmaku od nedelju dana, makedonski referendum i opšti izbori u BiH komotno bi se mogli smatrati porazom Zapada. To je i ocena Slobodana Jankovića sa Instituta za međunarodnu politiku i privredu.\n„Ovo je pre svega poraz politike Brisela, politike EU. Naravno, mislim na rezultat referenduma u Makedoniji, kao i rezultat izbora u BiH, odnosno posebno u RS. Drugo, što je dodatno poražavajuće po arhitekte savremene Bosne jeste i kriza koja postoji od ranije, ali je dodatno naglašena sa ovim izborima, u odnosima između Hrvata i Bošnjaka“, ističe Janković za Sputnjik.\nOn objašnjava da je neuspeh doživeo naglašeni pritisak EU da se stvari na Balkanu preurede, da se, kako kaže, ta siva zona koju čine Srbija, Makedonija, BiH, pa delimično i Albanija, iako je članica NATO-a, drugačije prekomponuju, sa stanovišta EU i posebno Nemačke.\nSagovornik Sputnjika podseća da je od početka 2015. Nemačka bila posebno zainteresovana da upravo na Balkanu naglašeno sprovodi svoju politiku ili da nameće politiku EU. Pokazalo se, ocena je Jankovića, da je upravo tu doživela najveći krah.\nUostalom, i današnji mediji, pozivajući se na diplomatske izvore u Berlinu, prenose da je propast referenduma u Makedoniji uzdrmao nemačku kancelarku Angelu Merkel, kao i da su njena strahovanja od ishoda opštih izbora u BiH, posebno onih u RS, bila opravdana.\nNa pitanje u kojoj meri je to i poraz SAD, Janković ukazuje da su one definitivno zainteresovane da u NATO uteraju sve zemlje Balkana, što je politika NATO-a, ali i dalje, očigledno, i politika SAD.\n„Sve to je uzdrmano referendumom u Makedoniji, donekle i rezultatima u BiH. Jasno je, dokle god postoji politika koja je usmerena na saradnju sa Beogradom, dakle saradnju Srbije i RS i njihovu dobru saradnju sa Ruskom Federacijom, dotle nema ništa od politike zaokruživanja NATO-a na balkanskom poluostrvu“ zaključuje Janković.\nU kom smeru će se dalje kretati odnosi Zapada i Balkana, ili se to klatno koje se ljuljuška, a ni ovoga puta se nije okrenulo na stranu Zapada, može usmeriti ka drugoj strani? Da bi se to dogodilo potrebno je da se Rusija još više nego do sada usredsredi na Balkan, da bar parira ulaganjima Zapada i u kulturnoj i u političkoj sferi, što do sada nije bio slučaj i zbog toga je Zapad do sada pobeđivao, odgovara Janković.\nPredrag Rajić iz Centra za društvenu stabilnost, smatra da su Amerikanci, sa kojima nije bilo ozbiljnih konsultacija za održavanje referenduma, ponovo pustili Evropljane da pokažu svoju nemoć u Makedoniji. Tako se, podseća on, desilo nakon parlamentarnih izbora kada je rašomonijada trajala šest meseci i kada niko od mnogobrojnih Evropljana koji su dolazili u Skoplje nije uspeo da reši tu krizu, što je za pet dana uspelo američkom činovniku srednjeg ranga.\nOn ne sumnja da će Amerikanci kojima je članstvo Makedonije u NATO-u bitno, na tome raditi i dalje. Da li kroz Sobranje, usvajanjem zakona, što je, smatra on, verovatnije, ili na vanrednim izborima. Zato on referendum u Makedoniji ne vidi kao poraz Zapada, za razliku od situacije posle upravo održanih izbora u BiH.\n„Mislim da je ovaj poraz Ivanićevog Saveza za pobjedu nešto što sigurno nije obradovalo ni EU ni SAD. To je nešto što ide naruku interesima Moskve i to je više nego jasno“, kaže Rajić.\nOn, međutim, sumnja da bi to bilo dovoljno da preokrene političko klatno na Balkanu na rusku stranu.\n„Nisu ovi izbori doneli baš takvu tektonsku promenu u BiH. Makedonija za mene nije donela promenu jer oni svakako nastavljaju tim putem evroatlantskih integracija. Druga stvar bi bila da je Makedonija odustala od NATO-a. Onda bismo to mogli nazvati drastičnim promenama koje govore da bi deo regiona mogao krenuti u nekom drugom pravcu“, ocena je Rajića.\nTo bi se, navodi on, moglo desiti ako propadne glasanje u Sobranju, pa dođu parlamentarni izbori koji izazovu novu krizu u Makedoniji. Mnogo ozbiljnije političke konflikte, a moguće i geopolitički, geostrateški drugačije zaokrete u Skoplju, moguće je očekivati tek ako na vlast u Makeodniji ili Grčkoj posle izbora dođu oni koji bi poništili sporazum Ciprasa i Zaeva o imenu Makedonije što bi značilo novu blokadu prijema u NATO, objasnio je sagovornik Sputnjika.\nReferendum pokazao: Makedonija neće ući u NATO iako su joj nuđene pare\nGrčka: Makedonija se može raspasti\nDa li je Makedonija na referendumu odbacila i EU i NATO? (video)\nSeverna Makedonija ili propast! Invazija svetskih moćnika na Skoplje\nDodik: Pokušaću da ojačam poziciju Srpske u okviru BiH\nDodik otkrio prva tri poteza kao član Predsedništva BiH\n„Želim vam mnogo novih pobeda, na dobrobit Rusije“: I Dodik uputio Putinu čestitku\nbalkansko klatno, izbori u BiH 2018, Zapad, poraz, Predsedništvo BiH, NATO, EU, referendum, Predrag Rajić, Slobodan Janković, Zoran Zaev, Mladen Ivanić, Aleksis Cipras, Milorad Dodik, Angela Merkel, region\n10:54 Zaharova o novim američkim sankcijama: Ne mešamo se u unutrašnju politiku SAD\n10:50 Vučić: Krivokapić da prizna da je lagao ili da donese dokaze


Gradani naucili lekciju\nizvor: rse foto: rfe 19.10.2017\nObećanja o ekonomskom razvoju, investicijama u infrastrukturi, borbi protiv korupcije, novim radnim mestima, o boljem obrazovanju, zdravstvu, kulturi te sportu, obeležili su i ovu predizbornu kampanju za lokalne izbore na Kosovu koji će se održati u nedelju, 22. oktobra.\nNisu izostajala ni obećanja koja prevazilaze lokalna ovlašćenja, kao ni kritike na račun aktuelnih gradonačelnika u 38 kosovskih opština.\n"Obećavamo Prištinu sa parkovima, bulevarima i putevima... bolju Prištinu", poručio je kandidatat za gradonačelnika Prištine ispred Alijanse novo Kosovo Seljim Pacoli.\nPacoli je građanima dao i svoj broj Vibera kako bi ga obavestili o problemima Prištine, koji je ubrzo bio blokiran zbog ogromnog broja poruka.\n"Svi fondovi i projekti, sve donacije biće realizovani za naše građane", poručila je kandidatkinja za gradonačelnicu Južne Mitrovice ispred Demokratske partije KosovaValjdete Idrizi.\nDosadašnji gradonačelnik Prištine i kandidat za još jedan mandat ispred pokreta Samoopredeljenje Špend Ahmeti obećao je "čistiju Prištinu, sa mogućnostima za sport i rekreaciju, te novim parking mestima".\nKandidat za gradonačelnika Prištine ispred Demokratskog saveza Kosova Arban Abraši rekao je "da je, pre svega, potreban drugačiji razvojni pristup Prištine".\nArber Vlahiu je u ime Alijanse za budućnost Kosova u prištinskom naselju Vranjevac obećao "novu ekonomsku zonu koja će i zapošljavati i proizvoditi".\nJeta Krasnići iz Demokratskog instituta Kosova, koji nadgleda predizbornu kampanju, kaže da su svi kandidati za gradonačelnike, kao i oni za odbornike skupština opština, uglavnom davali prazna obećanja.\n"To su obećanja koja su se čula i pre četiri ili osam godina. To su obećanja koja se ponavljaju, bez budžetskog planiranja. Obećali su veći budžet, izgradnju zdravstvenih centara, zapošljavanje do 10.000 osoba, čak i u opštinama u kojima je stepen nezaposlenosti bio niži od obećanog broja za nova radna mesta. Kandidati su davali obećanja koja nisu u domenu lokalne samouprave, već su pitanja nacionalnog nivoa", ističe Krasnići u izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nKrasnići navodi da su političke partije veoma malo govorile o svojim programima, dok su se rasprave na televizije više fokusirale na lične priče, odnosno šta je neko uradio ili obećao, a ne o samom programu šta nude ukoliko dobiju vlast.\nIpak, dodaje Krasnići, ono što je uočeno na prevremenim parlamentarnim izborima u junu ove godine, jeste da su građani počeli da kažnjavaju one političare koji ne stoje iza svojih obećanja.\n"Nadamo se da su i na ovim izborima građani dobro čuli o čemu su govorili kandidati da bi potom tražili odgovornost od njih. Verujemo da će to naterati kandidate za gradonačelnike ili odbornike da se bolje koncentrišu ili da rade na svojim obećanjima", ističe Jeta Krasnići iz Demokratskog instituta Kosova.\nGrađani Prištine malo veruju u obećanja političara.\n"Veliki deo tih obećanja je za potrebe predizborne kampanje, što smo sada svi shvatili. Veliki deo tih obećanja ostaju samo kao obećanja, a jako mali procenat se ispuni u praksi. Veoma sam skeptičan. Političke partije više nemaju ništa novo da ponude za promenu", kaže Valjon Đigoli iz Prištine.\n"Da hoće i mogu nešto bi ispunili, ali ne žele", smatra Valjbona.\n"Verujem 50 posto od onoga što kažu. Nisu ispunili šta su ranije obećali, zato i ne možemo potpuno da im verujemo", kaže student iz Prištine Ariant.\nNa predstojećim lokalnim izborima takmiči se 91 politički subjekat, od kojih: jedna koalicija, 35 političkih partija, 30 građanskih inicijativa, te 25 nezavisnih kandidata.\nZa gradonačelnike opština takmiči se više od 200 kandidata, a za odbornička mesta u skupštinama opština oko 7.000 kandidata.


