Ministarka zdravlja : Kontrola zdravstva na Dan državnosti\nObjavljeno 15.02.2013. u 15h\n„Zrenjanin je sredina u koju uvek rado dolazim, a danas sam želela da vidim kako u njemu funkcioniše zdravstvena zaštita tokom Dana državnosti“, izjavila je u poseti našem gradu ministarka zdravlja, Slavica Đukić Dejanović.\nMinistarka je najpre razgovarala sa rukovodstvom grada o aktuelnim problemima u zdravstvu, i eventualnim kadrovskim promenama. U razgovoru sa ministarkom, rukovodstvo grada je skrenulo pažnju na pojedine operativne probleme sa kojima se Zrenjanin, kao centar Srednjebanatskog regiona suočava. „Očekujem da će se ova vrsta saradnje i direktnih razgovora sa ministarstvom nastaviti i ubuduće, te da će to rezultirati zajedničkim uspehom ostvarenim u oblasti zdravstva“, rekao je gradonačelnik Ivan Bošnjak.\nPredsednik Skupštine grada Zrenjanina Radovan Bulajić uputio je molbu i predlog Ministarstvu zdravlja da podrži grad u preuzimanju bivše očne bolnice. „Ideja je da se u ovom objektu, koji je trenutno prazan, otvori Dom za zbrinjavanje beskućnika i određenog broja pacijenata koji nisu u stanju da sami o sebi vode računa, ali isto tako i da se u jednom delu tog objekta otvori narodna kuhinja“, istakao je Bulajić. On je dodao da taj objekat vrlo brzo može da bude u funkciji, jer već postoje sponzori koji su zainteresovani za njegovo opremanje.\nNakon zvaničnog razgovora sa gradskim predstavnicima, ministarka zdravlja je posetila i Dečiji dispanzer Doma zdravlja „dr Boško Vrebalov“. „Želela sam da vidim kako funkcioniše zrenjaninski Dom zdravlja, jer 80% građana svoje zdravstvene potrebe obavlja upravo u njegovimm zdravstvenim jedinicama. Takođe, želim da vidim i kako pacijenti ocenjuju nivo zdravstvene zaštite koji ovde dobijaju“, dodala je Đukić Dejanović. Ona je istakla da će Ministarstvo zdravlja i ubuduće poštovati standarde koji određuju koliko se lekara zapošljava na određen broj stanovnika, ali je dodala da se u slučaju Zrenjanina, zbog njegove razuđenosti moraju uvesti i neke izmene po tom pitanju. Upravo zato će ubuduće prioritet imati povećanje broja terenskih vozila, mobilnih ekipa i opreme koja se koristi u te svrhe.\nĐukić Dejanović je podsetila i na dešavanja koja su trenutno aktuelna u radu Ministarstva zdravlja. Jedno od njih se odnosi na izjednačavanje privatnih i državnih apoteka, kako bi se lek na recept mogao podići u obe ustanove. Ona je navela podatak da je do sada više od 200 privatnih apoteka potpisalo ugovor sa Republičkim zavodom za zdravstveno osiguranje, i da se očekuje da će taj broj iduće godine biti udvostručen.\nMinistarstvo zdravlja staviće akcenat u narednom periodu na uvođenje takozvanog „obnovljivog recepta“, za pacijente koji se kontrolišu na 3-4 meseca. „Ministarstvo uveliko radi na tome da omogući građanima da te medikamene podižu u apotekama, bez obaveze da svakog meseca odlaze lekaru opšte prakse kako bi im prepisao lek“, rekla je Đukić Dejanović.\nGrad Zrenjanin značajno ulaže u poboljšanje…\nTagovi:apoteka, Inicijativa, ministarka, skupština, zdravstvo


Aerodromske takse - Aviokarta.net\nAerodromska taksa je samo mali deo ukupne cene aviokarte i ona se odnosi na servis koji aerodrom pruža putnicima, zato se još nazivaju i putnički servis.\nAerodromske takse koje su naplaćene u okviru cene karte obuhvataju aerodromsku taksu odlaznog aerodroma i eventualno aerodromsku tranzitnu taksu, ako se putovanje sastoji od više letova i podrazumeva presedanje na nekom aerodromu.\nAerodromske takse nisu visoke i kreću se od svega nekoliko evra pa do 30-tak evra. Tranzitne aerodromske takse se odnose samo na tranzitne putnike i one su po pravilu niže od odlaznih taksi.\nPutnički servis na aerodromu “Nikola Tesla” u Beogradu iznosi 12 evra na Terminalu 1 i 16,5 evra na Terminalu 2. Sigurnosna aerodromska takse je 3,3 evra i ne plaćaju je tranzitni putnici. Tranzitna taksa je 4 evra.\nPrimer naplate aerodromskih taksi\nAko putnik leti iz Beograda za Beč u jednom pravcu biće mu naplaćena odlazna aerodromska taksa beogradskog aerodroma.\nAko leti Beograd – Beč i nazad onda mu se naplaćuje odlazna aerodromska taksa beogradskog aerodroma i odlazna aerodromska taksa bečkog aerodroma (u povratku)\nAko leti Beograd – Beč – Peking u jednom pravcu biće mu naplaćene odlazna beogradska taksa i tranzitna bečka taksa.\nAko leti Beograd – Beč – Peking i nazad, onda mu se naplaćuje odlazna beogradska, odlazna pekinška (u povratku) i dva puta bečka tranzitna taksa.\nNaduvane aerodromske takse\nNeke aviokompanije, turističke agencije, mediji sve takse koje putnik plaća kao dodatak na osnovnu cenu aviokarte nazivaju “aerodromskim taksama” što nije tačno, a pri tom i stvara velike probleme aerodromima koji zbog toga trpe konstantnu negativnu kampanju.\nAko se u medijima objavi da je karta 50 evra a da su aerodromske takse još 100 evra onda je potpuno jasno zašto putnici osećaju ljutnju prema aerodromima misleći da im oni bezobrazno skupo naplaćuju svoju uslugu. A zapravo je istina da je aerodromska taksa samo jedan mali deo svih tih taksi.\nU poslednje vreme zbog protivljenja aerodroma ovakvo nazivanje taksi se sve više izbegava i odgovorni turistički radnici, aviokompanije i mediji ih nazivaju “avio taksama” ili samo “taksama”.\nSigurnosna taksa je posebna taksa koju naplaćuju aerodromi za potrebe razvoja sigurnosnih i bezbednosnih sistema. Ova je taksa uvedena kao posledica avionskog terorističkog napada u Njujorku 2001. posle kojeg su drastično promenjeni sistemi bezbednosti u avio saobraćaju u celom svetu.\nU cilju razvoja ovih sistema i nabavke nove i moderne opreme aerodromi su uveli simboličnu doplatu u vidu sigurnosne takse. Od novca priklupljenog na ovaj način finansiraju se isključivo nabavka sigurnosno-bezbednosne opreme i poboljšanje bezbednosti na aerodromima. Sigrunosna taksa iznosi svega nekoliko evra, najviše do 10 evra i naplaćuje se samo po odlaznom putniku. Ova taksa se ne naplaćuje tranzitnim putnicima.\nPrimer aerodromskih taksi u Evropi\nNapomena: Iznosi aviotaksi su informativni, preuzeti iz GDS Amadeus (7. avgust 2013) i sastoje se od svih putničkog servisa, aerodromskih sigurnosnih taksi i ponegde aerodromskih eko taksi. Ovi iznosi ne uključuju nacionalne (vladine) takse za odlazne putnike. Prikazani su najviši iznosi taksi za aerodrome gde postoji skala. Za zemlje EU prikazani su iznosi taksi u međunarodnom saobraćaju prema zemljama van EU. Ako postoje više nivoa taksi u odnosu na putnu klasu, prikazane su takse za ekonomski klasu.


