Kina ne zamenjuje Zapad u Srbiji* - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nSuočena sa zastrašujućim problemom krize koronavirusa, srpska vlada je veoma javno zatražila kinesku pomoć u borbi protiv pandemije. Za vlasti u Beogradu, COVID-19, bolest izazvana novim koronavirusom, može potencijalno predstavljati još veći izazov nego za druge zemlje. Srbija ima jednu od najstarijih populacija na svetu, a stotine hiljada njenih građana žive i rade u evropskim zemljama koje su najteže pogođene pandemijom. Preko 400.000 Srba se već vratilo u Srbiju iz ovih evropskih zemalja, od kojih su mnogi nesumnjivo nosioci koronavirusa.\nVlada Srbije brzo je pritisnula dugme za paniku. Budući da su se njeni evropski i američki partneri suočavali sa istim poteškoćama u isto vreme, nisu bili u stanju da Srbiji pruže opipljivu i urgentnu pomoć koja joj je bila potrebna. Ali Kina je to mogla. Kao odgovor na zahtev Srbije, Kina je zaista poslala neophodnu medicinsku opremu, uključujući respiratore, maske i druge potrepštine, kao i tim medicinskih stručnjaka iz Vuhana, grada u kome se novi koronavirus prvi put pojavio.\nMeđutim, javni apel za pomoć upućen Pekingu povodom COVID-19 i kao i posledice zahvalnosti Beograda, ne treba preuveličavati. Saradnja Srbije i Kine poslednjih godina je barem delimično proistekla iz spora oko Kosova. Beograd ceni i nastoji da proširi odnose sa praktično svim zemljama koje nisu priznale jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova. Kina je jedna od tih zemalja, a kao stalna članica Saveta bezbednosti UN-a Peking značajno utiče da se osigura da Kosovo ne dobije mesto u UN-u sve dok Beograd ne uspe da postigne kompromisno rešenje sa Prištinom.\nKao i Italija, Austrija i sve države članica EU i NATO-a istočno od njih, Srbija je deo kineske inicijative Pojas i put. Iako su Kinezi u Srbiji ekonomski aktivni, njihova ulaganja se uglavnom svode na kredite i ostaju fokusirana na nekoliko konkretnih projekata. Od 2,2 milijarde dolara koje su u Srbiju ušle iz Kine, skoro dve trećine su krediti, a samo jedna četvrtina, odnosno 561 milion dolara, predstavljaju stvarne investicije. Možemo to uporedi to sa kineskim investicijama u Velikoj Britaniji, koje su samo u 2019. godini iznosile 8,3 milijarde dolara. U Srbiji kineske investicije uključuje fabriku čelika u Smederevu i Rudarsko-topioničarski bazen Bor (RTB Bor). Železara Smederevo bila je u vlasništvu i pod rukovodstvom Ju-es stila do 2012. godine, kada ju je američka kompanija prodala nazad srpskoj vladi za jedan dolar.\nNe želeći da dozvoli da najveći poslodavac u Smederevu propadne i trudeći se da izbegne da u nedogled subvencioniše železaru, vlada nije uspevala da nađe kupca - sve dok kineski Hestil nije stupio na scenu 2016. godine i kupio je za 56,1 milion dolara, obavezujući se da će zadržati sve zaposlene. Situacija je bila slična i kod RTB Bor. Iako je vlada Srbije zahvalna kineskim partnerima što su ih oslobodili tereta Smederevske železare i RTB Bor, uloga Kine u srpskoj privredi je i dalje relativno skromna. Otprilike 65 procenata ukupne trgovinske razmene Srbije je sa EU, a zemlje Zapadnog Balkana koje nisu članice EU predstavljaju značajan deo ostatka. Trgovina Srbije sa Kinom je, na primer, samo malo veća od trgovine sa Bosnom i Hercegovinom, koja ima 3,3 miliona stanovnika.\nKinesko-srpski odnosi su se proširili i na oblast bezbednosti i odbrane. Beograd je potpisao ugovor o kupovini i montaži nekoliko kineskih bespilotnih letelica. Tokom 2014. godine, srpska policija je sarađivala sa kineskim kolegama na pronalaženju osobe koji je pobegla sa mesta saobraćajne nesreće u Beogradu i krila se u Kini, i bila je impresionirana kineskom tehnologijom korišćenom da se begunac locira i uhapsi, što je rezultiralo odlukom srpskog Ministarstva unutrašnjih poslova da nabavi i postavi kinesku opremu za nadzor "Sigurni grad" u Beogradu.\nMeđutim, nasuprot 13 vojnih vežbi koje Srbija izvodi svake godine sa NATO-m i državama članicama NATO-a, što predstavlja gotovo 80 procenata svih vežbi, Beograd je tek nedavno objavio da će 2020. po prvi put učestvovati u vojnoj vežbi sa Kinom. Međutim, to ima manje veze sa Kinom, koliko predstavlja protivtežu Rusiji, koja intenzivno nameće prodaju oružja Srbiji kao i razne druge oblike vojne saradnje. Štaviše, srpski partneri iz EU i NATO, Nemačka i Francuska, kao i Mornaričke snage Evropske unije, već su učestvovale u vežbama sa Kinezima prošle godine.\nSjedinjene Države i države članice NATO-a su najveći donatori srpskih oružanih snaga. Iako to nije opšte poznato, Sjedinjene Države su najbliži bezbednosni partner Srbije, a Kina nije ni sposobna niti sklona da ih zameni. Umesto kupovine kineskog oružja, predsednik Aleksandar Vučić je tokom nedavne posete Vašingtonu najavio je da će Srbija nabavljati oružje od Sjedinjenih Država i jednog od najbližih saveznika Amerike, Izraela. Pored toga, Srbija je nedavno usvojila drugi ciklus svog Individualnog akcionog plana partnerstva sa NATO-om, čime se vojna saradnja zemlje s NATO-om dovela na nivo koji daleko prevazilazi njen vojni angažman sa Kinom, i dodatno podržava ključni kompromis među svim akterima u Bosni i Hercegovini o usvajanju programa reformi oružanih snaga u saradnji s NATO-om.\nUloga Kine u Srbiji razlikuje se od uloge Rusije. Za razliku od Rusije, Kina ne radi na sprečavanju rešavanja spora na Kosovu, niti namerno postavlja druge prepreke u odnosima između Srbije i EU i Sjedinjenih Država. U stvari, saradnja Beograda sa Kinom bar delimično ima za cilj da ublaži ruski uticaj u Srbiji. Štaviše, suština odnosa Srbije sa Kinom se stvarno ne razlikuje od odnosa mnogih drugih evropskih država, uključujući zemlje koje su već članice EU i NATO-a. Značajna pažnja posvećena je pomoći koju je Kina pružila Srbiji u borbi protiv COVID-19, ali je daleko manje pažnje posvećeno činjenici da je Peking takođe pružio slične oblike pomoći Italiji, Španiji, Poljskoj i još desetak drugih zemalja članica EU i NATO-a. Iako je Vučić izrazio zahvalnost predsedniku Si Đinpingu na kineskoj pomoći, takođe se zahvalio i američkom predsedniku Trampu i Siju što „zajedno rade na rešavanju ove krize“ i rekao im da „svetu treba njihovo vođstvo više nego ikad ranije“.\nMeđutim, delimično se priča vraća na Kosovo. Odbijanje Pekinga da prizna jednostranu secesiju Prištine i njegova uloga u sprečavanju članstva Kosova u UN, što je za Beograd od ključne važnosti dok pregovara o obostrano prihvatljivom sporazumu sa Prištinom, stvorili su osnovu za širenje kinesko-srpskih odnosa. Ako su Sjedinjene Države i Evropa zaista zabrinuti za kineski uticaj u Srbiji, mogu istisnuti Kinu pomažući Beogradu i Prištini da postignu kompromis.\nU međuvremenu, EU bi trebala da se suprotstavi kineskim ekonomskim aktivnostima u Srbiji i široj regiji tako što će olakšati pristup svojim infrastrukturnim fondovima za zemlje kandidate za članstvo kao što je Srbija. Brisel mora da razvije zajedničku EU politiku i set uslova za kineske investicije, posebno one povezane sa tehnologijom i telekomunikacijama, i tako omogući Srbiji i drugim zemljama kandidatima da dobiju tačnu procenu usaglašenosti. Takođe bi trebala da ukloni kvote za čelik kao i ostale kvote koje su uvedene za ove zemlje, i tretira ih kao buduće članice, što one i jesu. Sjedinjene Države mogu da iskoriste resurse nedavno osnovane Korporacije za razvoj finansiranja i sponzorišu projekte u Srbiji koji su i komercijalno održivi, ali i strateški važni, posebno u oblasti ključne infrastrukture. To se takođe može postići povezivanjem Srbije i Zapadnog Balkana sa Inicijativom tri mora.\nSa svoje strane Srbija još uvek mora biti oprezna u odnosima sa Kinom. Ovo se naročito odnosi na upotrebu kineske tehnologije i telekomunikacione opreme u odbrambenim i bezbednosnim sistemima i javnoj administraciji. Srbija ne bi trebala da koristi kinesku tehnologiju na način koji bi mogao ugroziti građanske slobode ili pružiti Kini pristup njenoj bezbednosnoj infrastrukturi, što bi stvorilo probleme Srbiji na putu ka EU. Peking može pomoći Srbiji da održi prednost u pregovorima oko pronalaženja obostrano prihvatljivog rešenja za Kosovo, ali ne može igrati aktivnu ulogu u rešavanju ovog spora, čemu Vučić teži. Rešenje za Kosovo leži u Evropi i Sjedinjenim Državama. Beograd to dobro razume. Srbija ne pokušava da zameni Zapad kao svog glavnog partnera i uprkos trenutnoj retorici i javnim izlivima zahvalnosti, nema te kineske pomoći u borbi protiv koronavirusa koja to može promeniti.


Kuju opasne planove protiv Damaska?\nVojska Sjedinjenih Američkih Država prevezla je deset pripadnika terorističke grupe ISIS iz svoje ilegalne baze u sirijskoj provinciji Hasaka u pustinju u provinciji Deir ez Zor, saopštila je sirijska državna agencija SANA pozivajući se na izvore.\nKako navode izvori agencije, militanti su u dva helikoptera prebačeni iz američke baze u Šadadiju u pustinju blizu Deir ez Zora.\nU januaru je takođe javljeno da je >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << američka vojska prebacila 70 pripadnika Islamske države iz zatvora u svoju vojnu bazu u Siriji.\nAmeričke Oružane snage zajedno sa arapsko-kurdskim oružanim formacijama Sirijskih demokratskih snaga (SDF) nezakonito kontrolišu teritorije na severu i severoistoku Sirije u provincijama Deir ez Zor, Hasaka i Raka, gde se nalaze najveća nalazišta nafte i gasa u Siriji.\nNajotvorenije deluju militanti ISIS-a u provincijama Homs i Deir ez-Zor..Drski naleti, zasede na vojne konvoje, miniranje puteva i tajna podrška zapadnih zemalja - ruska vojska saopštava da su aktivnosti paravojnih formacija dramatično porasle u južnim regionima Sirije. Najotvorenije deluju militanti...


Vodič za SharePoint Online centar za administraciju - SharePoint Online za preduzeća Instalirajte OfficePrijavljivanjeRep. Srbija i Rep. Crna Gora Pređi na glavni sadržaj POČETAKPROIZVODIPODRŠKAPREDLOŠCIPRODAVNICAOFFICE ONLINE Pretraživanje čitave lokacije Office.com Upozorenje: ova lokacija zahteva upotrebu skripti, ali vaš pregledač trenutno to ne dozvoljava. Pogledajte kako da omogućite skripte\nVodič za SharePoint Online centar za administracijuVodič za SharePoint Online centar za administraciju pokazuje SharePoint Online administratoru kako da upravlja kolekcijama lokacija i da ih održava, kao i da omogući funkcije koje funkcionišu u kolekcijama lokacija, kao što su korisnički i organizacioni profili, skladište termina i InfoPath Forms Services. U ovom članku SharePoint Online\nSharePoint Online centar za administraciju\nViše informacija o funkcijama centra za administraciju\nSharePoint Online centar za administraciju predstavlja deo sistema SharePoint Online, koji predstavlja uslugu zasnovanu na oblaku i hostovanu u sistemu Microsoft Office 365 za preduzeća. SharePoint Online možete koristiti za deljenje ideja i stručnosti, izgradnju prilagođenih lokacija i rešenja, kao i pronalaženje informacija, sve to bez potrebe za podešavanjem sistema SharePoint u svom centru podataka. Pomoću sistema SharePoint Online možete kreirati i upravljati prilagođenim lokacijama za saradnju fokusiranim na tim i projekat. Takođe možete primeniti intranet portal u celom preduzeću za širenje informacija i vesti u celoj organizaciji. Pored toga, možete kreirati jednostavnu veb lokaciju usmerenu ka javnosti. SharePoint Online centar za administraciju\nPomoću SharePoint Online centra za administraciju, SharePoint Online administrator može podesiti kolekcije lokacija u sistemu SharePoint Online i upravljati njima. Ovo uključuje dodeljivanje skladišta za njih, dodeljivanje dozvola i omogućavanje funkcija. Kada se kolekcije lokacija podese, vlasnici kolekcija lokacija i vlasnici lokacija mogu početi da koriste SharePoint Online. Vodič za SharePoint Online administraciju opisuje procedure za korišćenje SharePoint Online centra za administraciju. Pre nego što počnete da koristite SharePoint Online centar za administraciju, preporučuje se da pročitate članak 1. korak: planiranje upravljanja sistemom SharePoint Online pomoću centra za administraciju. Ova tema obezbeđuje vodič za nove korisnike i navodi pitanja koja treba razmotriti pre početka kreiranja i konfigurisanja kolekcija lokacija. Više informacija o funkcijama centra za administraciju\nKoristite sledeće veze za pronalaženje dodatnih informacija o korišćenju funkcija SharePoint Online centra za administraciju.\nDa biste saznali o kreiranju kolekcija lokacija, dodeljivanju dozvola i dodeljivanju skladišta, pogledajte članak Kolekcije lokacija.\nDa biste saznali o načinu primene InfoPath obrazaca i načinu podešavanja usluge InfoPath Forms Services, pogledajte članak InfoPath administracija obrazaca.\nDa biste podesili svoje lokacije i profile svoje organizacije, pogledajte članak Korisnički profili.\nDa biste koristili upravljanje metapodacima u svojoj organizaciji, pogledajte teme Kontrolisani metapodaci.