Ekskluzivno u Noći muzeja predstavljamo ti najstariji primerak Kurana na Balkanu i jedan od najstarijih primeraka koje je javnost u Srbiji do sada imala prilike da vidi!\nPrema obavljenoj arheografskoj ekspertizi i proceni Narodne biblioteke Srbije, ova stara i retka knjiga broji više od 400 godina, zbog čega i predstavlja predstavlja kulturno dobro od neprocenjivog značaja. S obzirom na to da se ne čuva u Beogradu, ovo je jedinstvena prilika da je pogledaš i to u autentičnom zdanju Bajrakli džamije, trenutno jedine aktivne džamije u Beogradu!\nZbog ramazanskih aktivnosti džamija je zatvorena:\nVečernja molitva 19.30 - 20.30\nNoćna molitva 22.00 - 23.00\nJedina preostala džamija iz osmanskog perioda od 217 džamija i jedna od najstarijih građevina, istorijskih spomenika prestonice. Sagrađena je izmedju 1570. i 1680. godine mada postoje legende još iz 1521. godine odmah po osvajanju Beograda.


Вучевић: Нови Сад постаје индустријски центар\nHomeEkonomijaVučević: Novi Sad postaje industrijski centar\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević ugostio je Kinteru Izumida drugog čoveka moćnog japanskog „Nideka“, kompanije koja je jedan od globalnih lidera u proizvodnji elektromotora za vozila nove generacije i pokazao mu nekoliko poslovnih lokacija koje bi im mogle odgovarati.\n„Podsećam da će ova investicija biti „teška“ skoro 2 milijarde dolara, da je u planu kupovina 25 hektara zemljišta u industrijskoj zoni Sever 4 i da će se u novoj fabrici proizvoditi do 300.000 jedinica do 2023. Godine“, rekao je Vučević.\nDodaje da ovim naš grad postaje regionalni industrijski centar prvog reda, a problem zapošljavanja će gotovo nestati.\n„Posebno mi je drago što će visokokvalifikovani diplomci sa naših tehničkih fakulteta dobiti još jedno mesto za rad sa izuzetnim mogućnostima za poslovni napredak. Uskoro ćemo živeti onu realnost kakvu je naš Novi Sad uvek zasluživao, hodaćemo kroz jedan moćan i progresivni grad XXI veka, koji je na raskršću puteva, iz koga retko ko odlazi, već mu mnogi dolaze, jer znaju da će im taj grad pružiti sve ono čemu teže. To je taj Novi Sad energije, ideja, rada i mladosti, zadovoljnih ljudi i porodica koji u svom gradu ostvaruju karijeru, radeći u prestižnim svetskim kompanijama koje traže vrhunsko obrazovanje, ali i nude izgradnju seta veština koje se retko gde drugde mogu steći. To je Novi Sad koga više niko neće moći da zaustavi, grad koji će uskoro prevazići čak i ono što su donedavno bili samo snovi“, ocenio je Vučević.\nBukurešt: Protest policajaca zbog mogućeg zamrzavanja plata


RAK kaznio RTRS sa 12.000 KM zbog priloga o stradanju na tuzlanskoj kapiji | B1 TV\nU saopćenju Fondacije Istina Pravda Pomirenje navodi se da je riječ o prilogu RTRS-a o stradanju na tuzlanskoj Kapiju, u kome su „po ko zna koji put javnosti plasirane izmišljotine beogradske ‘žute štampe’ koju predvode Večernje novosti“.\n“U njihovom članku, kojeg je nekritički prenijela Radio televizija Republike Srpske, lansirana je teza da su žrtve Kapije stradale zbog eksploziva koji je podmetnut na Kapiji i da je general Novak Đukić nevin osuđen, a da pri tome nije pružena nikakva mogućnost da iznesu svoj stav oštećeni u predmetu Kapija”, navodi se u saopćenju.\n“Podsjećamo da je ovo druga izrečena kazna RTRS-u po prijavi Fondacije Istina Pravda Pomirenje, a u oba slučaja Kodeks je prekršen prilikom izvještavanja o stradanju na tuzlanskoj Kapiji”, navodi se u saopćenju. (N1)\nPrethodni članakGradačac: Planski prekid u snabdijevanju električnom energijom najavljen od EP BiH za 20.07.2020. godine\nNaredni članakFederacija proglasila epidemiju zbog koronavirusa


Pomoć velikim i komercijalnim, a ne malim i esencijalnim - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Pomoć velikim i komercijalnim, a ne malim i esencijalnim\nSmanjen budžet Ministarstva kulture ostavio brojne manifestacije bez sredstava za održavanje\nMinistarstvo kulture i informisanja Srbije podržalo je 277 projekata sa ukupno 86,83 miliona dinara, na Konkursu za finansiranje ili sufinansiranje projekata iz savremenog stvaralaštva za 2020. godinu.\n0Piše: Seecult.org - M. K. 11. juna 2020. 08.42\nDo sada su poznati rezultati u sedam od 13 oblasti, a izdvajanja su znatno smanjena u odnosu na prethodne godine.\nU svojim kratkim obrazloženjima, komisije su se, kako to obično biva, pravdale nedostatkom sredstava, zbog čega novaca nije bilo za sve prijavljene projekte.\nPosebno otežavajuća okolnost bila je i ta što je budžet Ministarstva kulture i informisanja smanjen za oko 2,7 milijarde dinara prilikom nedavnog rebalansa zbog posledica pandemije korona virusa.\nTako je i budžet izdvojen za projekte u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva drastično smanjen sa prošlogodišnjih 75,5 miliona dinara na 49,2 miliona, kojima su podržana 53 projekta (2019. godine 91).\nOd ukupno 139 prijavljenih, nije podržano 96 projekata – odlukom komisije koju su činili Miroljub Stojanović (predsednik), Milan Konjević i Miloš Škundrić.\nNajveći iznosi – po osam miliona dinara, odobreni su za 14. Kustendorf na Mokroj gori i 48. Fest u Beogradu.\nZa 26. Festival autorskog filma izdvojeno je pet miliona, za 27. Festival evropskog filma Palić četiri miliona, za 16. Slobodnu zonu i turneju tog festivala po gradovima Srbije odobreno je tri miliona, za 33. Filmske susrete u Nišu 2,6 miliona, za 44. Festival filmskog scenarija u Vrnjačkoj banji i za 13. Leskovački internacionalni festival filmske režije po 1,2 milion, za 13. Beldoks jedan milion, za 16. Festival evropskog dokumentarnog filma „Sedam veličanstvenih“ 900.000 dinara…\nMeđu izabranim projektima, između ostalih, nije bilo Alternative Film/Video, najstarijeg i najvažnijeg festivala eksperimentalnog filma u regionu, koji je pokrenut 1982. u Akademskom filmskom centru Doma kulture „Studentski grad“ kao jugoslovenski festival, sa idejom da „zabeleži i teorijski definiše kretanja i da ukaže na istinske vrednosti i nove stvaralačke mogućnosti u oblasti alternativnog filma (eksperimentalni, istraživački, avangardni, lični film)“.\nZbog toga ova manifestacija, kako su saopštili organizatori, neće biti održana ove godine.\nBiće to, kako kažu, „prvi put, ne računajući godine građanskog rata, da Alternative film-video neće pokrenuti projektor“.\n„Festivalu poput AFV nije potrebno prepoznavanje jer je njegovo mesto u istoriji i kulturi ove zemlje odavno utvrđeno, već mu je potrebno upravo da bude u grupi „najprioritetnijih projekata“ sa sistemskom finansijskom podrškom. Kao najvažniji predstavnik jednog neizostavnog dela svake relevantne kinematografije – eksperimentalnog i avangardnog – on to nesumnjivo zaslužuje“, navode organizatori.\nOni dodaju da su svesni da se prioriteti i kulturna politika konstruišu u skladu sa dominantnim kulturnim modelima, ali napominju da nijedno progresivno društvo ne sme da dozvoli ukidanje prostora za inovaciju, pokušaj, eksperiment i slobodu.\nNaročito u doba krize, poput ove izazvane pandemijom kovida 19.\n„Smatramo da je neophodno drugačije rasporediti budžet za kulturu kako bi festivali i projekti poput AFV, koji nisu komercijalni i tradicionalno su posvećeni edukaciji i alternativnoj filmskoj praksi, imali zagarantovanu finansijsku podršku od strane republičkih i lokalnih institucija i mogli dugoročno da planiraju svoj razvoj kako bi doprineli većoj autonomiji umetnika i obogatili kulturu naše zemlje. Naprosto je nepravedno i nelogično da komercijalni projekti i festivali koji naplaćuju ulaznice i lako nalaze sponzore na osnovu pristupačnog i popularnog sadržaja dobiju toliku budžetsku podršku i zauzmu mesto „najprioritetnijih događaja“ nauštrb onog dela kulture koji se bori da dođe do publike, ali koji je za svaku ozbiljnu kulturu esencijalan“, navode iz AFV-a, manifestacije koja, kako kažu, Beograd i Srbiju stavlja na mapu svetskih događaja, budući da su na festivalu samo u prethodnih pet godina gostovala najvažnija imena evropskog i svetskog eksperimentalnog filma.\nOni apeluju na komisije, rukovodioce i službenike Ministarstva kulture, Grada Beograda, Ministarstva prosvete, Filmskog centra Srbije i drugih, da ne dozvole urušavanje ovog festivala i eksperimentalnog filma u Srbiji i donesu odluke koje omogućavaju njihov dugoročan razvoj.\nŠto se drugih konkursa tiče, u oblasti kapitalnih dela na srpskom jeziku podržano je svega 13 projekata, i to najčešće minimalnim iznosom od 300.000 dinara, odnosno ukupnim fondom od 5,6 miliona dinara.\nNa konkurs su prijavljena 124 projekta, što znači da 111 nije podržano.\nKomisija za kapitalna dela činili su Goran Maksimović, Oliver Tomić i Miroslav Toholj. Ista komisija po 150.000 dinara dodelila je 34 projekta na konkursu za periodične publikacije u umetnosti i kulturi.\nOd ukupno prijavljenih 90, nije podržano 56 projekata. I na konkursu za književne manifestacije i nagrade svih 38 izabranih projekata dobili su po minimalnih 150.000 dinara, što je ukupno 5,7 miliona dinara.\nOd 134 prijavljena projekta, novca nije bilo za 96.\nOvu komisiju činili su: Bratislav Milanović – predsednik, Vojislav Karanović i Aleksandar Milanović. Na konkursu za prevođenje reprezentativnih dela srpske književnosti podržana su 43 projekta ukupnim iznosom od 6,39 miliona dinara.\nOd ukupno prijavljenih 95 projekata, nisu podržana 52, a komisiju su činili: Miloš Konstantinović (predsednik), Tamara Mitrović i Saša Radojčić.\nMinistarstvo je ranije saopštilo da su sredstva za konkurse u oblasti savremenog stvaralaštva, u skladu sa rebalansom budžeta i objektivnom nemogućnošću realizacije određenih projekata, umanjena za oko 25 odsto.\nSredstva su umanjena i za druge oblasti, a nagoveštena je mogućnost povećanja iznosa za otkup publikacija za biblioteke za 2020. godinu.\nJoš nije izvesno da li će biti i konkursa za otkup dela u oblasti savremene vizuelne umetnosti.\nZa razliku od Ministarstva, Gradska uprava Beograda je obustavila jedini godišnji gradski konkurs za kulturu, koji je bio otvoren do 6. marta, uz obrazloženje da je zbog mera povodom epidemije koronavirusa potrebno da se sva pažnja usmeri na zaštitu stanovništva od te zarazne bolesti, pa „nema uslova za realizaciju javnog konkursa za finansiranje ili sufinansiranje projekata u kulturi u 2020. godini“.\nBeogradske vlasti su potom početkom maja opredelile po 90.000 dinara za 309 umetnika koji su radili honorarno u 17 gradskih ustanova kulture.\nOdlukom Vlade Srbije, dodeljena je i bespovratna pomoć u iznosu od po 90.000 dinara samostalnim umetnicima, koji su na spisku reprezentativnih umetničkih udruženja, ali ta sredstva još nisu uplaćena.\nTom merom, inače, nisu obuhvaćeni svi aktivni umetnici, s obzirom da se odnosi samo na one koji imaju status samostalnih, a njih je oko 2.350.\nekonomska kriza, Korona virus, Ministarstvo kulture i informisanja Srbije, pomoc, umetnici, Vlada SrbijeBeograd