Dačić o Venecueli: Srbija vodi politiku nemešanja u unutrašnje stvari - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dačić o Venecueli: Srbija vodi politiku nemešanja u unutrašnje stvari\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je u razgovoru sa zamenikom ministra spoljnih poslova Venecuele Ivanom Hilom da Srbija vodi principijelnu politiku zasnovanu na poštovanju međunarodnog prava, nemešanja u unutrašnje stvari suverenih država i rešavanja sporova mirnim putem.\n1Piše: FoNet 19. februara 2019. 19.01\nŠef srpske diplomatije je istakao da razumemo tešku situaciju kroz koju prolazi Venecuela i pozdravio dijalog kao način da se dođe do trajnog rešenja krize u zemlji.\nDačić je rekao da Srbiju i Venecuelu karakteriše dugo prijateljstvo, koje se ogleda i u međusobnim podrškama na međunarodnom planu, i zahvalio je na principijelnoj poziciji Venecuele po pitanju Kosova i Metohije, kao na i glasanju protiv prijema Kosova u Interpol i Unesko.\nHil je potvrdio podršku Venecuele našim stavovima po pitanju KiM, koja je dosledna i nepodložna promenama, istakavši da se Vlada Venecuele zalaže za dijalog, kao jedini način za postizanje trajno održivog rešenja, navodi se u saopštenju MSP.\nIvica Dačić, srbija, venecuela\nDačić: Srbija priznaje Nikolasa Madura\nDačić: Opasnost od terorizma u regionu\nvi ste kaže:\n19. februara 2019. u 21.02\nbre jadnici uvek na pogresnoj strani


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Bivši funkcioneri žrtvovali sve za fotelje\nREAGOVANJE JUDO SAVEZA 30. 01. 2020. 12:26 >> 12:27 7\nJudo savez i Srđan Mrvaljević nijesu krivi za nanesenu štetu, katastrofalne rezultate i afere koje su pogađale džudo sport u Crnoj Gori, saopšteno je iz te asocijacije. Oni su za stanje u crnogorskom džudou optužili funkcionere "bivšeg Saveza", navodeći da su bili spremni da žrtvuju sve klubove i takmičare kako bi malo duže ostali na funkciji.\n"To i sada pokušavate da uradite falsifikovanjem stvarnosti i činjeničnog stanja. Ta grupica ljudi u svom najnovijem naučno-fantastičnom saopštenju veoma prostom retorikom, naravno bez ikakvog dokaza, pokušava da diskredituje našeg sportskog direktora Mrvaljevića i negira postojanje jedinog legitimnog i međunarodno priznatog saveza zaduženog za džudo sport na teritoriji Crne Gore", piše u saopštenju Judo saveza.\nOni su u reagovanju na saopštenje Džudo saveza kazali da razumiju, kako su naveli "očajničke pokušaje te interesno povezane grupice" da se i ove godine domogne budžeta namijenjenog za džudo sport i sportiste.\n"Kao ozbiljna i odgovorna sportska organizacija koju čine najbolji klubovi, treneri i takmičari nećemo im to dozvoliti. Želimo samo da istaknemo da smo veoma ponosni što u našoj organizaciji imamo jednog od najboljih sportista Crne Gore, vicešampiona svijeta i barjaktara na Olimpijskim i Evropskim igrama koji je priznat i prepoznatljiv u zemlji i svijetu", piše u saopštenju.\n"Želimo da vas podsjetimo da se sve to desilo u vašem, a ne našem mandatu", stoji u reagovanju.\nOni su negirali tvrdnje iz Džudo saveza da žele da izbrišu asocijaciju koja ima tradiciju preko 50 godina, navodeći da je to manipulacija.\n"Judo savez čine isti oni klubovi koji su bili članovi bivšeg izbrisanog Saveza. Bili smo primorani da promijenimo ime iz Džudo savez u Judo savez iz razloga što nismo željeli da nasljeđujemo vaše dugove, prijave, tužbe, blokirane račune i ostale stvari koje su obilježili vaše uspješne mandate", piše u saopštenju.\n"Tvrdite da iza vas stoji 20 klubova, ali nijedan nijeste imenovali. Još jedna neistina iz razloga što je preko 90 procenata klubova bivšeg saveza postalo član Judo saveza. Iza nas stoji 22 kluba, a za razliku od vas mi ćemo crnogorskoj javnosti reći tačno koji su", stoji u saopštenju Judo saveza.\nOni su naveli da su članovi saveza džudo klubovi Akademik, Kodokan, Ibar, Nenad Sinanović, Milenijum, Gorica, Arso Milić, Čampion, Straševina, Tivat, Mornar,Favorit, Budućnost, Mladost, Proleter, Kodokan, Stara varoš, Džudo džin, Igalo, Miloš Stanković, Crnogorac i Fajter.\n"Ovim završavamo svaku komunikaciju sa ovih nekoliko pojedinaca tzv sportskih funkcionera, iz razloga što želimo, kao i do sada da pričamo o pozitivnim stvarima, našim klubovima, najboljim sportistima, razvijanjem džudo sporta, sponzorima, projektima, seminarima i svemu onome što čini jednu nacionalnu sportsku organizaciju ozbiljnom i odgovornom", piše u reagovanju Judo saveza.


Sud ponovo izdvojio 10 audio kaseta iz dokaza u postupku za ubistvo Ćuruvije - Izazov\nNovi magazin 12. juna 2018. 12:28\nMeđu dokazima je 40 audio kaseta sa beleškama o razgovorima, osim jedne koja je „tehnička“ kaseta.\nNikola Barović, advokat Ćuruvijine nevečane supruge Branke Prpe rekao je novinarima da današnja odluka suda bizarna i da bez tih audio kaseta „kao da fali deo mozaika“, ali da nije poznato koji.\n„Zašto je sudsko veće donelo identičnu odluku koju je Apelacioni sud ukinuo? Odluka je bizarna“, rekao je Barović i dodao da nikada nije ukinuto rešenje sudije za prethodni postupak, koji je te audio kasete uvrstio u dokaze.\nZa ubistvo novinara i osnivača „Dnevnog telegrafa“ optuženi su načelnik resora Državne bezbednosti Radomir Marković, načelnik beogradskog centra DB Milan Radonjić, glavni obaveštajni inspektor u Drugoj upravi resora Ratko Romić i pripadnik rezervnog sastava tog resora Miroslav Kurak.