Krupanjski idealani uslovi za zimske pripreme sportista – Rađevina Info-Krupanj\nKrupanjski idealani uslovi za zimske pripreme sportista\nфеб 1, 2021 феб 1, 2021 Krupanj Info\nPored velikog broja fudbalera, atletičara, košarkaša, rekreativaca iz Krupnja beležimo prisustvo gostiju koji vredno rade u uslovima koji omogućavaju kvalitet pripreme. Već nedelju dana na krupanjskim sportskim terenima odvijaju se aktivne pripreme mladih fudbalerki FK Loznica.\nFizičke kao i tehničke pripreme mladih fudbalera izazivaju posebnu pažnju upravo iz razloga što je evidentan timski rad, apsolutna disciplina treninga koja znatno utiče na spremnost lozničkog ligaša .\nSvakodnevno, Krupanj zahvaljujući novinarskim i tv- ekipama u Svet šalje poruku prave Turističko- sportske ponude. Ovog puta, za gledaoce RTSa dao je izjavu Ivan Isailović, predsednik Opštine Krupanj, gde ističe nameru realizacije još većih projekata u narednom periodu,\ntako da će teren sa veštačkom travom i pratećom infra-strukturom Sportskih terena Krupnja biti u pravom smislu reči „ponos Srbije“.\nKrupanj Krupanj info Magazin Rađevina Servisne Vesti Škola Slajder Sport Turizam Vest dana Vesti\nUSAID У БОРБИ ЗА ОДГОВОРНУ ВЛАСТ


SDS: Vlast gura RS u sve veća zaduživanja - Klix.ba\n29.9.2013. u 14:11\nŠef SDS-ovog tima za finansije Milenko Stanić ocijenio je opasnom politiku aktuelne vlasti koja uvlači RS-u u sve veće dugove, kako bi stvarali privid dobrog života do općih izbora 2014. godine.\n"Taj privid će se stvarati velikim obećanjima, sitnim povećanjem plaća, penzija i socijalnih davanja. Kako realnih sredstava za takvu namjeru nema, krenut će se u nova zaduženja, nove rasprodaje i nove koncesije. Na takav način će se osigurati potrebna sredstva za pokriće neodrživih obećanja", tvrdi Stanić.\nZato će SDS, kako je rekao, u razgovorima sa opozicijom, ali i pojačanom aktivnošću informisanja javnosti, ukazati na tu opasnost i tražiti zajednički odgovor i mehanizam da se ta politika zaustavi, a njene negativne posledice ublaže.\nStanić je na današnjoj konferenciji za novinare u Banjoj Luci iznio podatke o dosadašnjim zaduženjima putem trezorskih zapisa, kojima Vlada RS-a krpi rupe u entitetskom budžetu.\nNaglasio je i da je posljednja odluka o aukciji trezorskih zapisa, u iznosu od čak 53 miliona KM, došla poslije više izjava iz Vlade RS da je njihov najveći uspjeh u ovoj godini sačuvana budžetska stabilnost.\n"Ovim aukcijama Vlada sama sebe demantuje. Poslednja emisija će, evidentno, u cjelini biti iskorištena za povrat duga po osnovu aukcije koja je održana 28. marta i po osnovu koje je prikupljeno 52.336.694 KM, a njen rok dospjeća je bio 27. 9. 2013. godine. Nova zaduženja, u većem iznosu, za otplatu ranijih zaduženja, ne potvrđuje tezu o stabilnosti finansijskog sistema, a u suprotnosti je sa zakonskom namjenom trezorskih zapisa", rekao je Stanić.\nPostavio je i pitanje iz kojih izvora će se pokriti još jedna emisija trezorskih zapisa, a čija naplata u iznosu većem od 20 miliona KM dospjeva na naplatu 15. oktobra 2013.?\nStanić je dodao i da se Vlada RS-a približila limitu dozvoljenom za zaduženje po osnovu trezorskih zapisa.\nPodsjetivši da i bez ovih novih zaduženja RS-a, otplatna rata spoljnjeg i unutrašnjeg duga, u narednoj, predizbornoj 2014. godini dostiže iznos od 450 miliona KM, Stanić je rekao da razloga za brigu ima svaki građanin RS.\n"Situacija je još teža ako oni koji su zaduženi da upravljaju finansijskim sistemom ne vide problem.To znači da su spremni nastaviti tim putem", upozorio je šef SDS-ovog tima za finansije Milenko Stanić.


Ponude za Komercijalnu banku do 6. septembra | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 26.08.2019 / 19:59\nBEOGRAD – Kraj roka za prikupljanje ponuda za kupovinu državnog paketa akcija Komercijalne banke pomeren je na 6. septembar, saznaje „Blic Biznis".\nKako se navodi, razlog su „potrebe pojedinih potencijalnih kupaca kojima su u Vladi Srbije izašli u susret i omogućili više vremena da bi razmotrili dokumentaciju o poslovanju banke".\nJavni poziv za prikupljanje neobavezujućih ponuda za kupovinu državnog paketa akcija u Komercijalnoj banci rapisan je krajem maja, a rok je isticao 23. avgusta.\nZa preuzimanje jedne od najvećih banaka u Srbiji postoji više potencijalnih kupaca, a ministar finansija Siniša Mali je najavljivao da se završetak prodaje Komercijalne banke očekuje do kraja godine.\nKomercijalna banka je u prvih šest meseci ostvarila za 19,8 odsto veći dobitak pre oporezivanja u odnosu na isti period prethodne godine a od najave prodaje poraslo je i cena akcija ove banke na Beogradskoj berzi kao i obim trgovanja.\nTagovi: Komercijalna banka, Siniša Mali\nUNIQA osiguranje predstavlja jedinstven servis na tržištu - Moj procenitelj\nBEOGRAD - UNIQA osiguranje je sa ponosom predstavilo jedinstven servis na tržištu, Moj procenitelj koji klijentima omogućava da sami budu procenitelji štete.


LUKAŠENKO ODOBRIO: U Srbiju stižu četiri "miga 29" | Skandalozno\nLUKAŠENKO ODOBRIO: U Srbiju stižu četiri „miga 29″\nAleksandar Lukašenko – foto: AP/Tanjug\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko u prvoj polovini 2019. godine odobriće isporuku četiri „miga 29“ za Vojsku Srbije, posle čega će naša država imati eskadrilu od čitavih 14 letelica koje važe za jedne od najboljih borbenih aviona na svetu.\nBolji standard Vojske\nOvu informaciju zvanično je potvrdio i ministar odbrane Aleksandar Vulin, koji podseća da Vojska Srbije trenutno, sa šest „migova“ koje nam je poklonio ruski lider Vladimir Putin, ima ukupno deset lovaca „mig 29“. Vulin podseća i da će naredne godine Rusija srpskoj vojsci isporučiti 30 modernizovanih tenkova T-72 i 30 oklopnih vozila BRDM-2, što je dogovoreno vojno-tehničkim sporazumom dve države od pre tri godine.\nMinistar odbrane ističe da su opremljenost vojske i standard njenih pripadnika danas daleko bolji.\n– Sa ponosom kažem da danas imamo deset lovačkih aviona „mig 29“, od kojih je devet u letnom stanju, dok naredne godine u skladu sa sporazumom o vojno-tehničkoj saradnji stižu još četiri takva aviona iz Belorusije. Stiže i ranije dogovorena isporuka 30 modernizovanih tenkova T-72 i isto toliko bornih kola iz Rusije.\nPrema Vulinovim rečima, Srbija ostaje vojno neutralna zemlja što je objasnio time da se trudimo da imamo približan broj vojnih vežbi sa zemljama i sa Istoka i sa Zapada.\n– Kao što smo od ruskog predsednika Putina dobili na poklon šest „migova“ za koje plaćamo samo modernizaciju i naoružanje, tako je i sada u opticaju zaista povoljan, moglo bi se reći gotovo bratski aranžman sa Belorusijom – navodi jedan od sagovornika.\nBudite prvi sa komentarom na članku "LUKAŠENKO ODOBRIO: U Srbiju stižu četiri „miga 29″"


14.09.2021 u 14:10\nVatrogasno-spasilačka brigada gasila je od 21. juna do 13. septembra 1.390 požara, a tri velika „obeležila” su ovu sezonu – u „Luci Beograd” u Ulici Žorža Klemansoa na Dorćolu, na deponiji u Vinči i u Kineskom tržnom centru u Bloku 70 na Novom Beogradu. Požari su se dogodili pre više od mesec dana, ali su istrage, uglavnom, i dalje u toku. Prvi u nizu požara bio je na Dorćolu gde je goreo magacinski prostor od oko 4.000 kvadrata. Kako su tada rekli u Upravi carina, u jednom od njih nalazila se uskladištena i privremeno smeštena roba – sportska i medicinska oprema, kozmetički proizvodi, auto-delovi... Dok je vrednost uskladištene robe tada procenjena na 330.000 evra, ona koja je bila privremeno smeštena procenjena je na 1.100.000 evra. U drugom javnom carinskom skladištu nalazila su se\nVodeća svetska platforma za iznajmljivanje privatnog smeštaja ima svoje načine za izbegavanje negativne reputacije Mediji su otkrili da kompanija „Er Bi-En-Bi” ima specijalce, „čistače incidenata”, koji putuju svetom i potkupljuju žrtve silovanja i pljački. Ta platforma za izdavanje prostora širom sveta zapošljava sigurnosni tim koji odgovara na sve zločine počinjene u smeštajima koji se iznajmljuju putem te veb-stranice, pokazao je izveštaj „Blumberg biznisvika”. Vodeća svetska aplikacija u ovom sektoru turizma, čiji poslovni model počiva na poverenju između potpunih stranaca, ima dakle svoj način za izbegavanje negativne reputacije, pokazao je „Blumbergov” izveštaj u kom se, između ostalog, navodi da je „Er Bi-En-Bi” nudio isplate novca žrtvama kako bi zadržao poverenje javnosti.\n18.06.2021 u 14:58\nPoverenik za zaštitu informacija od javnog značaja i zaštitu podataka Milan Marinović doneo je rešenje kojim se spajaju žalbeni postupci tri advokata koja su zatražili od Medicinskog fakulteta podatke o obdukciji Vladimira Cvijana. Kako mediji javljaju, Medicinski fakultet će morati da ponovo odlučuje o tome da li će ustupiti informacije Cvijanovim kolegama, pošto im je na prethodne zahteve odgovorio odrično. Advokati Luka Jovanović, Čedomir Kokanović i Goran Miličić uputili su zahtev Medicinskom fakultetu da im dostavi sudsko medicinsku obdukciju advokata i političara Vladimira Cvijana, za čiju smrt je javnost u Srbiji saznala tek sa tri godine zakašnjenja, koji je taj fakultet odbio. Miličić je potom uložio žalbu Povereniku, navodeći da Medicinski fakultet svoje odbijanje za\n10.06.2021 u 13:39\nNajviši zvaničnici EU za istragu porekla korone\nBRISEL- Predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen i predsedednik Evropskog saveta Šarl Mišel pozvali su danas da se istraži poreklo pandemije kovida19, pojačavajući pritisak na Kinu da bude transparentnija, uoči samita Grupe sedam. Fon der Lajen je rekla da „moramo da znamo odakle je počela pandemija da bismo izvukli prave pouke i razvili prave alate kako bismo bili sigurni da se to više nikada neće ponoviti”. Ona je istakla da je veoma važno omogućiti istražiteljima pun pristup informacijama kako bi utvrdili poreklo pandemije. Dodala je da je Evropa razumno dobro reagovala na uticaj ograničenja zbog virusa na ekonomiju jer je izvukla prave pouke iz Finansijske kriza 2008. godine. Predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel rekao je da „svet ima pravo da tačno zna šta se\n27.05.2021 u 08:41\nKina traži da se istraga porekla kovida-19 sprovede i u Americi\nPolitizacija porekla kovida-19 omela bi dalje istrage i potkopala globalne napore za suzbijanje pandemije, saopštila je kineska ambasada u SAD nakon što je američki predsednik Džo Bajden zatražio detaljan pregled obaveštajnih podataka o tome gde se virus prvo pojavio. Kineska ambasada u Vašingtonu je u izjavi na svojoj internet stranici u sredu poručila da su „neke političke snage fokusirane na političku manipulaciju i prebacivanje krivice”, prenosi Rojters. Ambasada je saopštila da podržava sveobuhvatnu globalnu studiju svih ranih slučajeva kovida-19 i detaljnu istragu nekih tajnih baza i bioloških laboratorija širom sveta . Kineski „Global Tajms”, koji je deo novinske grupe vladajuće Komunističke partije, preneo je da u daljoj istrazi teorije curenja virusa iz laboratorija, SAD


City Magazine | McDonald’s i ove godine obeležava Svetski dan deteta - City magazine\nAUTOR: CityMagazine 20 Nov, 2020\nPovodom obeležavanja Svetskog dana deteta kompanija McDonald’s će u periodu od 20. novembra, kada se obeležava Svetski dan deteta, pa do 30. novembra, od svakog prodatog Happy Meal obroka donirati 10,00RSD Humanitarnoj organizaciji Pomoć Srpskoj Deci koja ima cilj da pomogne svoj ugroženoj deci u Srbiji.\nKompanija je odlučila da sav novac koji se sakupi tokom novembra i decembra meseca u „humanitarnim kasicama“ u svim McDonald’s restoranima u Srbiji, a što su donacije gostiju restorana, takođe donira ovoj organizaciji.\nDodatno u saradnji sa Fondacijom Fond B92, McDonald’s će donirati 100 dečjih knjiga Univerzitetskoj dečijoj klinici Tiršova, Institutu za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije Dr Vukan Čupić i Bolnici za pedijatriju Dr Olga Popović – Dedijer.\n„Novembar je svake godine za McDonald’s u znaku dece. Tako je i ove godine, bez obzira što nas je pandemija sprečila da organizujemo tradicionalna druženja u našim restoranima i kroz druge aktivnosti obeležimo Svetski dan deteta. Ove godine smo uz pomoć naših partnera iz Fonda B92 donirali 100 knjiga dečjim odeljenjima i nadamo se pomogli da deca u bolnicama uz knjige lakše prebrode zdravstvene probleme“, izjavila je Desanka Landauer, direktorka marketinga u kompaniji McDonald’s u Srbiji.\nOve godine je tačno 30 godina od kada je nastala i usvojena Konvencija o pravima deteta na Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija. Tada se svet obavezao da će zaštiti i unaprediti prava dece. Svake godine McDonald’s restorani u Srbiji doniraju milione dinara za pomoć deci, ali i kroz podršku različitim manifestacijama podstiču inovativnost, kreativnost i sportske veštine kod dece.\n#donacije #humanitarna kampanja #McDonald's #svetski dan deteta