Početna » Australija » Page 10\nUhvaćen krokodil od 600 kilograma\nRendžeri su na severu Australije uhvatili krokodila teškog 600 kilograma, deset godina nakon što su ga prvi put primetili, javlja CNN.\nAustralija je pooštrila politiku vakcinacije i uvela novčane kazne – 20 dolara mesečno za roditelje koji odbiju da vakcinišu decu.\nSP: Francuska i Danska remijem u osmini finala\nFudbaleri Francuske i Danske remijem bez golova prošli su u osminu finala 21. Svetskog prvenstva u fudbalu.\nPiše: A. Pavlović 26. 6. 2018.\nSP: Francuska bolja od Australije\nU prvom meču prvog kola C grupe na Svetskom prvenstvu reprezentacija Francuske je pobedila Australiju sa 2:1.\nPiše: A. Pavlović 16. 6. 2018.\nOd Perta do Londona 17 sati leta bez pauze\nAustralijska aviokompanija Kvantas uspostavila je u subotu uveče direktan let na liniji Pert-London koji je ušao u istoriju jer su se putnici bez pauze vozili 17 sati.\nRešenje o izručenju Kempbela\nViši sud saopštio je danas da je doneo rešenje kojim je utvrđeno da su ispunjene zakonske pretpostavke za izručenje pavosudnim organima Australije Dejvida Kempbela, uhapšenog u Beogadu pod sumnom za trgovinu drogom.\nNa jugoistoku Australije počeli su da besne požari, koji se šire zbog suvih i vrelih vetrova.\nPiše: S. D. 18. 3. 2018.


Posle Nove sportske hale sa tri i po hiljade mesta Kraljevo će na jesen dobiti moderan atletski stadion.\nNovi atletski stadion će ispunjavati uslove za održavenje evropskih atletskih takmičenja.\n"Vrednost ugovorenih radova u prvoj fazi iznosila je 138 miliona dinara,u drugoj fazi 31 milion što će sa dodatnim radovima koji su bili neophodni, zaokružiti ovu značajnu investiciju na oko 190 miliona dinara.Grad Kraljevo je obezbedilo 135 miliona dinara a ostalo je učešće Ministarstva privrede Republike Srbije", rekao je Aleksandar Nestorović, direktor Direkcije za upravljanje građevinskim zemljištem Kraljevo.\nNajveći deo radova na atraktivnom sportskom kompleksu pored Ibra je završen. Ovih dana posejana je trava i u narednom periodu predstoji postavljanje atletske opreme i tartan staze.\n"Završetkom ovog modernog objekta sportsko Kraljevo i svi njegovi građani dobiće lep i funkcionalan stadion kakav sportsko Kraljevo odavno zaslužuje.Tu ćemo moći da ugostimo atletičare i atletske radnike iz cele Evrope, ali ćemo i stvoriti optimalne uslove za razvoj atletike kako u Kraljevu i okruženju, tako i u celoj Stbiji", dodao je Nestorović.


Čista desetka Ognjena Milića // Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori) // Teniski Savez Srbije\nČista desetka Ognjena Milića\nDatum objave: 10.01.2021. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nTrijumf u Beogradu Miliću donosi I prvo mesto na Tennis Europe listi u konkurenciji do 14 godina. U 2020. mladi teniser iz Krgujevca osvojio je tri TE trofeja - Podgorica Open, Čačak i Rio Verde Open takođe u Podgorici, a finala je odigrao u Beogradu - Božićni turnir, Novi Beograd Open i Podgorica Open. Sezona 2019. takođe je bila šampionska za Milića kada je nanizao šest Tennis Europe trofeja u konkurenciji do 12 godina - Prokuplje, Koper, Vršar, Čačak, Ulcinj i Tipsarević.\nNa “Božićnom turniru” 2021. Tennis Europe do 14 godina pobedničke pehare zagrlile su dve teniserke Srbije u dubl konkurenciji. Naslov šampiona naše Teodora Kostović I Aleksandra Stevanović ponele su pobedom u finalu nad rumunskim parom, prvi nosiocima ovog takmičenja Oana, Teodoresku 4:6, 6:4, 10:5.\nTrofej u ženskom singlu osvojila je predstavnica Nemačke, devojčica srpskog porekla Nastasija Nesterović koja je u finalu savladala Rumunku Anamariju Federiku Oanu 6:4, 6:2.


I dalje bez rešenja za "Zastavu INPRO"\nsreda, 23 novembar 2016 09:43\nZaposleni sa invaliditetom koji gotovo mesec i po dana štrajkuju glađu u fabrici "Zastava INPRO" kažu da se rešenje njihovog problema i dalje ne nazire.\nIzvršitelji u Radio-televiziji Kragujevac, radnici i dalje štrajkuju\nutorak, 08 novembar 2016 08:55\nIzvršitelji su danas popisali deo imovine privatizovane Radio-televizije Kragujevac povodom tužbi 22 radnika u tom mediju na ime neisplaćenih zarada.\nU Kragujevcu popisano oko 35 000 nezakonito izgrađenih objekata\nsreda, 02 novembar 2016 09:29\nKoordinaciona komisija za sprovođenje popisa nezakonito izgrađenih objekata koju je formirao grad Kragujevac do sada je popisala oko 35 000 objekata. Zakon o ozakonjenju koji se stupio na snagu u novembru prošle godine predvideo je rok od godinu dana za završetak ovog posla. Svi građani koji su po nekim starim zakonima podnosili zahteve za legalizaciju, po automatizmu su ušli u proces ozakonjenja. Prema rečima Vitomira Nedeljkovića, člana Gradskog veća za lokalnu samoupravu, ovaj zakon će omogućiti građanima Srbije da reše svoje višedecenijske probleme kada je reč o ozakonjenju objekata.\nsreda, 26 oktobar 2016 08:41\nKonkurs za novi, osmi ciklus nаciоnаlnog donatorskog programa "Pokreni se za posao" otvoren je danas i trajaće do 31. januara naredne godine.\nutorak, 25 oktobar 2016 13:34\nutorak, 25 oktobar 2016 13:26\nDirektor Zastave INPRO podneo ostavku, radnici nastavljaju štrajk\nponedeljak, 17 oktobar 2016 14:10\nDirektor fabrike Zastava INPRO, gde grupa radnika štrajkuje glađu, podneo je ostavku na to mesto iz, kako je naveo, moralnih razloga, a radnici su odlučni da nastave protest do ispunjenja svih zahteva.\nsreda, 07 septembar 2016 08:31\nPostignut dogovor o revitalizaciji saobrćajnica radne zone u krugu “Zastave“\nsubota, 20 avgust 2016 13:33\nGrad Kragujevac je posetila delegacija Ambasade Republike Slovenije, koju su činili Goran Križ, ekonomski savetnik i Snežana Goršek, stručni saradnik. Radni sastanak sa predstavnicima Ambasade Slovenije organizovao je zamenik gradonačelnika, Ivica Momčilović sa saradnicima - članom Gradskog veća Vladimirom Maksimovićem i načelnicima Gradskih uprava za investicije, Predragom Pantićem i komunalne i inspekcijske poslove, Andrejom Ilićem.\nBraunfild investicije su izazov za investitore\nčetvrtak, 11 avgust 2016 14:41\nU okviru obnavljanja baze podataka, grad Kragujevac uputio je poziv zainteresovanim pravnim i fizičkim licima koji raspolažu slobodnim poslovnim prostorom pogodnim za obavljanje proizvodnih ili uslužnih delatnosti u oblasti zanatstva, da dostave podatke o raspoloživim kapacitetima i na taj način budu evidentirani.