ŠUTANOVAC: MLADIĆ LEČEN U VOJNOJ BOLNICI PRE DEVET GODINA\nIzvor: Kurir, 10.Jun.2011, 19:39\nBEOGRAD - Ministar odbrane Dragan Šutanovac izjavio je danas da je Ratko Mladić pre skoro deset godina pod lažnim imenom lečen u jednoj vojnoj bolnici ali da mu vojska posle toga nije pomagala da se krije.\nBEOGRAD - Ministar odbrane Dragan Šutanovac izjavio je danas da je Ratko Mladić pre skoro deset godina pod lažnim imenom lečen >> Pročitaj celu vest na sajtu Kurir << u jednoj vojnoj bolnici ali da mu vojska posle toga nije pomagala da se krije.\n"On je pre devet godina bio u jednoj bolnici u vezi sa nekom bolešću ali ne pod svojim imenom," rekao je Šutanovac u izjavi američkoj agenciji AP.\nMinistar je dodao da je interna istraga pokazala da Mladić "godinama nije imao veze sa vojskom ili Ministarstvom odbrane". Mladićev advokat je tvrdio da je njegov klijent lečen u vojnoj bolnici u Beogradu 2009.godine i prošle nedelje pokazao je nekakav bolnički nalaz o tome da je Mladić navodno primao onkološku terapiju, navodi AP.\nŠutanovac je rekao da je reč o "falsifikovanom nalazu".\n"Ja sam stoprocentno uveren da to nije originalan dokument. Uporedili smo papire u svim vojnim bolnicama i nismo našli vezu.. to čak nije ni dobar falsifikat," rekao je ministar, kako prenosi AP.\nMladić je uhapšen 26. maja u selu Lazarevo kod Zrenjanina a Haškom tribunalu je izručen 31. maja.


HAG: Tužilaštvo spremno za početak suđenja Mustafi, odbrana traži još jednu statusnu konferenciju - Kosovo Online\nHAG: Tužilaštvo spremno za početak suđenja Mustafi, odbrana traži još jednu statusnu konferenciju\n5. Mart 2021. • 11:55 > 13:47\nPeta statusna konferencija u procesu protiv nekadašnjeg komandanta OVK Saljiha Mustafe počela je danas u Specijalnom sudu u Hagu.\nSuđenju ne prisustvuje optuženi Mustafa, a njegov branilac Julius fon Bone je rekao da članovi njegovog tima suđenje prate sa daljine.\nNa konferenciji se rapravlja o procesnim pitanjima i završnim podnescima u preliminarnom postupku pred suđenje, koje se očekuje da će početi već u julu.\nSudija Nikolas Giju u jednom trenutku proglasio je zatvorenu sednicu za javnost, koja je nakon kraćeg prekida prenosa nastavljena.\nTužilac Specijalnog tužilaštva Cezar Mihalčuk je rekao da je tužilaštvo završilo svoje istrage, te da su preostale su samo dve istražne radnje.\n"Mi smo podneli nekoliko podnesaka u vezi sa tim. Te aktivnosti neće uticati na našu spremnost za početak suđenja. Mi smo spremni već sada za popčetak suđenja. Može se dogoditi da se pojavi neki novi materijal iz istrage. Ako to bude slučaj mi ćemo brzo izvršiti svoje obaveze", rekao je tužilac.\nCezar Mihalčuk, tužilacKosovo Online\nMustafin branilac Julius fon Bone, je rekao da bi tim odbrane do kraja aprila mogao da završi i kompletira sve svoje radnje.\n"Pošto je 6. april je rok za najavu alibija, mislim da to pada u sred našeg posla gde nastojimo da utvrdimo alibi. To je odmah nakon Uskrsa i bilo bi nam teško da ispunimo taj rok. Međutim postoji i drugi rok - 18. mart za zahtev za izricanje zaštitnih mera. Mislim da nećemo zatražiti zaštitne mere uopšte. Ali ne mogu unapred to reći, jer zavisi šta će se dogoditi na našoj istražnoj misiji koja će biti obavljana u to vreme. Ako bi mogli taj rok da produžimo", rekao je Fon Bone.\nJulius fon BoneKosovo Online\nU nastavku konferencije branilac Mustafe je rekao da bi odbrani odgovaralo da do 23. aprila pripremi odbranu alibijem. Tužilac je međutim smatrao da je 16. april dovoljan rok za tu pripremu.\nBranilac je dodao da je odbrani ipak potreban malo duži rok, jer se ne radi samo o svedocima, već o materijalu koji želi da prikupi.\nJulius fon Bone je potvrdio da najverovatnije odbrna neće tražiti zaštitne mere za svoje svedoke, ali je rekao da će o tome obavestiti sud.\nBranilac predložio da se na kraju održi završna statusna konferencija jer bi, kako je rekao, to za odbranu bilo vrlo korisno.\nSuđenje Saljihu MustafiKosovo Online\nNakon pauze i zatvorenog dela današnje konferencije sudija Giju je naložio odbrani da do 16. aprila obavesti tužilaštvo ukoliko namerava da koristi odbranu alibijem i obelodani prateći materijal.\n"Ukoliko su potrebne zaštitne mere u vezi sa tim materijalom, ali i svedocima neka to odbrana uradi do 8. aprila, kako bi se omogućilo tužilaštvu da se pripremi", rekao je Giju.\nOn je naveo da će Služba za zaštitu svedoka podneti svoju procenu zaštitnih mera u roku od pet dana od dana podnošenja zahteva.\n"Odbrana je pozvana da do 30. aprila podnese predraspravni podnesak i prateći materijal, uz mogućnost kasnije dopune. Prosleđivanje predmeta raspravnom panelu očekujemo da će biti do 7. maja", rekao je sudija.\nNikolas GijuKosovo Online\nKada je u pitanju pritvor, Giju je rekao da odbrana do 11. marta može da pošalje svoje izjašnjenje o pritvoru, dok tužilaštvo može to isto da učini do 17. marta.\nSudija je naveo da će zatovorena sednica koja je održana 14. decembra prošle godine postati javna.\nMustafa je uhapšen 24. septembra i izručen Hagu gde se nalazi u pritvoru i čeka suđenje po optužnici koja ga tereti za ratne zločine koje su od 1. do 19. aprila 1999. godine počinili pripadnici OVK. Nakon hapšenja izjasnio se da nije kriv po svim tačkama optužnice.\nPrenos sednice emituje se sa 45 minuta odlaganja.\n5. Mart 2021. • 11:55\nNova statusna konferencija u slučaju Saljiha Mustafe biće održana 5. marta