Gašić: Biće nam potrebno mnogo energije i pameti; Kinzi pod znakom pitanja - Evroliga, Košarka, Top News\nGašić: Biće nam potrebno mnogo energije i pameti; Kinzi pod znakom pitanja\nAleksandar Milosavljević 19.02.2014., 13:22\n„Galatasaraj je u Evroligu krenuo sa najvećim ambicijama, kao i ostali turski klubovi. Tamošnje ekipe žele da igraju značajnu ulogu i u Evroligi i Evrokupu, njihov šampionat je među nekoliko najkvalitetnijih u Evropi, a kada su u pitanju ulaganja, suigurno na prvom mestu. Biće nam potrebno mnogo energije i pameti, kao i velika podrška navijača da bismo zabeležili pobedu protiv ovakve ekipe“ – rekao je Gašić, a prenosi agencija Tanjug.\n„Kinzi još uvek ne trenira sa ekipom, neizvesno je da li će se sutra „skidati“ za utakmicu, činjenica je da se oseća mnogo bolje, ali ne znam koliko je pametno da igra “ – rekao je Gašić.\n„Tu su dvojica naših, Mačvan i Erceg, tri izuzetno kvalitetna Amerikanca, kao i bivši sadašnji turski reprezentativci. Njihovi visoki košarkaši dobro šire igru, nezgodno je kad su Mačvan i Erceg istovremeno na parketu, jer mogu da igraju kao lažne petice. Karlos Arojo je ideolog njihove igre, koja u velikoj meri zavisi od šuterskog raspoloženja“ – objasnio je Gašić.\n„Čeka nas teška utakmica, jer i dalje imamo šanse za Top osam. Ulazimo u ovaj meč ambiciozno, kao u svaki drugi, međutim ne osećemo pritisak i nervozu, jer smo plasmanom u Top 16 ostvarili primarni cilj. To međutim ne znači da ćemo se predati, već ćemo se boriti dok kod ima šanse“ – rekao je Bogdanović.\nEvroliga je ovaj meč proglasila za derbi sedmog kola Top 16 faze. Posle šest odigranih kola Partizan se nalazi na poslednjem mestu grupe F sa skorom 1-5, dok je Galatasaraj na petom mestu sa pobedom više u odnosu na crno-bele.\nUtakmica Partizan – Galatasaraj igra se sutra od 20.45 u Beogradskoj areni.\nPrethodna vest Moša u ‘klubu 500’\nSledeća vest Olimpijci pronašli novu ‘disciplinu’, gde god nađeš dobro mesto… (VIDEO)\nMoša u ‘klubu 500’\nOlimpijci pronašli novu ‘disciplinu’, gde god nađeš dobro mesto… (VIDEO)


Predsjednik Vuković i ambasador Arapske Republike Egipat razgovarali o mogućnostima unapređenja saradnje – Vanjskotrgovinska komora BiH\nPredsjednik Vuković i ambasador Arapske Republike Egipat razgovarali o mogućnostima unapređenja saradnje\nNakon prve posjete novoimenovanog ambasadora Arapske Republike Egipat NJ.E. Yassera Abdelrahmana Alija Soroura Komori u novembru mjesecu prošle godine, organizovan je i drugi sastanak s ciljem konkretizovanja mogućnosti unapređenja buduće saradnje.\nPredsjednik Vanjskotrgovinske/Spoljnotrgovinske komore Bosne i Hercegovine dr.sc. Vjekoslav Vuković predložio je potpisivanje sporazuma o saradnji između dvije komore, a što je ambasador podržao, te je istakao da će započeti razgovore s Privrednom komorom Arapske Republike Egipat kako bi se navedena inicijativa realizovala u što skorijem roku. Ambasador je predsjednika upoznao sa svojim započetim aktivnostima koje su usmjerene prvenstveno ka unapređenju saradnje u oblasti turizma, a koje podrazumjevaju organizovanje čarter letova, posebnih ponuda i paketa za studente i učenike, kao i druge pogodnosti koje bi zasigurno dovele do povećanja broja turista i posjeta s jedne i s druge strane. Kako je istakao, Bosna i Hercegovina je zemlja koja obiluje prirodnim ljepotama o kojima se van granica BiH malo zna, a koje svakako zavređuju veću pažnju. Kao jedna od barijera intenziviranja međusobnih posjeta je i aktuelni vizni režim između dvije zemlje, slijedom čega je ambasador ukazao na spremnost ambasade i njega lično da se vize za državljane BiH izdaju brže i efikasnije, ali i da očekuje isti angažman od strane diplomatskih predstavništava BiH u Egiptu.\nPredloženo je i organizovanje posjete egipatskih privrednika i investitora zainteresovanih za saradnju sa bosanskohercegovačkim privrednicima. Govoreći o granama privrede za koje je već iskazan interes, ambasador je istakao da pored turizma, postoji zainteresovanost za tekstilnu industriju, voće i povrće, te namještaj za koji je istakao da je izuzetnog kvaliteta i dizajna.


DODIK: DO KRAJA GODINE FORMALNA ODLUKA O PRIHVATANjU "MALOG ŠENGENA" :: Semberija INFO ::\n- Danas se vidi da će to biti isključivo inicijativa koja će omogućiti pojačano investiranje, protok robe i ljudi, te lakšu disperziju. Mislim da ćemo formalnu odluku imati najkasnije do kraja godine - rekao je Dodik za BHT.\n- Jedan od tih predsjednika je rekao: "Šta god mi činili, nismo uspjeli da homogenizujemo BiH, ona ima svoje unutrašnje diskusije i ne može da profunkcioniše i jednog dana ćemo vjerovatno morati da damo državu Srbima, Hrvatima i da Bošnjaci ostanu na svom prostoru" - rekao je Dodik.\n- Bilo je onih koji su saglasni sa tom činjenicom da BiH ne funkcioniše i da treba pokušati naći drugo rješenje - rekao je Dodik, navodeći da su ideju o odvajanju Republike Srpske podržale dvije zemlje stare i nekoliko nove Evrope.\n- Nisam imao ovlaštenja da bih pričao sa njim o tome, moram imati saglasnost druga dva člana Predsjedništva, koji nikada nisu iskazali volju za to - rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da su članovi Predsjedništva bili pozvani na vojnu paradu u Moskvu, ali da nisu otišli.\n- Prema tome, cijenim da nisu zainteresovani, zašto bih ja lobirao. Inače, nemam nijedan problem da zajednički kao Predsjedništvo odemo bilo gdje - poručio je Dodik.\n- Odnosi federalne i politike Sarajeva i Rusije treba da se definišu između njih i mi im nećemo smetati. Ovdje u Sarajevu je dominantan okvir o negativnom ruskom uticaju, što je smiješna priča - rekao je Dodik u upitao jesu li pozitivni samo američki ili uticaj EU.\nOcijenio je da je bitno da BiH sa svima ima dobru saradnju i u tom kontekstu pohvalio odnose BiH i Turske.\n- Preporuke su veoma teške, ali ni sama Evropa ne insistira da sve budu riješene, već da počne njihovo rješavanje - rekao je Dodik, podsjećajući da je Predsjedništvo danas pozdravilo investicioni paket EU za BiH i i njihovo opredjeljenje za proširenje Unije.\n- BiH i region dolaze na kraju integracija u EU, a uslovi su se stalno usložnjavali - dodao je Dodik.\n- Nikada ni od jedne članice nije tražena promjena Ustava prije kandidatskog statusa, a od BiH se sada traži - zaključio je Dodik.


Orešković:Hrvatska bi mogla da rasporedi vojsku na granici\nMađarska gradi kamp za izbeglice na zapadu zemlje\nMađarska je danas počela sa izgrađom privremenog izbegličkog kampa na zapadu zemlje, u gradu Kermend, izjavio je danas portparol nacionalne agencije za upravljanje katastrofama Marton Hajdu.\nOko 7.000 izbeglica trenutno se nalazi u izbegličkom kampu u Idomeniju, gde čeka da pređe grčko-makedonsku granicu i nastavi put ka Zapadnoj Evropi, prenosi ANA.\nDelo: Zajedničko evropsko rešenje najbolji odgovor na krizu\nSveobuhvatno rešenje EU za izbegličku krizu je jedina realna opcija, ocenjuje ljubljanski dnevnik "Delo" i dodaje da je "razumljivo" što zemlje na balkanskoj ruti odbijaju da postanu vrsta čekaonice za izbeglice.\nLinta poručio ministru pravde CG: Izručite Đukića Srbiji\nPredsednik Saveza Srba iz regiona i poslanik SNS-a Miodrag Linta apelovao je danas na ministra pravde Crne Gore Zorana Pažinu da donese odluku o izručenju generala Borislava Đukića Srbiji, gde će imati fer i pošteno suđenje.\nVodostaj Save u Gradišci prešao kotu vanredne odbrane\nVodostaj Save u Gradišci prešao je kotu vanredne odbrane od poplave za tri centimetra, dok su ostale reke u Republici Srpskoj ispod kote redovne odbrane od poplava, saopšteno je iz Uprave Civilne zaštite Republike Srpske.\nMađarska, odobreno referendumsko pitanje o migrantima\nMađarski Nacionalni izborni komitet dao je "zeleno svetlo" za referendumsko pitanje kojim Vlada Mađarske želi da osujeti planove EU o obaveznim kvotama za prihvat migranata.\nĐevđelija: Makedonci krpe ogradu, izbeglice sede na pruzi\n19:11 Maj 29, 2020\n18:29 Maj 29, 2020


Jeftini letovi iz Beograda za Veliku Britaniju - Avionske karte Beograd Velika Britanija - eSky.ba\nLetovi za Veliku Britaniju\nLetovi iz Beograda za Veliku Britaniju\nPretražite letove iz Beograda za Veliku Britaniju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Beograda za Veliku Britaniju\nKada rezervisati letove za Veliku Britaniju\nDirektni letovi se obavljaju 5 dana u sedmici -\tut.,\tčet.,\tpet.,\tsub.,\tned..\nDirektni letovi s avio kompanijom:\tWizz Air (W6),\tAir Serbia (JU),\tMontenegro Airlines (YM).\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Beograda za Veliku Britaniju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Beograda za Veliku Britaniju?\n✔ Ako rezerviram let iz Beograda za Veliku Britaniju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Beograda za Veliku Britaniju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Beograda za Veliku Britaniju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Beograd - Velika Britanija\nJeftini letovi za Srbiju Jeftini letovi iz Srbije Jeftini letovi za Niš Jeftini letovi iz Niša Jeftini letovi za Tervalampi Jeftini letovi iz Tervalampi\nJeftini letovi za Somaliju Jeftini letovi iz Somalije Jeftini letovi do Gaziantep Oguzeli Jeftini letovi od Gaziantep Oguzeli


Versus Prevodi - Sudski tumač - holandski\nHolandske kompanije nalaze se u samom vrhu po broju investicija u srpskom privrednom prostoru. Obostrano interesovanje za dalji rast poslovne razmene krunisano je osnivanjem Holandsko-srpske privredne asocijacije, za koju vlada veliko interesovanje. Sudski tumači za holandski jezik, samim tim, veoma su traženi, pošto je prilikom svakog pravnog posla prevedenim dokumentima potrebno dati zvaničnu garanciju da su identični originalu. Podsećamo, sudski tumač je prevodilac ovlašćen od strane države da svojim pečatom potvrdi istinitost prevoda. Sudski tumači koje angažuje agencija Versus brzo i jednostavno obaviće ovaj posao za vas. Naše sedište je na Novom Beogradu, što ne znači da treba da dođete u Versus. Kurirskom službom možete poslati originale i prevod na uvid, a mi ćemo vam ih, posle overe sudskog tumača, vratiti na isti način. Ukoliko želite da tekst mi prevedemo, što preporučujemo, budite sigurni da će čitav posao biti obavljen na jednom mestu, kvalitetno i u skladu sa najboljim poslovnim pravilima i običajima.\nIako holandski jezik kao maternji govori oko 22 miliona ljudi na svetu, on nije među popularnim jezicima u školama, i uče ga uglavnom oni koji planiraju da rade u Holandiji. Pronalaženje dobrog prevodioca, zbog toga, predstavlja pravi izazov, za koji vam nudimo rešenje. Prevodilački tim agencije Versus izaći će u najkraćem roku u susret vašim potrebama da tekstovi sa holandskog budu prevedeni na srpski jezik. Nudimo vam sve vrste prevoda pisanih dokumenata – od privatne prepiske, preko poslovne korespondencije, obrazaca za uvoz i izvoz, brošura, kataloga, uputstava za rad opreme i mašina... do stručnih tekstova i materijala sa naučnih skupova u oblasti medicine, informacionih tehnologija, telekomunikacija... Posedujemo svu neophodnu opremu za konsekutivno i simultano prevođenje kad učesnici, između ostalih, govore i holandski jezik. Prevodimo usmeno sa holandskog na srpski komunikaciju tokom vaših poslovnih sastanaka i pregovora, vrhunski i profesionalno, uz imperativ čuvanja tajnosti podataka.\n"Naučite holandski jezik" – jedna je od prvih i najvažnijih preporuka stanovnika Holandije onima koji žele da žive u ovoj zemlji. Iako je po broju nacionalnosti (180) Holandija svetski rekorder, a engleski za sporazumevanje sasvim dovoljan, holandski jezik je sastojak nacionalnog i državnog identiteta koji se sa pažnjom neguje. Upravo zato, obraćanje na holandskom u važnim situacijama preporučujemo i podržavamo. U agenciji Versus prevodimo, sa srpskog na holandski, pisane i usmene sadržaje svih vrsta, privatne i poslovne, svakodnevne i stručne, audio zapise i dokumente... Olakšavamo vam pregovore sa biznis partnerima, potragu za radnim mestom, situacije u kojima možete da se nađete tokom putovanja. Ako imate potrebu da holandskom tržištu ponudite svoje proizvode i usluge, odličnim poznavanjem holandskog jezika pomoći ćemo vam da budete predstavljeni na najadekvatniji način.