šećerna repa – Page 3 – AGRO VESTI by agronews.rs\nOdličan rod suncokreta, soje i repe\nŽetva suncokreta je pri kraju, rod je odličan, a prinosi soje i šećerne repe su izuzetno dobri, izjavila je Tanjugu direktorka doo “Industrijsko bilje” Olga Čurović.\nŠećerane u Žablju i Crvenki ispoštovaće sve potpisane ugovore s proizvođačima šećerne repe, a uz to ćemo ove godine preraditi rekordne količne slatkog korena i proizvesti najviše šećera do sada – kaže za „Dnevnik” zamenik direktora šećerane „ Šajkaška” Branislav Bogdanović. RPovodom spekulacija o tome da su fabrike u krizi, on kaže da kod njih […]\nRatari u Srbiji sve češće „daju prednost“ uljaricama i industrijskim kulturama nad tradicionalnom pšenicom i kukuruzom. Imaćemo rekordan rod ako sve bude u redu, kažu u šećeranama „Sunoka“\nBanatski poljoprivrednici ove godine očekuju rekordne prinose šećerne repe i dobru zaradu, jer su vremenske prilike bile izuzetno povoljne za razvoj te ratarske kulture.\nRepa obećava dobru kampanju\nŠećerna repa na sirovinskom području Fabrike šećera ”TE-TO“ u Senti je u dobrom stanju jer je setva na 13.500 hektara obavljena u optimalnom roku, a presejavanje useva je u nekim mestima obavljano samo na 300 hektara, uglavnom zbog pokorice. Direktorka senćanske šećerane Teodora Deak izjavila je da su ove sezone površine pod šećernom repom veće […]


RTS :: Umetnost pod okriljem Srpske pravoslavne crkve – tradicija duga osam vekova\nKultura Umetnost pod okriljem Srpske pravoslavne crkve – tradicija duga osam vekova\npetak, 04. okt 2019, 19:30 -> 20:22\nUmetnost pod okriljem Srpske pravoslavne crkve – tradicija duga osam vekova\nLjubitelji umetnosti moći će da se upoznaju sa duhovnim i umetničkim stvaralaštvom tokom osmovekovne samostalnosti Srpske pravoslavne crkve na izložbi "Osam vekova umetnosti pod okriljem Srpske pravoslavne crkve 1219-2019". Izložba se u čast jubileja otvara u Muzeju Srpske pravoslavne crkve 9. oktobra.\nNesvakidašnja postavka koja će vas uvesti u samo deo reprezentativne rizničke istorije ne samo Muzeja Srpske pravoslavne crkve, već i manastirskih riznica njenih eparhija.\nHronološki će biti predstavljen razvoj ikonopisa, rukopisnih ali i štampanih knjiga. Tu su i dela primenjene umetnosti, bogoslužbeni predmeti od metala, stari crkveni vez, duborez i još mnogo toga.\n"Želja nam je bila da prikažemo prostor na kome je bilo to umetničko stvaralaštvo.To smo uradili tako što smo prikazali upravo predmete iz Manastira Visokih Dečana i iz Manastira Krke gde se uticaj širio dalje prema zapadu, a iz Manastira Visokih Dečana prema jugoistoku. Govore nam da nije samo dug vrenmenski period nego i ogroman prostor koji daleko prevazilazi granice naše današnje države", rekao je Đakon Vladimir Radovanović, upravnik Muzeja Srpske pravoslavne crkve.\nU svojoj stalnoj postavci, Muzej je do sada predstavio desetak važnijih srednjovekovnih rukopisa, značajnih ne samo zbog njihove književne vrednosti, već i zbog umetničke opreme.\n"Po prvi put javnost će imati priliku da vidi jedan zaista reprezentativan izbor i pored ostalog remek-dela srpskog rukopisnog nasleđa, a ima ih preko stotinu. Prate praktično razvitak ovog vida likovnih umetnosti u srpskim zemljama od 13. do ranog 18. veka", naveo je prof. dr Zoran Rakić, istoričar umetnosti.\nJedinstvena prilika za sve posetioce da pogledaju dela nastala u 14. veku i saznaju kakve su ikone iz vremena Cara Dušana.\n"Ikona Arhangela Gavrila i dve veoma značajne ikone Bogorodice Pelagonijske, slikane sa obe strane, iz vremena obnovljene Pećke Patrijaršije. Posetioci će moći da vide galeriju od preko stotinu ikona koje predstavljaju umetničke tokove stvaralaca srpskog slikarstva tog razdoblja", istakla je dr Miljana Matić, kustos Muzeja Srpske pravoslavne crkve.\nMuzej će predstaviti i mnoge druge predmete koji do sada nisu mogli da se vide. Tu su dve izuzetno retke arhijerejske panagije koje su pretrajale osam vekova.\nJubilej trajanja samostalnosti Srpske pravoslavne crkve uveličaće i ova postavka od 9. oktobra do 9. decembra.


Profesor Ljubomir Madžar (3): Domaća država protiv domaćeg kapitala - Miroslav Mišković\nProfesor Ljubomir Madžar (3): Domaća država protiv domaćeg kapitala\nTeško je ne biti impresioniran Miškovićevim insistiranjem na potrebi i delotvornosti decentralizacije. Da se u neminovnosti decentralizacije krije veliki deo odgovora na pitanje neuspeha urušenih kolektivističkih sistema centralnog upravljanja i preovlađujućeg državnog/društvenog vlasništva – to je u stručnim raspravama odavno i uveliko razjašnjeno. Ali da je decentralizacija takođe važna i u organizaciji i upravljanju samih kompanija, koje se inače uzimaju kao čestice decentralizovanih aranžmana u makroekonomskim razmerama, to odista deluje kao svež pogled i originalan uvid. Jednostavnim a sadržinski bogatim jezikom autor objašnjava princip po kome se nikad ne meša u poslove svojih saradnika. Šta će mi upošljenik, pita se Mišković, ako ću ja krenuti da obavljam njegov posao?\nNe odlučuje jedan čovek\nIako se to u tekstu eksplicitno ne razlaže, jasno je implicirano da je decentralizacija neophodna da bi se u kompanijskom sistemu povećao kapacitet za donošenje odluka, što će reći upravljački potencijal. Tekuće funkcionisanje zahteva dnevno donošenje vrlo velikog broja odluka, a pojedinac u jedinici vremena može sa razložnom racionalnošću doneti samo ograničen njihov broj. Decentralizacija podrazumeva prenošenje nadležnosti na kadrove koji su u hijerarhijskoj piramidi upavljanja locirani na nižim nivoima; njihovo uključivanje u procese donošenja odluka mnogostruko povećava kapacitet sistema za generisanje takvih odluka. Dobro su poznati operativni nedostaci preterano centralizovanih sistema: kad mora za sve važnije poteze da se čeka na odobrenje jednog ili nekolicine ljudi na vrhu, procesi se usporavaju a na mnogim punktovima život se prosto zaustavlja. Mnogi procesi bivaju blokirani. Autor potrebe i domete decentralizacije umesno demonstrira zaključkom da ljude valja kontrolisati ne kroz procese i modalitete njihovog odvijanja nego kroz učinke i rezultate.\nMišković insistira na dobroj pripremljenosti investicionih i drugih privrednih odluka, ali je svestan i potrebe za brzinom odlučivanja. Razvojne šanse se javljaju u kontinuitetu brzog nailaska i smenjivanja i njihovo korišćenje neretko traži munjevitu reakciju. S druge strane, odluke, posebno one krupnije, traže temeljnu pripremu, a među vrednije doprinose njegovog teksta spada uvid da između ta dva velika imperativa poslovnog odlučivanja mora neprestano da se pravi razuman kompromis. Sa ovim važnim nalazom nije baš kompatibilno insistiranje na punoj obaveštenosti. Ni u jednom procesu odlučivanja nije moguće prikupiti sve informacije koje su od značaja za ispravno donošenje odluke. U literaturi je uveliko razrađena postavka da se u privredi, baš kao i van nje, odluke donose na osnovu parcijalne, ponekad i naglašeno delimične obaveštenosti (Akerlof 2010, ss. 153-191).\nVredni su i uvidi što ih knjiga daje u štete koje predvidivo i neizbežno proističu iz agresivne i neprijateljski usmerene državne politike prema domaćem kapitalu. Pre svega, istaknuta je jedna inače dobro poznata činjenica – ali činjenica toliko važna da je treba iz dana u dan ponavljati – da ovdašnja ekonomska politika sadrži upadljive elemente diskriminacije domaćeg „biznisa“ u odnosu na strani i u njegovu korist. U pitanju je pre svega subvencioniranje radnih mesta koje je formalno jednako dostupno i domaćim poslovnim ljudima, ali u primeni odgovarajućih propisa sve ispada drukčije i preokrenuto. To je još jedan primer dalekosežne sadržinske razlike između onoga što je propisano i može se naći u službenim glasnicima i onoga što se u stvarnosti čini i isporučuje. Ovde će biti najkraće rečeno da svi poslovni subjekti na teritoriji Republike moraju da imaju isti tretman i da je davanje prednosti stranim investitorima, makar i „samo“ u postupku primene važećih propisa eminentno antipatriotski čin.\nPritisak na domaći kapital\nNišta manje nije profesionalno prosvetljujuća ni autorova konstatacija da politika pritiska na domaći kapital i da njegovo stigmatizovanje na nivou sistema kao celine produkuje uvek destruktivnu i mnogostrano pogubnu dekapitalizaciju privrede. Pre svega, (ekonomsko)politički pritisak na kapital nepovoljno deluje na cenu njegove upotrebe i saseca njegovu vrednost. I u određivanju raznih varijanti i aspekata cene kapitala deluje zakon ponude i tražnje, a represivna državna politika umanjuje njegovu cenu. Poseban vid obezvređivanja kapitala jeste smanjivanje profitabilnosti privrede, opet po osnovu politike koja za korišćenje i uvećavanje kapitala stvara poznati nepovoljan ambijent; u važnoj perspektivi vrednovanja kapitala kroz sume diskontovanih očekivanih budućih profita, sve što blokira i nagriza profit automatski obezvređuje i kapital.Pri takvoj politici očigledno se smanjuje broj onih koji u takvoj zemlji žele da poseduju kapital. Drugo, takva politika nepovoljno deluje na domaću štednju i još nepovoljnije na investicije. A bez investicija nema povećavanja proizvodnih kapaciteta i, dakako, privrednog rasta.\nDalja i makroekonomski jednako pogibeljna posledica agresivno usmerene politike prema domaćem kapitalu – a i ta se šteta ispoljava u obliku dekapitalizacije – jeste bekstvo kapitala u inostranstvo, u prijateljski naklonjene i prijatnije luke. U medijima je javljeno da iz Srbije mesečno „iscuri“ nekih 30 miliona evra, a oni bi uz drukčiju politiku dobrim delom bili uloženi u razvoj domaće privrede. Šta pogubnije može da se zamisli od takvog odliva investicionih sredstava iz jedne inače dekapitalizovane privrede i dramatično osiromašenog društva?\nSvojim potresnim prilogom o ekonomskopolitičkom tretmanu domaćeg kapitala Mišković je mnogo doprineo razumevanju korena privredne stagnacije u Srbiji i osvetljavanju uzročnika lociranih u višim ešalonima ovdašnjeg upravljačkog direktorijuma. Na jednom mestu našla se i jedna maltene otrovna konstatacija: upravljački vrh zainteresovan je za ograničavanje investicija i ometanje privrednog rasta jer se u siromašnoj zemlji na trajnoj osnovi reprodukuje nedoučeno i neemancipovano biračko telo, a samo takvo može da otrpi i podrži direktorijum koji ga je zakovao za najniže stepene evropske pa i svetske razvojne lestvice. Čak i ako u doslovnom smislu ne bi bila doslovno tačna, ova bi konstatacija bila veoma korisna i čak saznajno atraktivna jer, makar i sugestivno, upućuje na karakter i lokaciju jednog velikog društvenog zla.\n← Prethodni članak Profesor Ljubomir Madžar (2): Pravna država kao osnov privrednog uspeha\nSledeći članak → Profesor Ljubomir Madžar (4): Prodaja ispred profita – prosvetljujuća Miškovićeva ideja


Koža po meri | FitnessVodic.com\nImajući u vidu da je jedna od najtežih i najbolnijih intervencija na ljudskoj koži njeno presađivanje posle teških opekotina, naučnici sa Univerziteta u Mančesteru su počeli da eksperimentišu sa mašinom sposobnom da generiše ljudsku kožu željenog oblika. Primenjena tehnologija je u osnovi dobro poznata, i već godinama se koristi u ink-jet štampačima.\nDovoljno je da bolničko osoblje uzme uzorak kože pacijenta, potopi ga u specijalni supstrat u kome će se ćelije veštački razmnožiti i u kompjuter koji kontroliše rad mašine unese tačne dimenzije i oblik rane koju treba prekriti, kako bi "odštampana" koža u potpunosti odgovarala oštećenoj površini.\nDobijene ćelije štampač nanosi na specijalnu plastičnu podlogu, koja se prilikom kontakta sa živim tkivom razgrađuje prirodnim putem, a veštački razmnožene ćelije srastaju sa ćelijama tkiva pacijenta. Komercijalna primena ovog metoda u bolnicama se očekuje do 2010. godine.