Uhapšeno odgovorno lice zbog krađe državne imovine - RTV Santos\nUhapšeno odgovorno lice zbog krađe državne imovine\nPripаdnici Ministаrstvа unutrаšnjih poslovа u Zrenjаninu uhаpsili su Z. B. (1959) iz okoline Zrenjаninа, zbog postojаnjа osnovа sumnje dа izvršio produženo krivično delo zloupotrebа položаjа odgovornog licа u sаizvršilаštvu.\nSumnjа se dа su Z. B. kаo odgovorno lice firme zа eksploаtаciju šljunkа i peskа „Mlаmаrno“ i tridesettrogodišnjа zаposlenа, od 13. do 17. julа 2018. godine bez prаvnog osnovа, odnosno bez odobrenjа nаdležne službe, otuđili grаđevinski pesаk u količini od 2.706 kubnih metаrа, vlаsništvo Republike Srbije.\nTаkođe, oni se terete dа su, od 11. julа do 20. septembrа 2018. godine, ugrаdili i nаplаtili 3.640 kubnih metаrа peskа, bez rаčunа o nаbаvci ili dokаzа o legаlnoj eksploаtаciji, prilikom izgrаdnje šumskog putа.\nOni su, kаko se sumnjа, pribаvili protivprаvnu imovinsku korist od 1.165.088 dinаrа.\nOsumnjičeni će, uz krivičnu prijаvu, biti priveden višem jаvnom tužiocu u Novom Sаdu-Posebnom odeljenju zа suzbijаnju korupcije.\nPolicijа je, po nаlogu nаdležnog tužilаštvа, i protiv tridesettrogodišnje zаposlene podnelа krivičnu prijаvu zа isto krivično delo.\nPrethodnoPlanira se realizacija velikog državnog projekta u Zrenjaninu\nSledeće7 sati bez struje


Banke u Srbiji na ime pružanja usluga mesečno naplate oko 11 mil EUR - Akta.ba\nBanke u Srbiji na ime pružanja usluga mesečno naplate oko 11 mil EUR\n08.09.2008. 09:34 / Izvor: Novosti\nU Srbiji trenutno ima oko šest miliona otvorenih tekućih računa, a samo od njihovog održavanja, banke inkasiraju oko 11 mil EUR mesečno. Zavisno od banke do banke, kao i od statusa, odnosno da li je klijent zaposlen ili penzioner, ova usluga se naplaćuje od 50 do 350 dinara mesečno. To godišnje svakog vlasnika računa košta od 600 do 3.600 dinara.\nZa ovoliki novac, građani dobijaju mesečne izvode, stanje na računu, a u nekim paketima banke daju jednu besplatnu debitnu karticu, izdaju čekove, otvaraju trajni nalog, šalju SMS poruke, omogućavaju korišćenje servisa elektronskog bankarstva...\n- Mesečnu nakandu za vođenje tekućeg računa naplaćujemo isključivo za aktivne račune, odnosno, one koje imaju uplate i isplate - kaže Milan Pfandler, pomoćnik direktora odeljenja za rad sa stanovništvom Komercijalne banke. - Taj trošak iznosi 80 dinara, za zaposlene, a za penzionere i poljoprivrednike 50 dinara. U ovoj nakandi uračunati su operativni troškovi banke,izrade i članarine za debitne kartice, kao i usluge korišćenja govornog automata i kontakt - centra banke.\nU Societe Generale banci, kažu, da tekući računi omogućavaju klijentima da primaju plate i penzije, kao i druge uplate i na osnovu raspoloživog stanja obavljaju isplate u dinarima, ili evrima. Otvaranje tekućeg računa je besplatno. Na osnovu otvorenog računa, klijentu je na raspolaganju čitav niz dodatnih usluga i proizvoda.\nUz tekući račun kod Societe Generale banke, klijent ima mogućnost da izda trajni nalog za plaćanje računa telefona i komunalija, a banka ove račune namiruje automatski kada za to dođe vreme, bez provizije. Na raspolaganju je i elektronsko bankarstvo, uz pomoć kojeg može da se proveri stanje na računu, kursna lista, prebace sredstva... bez odlaska u ekspozituru.\nUniCredit banka ima nekoliko paketa za tekuće račune, koji pored osnovnih usluga sadrže i dodatne, a klijent treba da izabere ono što mu odgovara. Cena održavanja se kreće od 120 do 350 dinara. Osnovni paket račun sadrži tekući dinarski i devizni račun, pozjamicu po tekućem računu, Vizu elektron, ili maestro debitnu karticu, masterkard kreditnu karticu, dinakard debitinu i kreditnu karticu, račun oročenog depozita, štednje po viđenju, trajni nalog, telefonski servis i UniSMS. Sve ovo, košta mesečno 120 dinara.\nNajskuplji Premijum paket osim pomenutih usluga iz osnovnog paketa uključuje i besplatno zdravstveno osiguranje za putovanje u inostranstvo i viza zlatnu karticu.\nNaplate i gašenje\nUkoliko klijent više ne želi da koristi tekući račun kod neke banke, mora da ga ugasi. Ta usluga se, takođe, naplaćuje od 100 do 300 dinara. Ako se usluga vođenja tekućeg računa ne otkaže, neke banke svakog meseca zaračunavaju svoj trošak. Kada prođe dva meseca, a usluga vođenja računa se ne plaća, Kreditni biro takvog klijenta smatra neurednim platišom samim tim klijent može da ima problema kod uzimanja kredita.\nKomercijalna banka je jedna od retkih koja, na primer, račun na kome nema promena smatra neaktivnim i ne naplaćuje održavanje.


Finansijska podrška ljetovanju djece bez roditelja na Boračkom jezeru - Index.ba\nFinansijska podrška ljetovanju djece bez roditelja na Boračkom jezeru\nAndrej Nikolaidis: I ja sam musliman\nSarajevski studenti čekaju novog ministra da rješavaju probleme\nUdruženje Obrazovanje gradi Bosnu i Hercegovinu svake godine realizuje projekt odlaska djece bez roditelja na ljetovanje.\nOve godine uprava ovog udruženja, koju predvodi izvršni direktor Jovan Divjak, pokrenula je aktivnosti za realizaciju projekta „Ljetovanje bez predrasuda“.\n–Mi sa ponosom ovaj projekt zovemo inkluzija na ljetovanju gdje su pored djece žrtava rata uključena i djeca romske nacionalnosti, kao i djeca sa posebnim potrebama iz Udruženja „Oaza“ i Zavoda za zbrinjavanje mentalno invalidnih lica „Drin“ iz Fojnice. Kao i svake godine na ljetovanju ćemo imati djecu iz cijele Bosne i Hercegovine poput Zvornika i Srebrenice, te iz ostalih dijelova BiH koja su pokazala želju da provedu deset dana na ljetovanju. Naše udruženje svake godine između 8. i 16. jula u saradnji sa Izviđačkim odredom iz Konjica organizuje ljetovanje na Boračkom jezeru. Ovaj projekt je prepoznala i Općina Centar koja nam je finansijski pomogla sa 3.000 KM, na čemu smo zahvalni načelniku Ajnadžiću i Općinskom vijeću Centar. Za ljetovanje djece nam je potrebno oko 30.000 KM što ćemo, nadam se, do jula uspjeti sakupiti. Najmanje dvije trećine ovih sredstava ćemo obezbijediti od donacija, dok ćemo jednu trećinu sredstava našim rukama izboriti kako bi djeca uživala deset dana na Boračkom jezeru, objasnio je Jovan Divjak.\nNačelnik Ajnadžić je prošle godine posjetio ovaj kamp i bio jako zadovoljan onim što je vidio i na koji način je profesionalno odrađena organizacija, pa je stoga odlučio da Općina ove godine podrži taj projekt.\nProtokol o donaciji 3.000 KM za realizaciju ovog projekta načelnik je potpisao sa Jovanom Divjakom, izvršnim direktorom Udruženja „Obrazovanje gradi Bosnu i Hercegovinu“. Potpisivanju ovog protokola je također prisustvovala i predsjedavajuća Općinskog vijeća Centar Karolina Karačić.\nPrethodni članakOtpuštanje radnika FDS-a posljedica je kriminalne privatizacije provedene u režiji Vlade FBiH\nNaredni članakPetar Blažić danas stiže u Sarajevo, jednu dionicu će pješačiti zajedno sa Murizom Memićem