foto/ nakon izlaganja novog premijera ks\nĆudić: Ekspoze Adema Zolja je plagijat prepisan od... - Predlažem da se ekspoze Adem Zolja povuče i da nam se dostavi dokument vrijedan ove Skupštine i građana KS-a koji je rezultat originalnog rada i to na narednoj sjednici Skupštine. Na to jedino možemo pristati, poručila je Ćudić\nPredrag Kojović: Žalim zbog ostavke generalnog sek... Predsjednik Naše stranke Predrag Kojović je izrazio žaljenje zbog ostavke generalnog sekretara Albina Zuhrića, kazavši da je izuzetno zahvalan za njegov nemjerljiv doprinos opstanku, razvoju i rastu ove političke organizacije.\nVelika ljubavna afera izazvala kadrovski sukob unu... Istovremeno, po infomacijama koje ima DEPO Portal, jedan od razloga za sukob i javnu ostavaku sekretara ove stranke Albina Zuhrića jeste i navodna velika ljubavna afera unutar ove stranke\nĆudić: Šta će biti s pedijatrima, dispanzerima i p... Zastupnica NS-a dodaje da ''također, nije jasno šta se dešava s objektima ovih zavoda - da li će i oni ići pod okrilje drugih institucija, ili će im se mijenjati svrha? Iz ministricinog izlaganja jasno je da će iz zgrada zavoda izvesti ljude i opremu. I tu ...\nĆudić: Upitna sudbina deset sarajevskih osnovnih š... Ona dodaje da je Ministarstvo najavilo vršenje procjene opravdanosti organizacije i postojanja za škole: Hasan Kaimija, Hasan Kikić, Saburina, Vrhbosna, Zaima Kolar, Silvije Strahimir Kranjčević, Četvrta osnovna škola, Šejh Muhamed ef. Hadžijamaković, Veleš...\nDječak Konstantin je mogao biti nađen na vrijeme, ... Potpredsjednica Naše stranke je naglasila da dijeli nezadovoljstvo i protest koji su ljudi širom BiH osjetili, nakon što je državni ministar sigurnosti Dragan Mektić iznio zastrašujući podatak da direktor Civilne zaštita RS-a u ključnim trenucima kada se tr...


Romantična komedija “Kako izgubiti dečka za 10 dana” na kanalu FOX MOVIES - Filmitv\nFilm “Kako izgubiti dečka za 10 dana” važi za jednu od najboljih romantičnih komedija iz prve decenije 21. veka\nNe propustite Kejt Hadson i Metjua Mekonahija u sjajnoj romantičnoj komediji “Kako izgubiti dečka za 10 dana”, koja je na programu kanala FOX MOVIES u nedelju, 5. decembra, od 20.00.\nKolumnistkinja koja deli savete, Endi Anderson (Kejt Hadson), želi da pomeri granice u istraživanju za svoj novi članak na temu “Kako izgubiti muškarca za 10 dana”. Njena urednica, Lana, je oduševljena ovom idejom i Endi kreće u potragu za muškarcem za svoj eksperiment.\nBaš tada se pojavljuje direktor firme, Ben Beri (Metju Mekonahi), koji je toliko siguran u svoje zavodničke veštine, da misli da bi se svaka žena zaljubila u njega za deset dana. Kada se njih dvoje sretnu u kafiću ubrzo nakon njegove opklade, njihovi životi kreću u neočekivanom pravcu.\nSlične temefox moviesHow to Lose a Guy in 10 Days online sa prevodomkako izgubiti decka za 10 dana filmkako izgubiti decka za 10 dana onlinekako izgubiti decka za 10 dana online sa prevodomkako izgubiti decka za 10 dana sa prevodom\n“Božićni svet”: Romantična bajka koju ne smete propustiti samo na kanalu FOX MOVIES\n“Budni do Božića” na kanalu FOX MOVIES: Romantična komedija koju ne smete da propustite!


SEĆANJE NA USNIJU U Narodnom pozorištu otvorena izložba posvećena pevačici! - Informer\nPovodom međunarodnog dana Roma u Narodnom pozorištu u Beogradu otvorena je izložba "Usnija Redžepova život Koštane", sa fotografijama iz predstave koju je istaknuta romska pevačica i glumica igrala više od 25 godina\nIzložbu je otvorila Suzana Paunović direktorka kancelarije za ljudska i manjinska prava, a o Usniji su govorili dramski pisac Željko Hubač i Jelica Stevanović autor knjige o "Koštani".\nU programu su učestvovale Aleksandra Novikova glumica i Nataša Tasić operska pevačica.\nPovodom međunarodnog dana Roma kancelarija za ljudska i manjinska prava organizovala je i multimedijalni muzičko scenski spekrakl kod spomenika Šabanu Bajramoviću u Nišu.\nBeograd izložba Narodno pozorište Romi Usnija Redžepova


Zvezda i Mozzart u poseti Sigurnoj kući | Novosti.RS\nnedelja, 08. 03. 2020. u 14:40\nCrvena zvezda i Mozzart na Dan žena žele još jednom da ukažu na važnost borbe protiv nasilja u porodici, a naročito nad ženama.\nOsmi mart, fudbalski klub Crvena zvezda i kompanija Mozzart iskoristili su da posete Sigurnu kuću u Beogradu i na trenutak ulepšaju boravak ženama zbrinutim u ovoj ustanovi\nU tu svrhu, organizovana je poseta Sigurnoj kući u Beogradu, a društvo damama su pravili trener našeg najtrofejnijeg kluba Dejan Stanković i kapiten Milan Borjan.\nInače, kapiten klubaMilan Borjan je aktivan učesnik akcije „Stop nasilju nad ženama"\nkoju je takođe pokrenula kompanija Mozzart. Damama je prijalo druženje sa velikim imenima iz sveta fudbala, a tom prilikom Dejan Stanković je izjavio da su žene bitan faktor funkcionisanja cele porodice.\n- Često ističem lični primer u kom je moja supruga možda i najvažniji „šraf" za funkcionisanje cele naše porodice i koja je jedna od najzaslužnijih za sve uspehe u mojoj karijeri. Iz tog razloga ovom prilikom želim da istaknem da moramo stati na kraj svakom nasilju nad ženama i pružiti im puno pažnje i ljubavi, jer kada je tako, žene su nosioci našeg društva – naglasio je Stanković.\n- Celokupno društvo mora stati na put nasilju u porodici, posebno nad decom i ženama. Samo žene mogu da donesu odluke o svom životu i da kažu odlučno „stop nasilju". Zato bih ovom prilikom želeo svim pripadnicama lepšeg pola da čestitam današnji praznik. Da uživaju, kako danas tako i svakog drugog dana, i da se hrabro bore se za svoja prava, jer su one veoma važne za funkcionisanje cele porodice – rekao je Borjan.\n"Kompanija Mozzart nije slučajno pokrenula kampanju Stop nasilju nad ženama. Iz decenijske saradnje sa Sigurnom kućom,videli smo da na problem porodičnog nasilja treba neprekidno ukazivati i zato smo sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost okupili više od 600 sportista kako bismo poslali poruku da je nasilje nedopustivo i da se mora prijaviti. Hvala Milanu Borjanu koji je prvi stao uz nas,treneru Stankoviću i našem partneru Zvezdi što ukazuju na probleme koje moramo kao društvo zajedno da rešavamo."


Nezapamćena SRAMOTA u Zvezdama Granda… Pred samo polufinale, ma GROZNO! – Alternativa-x.com\nOva sezona Zvezda Granda prema mnogima je ubjedljivo najskandaloznija do sada. Prepucavanja, u pojedinim trenucima i strašna vrijeđanja članova žirija u ovoj sezoni su skoro pa svakodnevica, ali ono što se desilo u zadnjoj emisiji, emisiji pred samo polufinale baca ogromnu sjenku na ovu sezonu Zvezda Granda.\nNaime, jedan od, po mnogima, ponajboljih i najkompletnijih takmičara, Adi Šoše je ispao i to je baš mnogo pogodilo mnogobrojne gledatelje ovog zabavno muzičkog takmičenja. Za Adija svi imaju samo riječi hvale i smtraju ga momkom koji ima BOŽANSTVENI GLAS i jednim od najemotivnijih takmičara cijele sezone.\nOno što je posebno zasmetalo Adijevim fanovima je činjenica da je dalje prošao Filip Pecovski koji je u ovom krugu nastupao sa pjesmom “La Majami”. Inače za one koji nisu upućeni Adi Šoše je pod mentorstvom Đorđa Davida, a Filip Pecovski je kandidat Jelene Karleuše.\nNeke od komentara podrške za Adija možete pročitati ispod…


Privredna komora Srbije i prvi srpski biznis akcelerator EastHub uz podršku Ministarstva privrede odabraće, za početak, pet start-ap kompanija iz Srbije kojima će se u Americi organizovati sastanci sa predstavnicima najrazvijenijih tehnoloških kompanija.\nNa današnjoj konferenciji za novinare, ovaj projekat su predstavili predsednik PKS Marko Čadež, pomoćnica ministra privrede Katarina Obradović Jovanović, direktor Sektora za međunarodne ekonomske odnose PKS Jelena Jovanović i izvršni direktor američkog EastHub-a Vuk Živković.\nPredsednik PKS je istakao da je važno povezati naša start-ap preduzeća sa "velikim igračima" u svetu i da im u tome može pomći EastHub koji je osnovao svoje kancelarije u pet gradova u Americi - Majamiju, Nju Jorku, Detroitu, Feniksu i Raliju.\n- Nudimo našim IT preduzetnicima i firmama, edukaciju, mentorstvo, pristup američkim fondovima za finansiranje startapova, odnosno, mogućnost da im naša preduzeća predstave svoje ideje i projekte i nauče ih kako da na tom tržištu ostvare dobre rtezultate - rekao je Čadež.\nIzvršni direktor američkog "EastHuba" Vuk Živković podsetio je na podatke da je izvoz IT industrije iz Srbije preko milijardu dolara ali i ukazao da je 90 odsto toga izvoza "jeftini autsorsing" dok svega 10 procenata čini zaista izvoz srpskog softvera.\nKaže da trenutno ne postoji stimulans i pomoć IT preduzećima kako da srpski softver izađe na velika tržišta, kao ni edukacija i ljudi koji mogu našim inženjerima i start-ap preduzećima da pomognu, da ih spoje sa velikim investitorima i fondovima u svetu.\n- Nije ono što ne dostaje Srbiji inovacija, niti dobra ideja, već nedostaje podrška tim inovacijama da se nađu na pravim tržištima. 'Isthab' je prvi srpski biznis akcelerator u svetu koji će da nudi kompletnu logistiku srpskim kompanijama u Americi i spajanje sa ljudima iz prodaje, marketinga, investicionim fondovima... - navodi Živković.\nObjašnjava da je upravo Amerika mesto gde postoji značajna šansa za naše IT startapove jer je ta država nastala na rizičnom kapitalu i preduzetništvu.\n- Mi ćemo u narednom periodu iz IPA sredstava imati projekat koji će se baviti podrškom razvoju (biznis) inkubatora odakle upravo treba da poteknu ovakve kompanije - kaže Obradović.\nDirektor Sektora za međunarodne ekonomske odnose PKS Jelena Jovanović rekla je da su na sajtu PKS i EastHub-a objavljene propozicije za sve zainteresovane firme koje će početkom februara naredne godine krenuti u "prvu svoju misiju u Majami u Americi".\nKako su Sjedinjene Americke Države vodeća tehnološka sila u svetu i konstantno u potrazi za novim vizijama, u svrhu podrške domaćim startap firmama, EastHub je osnovao kancelarije u pet gradova u SAD.\nIdeja je da se kvartalno odabere po 5 kompanija (dva lica isped svake kompanije), koje će prisustvovati programu u Majamiju.\nTakođe, namera je da se krene sa dvonedeljnim programom, sa tendencijom produžetka obuke na mesec, odnosno do tri meseca.\nKompanijama će biti plaćene avio karte, kancelarijski prostor, mentoring, ali i\nEastHub obezbeđuje osnovne savete za poslovanje u SAD, obezbeđuje savete za osnivanje firmi, nerezidenata SAD.\nProces izbora kompanija će se vršiti putem direktnih prezentacija u Privrednoj Komori Srbije (pitćing), ispred žirija sačinjenog od preduzetnika, investitora i stručnih lica iz PKS.