Vesti online / Vesti / Svet / Prekipelo im: Avganistan traži vojnu pomoć od Rusije\nAvganistan se obratio Rusiji sa molbom za pomoć u snabdevanju i obuci vojske i policije zemlje, prenose ruski mediji reči direktora za pitanja politike i strateško planiranje Ministarstva inostranih poslova Avganistana Muhameda Ašrafa Hajdarija, koji se nalazi na čelu delegacije zemlje na regionalnim konsultacijama u Moskvi.\n- Razgovarali smo o tom pitanju u Ministarstvu inostranih poslova Rusije i zamolili smo da se razmotri mogućnost pružanja servisne podrške Avganistanu, kao i da se obezbedi materijalna logistika i obuka za kadrove avganistanske vojske i policije - rekao je Hajdari.\nPrema njegovim rečima, Avganistan očekuje kasnije odgovor na ovo pitanje. Posebnu pažnju Hajdari je obratio na pitanje servisiranja aviona i helikoptera ruske proizvodnje koje koristi vojska Avganistana.\n- Obratili smo se Rusiji sa molbom da se osigura servisiranje aviona i helikoptera ruske proizvodnje u Avganistanu - rekao je on.\nRuski "otac" jači od američke "majke svih bombi" (VIDEO)\nŠef avganistanske delegacije je naveo da su se sankcije negativno odrazile na saradnju sa Rusijom u vojno-tehničkoj sferi.\n- Sankcije koje su uvedene Rusiji uticale su na podršku koju je Rusija pružala u oblasti servisiranja ruske tehnike, posebno helikoptera. Zato bismo želeli da vidimo razrešenje poteškoća u odnosima između Rusije i SAD i pozdravljamo izjave koje su se čule sa obe strane na kraju sastanka šefova spoljnopolitičkih resora dve zemlje, Sergeja Lavrova i Reksa Tilersona - dodao je on.\nHajdari je naveo da bi rešavanje nesuglasica između SAD i Rusije bilo korisno, ne samo za Avganistan, a povećalo bi efikasnost borbe protiv terorističkih organizacija Islamska država i Al Kaida koje su aktivne u toj zemlji.\nMuhamed Ašraf Hajdari\nSVET Vašington i Moskva često bili na ivici rata: Da li ovaj mogu da dobiju zajedno?\nSVET Moskva nije obaveštena o planu bacanja "majke svih bombi"\nSVET Dok su Rusija, Sirija i SAD uništavale Islamsku državu, Al Kaida postala nova pretnja?\nOd kukuruza do letovanja\nPrepoznajte srčani udar: Ovaj simptom nikako ne...


Dunav: Samo osigurano poljoprivredno gazdinstvo je sigurno\nTanjug 5. septembra 2018. 15:54\nGRADIŠKA – Kompanija „Dunav osiguranje“ organizovala je u u Gradiški šestu edukativnu radionicu „Žene u agrobiznisu“, na kojoj je bilo reči o značaju osiguranja poljoprivredne proizvodnje, a predstavljene su i brojne pogodnosti osiguranja uopšte.\nDirektor filijale „Dunav osiguranja“ u Banjaluci Mlađen Macanović poručio je poljoprivrednim proizvođačima da, ukoliko imaju mogućnosti, osiguraju svoje useve jer je, kako je istakao, „siguran poljoprivrednik samo osiguran poljoprivrednik“.\nOn je naveo da je ta kompanija jedan od lidera u osiguranju useva i plodova na području koje pokriva filijala „Dunav osiguranja“ u Republici Srpskoj.\nKako je naveo, na području filijale Banjaluka, Kompanija „Dunav” osigurava više od 151 hektar površina.\n“To je potvrda da smo zadobili poverenje nosilaca poljoprivrednih gazdinstava”, rekao je Macanović, koji je predstavio ponudu te kompanije u oblasti osiguranja poljoprivrede – povrća i plodova, kao i osiguranje životinja i imovine.\nPrema njegovim rečima, za osiguranike u Banjaluci i okolini iz ponude se izdvajaju osiguranje useva i plodova ratarskih i povrtarskih kultura, a naročito osiguranje jabuke kao voćarske kulture, odnosno pšenice, krompira, kupusa, kao i useva čija je proizvodnja na tom području u porastu.\nGodišnja premija osiguranja za ratarske kulture, u zavisnosti od vrste i prosečnog prinosa, kreće se od 56,35 konvertibilnih maraka (KM) po hektaru za kukuruz i 45,50 KM za pšenicu.\nŠto se tiče osiguranja voćarskih zasada, za osiguranje jabuka i šljiva premija iznosi 1.280 KM za 2.000 stabala po hektaru. Osiguranje krušaka nosi premiju od 2.560 KM za 2.000 stabala po hektaru.\n„Ima prostora za snižavanje premije ako bi se osiguranje u poljoprivredi omasovilo”, istakao je Macanović i naveo da je oko šest odsto poljoprivrednih površina u Republici Srpskoj osigurano, da je to veoma malo, a da su elementarne nepogode u periodu vegetacije sve češće.\n„Posle katastrofalnih poplava koje su zadesile Republiku Srpsku 2014. godine, naročito značaj dobilo je osiguranje imovine, i to kako stambenih objekata i stvari domaćinstva tako i poljoprivrednih građevinskih objekata, mehanizacije i zaliha proizvoda u njima”, rekao je Macanović.\n„Dunav osiguranje“ je kreiralo novu uslugu za osiguranje imovine fizičkih lica, popularno nazvanu „čuvar kuće“, podsetio je on i dodao da za prosečno domaćinstvo sa uključenim rizikom od poplave, ali i svim ostalim rizicima, mesečna premija iznosi oko šest KM.\nRadionici su prisustvovali poljoprivredni proizvođači s područja opštine Gradiška, Laktaši, Topola, Srbac, koji su konstatovali da uglavnom seju pšenicu i kukuruz, a imaju i plastenike. Po zakonu su u obavezi da osiguraju zemljište, a kako su istakli, odabrali su „Dunav osiguranje“ jer nudi najbolje uslove.\nMacanović je dodao da Ministarstvo poljoprivrede osigurava odnosno subvencioniše useve do 50 procenata.\n„Mi želimo da dodatno pomognemo našim poljoprivrednim proizvođačima tako što ćemo u pravilnik o podsticajima za 2019. godinu uvrstiti sredstva za sufinansiranje osiguranja površina od elementarnih nepogoda u procentu do 20 odsto”, rekao je.\nTa pomoć će i dalje, veruje, biti vetar u leđa poljoprivrednim proizvođačima kako bi ostali na svojoj zemlji i obrađivali je.\nPoljoprivredni stručnjak Predrag Smiljanić istakao je da je osiguranje jedini način da se poljoprivredna proizvodnja zaštiti od propasti.\n“Ne možemo očekivati da zaradimo, ali možemo se zaštititi da ne propadnemo. Smatram i nadam se da će Dunav osiguranje i dalje raditi na proširenju portfolija osiguranja i u ovom delu”, rekao je Smiljanić.\nGovoreći o značaju edukacije, on je naveo da je današnja prezentacija prvi korak i da treba nastaviti sistematski sa edukacijom pa čak ići od kuće do kuće i ljudima objašnjavati da osiguranje nije luksuz već potreba.\nSmiljanić je izneo podatak da u Lijevče polju mali procenat, tačnije svega jedan do dva odsto domaćinstva ima osiguranu proizvodnju.\nPre rata kompletna voćarska proizvodnja u ovom kraju bila je osigurana, dodao je on.\nBoro Topolović iz Seferovaca, koji se bavi proizvodnjom lubenice, krompira, kupusa , pšenice i kukuruza na 25 hektara površine, kaže da je dugo tražio kuću preko koje bi osigurao svoj, i trud svojih ukućana i da je pre četiri godine odabrao “Dunav osiguranje”.\n“Dve godine nisam imao štetu, a dve jesam. Na vreme je tim iz ‘Dunav osiguranja’ izašao na uviđaj i procenili su nastalu štetu. Zadovoljan sam jer sam pokrio svoj ulog. Osiguranje je velika sigurnost u poslu”, naglasio je Topolović.


Barani igraju ove sezone odlično, i trenutno nakon 14 odigranih utakmica imaju skor 12-2, dok crveno-beli imaju skor 10-2.\nEkipa Crvene zvezde nije imala puno vremena za pripremu ovog meča, težak duel sa Barselonom okončan je u petak uveče, ekipa je trenirala u subotu u jutarnjim časovima i krenula put crnogorskog primorja.\nKK Crvena zvezda, KK Barselona\nTrener Dejan Radonjić očekuje izuzetno tešku utakmicu:\n- Mornar igra sjajno ove sezone i ambicije i ciljeve koje su najavljivali, imaju svoje uporište na terenu. Mornar ima odlične rezultate i u ABA ligi i u Evrokupu, inače izvanredan sastav dodatno je pojačan Nemanjom Gordićem koji predstavlja ozbiljan kvalitet više za taj tim. Očekuje nas težak meč bez ikakve dileme, i moraćemo da odigramo na vrlo visokom nivou i da odgovorimo i energijom i na svaki drugi način kako bi kontrolisali ogroman kvalitet koji poseduje Mornar“ rekao je trener crveno-belih.\nMarko Jagodić Kuridža:\n- Mornar je godinama na vrlo visokom nivou i sa velikim kvalitetom. Ove sezone napravili su još veći iskorak, dovoljno je pogledati njihov plasman na tabeli i regionalnom takmičenju i plasman u drugu fazu Evrokupa. Ekipa koja je vrlo iskusna, napadački odlična, popunjena na svim pozicijama i pojačana novim plejmejkerom Gordićem, koji im je doneo kvalitet i dodatno iskustvo jer godinama igra regionalnu ligu. Znamo da nas čeka vrlo težak meč, moramo da odigramo dobro na obe strane terena, čvrsto kako bi došli do važnih bodova“ rekao je Kurdiža.\nU prvoj utakmici ove sezone koja je odigrana još u oktobru crveno-beli su slavili, ali su u poslednjem meču koji je odigran u Baru tokom februara prošle godine, domaći slavili 71:64.\nEkipa Crvena zvezde nakon utakmice koja se igra u nedelju od 19 časova u dvorani „Topolica“ u Baru, putuju pravo u Tursku, gde ih u utorak čeka meč 22.kola Evrolige sa Anadolu Efesom.