Ako planirate da idete na Mundijal u Rusiju, moraćete da imate i ovo - Sputnjik Srbija\n21:23 16 April 2021\nAko planirate da idete na Mundijal u Rusiju, moraćete da imate i ovo\n07:42 28.10.2017 (osveženo 08:19 28.10.2017) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo veza i masovnih komunikacija Ruske Federacije na svom zvaničnom sajtu objavilo je odobren format i dizajn navijačke legitimacije koja će vam biti potrebna da biste prisustvovali utakmicama Svetskog prvenstva u Rusiji 2018. godine.\nNavijačka legitimacija (FAN ID) obavezan je dokument koji se mora posedovati pri ulasku na stadione tokom Svetskog prvenstva 2018. godine. Dokument je plastična kartica sa imenom i prezimenom i fotografijom njenog vlasnika. Takav sistem korišćen je i pri ulasku na stadione za utakmice Kupa konfederacije 2017.\n„Da bi prisustvovali Svetskom kupu 2018. godine, gledaoci će morati da se registruju i upute zahtev za novu navijačku legitimaciju, a prijave i dobijanje legitimacije će biti moguće tek nakon kupovine ulaznica za turnir“, rekao je Andrej Romankov, zamenik direktora Odeljenja za implementaciju strateških projekata Ministarstva komunikacija Rusije.\nNavijačka legitimacija, zajedno sa kartom za utakmicu, daje pravo na besplatno putovanje u dodatnim vozovima između gradova domaćina Svetskog prvenstva 2018. i vozilima javnog prevoza u gradovima-domaćinima u danima kada se igraju utakmice.\nStranim državljanima navijačka legitimacija pruža pravo boravka bez vize na teritoriji Rusije u periodu koji počinje 10 dana pre početka Svetskog prvenstva 2018. godine i završava se 10 dana nakon finalnog meča.


Naši univerziteti na Šangajskoj listi - Ozonpress :: internet portal\nTag: Šangajska lista, univerziteti\nSvaka od njih podeljena je u uža naučna polja (ukupno 54) u kojima je rangirano više od 4.000 univerziteta, a naš najveći univerzitet našao se na velikom broju tih rang-lista.\nVisok plasman UB je zadržao u fizici (plasiravši se između 151. i 200. mesta), matematici (između 201. i 300), zatim u hemiji, u oblasti meteorologije, biologiji, poljoprivredi i veterini. U gotovo svim užim naučnim oblastima u okviru medicinskih nauka – stomatologija, farmacija, javno zdravlje, klinička medicina takođe se nalazi Univerzitet u Beogradu, a dobar plasman ima i u tehničkim naukama. Recimo, u prehrambenoj tehnologiji nalazi se na visokom 43. mestu, što je sveukupno gledano najbolji rezultat. Ove godine UB se pojavljuje i na dve rang-liste u oblasti društvenih nauka – psihologiji i obrazovanju. Prošle godine društvene nauke su jedina oblast u kojoj nas nije bilo.\nOsim Beogradskog, u najnovijem rangiranju našli su se i drugi naši univerziteti. Drugu godinu zaredom, univerziteti u Kragujevcu i Nišu su između 401. i 500. mesta u oblasti matematike. Na toj poziciji lane je bio i Univerzitet u Novom Sadu, ali ga ove godine nema. Međutim, on je zadržao plasman između 101. i 150. mesta u oblasti prehrambene tehnologije, a našao se i na rang-listama najboljih visokoškolskih ustanova u hemijskom inženjerstvu i veterinarskim naukama, koje se ove godine prvi put pojavljuju u rangiranju. I Univerzitet u Nišu je u grupi 500 najboljih u hemijskom inženjerstvu.\nNa pomenutoj listi najbolje su rangirani univerziteti iz SAD – u 54 uže naučne oblasti američki univerziteti su prvoplasirani u čak 35, a sledi devet iz Kine i tri iz Holandije. Pojedinačno, najuspešniji je Harvard koji je lider u 17 oblasti.\nPodsetimo, Šangajsku listu od 2003. godine objavljuje kineski Univerzitet Ciao Tong, a kriterijumi su, između ostalih, broj i kvalitet naučnih radova u međunarodnim časopisima, citiranost, broj dobitnika Nobelove nagrade i Fildsove medalje koji su pohađali univerzitet ili na njemu rade. Lista se svake godine objavljuje sredinom avgusta i rangira univerzitete u celini, a od prošle godine uvedeno je i rangiranje po užim naučnim oblastima.\nЏеки уличар 25/07/2018 u 14:08 Odgovorite\nНађосте ли и онај универзитет где је Тома дипломирао и Илић магистрирао?\nuniverzitet 25/07/2018 u 20:10 Odgovorite\nDzeki uvek se nadje neka dzukela zbog koje ispastaju neduzni i ugledni ljudi. Da li se neko zapita koliko je kvalitetnih inzenjera izneo jedan takav univerzitet? Psi su uvek samo znali da laju!\nSamo laj 28/07/2018 u 21:27 Odgovorite\nUniverzitet Djeki hvalati sto lajes.Doslo je i to na red jedanput.Dugo ce se lajati.Nisi ti jedini.Laju i iz njihovih redova.Drustvo je se korupiralo bas sa univerziteta.Sta su to ugledni ljudi.Vecina diploma je u Srbiji ponikla da se prevazidje siromastvo.Kaki su to ygledni ljudi.90 posto tih uglednih nisu u stanju nista da urade van drzavnih jasli.Laj i ja ti se ridruzujem.