Nova Opel Corsa automobil godine u Srbiji - GARAŽA\nNova Opel Corsa automobil godine u Srbiji\nŽiri Asocijacije automobilskih novinara Srbije za izbor automobila godine, jedini nezavisni te vrste u našoj državi, izabrao je petu, najnoviju generaciju Opelovog modela Corsa za Automobil godine 2014. u Srbiji. Od 70 mogućih, Corsa je dobila 68 bodova.\nOvogodišnji žiri je radio u proširenom sastavu: Dragan Milutinović – RTS, Vladan Slavković – Formula Team, Zoran Samardžić – www.auto-info.rs, Mladen Radulović – Kurir, Dragan Stanimirović – Naše novine, Petar Živkovic -Večernje novosti, Goran Sarić –www.automagazin.rs i Zoran Plavšić – nezavisan novinar.\nU konkurenciji su ove godine bila 33 automobila, od kojih je eliminacijom u prvom krugu izabrano 10 finalista. Nova Corsa je dobila najviše glasova jer je po oceni žirija jedan od najpopularnjih novih malih automobila na tržištu, pristupačna prosečno platežnom kupcu u Srbiji, tehnički vrlo napredna, sa dugogodišnjom dobrom reputacijom u Evropi.\nZa 32 godine od kako se proizvodi, Corsa je kroz kroz četiri generacije, širom Starog kontineta, prodata u preko 12,4 miliona primeraka. Dostupna u verzijama sa troja i petora vrata, Corsa je trenutno četvrti najprodavaniji model u segmentu malih automobila u zapadnoj Evropi. Peta generacija Corse ima novi izgled i sa novim podvozjem i optimizovanim upravljanjem nudi novo iskustvo u vožnji, vrhunsku digitalnu povezanost i odličan odnos cene i performansi. Nova generacija benzinskih i bitno izmenjenih turbo dizel motora omogućava dobre performanse uz nisku potrošnju goriva.\nStatueta Automobila godine 2014. u Srbiji će biti dodeljena na svečanosti koja će biti organizovana početkom naredne godine. Ovo je drugi put da Corsa osvaju ovu prestižnu nagradu. Prvi put Corsa je dobila nagradu automobila godine u Srbiji 2007.\n2014 auto corsa godine nova opel srbija\nOpel Corsa dobila prestižno priznanje AUTOBEST 2015\nPrevious post:Dan servisno-tehničke podrške u Toyota Centru Beograd\nNext post:Opel Corsa dobila prestižno priznanje AUTOBEST 2015


SAM :: Online konferencije\nPoslovanje u Cloud-u – koliko smo svi sigurni?\nKada je pravo vreme za prelazak postojećih softverskih rešenja na Cloud okruženja i na šta treba posebno obratiti pažnju pri donošenju takve odluke? Da li je prelazak na Cloud više ili manje bezbedan u odnosu na tradicionalne arhitekture? Kako najbolje postići zadovoljavajući nivo bezbednosti u okviru Cloud-a?\nZakon o zaštiti podataka ličnosti i GDPR: obaveze vs. realnost\nKoji su zakonski okviri i obaveze, na kakve izazove u sprovođenju Zakona o zaštiti podataka o ličnosti nailaze fizička lica i kompanije? Koje su najbitnije novine koje novi zakon uvodi, a na šta kompanije treba da obratite pažnju kada se radi o implementaciji ovog zakona u poslovanju?\nNAJAVA: Dva dana digitalnih tema u SAM-u\nU okviru inicijative „2 dana digitalnih tema u SAM-u“, Propulsion u partnerstvu s Američkom agencijom za međunarodni razvoj (USAID) i SAM organizuju 2 panela, 1. i 2. juna od 12h na temu digitalne pismenosti, prava i obaveza, kao i dobrih praksi kompanija.


Bilo bi bombardovanja\nZamislite samo da je premijer Vučić rekao da mora doći do ujedinjenja Srbije i RS, pa verovatno bi već počele pripreme za novo NATO bombardovanje\nDačić u intervjuu za Informer kaže da je sada već sasvim očigledno da velikom broju Albanaca nije stalo do mira i stabilnosti, već do stvaranja takozvane velike Albanije.\n- Videli ste ove nedelje, u samo dva dana su i Edi Rama u Tirani i Hašim Tači u Prištini otvoreno u medijima govorili o spajanju Albanije i Kosova i formiranju zajedničke države. Onda je i Jonuz Musliju u Bujanovcu rekao da toj 'velikoj Albaniji' treba pripojiti jug centralne Srbije, negde sve do Niša! Očigledno, reč je o koordinisanoj, unapred dogovorenoj akciji albanskih ekstremnih političara. Neki, izgleda, procenjuju da je sada pravo vreme da se Srbija i čitav Balkan gurnu u haos. Naravno, ti neki nisu ni Rama, ni Tači, ni Musliju. Njima je neko mnogo moćniji namignuo da rade to što rade...\n- Ne znam ja tačno ko je to. Ali očigledno je da se albanski političari osećaju sigurno da neće snositi nikakve posledice zbog svojih ekstremističkih stavova i poziva na nasilno menjanje granica. Pazite, da je bilo ko drugi tako nešto uradio, već bi bilo na desetine najoštrijih saopštenja iz Brisela i Vašingtona. Da je premijer Vučić rekao da mora doći do ujedinjenja srpskih zemalja, Srbije i Republike Srpske, verovatno bi već počele pripreme za novo NATO bombardovanje... Ovako, kad Albanci prete ratom, onda svi ćute, kaže Dačić.\nNa pitanje zašto ćute, Dačić kaže:\n- Evo, to i ja vas pitam! Ne mogu čudom da se načudim zašto SAD i EU ćute. Pa ove pretnje Albanaca nisu pretnje samo Srbima i samo Srbiji. To su pretnje celom Balkanu. Mnogi zaboravljaju da albanski ekstremisti neće samo Srbiju do Niša već i Crnu Goru do Podgorice, Makedoniju do Skoplja i Grčku do Soluna! Projekat te njihove 'velike Albanije' podrazumeva prekrajanje granica u svim okolnim zemljama! Dakle, ako je neko rešio da koketira sa tom jako opasnom idejom, taj neko mora da računa na jako opasne posledice. Krajnji rezultat projekta 'velike Albanije' lako može da bude novi, veliki i krvavi balkanski rat u kome bi, na kraju, svi izgubili. Stvarno ne znam kom normalnom čoveku je takva i tolika nesreća u interesu?!\nObjavio: Ned, 23/04/2017 - 21:56


Deveto zlato za Srbiju, Batak MVP\nObjavljeno 12 avgust 2017\nKADETI – BALKANSKO PRVENSTVO 2017.\nMuška kadetska reprezentacija Srbije osvojila je deveto zaltno odličje na Balkanskom šampionatu u Leskovcu, nakon što je u finalu savladala selekciju Bugarske sa 3:1 po setovima 26:24, 21:25, 25:18 i 25:13 posle 105 minuta igre. Aleksa Batak proglašen je za najboljeg dizača i MVP takmičenja, Stanislav Paunović za najboljeg korektora a Stefan Negić za najboljeg libera.\nSrbi 13. put u finalu Balkanijade za kadete, za zlato sa Bugarskom (subota, 20.00)\nMuška kadetska reprezentacija Srbije po 13. put će igrati u finalu Balkanskog šampionata a za protivnika će imati selekciju Bugarske. Danas su u prvom polufinalu, u Leskovcu, puleni Boška Mačužića savladali selekciju Turske sa 3:0 po setovima 25:21, 25:20 i 25:17 posle 82 minuta igre. Finale je na programu sutra, subota 12. avgust od 20.00.\nKadeti Srbije u polufinalu Balkanijade sa Turskom (petak, 17.30)\nMuška kadetska reprezentacija Srbije kao prvoplasirana selekcija iz A grupe igraće u polufinalu Balkanskog prvenstva 2017. u Leskovcu. U poslednjem kolu u okviru grupne faze takmičenja Srbija je savladala Bugarsku sa 3:0 po setovima 25:18, 25:23 i 25:23 posle 80 minuta igre.\nSrbi u polufinalu, savladana i Rumunija\nMuška kadetska reprezentacija Srbije zabeležila je i drugu pobedu na Balkanskom prvenstvu 2017. u Leskovcu pa se sa dve maksimalne pobede plasirala u polufinale ovog takmičenja. U drugom kolu A grupe puleni trenera Boška Mačužića bili su bolji od Rumunije koju su pobedili sa 3:0 po setovima 25:17, 25:14 i 25:16 posle 72 minuta igre.\nMaksimalna pobeda kadeta Srbije u Leskovcu\nMuška kadetska reprezentacija Srbije pobedom je otvorila Balkansko prvenstvom 2017. u Leskovcu. Srbi su u prvom kolu A grupe savladali BJR Makedoniju sa 3:0 po setovima 25:16, 25:13 i 25:14 posle 66 minuta igre.\nStrana 15 od 79


► Intervju Bojan Klačar: Balans političke moći za bolje izbore\nTako ne/prilike u kojima Srbija dočekuje izbore sledećeg proleća opisuje izvršni direktor Cesida Bojan Klačar. Sagovornik Novog magazina jedan je od učesnika nedavno započetih razgovora vlasti i opozicije, koji za cilj imaju dogovor oko uslova u kojima će se odvijati predstojeća izborna trka.\nNakon drugog kruga razgovora održanog na FPN-u, stiže i važna poruka da na uslove i atmosferu u kojima se izlazi na birališta ne utiču samo procedure i zakoni već i balans političke moći, a Srbiji to više nego očigledno manjka.\n“Ključna stvar je da se ovi razgovori dešavaju nakon nekoliko godina potpunog prekida političke komunikacije u Srbiji na temu izbora. Zato nije iznenađenje da se prve ocene svode na to da se radi o konstruktivnom razgovoru”, objašnjava Klačar: “Učesnici su obazrivi, imajući u vidu kompleksan momenat u kojem živimo, kao i činjenicu da dolaze izbori za šest do sedam meseci. Različite su političke pozicije s kojih nastupaju političke stranke i svi akteri pokušavaju da svoju poziciju na neki način zadrže ekskluzivnom i važnom. Sa druge strane, kad smo stigli na teren konkretnih razgovora, kao što je bio drugi susret na kojem smo razgovarali o finansiranju kampanja, onda je i fokusiranost samih aktera bila veća nego što je to bio slučaj na prvom skupu.”\n*Kako Cesid ocenjuje izborne uslove, možemo li ih opisati epitetima fer i pošteni?\nVratili smo se 2014, a posebno 2016. korak, dva unazad u izbornim procedurama. Ne zbog toga što je došlo do promena u regulativi nego zbog toga što je praksa dovela do mnogo većih problema nego što je to bio slučaj 2012. ili nešto ranije. Druga vrsta izazova s kojom se suočavamo jeste pad poverenja ključnih političkih i civilnih aktera, ali i građana u izborni proces.\nVeoma je važno da ljudi veruju da se procesi odvijaju regularno, a mi imamo pad poverenja u izbore. Za razumevanje čitave situacije važno je znati i da je izborno zakonodavstvo u Srbiji gotovo u potpunosti bazirano na stranačkim polugama, sa izuzetkom Agencije za borbu protiv korupcije.\nKada ne postoji dovoljno političkog pluralizma, kada ne postoji balans političke moći, imate smanjenu mogućnost za kontrolu procesa. Onda je jedan deo javnosti nezadovoljan zato što nema uvid u ono što se dešava na terenu. Važno je da razumemo da na izborne uslove, osim procedura i rada kontrolnog tela, utiče odnos političke moći – što je veći balans političke moći, mi ćemo imati bolje izbore. Da nema nikakvog razgovora između političkih aktera u ovom momentu, a da imamo opoziciju koja je snažnija, izbori bi bili bolji i regularniji, sa više poverenja.\n*Ima li dovoljno vremena za veće promene, šta je moguće uraditi do proleća?\nPrva grupa su problemi koji mogu da se reše proceduralnim izmenama podzakonskih akata ili sitnim izmenama zakona. Možemo da utičemo i da se promeni praksa delovanja kontrolnih tela, bilo da se radi o Agenciji za borbu protiv korupcije ili REM-u, i da utičemo na to da kapaciteti RIK-a budu nešto veći nego ranije. Mi u Cesidu smatramo da bi, ako je moguće, posle izbora trebalo zadržati ovaj format razgovora, da probamo neke stvari sistemski da promenimo. Problemi su neprimenjivanje ili selektivna primena zakona. Problem je i to što izborno zakonodavstvo u Srbiji suštinski nije promenjeno dvadesetak godina, a i kada je prvi put doneto, trebalo je da bude neka vrsta prelaznog rešenja. Nemamo sistemsko rešenje i zato se konstantno vraćamo na iste probleme, pre svega kada je reč o radu RIK-a i biračkih odbora.\n*Koliko svi ti problemi u izbornom procesu utiču na konačni rezultat?\nBilo kakve nepravilnosti, pa makar one i ne uticale na konačni rezultat, ne treba da znače da mi treba probleme da preskočimo, relativizujemo ili bagatelišemo. Svaki problem u izborima ima lošu posledicu, ako ne po finalni rezultat, onda utiče na poverenje građana i nezadovoljstvo dela biračkog tela.\n*Poruke vlasti i opoziciji?\nPoruke su snažnije prema vlasti iz prostog razloga jer je vlast ta koja može da promeni izborne uslove, posebno što postoji ogromna koncentracija političke moći. Mi prvi prvi put u kratkom višestranačju imamo situaciju da jedna stranka kontroliše manje-više svaki nivo u Srbiji i samim tim njihova odgovornost mora da bude veća. Naša poruka vlasti je da budu senzibilnije i otvorenije za poruke i preporuke iz civilnog društva i za poruke opozicije, koja je u ovom slučaju manjina.\nPoruka opoziciji je da, iako veruju da imaju svoje razloge za bojkot izbora i preduzimanje nekih radikalnih koraka, budu dovoljno strpljivi i pametni da saslušaju sve ono o čemu ćemo razgovarati narednih nekoliko nedelja i da pokušaju da budu dovoljno konstruktivni da prihvate preporuke civilnog društva koje mogu dugoročno da poprave izborne uslove.\n*Ukoliko bi se opozicija odlučila na bojkot, kakve bi bile posledice?\nSvakako velike, bilo da bude uspešan ili ne. U slučaju uspešnosti bojkota, to znači ozbiljnu krizu političkog života, do sledećih izbora ostaće neka vrsta senke legitimnosti. Legalnost neće biti upitna, ali vlast će morati da objašnjava i međunarodnim i domaćim akterima zašto se to dogodilo. To srednjoročno znači da ćemo doći u situaciju i da imamo vanredne parlamentarne izbore. Sve to potencijalno utiče i na druga važna pitanja – rešavanje kosovskog problema i na evropsku agendu Srbije.\nNeuspešan bojkot znači ozbiljnu prekompoziciju na opozicionoj sceni i promenu najviđenijih lidera. Posle takvih izbora to bi značilo potpuno drugačiju političku realnost, oni koji ne budu bojkotovali izbore postaće relevantni politički akteri, čitav jedan deo populacije u Srbiji neće imati predstavnike u Skupštini. Imaćemo neke nove lidere i nove profilisane stranke koje će imati snažniju infrastrukturu, ozbiljnije finansije i međunarodne kontakte. U bilo kojem od ova dva scenarija dan posle izbora neće biti isti.\n*Šta govore poslednji trendovi kada je reč o popularnosti stranaka?\nTrendovi su manje-više nepromenjeni u poslednjih šest do 12 meseci. Pozicija SNS je stabilna iako je u jednom trenutku protesta bila blago okrnjena, ali sve vreme govorimo o polovičnoj ili natpolovičnoj podršci. Na drugom mestu je SzS, koji je krenuo sa relativno dobrih pozicija, iznad 15 posto, a od proleća podrška se kreće između 11 i 12 procenata. Podrška SPS-u je stabilna, između 9 i 11 odsto. To su jedina tri aktera koja sasvim sigurno prelaze cenzus. Oko cenzusa su SRS, koalicija SPAS i DSS, kao i PSG, ali teško je sada predviđati koja će od tih stranaka ostati ili pasti ispod pet odsto.