RIJEŠITI PROBLEM NEDOSTATKA KADRA ZA PRAĆENjE NEŽELjENIH DEJSTAVA LIJEKOVA - Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH ALMBIH\nRIJEŠITI PROBLEM NEDOSTATKA KADRA ZA PRAĆENjE NEŽELjENIH DEJSTAVA LIJEKOVA\nBANjALUKA, 1. JUNA /SRNA/ - Pomoćnik direktora za lijekove u Agenciji za lijekove i medicinska sredstva BiH Biljana Tubić upozorila je da u BiH postoji problem nedostatka stručnjaka u oblasti farmakovigelanse, odnosno u praćenju neželjenih dejstava lijekova.\nTubićeva je napomenula da Agencija u posljednje vrijeme intenzivno radi na rješavanju tog problema, jer se bez stručnog kadra ne može unaprijediti priča o farmakovigelansi, na način da BiH može da parira zemljama u regionu.\n„Ovaj problem traži veći angažman svh nas koji smo u sistemu zdravstvene zaštite. Inicijalno, to su zdravstveni radnici, jer oni dobijaju informacije o neželjenim dejstvima lijekova i u kontaktu su sa pacijentima“, rekla je Tubićeva novinarima u Banjaluci.\nOna je dodala i da je problem što u BiH pacijentima nije ostavljena mogućnost da oni sami prijaljuju neželjea dejstva lijekova, koja primjete, a što je praksa u nekim drugim evropskim zemljama.\n„Težište je na zdravstvenim radnicima, odnosno farmaceutima u apotekama i doktorima u klinikama, jer oni od pacijenata dobijaju informaciju da je došlo do neke neželjene reakcije i prosljeđuju je nama“, rekla je Tubićeva.\nOna je dodala da Agencija, kada dobije informaciju o neželjenom dejstvu, kao stručno tijelo vrši ocjenu uzročno – posljedične veze, odnosno da li je ta reakcija zaista u vezi sa lijekom koji je pod sumnjom, ili je nastala zbog nekih drugih faktora.\n„Ukoliko se utvrdi da neželjena reakcija potiče od lijeka koji je pod sumnjom, a nije opisana u tekstu uputstva za taj lijek, tada preuzimamo ozbiljnije mjere, a sve u zavisnosti od stepena ozbiljnosti te neželjene reakcije“, rekla je Tubićeva.\nPrema njenim riječima, u najgorem slučaju lijek se povlači sa tržišta, te se ukida dozvola za stavljanje lijeka u promet, dok se u blažim slučajevima u tekst uputstva unosi novo neželjeno dejstvo.\n„Iako u našoj glavnoj kancelariji za farmakovigelansu nemamo dovoljno kadra koji će raditi na ovim poslovima, sa druge strane to kompenzujemo tijesnom saradnjom sa evropskom agencijom za lijekove i Svjetskom zdravstvenom organizacijom i od njih preuzimamo sve bitne informacije koje se tiču lijekova i evidentiranih neželjenih dejstava“, rekla je Tubićeva


Nema rasprodaje imovine u Crnoj Gori zbog kineskog kredita - 13.06.2021, Sputnik Srbija\nNema rasprodaje imovine u Crnoj Gori zbog kineskog kredita\nIz Vlade i Ministarstva finansija Crne Gore negirali su da postoji plan rasprodaje državne imovine kako bi bio vraćen dug kineskoj banci odobren radi... 13.06.2021, Sputnik Srbija\nIz Vlade su to kazali za Dan, nakon što je agencija Rojters prenela da Crna Gora sa velikim dugom prema Kini pregovara o korišćenju stotina miliona evra jeftinog kredita Evropske unije i priprema se za rasprodaju državne imovine kako bi ublažila svoju finansijsku zavisnost od Pekinga.Iz Vlade su pojasnili da su više puta isticali da Crna Gora ima stabilne javne finansije.Oni ističu da su predvidjeli servisiranje svih kreditnih obaveza u ovoj godini.„Predlogom budžeta za 2021. godinu, čije se usvajanje ovih dana očekuje od Skupštine Crne Gore, predvideli smo sredstva za otplatu i servisiranje svih kreditnih obaveza u ovoj godini. Crna Gora ima stabilne i održive javne finansije, zahvaljujući pravovremenoj emisiji obveznica, ali i uvođenjem programskog budžeta koji je pomogao pri racionalizaciji i smanjenju nepotrebnih troškova“, kazali su iz Vlade, prenosi RTCG.Inače, pitanje duga prema kineskoj banci bila je jedna od tema razgovora crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića i evropskog komesara za pregovore o pridruživanju Olivera Varheljija u martu ove godine u Podgorici. Varhelji je u aprilu rekao da razmatraju kako da pomognu Crnoj Gori da se suoči sa teškoćama koje su nastale usled kreditnog aranžmana sa kineskom bankom za auto-put i koji je velika finansijska prepreka za Crnu Goru. Tada je kazao i da nije na EU da plaća umjesto drugih zajmove, ali i da to nije ono što Vlada traži od EU već da se razmotri mogućnost refinansiranja, odnosno drugi finansijski modaliteti.Agencija Rojters objavila je u petak, pozivajući se na zvaničnike EU koji su tražili da ostanu anonimni, da je crnogorski dug prema Kini u fokusu rasprave o kineskom uticaju u Evropi i mogao bi zakomplikovati proširenje EU na Balkan.Pročitajte i:\nOvakve investicije ne mogu da "propadnu"! Pa samo naplata putarine garantuje otplatu zaduženja, kakva god i koliko god 🤷\nČudi me kako je Crna Gora sklopila poslovni dil sa Kinom kad je u NATO i grebe i nogama i rukama da uđe u EU!\nvesti, region, crna gora, auto-put, krediti, imovina, kineska banka\n09:34 13.06.2021 (Osveženo: 09:35 13.06.2021)\nIz Vlade i Ministarstva finansija Crne Gore negirali su da postoji plan rasprodaje državne imovine kako bi bio vraćen dug kineskoj banci odobren radi finansiranja izgradnje prioritetne dionice auto-puta.\nIz Vlade su to kazali za Dan, nakon što je agencija Rojters prenela da Crna Gora sa velikim dugom prema Kini pregovara o korišćenju stotina miliona evra jeftinog kredita Evropske unije i priprema se za rasprodaju državne imovine kako bi ublažila svoju finansijsku zavisnost od Pekinga.\nIz Vlade su pojasnili da su više puta isticali da Crna Gora ima stabilne javne finansije.\n„Nije tačno da se priprema bilo kakva rasprodaja državne imovine niti za tim ima potrebe. Ova Vlada je obezbedila da Crna Gora ima novca za finansiranje svih obaveza, što uključuje i one prema kineskim poveriocima. Jasno smo više puta saopštili da od Evropske unije nismo tražili da preuzme ili otplati dugovanja koja imamo za nezavršeni autoput, koji je ugovarala bivša vlast. Otvoreni smo za saradnju sa našim evropskim partnerima, da bismo došli do najpovoljnijih mogućih uslova kada je riječ o finansiranju strateških projekata u Crnoj Gori, kakav je i autoput“, rekli su iz Vlade i Ministarstva finansija.\n„Predlogom budžeta za 2021. godinu, čije se usvajanje ovih dana očekuje od Skupštine Crne Gore, predvideli smo sredstva za otplatu i servisiranje svih kreditnih obaveza u ovoj godini. Crna Gora ima stabilne i održive javne finansije, zahvaljujući pravovremenoj emisiji obveznica, ali i uvođenjem programskog budžeta koji je pomogao pri racionalizaciji i smanjenju nepotrebnih troškova“, kazali su iz Vlade, prenosi RTCG.\nInače, pitanje duga prema kineskoj banci bila je jedna od tema razgovora crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića i evropskog komesara za pregovore o pridruživanju Olivera Varheljija u martu ove godine u Podgorici. Varhelji je u aprilu rekao da razmatraju kako da pomognu Crnoj Gori da se suoči sa teškoćama koje su nastale usled kreditnog aranžmana sa kineskom bankom za auto-put i koji je velika finansijska prepreka za Crnu Goru. Tada je kazao i da nije na EU da plaća umjesto drugih zajmove, ali i da to nije ono što Vlada traži od EU već da se razmotri mogućnost refinansiranja, odnosno drugi finansijski modaliteti.\nAgencija Rojters objavila je u petak, pozivajući se na zvaničnike EU koji su tražili da ostanu anonimni, da je crnogorski dug prema Kini u fokusu rasprave o kineskom uticaju u Evropi i mogao bi zakomplikovati proširenje EU na Balkan.\nAuto-put u Crnoj Gori do kraja godine — ako ne bude problema sa Kinezima