Prijem za predstavnike Internacionalne policijske asocijacije\n14. septembar 2012, Vranje\nZamenik predsednika Skupštine grada Siniša Mitić priredio je večeras prijem za predstavnike Internacionalne policijske asocijacije iz Makedonije, Bugarske, Republike Srpske, Hrvatske i Srbije, koji će u naredna tri dana boraviti u Vranju. On je prisutne upoznao sa bogatom istorijom...\nPremijer sutra u Vranju\nPredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić prisustvovaćeu subotu, 15.9.2012. godine, centralnoj proslavi Dana Sektora za vanredne situacije, sa početkom u 12,00 časova, u Skupštini grada Vranja. Tom prilikom ministar Ivica...\nU Vranju uskoro Udruženje preduzetnica i poslovnih žena\nU organizaciji Regionalne privredne komore iz Leskovca i Grada Vranja, u maloj sali Skupštine grada održan je sastanak na kome je pokrenuta inicijativa za formiranje Udruženja preduzetnica i poslovnih žena Vranja. Na sastanku je bilo reči i o povezivanju poslovnih žena, promovisanju...\nPredsednik SUBNOR-a Miodrag Zečević boravio u Vranju\nU Vranju je danas boravio predsednik republičkog odbora SUBNOR-a Miodrag Zečević sa saradnicima. On je u razgovoru sa zamenikom predsednika Skupštine grada Sinišom Mitićem izrazio zadovoljsto što je u Vranju, gradu koji je, kako je rekao, poznat po negovanju tekovina ...\nElektrodistribucija - Han u nedelju bez struje\nOdeljenja - Javni uvid u Nacrt izmena i dopuna PGR Vranjske...\nVodovod - Prekidi u vodosnabdevanju


Noćašnji bilans srpskih tenisera - Dve pobede i jedan poraz, Viktor se budi! - Sportske.net\nNoćašnji bilans srpskih tenisera - Dve pobede i jedan poraz, Viktor se budi!\nVeliki broj naših tenisera nastupa ovih dana na američkom kontinentu. Noćas su na terenu bila njih trojica, jedan nije uspeo...\nUS Open - Dobar početak za SrbeUS Open - Dobar početak za SrbeĐoković ubedljivo prvi, veliki napredak TipsarevićaBez većih promena na ATP listi, Đoković ubedljivo prviZa Troickog nema sekiracije! Ima i nešto važnije od Olimpijskih igara...\nViktor Troicki nastupa na turniru u Vinston Salemu, u SAD, u sklopu priprema za US Open, a u drugom kolu bio je bolji od nama dobro poznatog Kajla Edmunda koji je nedavno predvodio Veliku Britaniju do pobede nad Srbijom u Dejvis Kupu.\nViktor je sve rešio u dva seta, slavio je sa 6:3 i 7:5 i izborio plasman u osminu finala, gde će imati težak zadatak protiv Novakovog ''dželata'' sa Vimbldona, Amerikanca Sema Kverija.\nOn je na ovom turniru šesti nosilac, a Viktor je postavljen za deveto.\nA kada su u pitanju kvalifikacije za US Open, noćas su na sceni bila dvojica naših. Peđa Krstin je u uzbudljivom meču savladao Rusa Medvedeva sa 2:0, po setovima 7:6 (7:5) i 7:6 (7:2).\nNaredni rival biće mu Amerikanac Denis Novikov, 120. na ATP listi.\nZa razliku od Krstina, Nikola Milojević nije uspeo da se plasira u drugo kolo kvalifikacija. On je vodio veliku borbu sa Amerikancem Mičelom Krugerom i na kraju je poražen sa 2:1, po setovima 6:1, 3:6 i 6:3.


Srpski fudbal u prošloj godini – Ne treba slaviti! – REPORTER\nNo, ako ispoštujemo ovaj arbitrarni fudbalski „čekpoint”, ako zastanemo i pogledamo preko ramena, videćemo svašta nešto zanimljivo.\nSuperliga Srbije, sezona 2016-2017, okončana je u maju na spektakularan način. Da, Partizan je pobedio lučansku Mladost sa 5:0, ekipu koja će kasnije igrati u Evropi (međutim, sa defanzivnim principom fiksne odbrane čovek-čoveka – „sa igračem koga čuvaš do kraja, makar i u toalet!” je doslovno ono što svojim fudbalerima ispostavlja kao zahtev Nenad Milovanović – ekipa iz Dragačeva nije mogla predaleko).\nNakon katastrofalnih igara i propratnih rezultata sa Ivanom Tomićem, Partizan je preuzeo Marko Nikolić i sa svojim stručnim štabom nanizao 37 mečeva bez poraza, crno-beli su pobedili Crvenu zvezdu iznova i iznova i na kraju su pretekli rivala koga nazivaju „večitim” i stigli do šeste duple krune u istoriji.\nOvaj tim, sa taktičkim principima koji su bili daleko najprogresivniji u domaćem fudbalu u poslednjih desetak, pa i više godina, nije dobio priliku da pokaže koliko može tamo, kako je sam Nikolić govorio, „gde se nalazi istina”. Mladi stručnjak je, zajedno sa svojim stručnim štabom, otišao u Mađarsku, da pokuša da podigne trofej i sa Videotonom premijera Viktora Orbana, a „Parni valjak” je u Evropu poveo Miroslav Đukić.\nNekoliko stotina metara dalje, na stadionu „Rajko Mitić”, desilo se nešto podjednako neverovatno. Zapravo, imajući u vidu okolnosti i kontekst koji nameću prethodnih četvrt veka, verovatno i nešto još neverovatnije.\nNavijači Arsenala su se šalili na Tviteru – ali time i pokazali jedva rudimentarno poznavanje ovog sporta – da „znate da igrate Ligu Evrope kada izvučete timove koji se zovu Crvena zvezda”.\nNemački „das rebut” je počeo prvo idejom, fudbalskom vizijom, pa tek onda velikim ulaganjima. Nemačka kultura loptanja je bila zakržljala i okoštala, ali se onda razvila. Nemačka je 2000. godine bila najgori tim na Evropskom prvenstvu. Četrnaest godina kasnije je postala šampion sveta, a trenutno može da sastavi bezmalo četiri tima koji ravnopravno mogu da igraju na Mundijalu u nadi da će ga osvojiti.\nDakle, nije Partizan ✔, Crvena zvezda ✔ i reprezentacije Srbije ✔. Nije, zato što ti uspesi nisu deo održivog pomaka, već „glič”, odstupanje od norme zahvaljujući dobrim igračima (Partizan), dobrom radu manjeg broja ljudi (Crvena zvezda) i mešavine i jednog i drugog, uz dosta sreće (reprezentacija Srbije).\nStoga, umesto zaključka, kao denouement ili “klifhenger” između dva toma opsežne knjige, neka stoji „nastavlja se…”. Pa, dokle stignemo…