"Partizan u LE mora da igra u oba pravca, nema opuštanja"\n„Partizan u LE mora da igra u oba pravca, nema opuštanja“\nI. Đ. 14. septembra 2017. 21:17\nFudbaleri Partizana uspešno su odoleli švajcarskom Jang Bojsu u prvom meču grupne faze Lige Evrope.\nNavijači mogu biti sasvim zadovoljni remijem od 1:1 u Bernu uz naglasak da su crno-beli, da su imali malo više snage i iskustva, u drugom poluvremenu u nekoliko akcija mogli i do pobede.\nStrelac za crno-bele, posle uspešnog proigravanja Zorana Tošića, bio je Marko Janković u 11. minutu, ali je smušenost odbrane crno-belih samo 180 sekundi kasnije kumovala izjednačenju Fasnahta.\nPre početka grupne faze, Branislav Ugrenović, srpski fudbalski stručnjak iz Švajcarske koji veoma dobro poznaje tamošnji fudbal, naglasio je šansu Partizana vidi u brzoj tranziciji iz odbrane u napad kao i u ranoj eliminaciji straha od domaćina koji, kako će se ispostaviti, i nije bio previše opasan po crno-bele kako se prethodno verovalo.\n„Obe ekipe imale su šanse da pobede. Dve najveće greške Partizana večeras su što je posle 1:0 stao i ‘povukao ručnu’ a to ne prolazi u Evropi, i drugo, što nije igrao u oba poluvremena, već samo u drugom. Čini se kao da je Miroslav Đukić na poluvremenu ‘očitao lekciju’ igračima jer su od početka drugog strpljivo i pametno gradili svaki napad i bili su bolji. Treba naglasiti i da Jang Bojs nije igrao u najjačem timu – četiri vrlo dobra prvotimca su im povređena. Deluje mi da Partizan ume da napada ali ne i da se vraća pozadi i da se brani. U Evropi se igra u oba pravca“, naglašava Ugrenović za Krstaricu.\nPartizan poražen od Mančestera – „ovo su ipak druge…\nPartizan u drugom kolu Lige Evrope u Beogradu dočekuje kijevski Dinamo koji je sa 3:1 pobedio albanski Skenderbeu iako je gubio na poluvremenu.\n„Nadam se dobrom rezultatu. Ne bih voleo da crno-beli pristupe meču kao protiv Olimpijakosa, a Dinamo je sličan Grcima. Da napadaju, stvaraju šanse a da Ukrajinci prete iz kontri. Na to moraju da obrate posebnu pažnju jer tako Kijev igra na strani, kao Olimpijakos što je igrao“, zaključio je Ugrenović.\nFK Partizanjang bojsLiga Evrope


Dimitrije Boarov: Demokratija i privredni rast - Javni servis\nDimitrije Boarov: Demokratija i privredni rast\nDrugi loš zaključak, povezan s Milanovićevom opaskom da se i u Srbiji može govoriti o svojevrsnoj zameni demokratije za brži privredni rast, bio bi da je ona u poslednjoj deceniji doista ostvarila nekakav zavidan privredni rast.\nUvek je zanimljivo čitati Branka Milanovića, jednog od naših retkih ekonomista koji su stekli međunarodni ugled, pre svega svojim studijama o nejednakosti, na Siti univerzitetu u Njujorku. Ovde ćemo se kratko osvrnuti na neka pitanja o kojima je govorio u intervjuu, koji je beogradski Danas objavio pre neki dan (5. jula), pod zanimljivim naslovom: “Srbija menja deo demokratije za veći privredni rast”.\nVeć sam spomenuti naslov upućuje na zaključak da je Milanović dodirnuo tugaljivo pitanje odnosa demokratije i privrednog rasta, sada sa prilično eksplicitno iznetom ocenom da je i Srbija ušla u krug zemalja koje su prihvatile svojevrsni “trejdof” – da smanjuje deo određenih (demokratskih) prava radi većeg ekonomskog rasta, što, dakako, prati veća arbitrarnost u ponašanju države. Tu ocenu je izneo u kontekstu famozne priče o neverovatnom privrednom usponu Kine u poslednje dve generacije, pod vladom “koja je posvećena investicijama, rastu i zaposlenosti” uz “gubitak ljudskih prava, vlasničkih prava i nedostatak vladavine prava”. Dakle i tamo, navodno, imamo “trejdof”, kaže Milanović, to jest zamenu prioriteta – “manje demokratije za više ekonomskog rasta”. Istina, Milanović pri tome dodaje da je Kina specifičan slučaj i da njen model nije lako preneti u neku drugu zemlju.\nŠta meni smeta u ovim Milanovićevim ocenama? Neću prvo proceniti da se iz njegovog ovlašnog iskaza može izvući nakaradan zaključak da je kineski uspon dobio zamah kad se kineski narod odrekao dela demokratskih prava i ciljeva da bi ekonomski napredovao? Upravo obrnuto, po mom sudu, tek kada je vladajuća komunistička elita dozvolila prodor ekonomskih sloboda u tržišno privređivanje (a te slobode su obično deo demokratski ustrojenog sistema) i tek kada je ta elita počela da toleriše ogromne socijalne nejednakosti među državljanima Kine, privredni rast je krenuo kao velika oluja\nDrugi loš zaključak, povezan s Milanovićevom opaskom da se i u Srbiji može govoriti o svojevrsnoj zameni demokratije za brži privredni rast, bio bi da je ona u poslednjoj deceniji doista ostvarila nekakav zavidan privredni rast (što je na osnovu pukih podataka sumnjivo) po cenu jednopartijske, poznate “neliberalne demokratije Viktora Orbana”. Naime, neki posmatrači smatraju da Srbija ide tragom Orbanove Mađarske, koja je doista u poslednjoj deceniji ostvarila dinamičan ekonomski razvoj, uz gušenje mnogih evropskih sloboda i prava. Pri tome, niko se ne bavi hipotetičnim pitanjem da li bi taj razvoj bio još spektakularniji da mađarski premijer nije uzeo sve pod svoje i stalno prkosio najsnažnijim zemljama EU, terajući svoju “hrišćansku politiku”.\nUzgred budi rečeno, gledao sam nedavno na nekoj televiziji seriju u kojoj je glavna, uprošćena teza bila da su Drugi svetski rat dobile privatne kompanije Velike Britanije i SAD (avioni, kamioni, džipovi, tenkovi, liberti brodovi, itd.) u odnosu na državno i autoritarno vođene fabrike Hitlerovog Rajha (zasnovane u velikoj meri i na besplatnom robovskom radu miliona zarobljenika). U toj seriji je, možda i previše, uveličan i značaj ekonomske pomoći koju je Sovjetska Rusija dobijala od tadašnjih zapadnih saveznika, što nas ponovo vraća na pitanje nije li komunistička autoritarna “industrijalizacija”, pod Staljinovom čeličnom rukom preterano mistifikovana.\nU krajnjoj konsekvenci, Milanovićeve ocene bi neko mogao da zloupotrebi do teze da demokratija i nije za siromašne zemlje, gde bi narod rado ustupio ljudska prava za više hleba, a pogotovu nije za ambiciozne zemlje koje imaju tu sreću da imaju jakog i sposobnog lidera koji zna šta treba raditi, umesto da se svako privredno pitanje razvlači i gnjavi po demokratskim i nejedinstvenim institucijama, u vreme kad treba brzo delati.


Prvacima poklon po 8.000 dinara\nSvakom đaku prvaku koji živi na teritoriji Jagodine opština je juče poklonila 8.000 dinara za polazak u školu.\nNa prigodnoj svečanosti u jagodinskoj hali sportova organizovanoj za decu i roditelje, gradonačelnik Jagodine Dragan Marković Palma rekao je da su deca za tu opštinu „svetinja“ i da lokalna samouprava to pokazuje delima.\n- Novac je obezbedila lokalna samouprava uštedom koja ove godine iznosi više od 20 miliona dinara. Taj novac smo uštedeli, tako što smo koristili razne prinadležnosti koje nam po zakonu pripadaju - rekao je Palma i dodao da ušteđena sredstva pripadaju deci i porodici.\nNaveo je da svakog meseca 1.600 učenika i studenata koriste stipendije opštine, kao i da treću godinu za redom Jagodina šalje na letovanje učenike koji su završili četvrti i osmi razred.\nMarković je najavio da će krajem meseca svi đaci prvaci, njihovi nastavnici i direktori ići na ekskurziju o trošku grada. On je pozvao mlade ljude da uđu u bračne veze i obećao da će im lokalna samouprava pomoći u podizanju dece.


Šest decenija Andrićeve Nobelove nagrade – Han info\nŠest decenija Andrićeve Nobelove nagrade\nоктобар 27, 2021 Zabava\nJuče, 26. oktobra, prošlo je tačno 60 godina otkako je Ivo Andrić dobio Nobelovu nagradu za književnost. Do danas, ostao je jedini naš pisac koji je dobio to priznanje. Nobelov komitet nagradio je „epsku snagu pripovedanja kojom je oblikovao teme i prikazao sudbine ljudi tokom istorije svoje zemlje“.\nIako se njegovo ime u Nobelovom komitetu pominje već 1958. iako je 1960. bio u najužem izboru, 26. oktobra 1961. godine, Ivo Andrić ipak je bio iznenađen kada su mu vest iz Stokholma saopštili novinari koji su ga sačekali ispred stana, da se vrati iz uobičajene šetnje.\nNagrada je Andriću dodeljena u Stokholmu 10. decembra 1961. godine, u dvorani Koncertne palate Švedske kraljevske akademije.\nKnjiževnik je celokupni novčani iznos od Nobelove nagrade, iz dva dela, poklonio Bibliotekarskom fondu Bosne i Hercegovine.