"Pevci" prekinuli Evertonovu mini seriju nepobedivosti - Sportske.net\n"Pevci" prekinuli Evertonovu mini seriju nepobedivosti\n"Karamele" povele na "Lejnu", Totenhem preokrenuo do odlaska na odmor, do kraja sačuvao stečenu prednost i upisao nova tri boda.\nEverton je bolje ušao u meč, imao više od igre na startu, prvi ozbiljniji napada počeo je serijom fantastičnih driblinga Rosa Barklija koji je pokušao da proigra Samija Etoa, odbrana Totenhema je sprečila taj pas, lopta dolazi do Lukakua, Belgijanac je imao vreemna da pita orisa gde će da mu šutira, ali je to učinio veoma traljavo.\nIpak, nagrada za dominaciju gostiju iz Liverpula stiže u 15. minutu meča.\nOdbrana "Pevaca" je intervenisala pred svojim golom nakon jednog skraćenog kornera, lopta dolazi do Kevina Miraljasa, koji driblinzima uspeva da se otarasi svojih čuvara i stvori sebi protir za udarac. Usledio je pravi projektil, evrogol, Loris nije imao šanse - 0:1.\nMeđutim, kako su primili gol "Sparsi" su se trgli i uspeli da poravnaju rezultat svega šest minuta kasnije.\nSoldado je svojom kretnjom sjajno odvukao veći dao Evertonove odbrane na sebe, Hari Kejn koristi višak prostra da prodre do protivničkog šesnaesterca i sa ivice istog ugrozi Hauarda, američki golman kratko odbija loptu, sve to prati Kristijan Eriksen i veoma inteligentno, metodom potkopanog šalje loptu mrežu "Karamela" - 1:1.\nTotenhem u potpunosti preuzima inicijativu, konkretnije napada, Evertonovi pokušaji da odgovori istom merom su prilično jalovi.\nU takvoj raspodeli snaga na terenu, preokret je bio očekivan i do njega je došlo u sudojskoj nadoknadi prvog poluvremena.\nPravovremen pas Arona Lenona za Roberta Soldada, španski napadač postiže svoj prvenac u Premijer ligi ove sezone, egzekucija je podsetila na njegovo zlatno igračko doba iz Valensije, a Totenhem sa golom prednosti odlazi na odmor - 2:1.\nU nastavku se rezultat nije menjao, na isteku sata igre Eriksen je pokušao da uposlli Facija, ali je taj pas bbio ispod njegvog renomea.\nEverton nije stvorio ozbiljnije šanse pred golom Lorisa, malo se zakuvalo za vreme nekih prekida, ali gosti su daleko bili od gola i izjednačenja, ostalo je 2:1, serija "Karamela" od pret prvenstvenih utakmica bez poraza je prekinuta, Totenhem beleži drugi uzastopni trijumf u PL.


Gak: Oko tri hiljade zahteva manje nego prošle godine\nTanjug 14. maja 2022. 16:55\nBEOGRAD – Gradski sekretar za obrazovanje i dečiju zaštitu Slavko Gak izjavio je danas da je na konkurs za upis u beogradske vrtiće stiglo 21.909 zahteva roditelja i staratelja, što je za oko 3.000 manje nego prošle godine.\n„Kao i prethodnih godina, realan broj zahteva koje su poslali zainteresovani roditelji biće poznat nakon analize prijava, jer je veliki broj njih dupliran. Prošle godine bilo je gotovo 6.000 takvih zahteva“, istakao je Gak, saopšteno je iz Sekretarijata za informisanje Grada Beograda.\n„Nakon toga sledi rok za žalbe do 15. juna koje će biti razmatrane do 24. juna, a konačne liste upisanih mališana biće poznate krajem narednog meseca. Već treću godinu za redom konkurs funkcioniše isključivo elektronski. Sve je proteklo bez problema“, ukazao je Gak.\nSekretarijat za obrazovanje i dečiju zaštitu će, prema njegovim rečima, u toku leta odobravati proširenje kapaciteta do 20 odsto gde god to bude potrebno i gde za to postoje mogućnosti.\n„Nastavlja se i saradnja sa privatnim predškolskim ustanovama u koje ide oko 22.000 dece čiji boravak subvencioniše Grad Beograd. Biće dovoljno mesta, roditelji ne treba da brinu. Gradimo nove vrtiće, adaptiramo prostore gde god je to izvodljivo kako bi postigli konačan cilj – ukidanje liste čekanja za vrtiće“, najavio je resorni sekretar.\n„Obuhvat predškolskim obrazovanjem raste svake godine, dostigli smo oko 75 odsto, što je veliki skok u odnosu na 2013. godinu kada je obuhvat iznosio 45 procenta, ali nećemo stati sa otvaranjem novih mesta dok god postoji potreba za njima“, zaključio je Gak.


Kolegijum NSRS: U toku provođenje odluke Ustavnog suda | Moja Hercegovina\nPočetna / Kolegijum NSRS: U toku provođenje odluke Ustavnog suda\nKolegijum NSRS: U toku provođenje odluke Ustavnog suda\n21. Septembra 2016. 13:23\nU Banjaluci je danas održana sjednica Kolegijuma parlamenta na kojoj je razmatrana informacija u vezi sa odlukama Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, a koje se odnose na 9. januar – Dan Republike Srpske.\nKolegijum je konstatovao da je u toku provođenje odluke Ustavnog suda, te je u cilju provođenja odluke Suda od Vlade Srpske zatražio da u skupštinsku proceduru uputu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o praznicima Republike Srpske.\nKolegijum Narodne skupštine Republike Srpske razmatrao je i orijentacioni plan skupštinskog rada do kraja ove godine.\nKabinet predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske primio je juče Odluku Ustavnog suda BiH o privremenoj mjeri zabrane održavanja referenduma i odbijanju zahtjeva parlamenta Srpske o preispitivanju ranije odluke suda o Danu Republike.\nOznakedan republike Kolegijum NSRS referendum


Praznik folklora i tradicije Srbije i Bugarske u Nišu - Far\nZavičajno udruženje građana „Caribrod“ iz Niša u saradnji sa Udruženjem „Balkan“ i Asocijacijom udruženja pripadnika bugarske nacionalne manjine, takođe iz Niša, organizovalo je juče u Niškom kulturnom centru manifestaciju pod nazivom „Folklor i tradicija susednih zemalja“. Ovaj kulturni događaj realizovan je u okviru tradicionalne folklorne manifestacije „Buđenje sa kolom“, koja se održava upravo 3. marta, kada Bugarska obeležava svoj Nacionalni praznik i 140 godina od oslobođenja.\nManifestaciju su otvorili Edvin Sugarev, generalni konzul Republike Bugarske u Nišu i Ljuben Aleksov, predsednik ZU “Caribrod“, dok je uvodno izlaganje imao opunomoćeni ministar konzulata Nikolaj Kolev.\nFolklornu tradiciju dveju susednih zemalja – Srbije i Bugarske raznovrsnom i bogatom koreografijom predstavili su članovi folklorne akademije “Nastja” iz Sofije, KUD “Abrašević iz Niša i KUD “Branislav Nušić” iz Vladičinog Hana.\nBio je to svojevrsni praznik folklornih vrednosti, a publika je uživala u koloritu narodnih nošnji i igara iz Srbije i Bugarske.\nDogađaj je deo projekta „Kulturni centar Caribrod: širenje mreže kulturnih, informacionih i literarnih aktivnosti u Srbiji“, koji se realizuje u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova Republike Bugarske i Generalnim konzulatom u Nišu.\nU bogatoj fotogaleriji pogledajte najzanimljivije detalje sa ove manifestacije.\n„Folklor i tradicija susednih zemalja“ 3. marta u Nišu Povodom Dana slovenske pismenosti u Nišu organizovana izložba NIU „Bratstvo“ i radna tribina na Filozofskom fakultetu Osmi festival nacionalnih manjina „Dani izvorne muzike“ u Nišu održan sa porukom razumevanja i tolerantnosti VIDEO: Niški KUD “Abrašević” na festivalu “Dani izvorne muzike 2017” u Nišu\nAsocijacija udruženja pripadnika bugarske nacionalne manjineBugarskabugarska nacionalna manjinaBuđenje kolomEdvin SugarevfolklorGeneralni konzulat R Bugarske u NišuKolokoncertKUD AbraševićKUD „Branislav Nušić“kulturaLjuben AleksovNikolaj KolevNišNiški kulturni centarSofijska folklorna akademija „Nastja“SrbijatradicijaUdruženje BalkanVladičin HanZavičajno udruženje građana Caribrod


Izetbegovićeva SDA traži sankcije za Dodika - Sputnjik Srbija\n03:24 16 Maj 2021\nIzetbegovićeva SDA traži sankcije za Dodika\n18:29 21.04.2021 (osveženo 21:30 21.04.2021) Preuzmite kraći link\nBošnjačka SDA pozvala je zelje članice Upravnog odbora Veća za implementaciju mira da uvede sankcije srpskom članu i predsedavajućem BiH Miloradu Dodiku zbog, kako navode, secesionističkih pretnji.\nTa stranka smatra da je krajnje vreme da Veće prestane da uzmiči pred, kako kažu, "političkim siledžijstvom, kao i da sankcionisanjem propagatora secesionizma, spreči destabilizaciju u zemlji", prenela je Fena.\nOni su pozvali Veće da, u skladu sa svojim mandatom, uvede sankcije Dodiku, koji je i predsednik najuticajnije vladajuće stranke u Republici Srpskoj i BiH, zbog, kako navode, secesionističkih pretnji kojim ugrožava Dejtonski mirovni sporazum.\nSDA Dodika optužuje da već duži vremenski period "deluje direktno protiv stabilnosti i mira u Bosni i Hercegovini i usporava i blokira reformske procese".\n"Njegove stalno ponavljane izjave, kojima preti secesijom Republike Srpske i rušenjem Dejtonskog mirovnog sporazuma, praćene blokadom institucija, onemogućavaju preko potrebni politički i društveni dijalog kojim bi trebalo da se ubrzaju integracijski procesi u korist svih građana i naroda u BiH", saopšteno je iz SDA.\nsankcije, Milorad Dodik, SDA