Narednih dana prezentacija - analiza godinu dana SNS vlasti u Paraćinu - Lokalni.rs\nNarednih dana prezentacija – analiza godinu dana SNS vlasti u Paraćinu\nU danima koji slede biće poznati i rezultati analize pod nazivom „Godinu dana posle“, a koja se odnosi na godinu dana vlasti Srpske napredne stranke u Paraćinu, potvrdio je za lokalni.rs Saša Paunović, bivši predsednik opštine Paraćin.\nAnaliziranje rada lokalne vlasti predstavljalo je deo programa nedavno održanog političkog skupa na kome je formiran Savez za slobodne gradove. Sporazum o formiranju Saveza potpisale su lokalne organizacije politčke stranke Zajedno za Srbiju, Demokratske stranke, NP „Svi za Paraćin“ i GG „Saša Paunović – Sigurno napred“.\nPrema Paunovićevim rečima, neki od ciljeva ujedinjene opozicije biće borba protiv korupcije, borba za slobodne medije, solidarnost prema žrtvama režima, borba za prava građana a ne interese tajkuna. Cilj kome će se težiti je i decentralizacija koja bi podrazumevala da Paraćinci odlučuju o Paraćinu, a ne da se za sve pita Beograd.


Sajtovi vlade u Mjanmaru na meti hakera | Novine Toronto\nSajtovi vlade u Mjanmaru na meti hakera\nSajtovi vlade kojima upravlja vojna hunta u Mjanmaru s su bili meta hakera kao odgovor na novo isključivanje interneta koje su uvele vlasti.\nGrupa "Hakeri Mjanmara" ciljala je na sajtove centralne banke, zvaničnu stranicu vojske, veb stranicu javnog televizijskog kanala MRTV, sajt lučkih vlasti i agencija za bezbednost hrane.\n"Borimo se za pravdu u Mjanmaru... reč je masovnom protestu na sajtovima vlade", navela je hakerska grupa na svojoj Fejsbuk stranici. U skoro čitavom Mjanmaru i noćas je, po četvrti put, prekinut internet, saopštila je nevladina organizacija NetBloks (NetBlocks) koja se bavi nadgledanjem rada interneta.\nPrekidi su doveli do informativne blokade, dok nevladine organizacije po Mjanmaru prate proizvoljna hapšenja demonstranata koji se protive puču.\nVojska Mjanmara, koja je 1. februara preuzela vlast, smenila je vladu i civilnu liderku Aung San Su Ći, uvela je policijski čas u nekoliko gradova i zabranila okupljanje više od pet osoba.\nOd puča je uhapšeno više od 400 ljudi, među kojima političari, aktivisti i članovi civilnog društva, novinari, lekari i studenti.\nSAD optužile severnokorejske programere za hakerske napade\nMinistarstvo pravde Sjedinjenih Američkih Država optužilo je troje severnokorejskih programera za hakerske napade velikih razmera, uključujući banake i filmski studio, saopštili su danas federalni tužioci.Novi krivični postupak pokrenut je protiv još dvojice severnokorejskih hakera i nadovezuje se na raniji krivični slučaj pokrenut 2018. godine protiv jednog severnokorejskog državljanina.\nTužioci kažu da su sva tri programera članovi vojne obaveštajne agencije vlade Severne Koreje.\nOni optužuju Generalni biro za izviđanje, glavnu obaveštajnu službu Severne Koreje za učešće u globalnoj zaveri u kojoj su od banaka i kompanija otuđili kripto valute u vrednosti većoj od 1,3 milijarde dolara, kao i za upad u filmski studio Soni 2014. godine zbog holivudskog filma koji se severnokorejskoj vladi nije svideo.\n"Kao što je izloženo u današnjoj optužnici, operativci Severne Koreje, koristeći tastature umesto pištolja, kradući digitalne novčanike kripto valute umesto džakova sa gotovinom, vodeći su pljačkaši banaka u svetu", rekao je Džon Demers pomoćnik državnog tužioca, i najviši bezbednosni zvaničnik Ministarstva pravde.


Selektivno postupanje policije povodom javnih okupljanja neprihvatjivo i zabrinjavajuće - indeksonline.me\nHome Politika Selektivno postupanje policije povodom javnih okupljanja neprihvatjivo i zabrinjavajuće\nSelektivno postupanje policije povodom javnih okupljanja neprihvatjivo i zabrinjavajuće\nSavjet za građansku kontrolu rada policije po sopstvenoj inicijativi je razmotrilo postupanje policije povodom javnih okupljanja u Podgorici i Nikšiću održanih 12. maja 2021. godine, saopšteno je iz Savjeta.\nPrema njihovim riječima, Savjet podržava Upravu policije i sve njene pripadnike u svim legitimnim i zakonitim aktivnostima koji doprinose vladavini prava, dosljednoj primjeni zakona i zaštiti zdravlja stanovništva, kroz poštovanje propisanih zdravstvenh mjera, u svakoj situaciji i bez izuzetka.\n“Međutim, Savjet za građansku kontrolu rada policije je sa posebnom zabrinutošću registrovao selektivno postupanje policijskih službenika u odnosu na dva različita javna okupljanja, održana istog dana, u Podgorici i Nikšiću”, piše u saopštenju Savjeta.\nKako navode, službenici Uprave policije su sa pravom prekinuli okupljanje nekoliko desetina građana koji su u Podgorici izrazili podršku građanima Palestine i pozvali na sprječavanje civilnih žrtava dok su, istog dana, tolerisali neuporedivo masovnije okupljanje tokom povorke pravoslavnih vjernika na čelu sa sveštenstvom Srpske pravoslavne crkve i političarima, povodom praznika svetog Vasilija Ostroškog.\n“Ispoljeni pristup Uprave policije je zabrinjavajući i neprihvatljiv, posebno u okolnostima i dalje aktuelnih i izraženih podjela po političkoj, vjerskoj i nacionalnoj osnovi”, navode iz Savjeta.\nSavjet je preporučio Upravi policije da i u odnosu na događaj u Nikšiću, na osnovu raspoložive zvanične video dokumentacije, osigura dosljednu primjenu zakona.