Imovina bez zaštite - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Imovina bez zaštite\nKako UNMIK, protivno Rezoluciji 1244 SB, uzurpira svojinska prava Srba na Kosovu i Metohiji\nRezolucijom 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija nije predviđeno, niti je to pravno moguće, bilo kakvo učešće UN u promeni svojinskih prava na Kosovu i Metohiji.\n0Piše: Branislav Gulan 13. juna 2018. 08.00\nTo znači da se zatečena, odnosno stečena, svojinska prava države, drugih javnih subjekata, pravnih i fizičkih lica ne mogu menjati bez njihovog izričitog pristanka. Nasuprot tome, veliki deo imovine srpskih firmi na KiM privatizovan je, što znači da je UNMIK, protivno Rezoluciji 1244 SB, a pod izgovorom da tom imovinom „upravlja“, uzurpirao svojinska prava i vlasništvo nad nepokretnostima, preduzećima… Privatizacija na KiM, koja je, zapravo, maskirana davanjem u zakup na 99 godina, nije legalna i ne bi smela da proizvede bilo kakve pravne posledice za Srbiju i njene organe, bez obzira kakvo će na kraju rešenje biti za KiM. O tome u kakvoj su poziciji nekadašnja društvena preduzeća na Kosovu i Metohiji, najbolje svedoči podatak da čak 90 odsto ne radi, u funkciji su samo javna preduzeća (Pošta, Telekom, Kosovska elektroenergetska korporacija, Železnica Kosova (sada posluje pod imenom Železnice UNMIK-a) i komunalnih preduzeća. Da je reč o velikoj imovini ilustruje i činjenica da samo knjigovodstvena vrednost Železnica Srbije na KiM, računajući infrastrukturu i vozna sredstva, premašuje 206 miliona evra, dok je tržišna vrednost višestruko veća, s obzirom na to da bi u realnu cenu trebalo „ugraditi“ i pozamašna ulaganja u kapitalne remonte pruga i stanica devedesetih godina prošlog veka, ali i štetu u vidu propuštenog prihoda od 1999. godine što se, kako su izračunali u Železnicama Srbije, meri stotinama miliona evra. Imovina srpskih Železnica na KiM uključuje, pored ostalog, i 330 kilometara pruga, 33 železničke stanice, 19 dizel lokomotiva, 15 dizel-motornih vozova, 570 teretnih i 45 putničkih vagona. osim toga, Železnice Srbije i dalje izmiruju obaveze prema stranim kreditorima po osnovu zaduženja bivšeg ŽTP Priština – reč je o dva zajma Svetske banke od 32,2 miliona dolara, zatim o dugu od 4,2 miliona kanadskih dolara Pariskom klubu, dok su prema EUROFIMI izmirene obaveze od 1,6 miliona švajcarskih franaka, a ostalo je još 5,5 miliona franaka duga.\nPrivatizacija na Kosovu i Metohiji obavlja se po principu stani – kreni, pri čemu se Srbija ništa ne pita. Iz Privredne komore Srbije nekoliko puta je upućivan apel Asocijaciji privrednih komora u svetu, čiji je član i PKS, da pomognu da se preispita i obustavi nezakonita privatizacija preduzeća na Kosmetu koja se odvija suprotno međunarodnim standardima i na štetu vlasnika iz Srbije. Utoliko pre što je privreda Srbije, u prethodne tri decenije u KiM uložila oko 17,6 milijardi dolara. Prema podacima srpskog Ekonomskog tima za KiM, u vlasništvu Srbije su 24.500 hektara poljoprivrednog, šumskog i građevinskog zemljišta, više od 1,4 miliona kvadratnih metara službenih zgrada, 145.000 kvadrata poslovnih i 25.000 kvadrata stambenih zgrada, 4.000 kvadrata objekata posebne namene, kao i 750.000 metara kvadratnih građevinskih objekata (samo ovaj deo državne imovine procenjen je na oko 220 miliona evra). Tu je i vojna imovina, računajući i vojni aerodrom kod Prištine, čija je vrednost procenjena na oko 95 miliona evra, a svi pokušaji Beograda da zaštiti svoj ekonomski interes u tom delu zemlje nisu doneli značajnije rezultate. Društvenom imovinom na KiM trgovala je Civilna misija UN (UNMIK), dok je izvršilac poslova Kosovska poverilačka agencija (KPA). Prema informaciji kojima raspolaže Koordinacioni centar za KiM, do početka 2007. godine je na devet tendera prodato 145 preduzeća i ostvaren je prihod od 148 miliona evra. Preduzeća su prodavana znatno ispod realne cene, a kupovali su ih Albanci, ne obazirući se pritom na potraživanja koja proističu iz dužničko-poverilačkih odnosa preduzeća, fondova i banaka iz centralnog dela Srbije, Vojvodine i Crne Gore.\nZvanični Beograd je još od početka 2002. godine nastojao da ukaže da je privatizacija na KiM pogrešno osmišljen potez i da će posledice biti teške i dalekosežne. Uprkos tome KPA je sva preduzeća predviđena za prodaju proglasila društvenim, uključujući i ona koja su posle 1989. godine promenila vlasničku strukturu. Tako je na primer, Fabriku zidnih tapeta Fazita u Prištini davno kupio Sintelon u Bačkoj Palanci. Zaposleni su dobili deonice, koje su Albanci prodavali u Bačkoj Palanci. Međutim, ponovljenom privatizacijom, koju je sprovela KPA, vlasništvo Sintelona je ignorisano, pa je Fazita ponovo prodata! Posle insistiranja Beograda da se privatizacija na KiM može obavljati jedino uz puno poštovanje međunarodnih standarda i uz saglasnost i učešće Republike Srbije, kao najvećeg poverioca i vlasnika imovine na tom delu nekadašnje Jugoslavije, UNMIK je, u oktobru 2003, samo privremeno zaustavio taj proces. Vlada Srbije je u više navrata na adresu UNMIK ali i međunarodnih organizacija uputila oštre proteste, ocenjujući da je reč o nelegalnoj i kriminalnoj prodaji društvenih preduzeća, koja i dalje traje. Tako je, recimo, krajem 2006. godine prodat gigant Feronikl, u čiju je izgradnju, pre više od tri decenije, uloženo oko 300 miliona dolara, dok je novi vlasnik, kompanija Alferon registrovana u Engleskoj, za njegovu kupovinu izdvojila deset puta manje novca. U međuvremenu, zvanični Beograd je pokrenuo široku kampanju, kako bi sprečio nameru UNMIK i Kosovske poverilačke agencije da prodaju i Rudarsko metalurški-kombinat Trepča. Ovaj industrijski gigant biće ponuđen na prodaju zbog ogromnih dugova koje Trepča ima prema kreditorima, a čija je naplata dospela. Među najvećim poveriocima je i grčka kompanija Mitilineos, koja potražuje 44 miliona evra. Procenjuje se da je u Trepču uloženo oko milijardu dolara, na osnovu čega Vlada Srbije polaže pravo na vlasništvo što UNMIK osporava.\nUredbom o privatizaciji na KiM, koju je u aprilu 2005, proglasio Soren Jesen Petersen, otišlo se korak dalje u kršenju vlasničkih prava. Prema toj uredbi, nije neophodno da se utvrđuje poreklo vlasništva, već to može da se uradi i posle prodaje, sudskim putem. Tako je legalizovana diskriminacija više od 50.000 prognanih radnika, Srba i drugih nealbanaca, kojima ne preostaje ništa drugo nego da se nadaju da će im od 20 odsto sredstava, dobijenih prodajom preduzeća, biti isplaćena simbolična nadoknada. Jedan od uslova za to je da su u preduzeću bili zaposleni na dan 22. marta 1989. godine i da imaju bar tri godine radnog staža. Problem je, međutim, što na spisku za nadoknadu nema Srba, koji mogu da se žale Federaciji nezavisnih sindikata Kosova i Metohije. Zvaničnici na KiM i dalje tvrde da se privatizacija obavlja u skladu sa preporukama UN, dok je ekonomska rekonstrukcija prepuštena EU. Za prvih pet godina posle uspostavljanja međunarodnog protektorata u pokrajini, završena je privatizacija u samo pet društvenih preduzeća, dok su ugovori o prodaji još devet preduzeća, vredni 10,2 miliona evra, čekali ratifikaciju Upravnog odbora agencije. Prema tadašnjoj proceni Agencije na spisku za privatizaciju bilo je između 450 i 500 kompanija u društvenom vlasništvu u kojima je bilo zaposleno oko 18.000 radnika.\nImovina 1.358 preduzeća koja se privatizuju, a pripadaju srpskim firmama, procenjena je na više od 1,5 milijardi dolara\nUzurpirano je čak milion katastarskih parcela obradivog zemljišta, livada i šuma koje vrede 50 milijardi evra\nSrpska nepokretna imovina čini čak 58 odsto imovine na KiM\nNa KiM se nalazi 15,7 milijardi tona uglja, što može da se eksploatiše dva veka\nZa tri decenije Srbija je u Kosovo i Metohiju uložila 17,6 milijardi dolara\nrezolucija 1244, umnik, uzurpacija srpske imovine


Kontrola pristupa i evidencija radnog vremena — AllControl\nSveobuhvatno rešenje za organizacije svih veličina koje žele da povećaju operativnu efikasnost i bezbednost ljudi i objekata.\nUkoliko ste organizacija koja želi da zaštiti svoje ljude, poslovni prostor i podigne operativnu efikasnost na viši nivo u AllControlu ćete pronaći partnera koji će vam pomoći da primenite najoptimalniju tehnologiju prilagođenu specifičnim potrebama vašeg biznisa.\nOmogućavamo organizacijama svih veličina da u realnom vremenu prate i kontrolišu kretanje ljudi unutar i van poslovnog objekta uz mogućnost automatske kontrole i restrikcije pristupa prostorijama od značaja kao što su laboratorije, data centri, trezori, magacini itsl.\nŠTA VAM SISTEM DONOSI\nKontrola pristupa pokriva tri dimenzije istovremeno – praćenje pojedinaca, vremena i zone kretanja i smanjuje rizik od neželjenih situacija\nCentralizovan monitoring i upravljanje uređajima i lokacijama kroz jedinstvenu platformu podiže operativnu efikasnost osoblja i smanjuje bezbednosni rizik\nObaveštenja o radu sistema u realnom vremenu smanjuju rizik od prestanka rada sistema\nBiometrijski sistem za kontrolu pristupa donosi dodatnu sigurnost vašoj kompaniji - skeniranje lica, dlana i otiska prsta\nDaljinsko prijavljivanje na sistem, potpuna kontrola radnih sati i drugih informacija vezanih za samog korisnika putem aplikacije na mobilnom telefonu\nIntegracijom sa ostalim sistemima tehničke zaštite vaši ljudi i objekti će biti mnogo bezbednije mesto\nAllControl vam može pomoći da lakše i pouzdanije upravljate procesom evidencije radnih sati vaših zaposlenih primenom Matrix softvera za evidenciju radnog vremena na svim lokacijama u svakom trenutku. Evidentiranje dolazaka na posao, automatizovano beleženje i analiza radnih sati samo su neke od mogućnosti ovog moćnog alata koji umnogome doprinosi optimizaciji vašeg poslovanja.\nBiometrijska kontrola pristupa i evidencija radnog vremena\nKontrola radnog vremena za svakog zaposlenog pojedinačno\nEvidencija prekovremenog i rada po smenama\nPrecizne informacije za računanje zarada i upravljanje ljudskim resursima\nAutomatizacija procesa uz istovremeno smanjenje troškova


SAD: Nameravamo sa Rusijom da pregovaramo o povratku Sporazumu o raketama - Sputnjik Srbija\n22:25 03.01.2019 (osveženo 22:35 03.01.2019) Preuzmite kraći link\nOn je takođe rekao i da Rusija tim povodom nije preduzimala nikakve korake, kada je reč o povratku u okvire Sporazuma, iako je Vašington dao Moskvi 60 dana za to.\n„Sada se nalazimo na 30 dana od isteka tog roka koji smo dali Rusiji. Na žalost Rusija nije preduzela nikakve napore kako bi Sporazum opstao, kao i pre četiri – pet godina, kada smo takođe o tome razgovarali“, istakao je.\nPompeo je rekao da će Amerika nastaviti pregovore sa Rusijom kako bi ubedila Moskvu da se vrati Sporazumu, odnosno da se vrati poštovanju njegovih odredbi.\nPodsetimo, Moskva i Vašington u poslednjih nekoliko godina često optužuju jedan drugog o kršenju odredbi Sporazuma o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa.\nSporazum o raketama srednjeg i malog dometa, pregovori, Majk Pompeo


Dobrodošli na naš novi sajt – Gradnja promet\nBy Gradnja Promet Novosti 0 Comments\nOd danas, sve informacije koje Vas zanimaju u vezi sa našim poslovanjem možete pronaći na novoj internet stranici gradnjapromet.me. Kao i uvijek, potrudili smo se da pružimo lijep ugođaj svim posjetiocima naše nove prezentacije na internetu, na kojoj uz samo par klikova možete pronaći sve što Vas interesuje.\nNa našem sajtu moći ćete pronaći veliki broj urađenih projekata iz oblasti visokogradnje i niskogradnje koje smo za Vas predstavili kako biste se uvjerili u kvalitet koji pružamo i profesionalnost u radu koja krasi našu firmu.\nKada je u pitanju Gradnja promet, zadovoljstvo klijenata jeste na prvom mjestu, pa smo se potrudili da Vam pružimo što detaljniji uvid u naše poslovanje, a posebno bismo naglasili sekciju Prodaja, u kojoj možete pronaći sve potrebne informacije o stambeno-poslovnim objektima koji su trenutno u izgradnji. U okviru te sekcije moći ćete pronaći detaljne informacije o investiciji, kao i skice stanova koji će se naći u ponudi.\nTakođe, posebno bismo izdvojili i sekciju Oglasi, u okviru koje možete preuzeti i obrazac za zapošljavanje, s obzirom da je u našoj firmi uvijek otvoren oglas za sve zainteresovane radnike različitih profila. Možete nas kontaktirati na neki od ponuđenih kontakt telefona, ili ispunjavanjem obrasca za poruke korisnika, koji se nalazi na sajtu.\nPratite naš sajt, kako biste na vrijeme bili upoznati sa svim novinama, koje ćemo za Vas redovno ažurirati.


Aerodrom "Morаvа": Srbija dobila još jedan međunarodni aerodrom\nNaslovna VestiSrbija i regionAerodrom Morаvа: Srbija dobila još jedan međunarodni aerodrom\nPrivreda Srbija i region TurizamVesti\n30. juna 2019 u 00:13\nAerodrom Morava, zajedno sа Morаvskim koridorom, koji počinje dа se grаdi ove godine, omogućiće brži rаzvoj i kvаlitetniji život u centrаlnoj Srbiji.\nMešoviti vojno-civilni аerodrom zа međunаrodni vаzdušni sаobrаćаj Morаvа kod Krаljevа otvoren je na Vidovdan 28. juna 2019. godine, a svečanosti su prosustvovali predsednik Srbije Aleksandar Vučić, premijerka Ana Brnabić, ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović, predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik i mnogi drugi,.\nOva vazdušna luka, koja je napravljena još u vreme SFRJ, postaje mešoviti civilno-vojni aerodrom.\nRekonstruisana je sletna pista, ugrađen je sistem svetlosnog obeležavanja, a ostali su još manji radovi na pisti dugačkoj 2.265 metara. Kako je najavljeno, izgradiće se još jedna pista.\nSvečano otvaranje počelo je intoniranjem himne „Bože pravde“, a tokom ceremonije nad Kraljevom su nadletali avioni Orao J22 i MIG 29.\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije je na dan otvaranja uručio dozvolu za rad aerodromu Morava, čime je on dobio status civilnog aerodroma za međunarodni vazdušni saobraćaj.\nAerodrom Morava: Dobrobit za ceo region\nAerodrom „Morava“ ima veoma važnu poziciju pošto uskoro počinje gradnja i Moravskog koridora odnosno autoputa Pojate – Preljina, koji se nalazi na mаnje od pet kilometаrа vаzdušne linije od novog aerodroma.\nAerodrom „Morava“ zajedno sа Morаvskim koridorom omogućiće nove investicije, brži rаzvoj i kvаlitetniji život zа oko 500.000 ljudi koji žive u delu centrаlne Srbije.\nOsim vojnog i civilnog traansporta, aerodrom Morаvа imа potencijаl dа postаne ozbiljаn аerodrom zа kаrgo sаobrаćаj u regionu.\nPo odluci Vlade Srbije, aerodrom Morava u Lađevcima kod Kraljeva, dobiće i stalni granični prelaz za međunarodni saobraćaj putnika i robe sa svim potrebnim službama.\nLokacija graničnog prelaza aerodroma „Morava“ nalazi se na teritoriji grada Kraljeva, a delom na teritoriji grada Čačka i na oko kilometar od državnog puta prvog B reda 22.\nPrve linije na aerodromu „Morava“ očekuju se u zimskom redu letenja.\nOčekuje se da će mnoge strane avio-kompanije biti zainteresovane da uvedu letove, jer je reč o uspostavljanju domaćeg i međunarodnog avio-saobraćaja iz regiona u kome živi oko 800.000 stanovnika i u kome se nalaze poznati turistički centri.\nAVIO PREVOZ putovanje saobraćaj Srbija turistička atrakcija