Pregled štampe za 14. novembar: Novosti iz ekonomije – Bankar.me\nPregled štampe za 14. novembar: Novosti iz ekonomije\nNovember 19, 2016 PREGLED ŠTAMPE, SVE VIJESTI Leave a comment\nPortal Bankar.me donosi pregled najvažnijih ekonomskih naslova u današnjim crnogorskim dnevnim novinama:\nDali rejtinge, bez troškova ankete\nIzvještaju o troškovima u kampanji koalicije Ključ ne navode se troškovi istraživanja javnog mnjenja, iako se predsjednik Socijalističke narodne partije (SNP) Srđan Milić tokom izborne kampanje pozivao na rezultate ankete te koalicije. Milić je na skupu u Tuzima tada rekao da prema istraživanju Ključ ima podršku od 22,7 odsto, a DPS od 37,2, zbog čega je lider DPS-a Milo Đukanović kasnije rekao da\nće na leđima nositi svakog glasača Ključa ukoliko osvoje više od 15 odsto.\nAtlas banka ne mora da plati garanciju\nPrivredni sud odbio je kao neosnovan tužbeni zahtjev arapske firme Kaspia Property Holdings koja je tražila da joj Atlas banka isplati 12,5 miliona po osnovu neisplaćivanja navodne bankarske garancije aktivirane u julu prošle godine.\nKineski kredit veći 139 miliona\nUspjeh Donalda Trampa na američkim izborima je za deset dana povećao vrijednost dolara u odnosu na euro tri odsto, što je vrijednost crnogorskog kredita za autoput Bar-Boljare u dolarima povećalo za 25 miliona eura. Zbog pada vrijednosti eura, kredit za prioritetnu dionicu autoputa sada vrijedi 138 miliona eura više nego u trenutku kada je uzet.\nKvadrat stana u Nikšiću 550, u Podgorici 1.140 €\nProsječna cijena kvadratnog metra stana u novogradnji u Crnoj Gori u trećem kvartalu ove godine iznosila je skoro 1.060 eura i bila je manja 4,9 odsto nego u istom periodu prošle godine, pokazuju podaci Monstata.\nGlavna nagrada pripala kompaniji Sava Montenegro\nOsiguravajuće društvo Sava Montenegro dobitnik je ovogodišnje nagrade Unije poslodavaca (UPCG) za društveno odgovorno poslovanje.\nMilijarde za nova radna mjesta i migrante\nČlanice Evropske unije i Evropski parlament postigli su dogovor o budžetu za narednu godinu, kojim se predviđa povećanje potrošnje vlada.\nKabl završavaju 2019.\nEnergetski podmorski kabl, koji povezuje Crnu Goru i Italiju, biće završen 2019. godine, izjavio je juče medijima izvršni direktor italijanske kompanije Terna Mateo del Fante.\nU oktobru deflacija\nU oktobru je zabilježena deflacija od 0,4 odsto, saopšteno je juče iz Monstata. Najveći uticaj na mjesečnu stopu deflacije imali su pad cijena usluga smještaja i voća.\nNa primorju pala tražnja, u modi je Siti kvart\nProsječna cijena kvadratnog metra stana u novogradnji u Crnoj Gori u trećem kvartalu ove godine iznosila je 1,06 hiljada eura, što je 4,9 odsto manje nego lani u istom period, pokazuju podaci Monstata.\nPOJMOVIDnevni pregled štampe naslovi dnevnih novina prelistavanje štampe\nPrevious Otvoren poziv studentima prava i ekonomije za stipendije u programu best of South East\nSljedeći Atlas banka ne mora da plati garanciju


Novembar 25, 2019 15:26\nU saopštenju Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture se navodi da je potpredsednica Mihajlović istakla tradicionalnu i prijateljsku saradnju Srbije i Grčke i podsetila na posebnu saradnju koju je Srbija kroz istoriju imala sa lukom Solun.\n"Srbija je središte i nezaobilazni deo transportne i saobraćajne mreže jugoistočne Evrope i svaki vid saradnje u ovoj oblasti za nas je od velikog interesa. Želimo saradnju sa lukom Solun, sa kojom smo kroz istoriju imali jako dobre odnose i želimo da naše kompanije što više koriste ovaj vid transporta", istakla je Mihajlovićeva.\n"Za nas je saradnja sa Srbijom ne samo ekonomsko pitanje, već i pitanje tradicije. Novim investicijama želimo da obezbedimo pristup najvećih prevoznika luci Solun kako bismo bili regionalni transportni centar. Takođe, želimo da investiramo u Srbiju u takozvane 'suve luke', odnosno kontejnerske terminale koji bi zapravo bili kapije solunske luke u regionu", istakao je Teofanis.\nU saopštenju Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture se navodi da je dogovoreno da se u najkraćem vremenu formira posebna grupa za saradnju između ministarstva i grčko-srpske privredne komore, koja bi definisala i konkretne planove i projekte zajedničke saradnje.\nZorana MihajlovićSotiris Teofanisluka Solun\nVučić: Hvala korejskoj kompaniji; Smederevska Palanka i cela Srbija imaju budućnost 15


Požarevac rešava problem smeća\nEkološka deponija na\nPOŽAREVAC - Nova gradska ekološka deponija smeća mogla bi uskoro da se izgradi na prostoru sadašnjeg površinskog ugljenokopa Ćirikovac, kod Kostolca, koji će biti ugašen.\nPovodom velikih nedavnih problema sa odlaganjem smeća, potpredsednik SO Požarevac Dragoslav Janićijević izjavio je da su počeli razgovori sa rukovodstvom JP "Kopovi" u Kostolcu o skorom izmeštanju kopa u Ćirikovcu, gde je predviđena lokacija za izgradnju deponije.\nIzmeštanje kopa trebalo bi da bude izvršeno prema Zakonu o rudarstvu, dodao je Janićijević i najavio da će u narednih desetak dana doći i do razgovora sa Rudarskim fakultetom, kao projektantom kopa i EPS-om kao vlasnikom. Povodom privremene lokacije koja je korišćena na odlagalištima bivše šećerane, opština je angažovala Institut "Jaroslav Černi", čiji stručnjaci treba da procene da li odlaganje smeća na toj lokaciji ugrožava okolna naselja i podzemne vode.\nInstitut još nije dao svoju procenu. Predsednik Izvršnog odbora Zvonimir Blagojević izjavio je da bi izgradnja ekološke deponije sa reciklažom mogla da košta oko četiri miliona evra. Opština tolike pare nema i jedino može da se osloni na pomoć države.\nBlagojević kaže da postoji mogućnost pronalaženja strateškog partnera, pa su uspostavljeni kontakti sa austrijskom firmom AVG Grac, koja se bavi preradom otpada i koja je, izvesno je, zainteresovana da se uključi u ovaj projekat.


Android Srbija - Uslovi korišćenja\nPovezivanje Bluetoort slušalice\nKako povezati BT slušalicu\tTutorijal\tRead More\nSep 20, 2015 22:36\nUnboxing video\tUnboxing\tRead More\nJul 18, 2015 21:06\nJun 08, 2015 23:56\nWritten by Aleksandar Teodorović\nPortal AndroidSrbija.rs zadržava sva prava na dizajn vizuelnog identiteta portala, sve autorske tekstove i multimedijalni sadržaj koji su sačinjeni od strane urednika portala AndroidSrbija.rs.\nInternet portal AndroidSrbija.rs ima za cilj internet promociju:\n* Android(TM) operativnog sistema\n* Mobilnih telefona i ostalih uređaja na kojima je instaliran Android(TM) operativni sistem\n* Operatera mobilne telefonije koji u svojoj ponudi imaju uređaje sa Android(TM) operativnim sistemom\n* Android(TM) aplikacija i njihovih autora\n* Internet servisa koji su podržani Android(TM) operativnim sistemom\n* Kompanija koje plasiraju proizvode i usluge koje su vezane za Android(TM) uređaje\n* Korišćenje informacija portala\nInformacije i multimedijalni sadržaj sa portala AndroidSrbija.rs mogu se preuzimati, gledati, kopirati, štampati pod sledećim uslovima:\n* Informacije se mogu koristiti samo za lične, informativne i nekomercijalne svhe\n* Preuzeti sadržaj ne sme biti izmenjen na bilo koji način, u celosti ili delimično, bez prethodnog pismenog odobrenja od strane urednika portala AndroidSrbija.rs\n* Sadržaj u upotrebi od strane trećih lica ni na koji način ne sme kršiti autorska prava i intelektualnu svojinu\nIzuzev kada je drugačije istaknuto od strane portala AndroidSrbija.rs, svi komentari, informacije i multimedijalni sadržaj koji posetioci ostave na portalu treba smatrati vlasništvom portala AndroidSrbija.rs. Za ostavljanje prethodno pomenutog sadržaja na sajt posetioci ne mogu biti plaćeni iako taj sadržaj postaje vlasništvo portala. Aktivno učestvovanje posetilaca u proširenju grupe Android(TM) korisnika kao i u organizovanju informacija na portalu je isključivo na dobrovoljnoj osnovi.\nOvaj portal može sadržati linkove ka sajtovima koji nisu u vlasništvu i pod kontrolom AndroidSrbija.rs portala, stoga AndroidSrbija.rs nije odgovoran za njihov sadržaj i korišcenje.\nAndroidSrbija.rs internet portal ne odgovara za tačnost i istinitost prezentovanih informacija i ostalog sadržaja. Svi sadržaji, informacije, usuge, proizvodi, servisi i sl. prikazuju se iskljucivo informativno bez ikakvih garancija na ispravnost pomenutih. Korišcenjem sadržaja AndroidSrbija.rs internet portala prihvatate odgovornost za bilo kakvu štetu nastalu korišcenjem prezentovanih informacija. AndroidSrbija.rs odriče svaku odgovornost i ne prihvata bilo kakvu obavezu (uključujući slučaj nepažnje) za posledice koje može pretpeti bilo koje lice zbog činjenja ili nečinjenja na bazi prezentovanih informacija pre nego što takva lica prime dodatnu pismenu potrvdu od urednika internet portala AndroidSrbija.rs.\nZaštićeni logoi, znakovi i sadržaj\nAndroidSrbija.rs internet portal poštuje autorska prava i intelektualnu svojinu kompanija i pojedinaca čiji su proizvodi, usluge i informacije prezentovani na ovom portalu. Ukoliko smatrate da je Vaš rad kopiran i javno dostupan na AndroidSrbija.rs internet portalu na način koji predstavlja kršenje autorskih ili drugih prava, budite slobodni da nas kontaktirate u cilju obavljanja potrebnih izmena i prezentovanja informacija na način za koji smatrate da je ispravan.\nInternet portal AndroidSrbija.rs zadržava pravo da u bilo kom trenutku i bez najave promeni opšte uslove korišćenja portala bez bilo kakve odgovornosti prema Vama ili bilo kom trećem licu. Kako biste bili upoznati sa eventualnim promenama uslova korišćenja savetujemo Vam da povremeno posećujete ovu stranicu. Ukoliko se na bilo koji način ne slažete sa navedenim uslovima korišćenja bili bismo Vam zahvalni na sugestiji.


Aerodrom Beograd: Devet posto više putnika u septembru - Aviatica\nObjavljeno: 2. 10. 2017.\nAerodrom Nikola Tesla Beograd već 15 meseci uzastopno beleži povećanje broja putnika. Beogradski aerodrom u septembru ugostio je 567.223 putnika, odnosno 9 odsto više nego u istom mesecu prošle godine. Povećanje je zabeleženo i u prometu robe i pošte. U septembru je prevezeno 2.301 tona robe i pošte, odnosno 48 odsto više nego u septembru 2016. godine. U prva tri kvartala, beogradski aerodrom uslužio je 4.150.594 putnika, što je porast od 9 odsto u odnosu na isti period prošle godine. U istom periodu prevezeno je i 17.251 tona robe i pošte, što je 38 odsto više nego 2016. AD Aerodrom Nikola Tesla Beograd nastavlja sa odličnim rezultatima u svim segmentima poslovanja, uz realna očekivanja da ćemo do kraja godine ugostiti između 5,3 i 5,5 miliona putnika.\nAerodrom Nikola TeslaBeogradbroj putnikarezultati