UHAPŠEN NAPADAČ NA NOVINARA DAŠKA: Policija traga za nalogodavcem brutalnog prebijanja VULIN OTKRIO DETALJE ISTRAGE - TopVesti.rs\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da su pripadnici policije u Novom Sadu efikasnom akcijom rasvetlili napad na novinara Daška Milinovića. - Napad se desio u 6.45 ujutru, a već oko 13.09 uhapšen je prvi napadač. Za drugim napadačem, čiji je identitet takođe poznat, intenzivno se traga, kao i za organizatorima i naručiocima o\nFoto: N1 / screenshot Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu efikasnom akcijom rasvetlili su napad na novinara Daška Milinovića. Napad se desio u 6.45 ujutru, a već oko 13.09 uhapšen je prvi napadač. Za drugim napadačem, čiji je identitet takođe poznat, se intenzivno traga, kao i za organizatorima i naručiocima, o kojima takođe imamo\nNapad se desio u 6.45 ujutru, a već oko 13.09 uhapšen je prvi napadač. Za drugim napadačem, čiji je identitet takođe poznat, se intenzivno traga, kao i za organizatorima i naručiocima, o kojima takođe imamo saznanja“, rekao je Vulin , prenosi MUP u saopštenju. Prema njegovim rečima, pripadnici Policijske uprave u Novom Sadu pokazali su efikasnost,\nRASVETLJEN NAPAD NA NOVINARA MILINOVIĆA: Jedan napadač uhapšen, za drugim se traga\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu efikasnom akcijom rasvetlili napad na novinara Daška Milinovića. „Napad se desio u 6.45 ujutru, a već oko 13.09 uhapšen je prvi napadač. Za drugim napadačem, čiji je identitet takođe poznat, se intenzivno traga, kao i za organizatorima\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da je policija uhapsila jednog i utvrdila identitet drugog napadača na novinara Daška Milinovića u Novom Sadu. Vulin je naveo da se napad dogodio jutros u 6.45 a da je prvi napadač bio uhapšen "već oko 13.09". "Za drugim napadačem, čiji je identitet takodje poznat, se intenzivno traga, kao i\nNovinar i radijski voditelj iz Novog Sada Daško Milinović, koji je jutros napadnut šipkama i suzavcem, za 021.rs kaže da je očigledno da je napad planiran, te da su pomalo komične reakcije onih koji su stvorili atmosferu u kojoj je ovakav napad moguć. Napad na novinara i člana voditeljskog dvojca "Alarma sa Daškom i Mlađom" dogodio se jutros oko 6:45\nMinistar policije republike Srbije Aleksandar Vulin izjavio je da su pripadnici novosadskog MUP-a rasvetlili jutrošnji napad na novinara i radijskog voditelja Daška Milinovića . Milinović je napadnut jutros oko 6.45, dok je jedan od napadača lišen slobode već iza 13 časova. Radijski voditelj Daško Milinović napadnut šipkama, siledžije ga pratile… Krvničko\nNOVI SAD - Ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu efikasnom akcijom rasvetlili napad na novinara Daška Milinovića. „Napad se desio u 6.45 ujutru, a već oko 13.09 uhapšen je prvi napadač. Za drugim napadačem, čiji je identitet takođe poznat, se intenzivno traga, kao\nBEOGRAD: Ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu efikasnom akcijom rasvetlili napad na novinara Daška Milinovića. Foto: mod.gov.rs „Napad se desio u 6.45 ujutru, a već oko 13.09 uhapšen je prvi napadač. Za drugim napadačem, čiji je identitet takođe poznat, se intenzivno\nRasvetljen napad na novinara Daška Milinovića\nPrema njegovim rečima, pripadnici Policijske uprave u Novom Sadu pokazali su efikasnost, a Ministarstvo unutrašnjih poslova posvećenost bezbednosti svakog građanina u našoj zemlji. Ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu efikasnom akcijom rasvetlili napad na novinara


Tanjug 26. decembra 2020. 10:54\nBEOGRAD – Oko 1.125 zaposlenih u turističkim agencijama ostalo je ove godine bez posla zbog pandemije kovida 19, rekla za Tanjug ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić dodajući da se, ipak, nazire kraj krize u 2021. za tu granu privrede.\nUkupno su 92 turističke agencije uspele do sada da dobiju bankarske garancije ili polisu osiguranja i time stekle licencu za rad, navela je Matić.\n„Kada govorimo o broju ljudi koji su na žalost izgubili radna mesta u turizmu i ugostiteljstvu, samo u agencijama koje su bile i najviše pogođene je 1.125 njih izgubilo posao. Mi smo 15. marta imali više od 4.500 zaposlenih u tom sektoru, a prema zvaničnoj statistici 15. decembra ih je bilo 3.400“, precizirala je ministarka Matić.\n„Za sam sektor turizma ključno je da se prva tri meseca sledeće godine kada stižu na naplatu različiti doprinosi i porezi izađe u susret turističkoj privredi. Pre svega da im se omogući da te svoje obaveze prema državi plate u ratama“, navela je Matić.\n„I Fond za razvoj Republike Srbije će izaći sa jako dobrom inicijativom da se omogući odlaganje plaćanja svih povoljnih kredita na rate ukoliko su ove godine preduzeća imala prihode manje od 30 odsto“, navela je ministarka Matić.


Šta je važnije OBRAZOVANJE ili ISKUSTVO? - Magazin Student\n8 октобра, 20208 октобра, 2020\nOba kriterijuma su veoma bitna u daljem razvoju karijere, ali kako ćemo izabrati na šta da usmerimo sve svoje snage?\nPitanje oko koga se dugo raspravlja ima specifčan odgovor, koji zavisi od nekoliko faktora:\n1. Oblast u kojoj se usavršavaš/radiš\nDa li je diploma neophodna odgovor daje struka gde želiš da se usavršiš, ako je oblast prirodnih nauka recimo medicina ili oblast obrazovanja (učitelj, profesor), to su oblasti koje i zakonski traže diplomu fakulteta. Recimo oblasti kao što su informatika, marketing ili trgovina ne zahtevaju nužno posedovanje diplome već vaše sposobnosti tzv. skills.\n2. Šta HR tim firme u kojoj apliciraš navodi kao neophodno za zaposlenje\nMožemo do sutra raspravljati o tome da li ti treba diploma ili ne za tvoj posao iz snova, ali ako firma u kojoj planiraš da se zaposliš istakne kao bitnu stavku diplomu određenog fakulteta ili broj godina iskustva u radu na apliciranoj poziciji, onda je jedino njihov zahtev validan bez obzira na naše lično mišljenje, zar ne?\n3. Akreditacija diplome fakulteta ili reputacija firme gde si stekao iskustvo\nUvek će se više vrednovati diplome koje su na dobrom glasu, fakulteti koji imaju akreditovane smerove i hvaljene diplome (više o akreditacijama na akreditacije).\nTakođe nije ni svako iskustvo isto rangirano, negde samo ime kompanije gde si stekao iskustvo može otvoriti mnoga vrata, više nego broj godina provedenih negde gde to neće biti vrednovano.\n4. Koliko je tvoja profesija podložna promenama\nOvaj faktor je malo komplikovaniji, jer je vrlo bitno da posle fakulteta nađeš posao gde koristiš stečena znanja sa fakulteta, međutim ukoliko je profesija podložna velikim promenama i ti pokušaš da se zaposliš posle nekog niza godina od dobijanja diplome, velika je verovatnoća da si ispao iz štosa i da će firma izabrati nekoga ko ima iskustvo i ko radi posao u kontinuitetu.\nAko uvažimo sve ove uslove, jedini kompletan odgovor je da kombinacija iskustva i obrazovanja daje veliku sigurnost u odabiru baš tebe kao kandidata pogodnog za tvoj dream job.\nZato da bi uspešno pozicionirao sebe na tržište rada potrebno ja da u toku studija takođe stičeš i neku vrstu usavršavanja ili iskustva (rad tokom studija). Naravno neke studije su teže pa je i svaka dodatna aktivnost samo opterećenje i onda dođe ono pitanje, kako poslodavac od mene očekuje da imam i iskustvo i obrazovanje a imam tek 24/5 godina?\nPostoje firme koje ne prave razliku u iskustvu, čak je negde i poželjno da ga nemaš, kako bi sama firma modelirala radnika kakvog želi. Ali svaki poslodavac će sigurno više vrednovati ukoliko u svom CV-ju imaš i neke dodatne aktivnosti tokom studija.\nAko ne možeš da radiš dok studiraš i stičeš iskustvo baš na poziciji za koju se školuješ, postoje i druge opcije kao: volontiranje, vannastavne aktivnosti (predavanja, projekti), stručne prakse, studentsko organizovanje (više o tome na organizovanje).\nZato daj sve od sebe i potrudi se da počneš već danas jer na kraju ipak si ti najbolji mogući izbor!


16. juna 2021. godine u Doboju je održana javna debata na temu: Socijalno preduzetništvo i mogućnosti zapošljavanja. Organizator debate bio je CDP „Globus“ u saradnji sa Regionalnim udruženjem distrofičara Doboj. Ova aktivnost je organizovana u okviru projekta: Agenda za socijalno preduzetništvo, koji provodi CDP Globus uz podršku Ambasade Kraljevine Holandije u BiH.\nUčesnici debate bili su predstavnici institucija, organizacija civilnog društva i socijalnih preduzeća s područja regije Doboj.\nNa osnovu izuzetno konstruktivne diskusije tokom debate, definisani su sljedeći zaključci:\n- Neophodno je unaprijediti pravni okvir za poslovanje socijalnih preduzeća i drugih oblika socijalnog preduzetništva, kroz postojeće zakonske propise;\n- Izrada novih zakonskih rješenja u oblasti socijalnog preduzetništva treba da bude zasnovana na dubinskoj analizi stanja u sektoru, jer se radi o složenoj i multisektorskoj temi, zbog čega je potrebno temeljno analizirati sve prednosti i nedostatke predloženih rješenja;\n- U cilju informisanja stanovništva o socijalnom preduzetništvu, potrebno je organizovati i šire javne prezentacije ovog koncepta;\n- Od posebnog značaja za razvoj preduzetništva, time i socijalnog preduzetništva, jeste usklađivanje obrazovnog sistema sa potrebama na tržištu rada;\n- Grad Doboj je dobar primjer otvorenosti za saradnju i dijalog sa organizacijama civilnog društva na pitanjima zapošljavanja, socijalnog preduzetništva i dr; Grad obezbjeđuje i finansijsku podršku u vidu stipendija učenicima koji upišu zanimanja koja su izdvojena kao deficitarna na području Grada Doboja;\n- Aktuelni Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji, osposobljavanju i zapošljavanju invalida RS je rigidniji u odnosu na ranije zakonsko rješenje, te je potrebno unaprijediti kompletan okvir za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje lica sa invaliditetom u RS;\n- Napredne tehnologije mogu dati značajan podstrek bržem i većem zapošljavanju teže zapošljivih kategorija stanovništva, te je moguće više koristiti ovaj potencijal;\n- Kako je situacija u socijalnim preduzećima u RS sve teža, te se njihov broj smanjuje, neophodno je više razumijevanja i konkretne podrške od strane institucija sistema za ovaj sektor. U suprotnom, upitan je opstanak ovog sektora.\nZahvaljujemo se svim učesnicima na aktivnom doprinosu realizaciji debate o socijalnom preduzetništvu i radujemo nastavku saradnje.\nForum o socijalnim preduzećima\nOdržan Forum o socijalnim preduzećima u Brčkom\nU organizaciji CDP “Globus” 21.10.2017. godine je u hotelu “Jelena” u Brčkom uspješno realizovan Forum o socijalnim preduzećima. U Forumu su...\nOdržan Forum o socijalnim preduzećima u Doboju\nCDP “Globus” je 15.09.2017. godine uspješno održao još jedan u nizu foruma o potrebama i mogućnostima razvoja socijalnih preduzeća koje provodimo u okviru...


Irfan Čengić, zastupnik u Parlamentu Federacije BiH, izjavio je da premijer Federacije Fadil Novalić nije čitao vlastiti plan vakcinacije i da Vlada Federacije ne smije nabavljati ruske i kineske vakcine. “Pozivam Vladu FBiH da poštuje...\nMirko Pejanović, bh. profesor i političar koji je tokom agresije bio član Predsjedništva Republike BiH, smatra da će novi američki predsjednik Joe Biden pomoći bržoj integraciji naše zemlje u Evropsku uniju i NATO. Demokrata Biden danas će preuzeti...\nNakon što je prije dva dana objavljeno da se Damir Mašić povlači s čela Kantonalnog odbora SDP-a Sarajevo, o svojoj poziciji i angažmanu u ovoj stranci oglasio se upravo Mašić. Na početku je kazao da se u posljednje vrijeme u javnosti šire...


Bogut plaća zbog kritikovanja sudija na Mundobasketu - Sportklub\nFIBA World Cup Autor:News User30. okt. 201916:42 > 18:23\nAustralijski košarkaš Endru Bogut moraće da plati 7.255 evra zbog svog ponašanja posle eliminacije svoje reprezentacije sa Svetskog prvenstva u Kini.\nSelekcija Australije je eliminisana u polufinalu Mundobasketa od Španije posle produžetka, u utakmici koju je obeležilo niz sudijskih grešaka.\nBogut je u produžetku posle dosuđenog faula rukom pokazivao ka sudijama kao da broji novac i time poslao poruku da misli da su potkupljeni. Takođe je prošao pored novinara po završetku utakmice i samo je viknuo „Je**na sramota!“.\nUpravo zbog toga Svetska košarkaška federacija je kaznila Boguta, a generalni sekretar te organizacije Andreas Zaglis istakao je da razume da su emocije savladale Australijanca, ali da ne može da prođe nekažnjeno.\nIskusni košarkaš je, inače, bio na meti kineskih navijača tokom celog Svetskog prvenstva jer su mu oni zviždali zbog njegovih komentara na račun plivača Suna Janga. Kineski plivač je tokom leta bio u središtu kontroverze jer je uništio svoje uzorke krvi, što su prvo objavili mediji iz Bogutove domovine, ali je uprkos tome dobio dozvolu da učestvuje na Svetskom prvenstvu. Jang je na šampionatu u Južnoj Koreji osvojio zlata na 200 i 400 metara slobodnim stilom, a tek ga čeka saslušanje pred Svetskom antidoping agencijom.\nAndreas ZagklisAndrew BogutFIBAFIBA World Championship 2019košarkaška reprezentacija Australijekošarkaška reprezentacija Španije