Sastanci Gojkovićeve i Brnabićeve sa učesnicima Interparlamentarne unije | N1 Srbija\nSastanci Gojkovićeve i Brnabićeve sa učesnicima Interparlamentarne unije\n14.10.2019. |20.53 |\nNa margini 141. zasedanja Interparlamentarne unije u Beogradu poredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković imala je sastanke sa predsednicima parlamenata nekoliko zemalja. Premijerka Ana Brnabić sastala se s predsednikom Nacionalnog veća parlamenta i predsednicom Federalnog nacionalnog veća Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nPredsednica Skupštine Sbije Maja Gojković odvojeno se sastala na margini 141. zasedanja Interparlamentarne unije u Beogradu sa predsednicom Saveta federacije Federalne skupštine Rusije Valentinom Matvijenko, predsednikom Narodne skupštine Koreje Hi Sangom Munom, predsednicima parlamenata Austrije, Slovačke i Češke – Volfgangom Sobotkom, Andrejom Dankom i Radekom Vondarčekom, saopštila je Skupština Srbije.\nGojković je u razgovoru sa Matvijenko istakla da su odnosi Srbije i Rusije dobri i prijateljski, bez otvorenih pitanjima, kao i da postoji dobra saradnja na svim poljima, ne samo političkim i ekonomskim. Gojković i Matvijenko su istakle da unapređenju dobre saradnje posebno doprinose susreti i dogovori dva predsednika Aleksandra Vučića i Vladimira Putina i ukazale da parlamenti na zakonodavnom nivou realizuju dogovore i unapredjuju odnose, navodi se u saopštenju.\nMatvijenko je istakla da će Savet Federacije nastaviti da se zalaže za dobre odnose sa Srbijom ističući da su odnosi dve države u svim oblastima veoma dobri, posebno poslednjih godina, da imaju strateški karakter i napomenula da će Srbija 25. oktobra u Moskvi potpisati Sporazum o zoni slobodne trgovine. Gojković i Matvijenko su naglasile značaj očuvanja medjunarodnog prava i podsetile da je to ključna tema 141. zasedanja Interparlamentarne unije u Beogradu, a Matvijenko je istakla da parlamentarci imaju svoju ulogu i doprinos u zaštiti međunarodnog prava, kao i da UN mora da igra glavnu ulogu u međunarodnim odnosima.\nGojković i Matvijenko su ukazale na značaj borbe protiv revizionizma istorije i očuvanja sećanja na zajedničku borbu u Drugom svetskom ratu i u tom kontekstu istakle značaj očuvanja istorijskog sećanja i putem organizovanja manifestacije Besmrtni puk.\nPredsednik Skupštine Južne Koreje: Nećemo glasati sa prijem Kosova u Interpol\nGojković i predsednik Narodne skupštine Republike Koreje (Južna Koreja) Hi Sang Mun su istakli da su odnosi dve države tradicionalno veoma dobri i prijateljski, o čemu svedoči činjenica da se ove godine obeležava 30. godišnjica od uspostavljanja diplomatskih odnosa. Predsednik Parlamenta Koreje je naglasio da su odnosi dve zemlje veoma pozitivni u oblasti političkih, ekonomskih i kulturnih odnosa, kao i da su spremni da podele iskustva u oblasti e-uprave, digitalizacije, carinskih sistema i ekoloških pitanja, kao i u oblasti prosvete.\nMun je govoreći o pitanju Кosova, ukazao da njegova država podržava stav da se problemi rešavaju putem dijaloga, i ukazao da, kada su pitanju međunarodne organizacije, Južna Koreja neće glasati za prijem Kosova u Interpol. Gojković se zahvalila na podršci Srbiji u težnjama da dijalogom reši probleme sa Prištinom, kao i u nastojanjima Srbije da dijalogom dođe do održivog kompromisnog rešenja.\nHi Sang Mun je pozvao Gojković u posetu Južnoj Koreji, i ona je prihvatila poziv ukazujući da će to biti prilika za razvoj i unapređenje parlamentarnih odnosa.\nPredsednica Skupštine Srbije sastala se danas i sa predstavnicima država članica Slavkovskog formata, kome su prisustvovali predsednici parlamenata Austrije, Slovačke i Češke – Volfgang Sobotka, Andrej Danko i Radek Vondraček, sa kojima je razgovarala o podršci Srbiji na putu ka Evropskoj uniji i pitanju Кosova.\nOna je zahvalila predsednicima parlamenta Austrije, Slovačke i Češke na učešću na 141. zasedanju Interparlamentarne unije, čime su potvrdili podršku Srbiji, a oni su uputili čestitke Srbiji na dobroj organizaciji ovog skupa.\nGojković je zahvalila na podršci Srbiji na putu ka EU i na stavu da je Srbija ozbiljan kandidat da postane član EU, kao i na saradnji na tom putu koji nije lak, i ukazala da je za Srbiju važna ta podrška kao i činjenica da više zemalja u Evropskoj uniji zastupa politiku proširnjenja.\nPredsednik Parlamenta Austrije Sobotka rekao je da je Srbija izuzetno važan partner u regionu Zapadnog Balkana, i da treba podstaći evropski put zemalja regiona. Predsednik Parlamenta Slovačke Danko je ukazao da je Slavkovska grupa, koja okuplja te tri centralnoevropske zemlje Češku, Slovačku i Austriju, na svojim sastancima razgovara o pitanju proširenja EU, posebno o strateškom značaju Zapadnog Balkana i istakao da su ovde danas da podrže Srbiju u njenim naporima.\nGojković je sa predsednicima parlamenata Austrije, Slovačke i Češke razgovarala i pitanju Кosova a Sobotka je ukazao da glavni interes mora biti ostvarivanje dijaloga, kao i da je važno ukinuti takse i nastojati da se pronadje kompromisno rešenje.\nPremijerka sa zvaničnicima Austrije i UAE\nPremijerka Ana Brnabić razgovarala je sa predsednikom Nacionalnog veća parlamenta Austrije Volfgangom Sobotkom i predsednicom Federalnog nacionalnog veća Ujedinjenih Arapskih Emirata Amal al Kubaisi, o saradnji Srbije i tih zemalja.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, premijerka i predsednik Nacionalnog veća parlamenta Austrije ocenili su tokom razgovora u Beogradu da su bilateralni odnosi na veoma visokom nivou.\nNavodeći da je Austrija jedan od najznačajnijih ekonomskih partnera Srbije i jedan od najvećih investitora u srpsku privredu, premijerka je izrazila zahvalnost Sobotki na podršci i pomoći Austrije procesu evropskih integracija Srbije.\nPredsednica Vlade Srbije razgovarala je danas i sa predsednicom Federalnog nacionalnog veća Ujedinjenih Arapskih Emirata Amal al Кubaisi o privrednoj kao i saradnji dve zemlje u oblasti odbrane.\nParlamentarci iz Austrije i UAE borave na 141. zasedanju Interparlamentarne unije u Beogradu.\nMaja Gojković interparlamentarna unija Skupština Srbije Ana Brnabić Južna Koreja Austrija\nOvo je sramota za jednu zemlju, da ovakve zene vode vrlo bitne institucije, bruka\nSrbija,25 oktobra postaje RUSKA GUBERNIJA,ZVANIČNO.


Srbija se 2015. i početkom 2016. godine suočila s velikim prilivom izbeglica i migranata kopnenom rutom zapadnog Balkana. Uprkos zatvaranju tzv. balkanske rute u martu 2016, nove grupe izbeglica i migranata i dalje svakodnevno pristižu preko „zelenih granica”. Vlada Srbije je uspostavila niz mera kojima je odgovorila na novonastalu situaciju, u čije je rešavanje uključen i niz institucija na centralnom i lokalnom nivou vlasti. EU je do sada podržala Srbiju sredstvima od 158 miliona evra u ovoj oblasti.\nKroz razne projekte, podrška EU za upravljanje migracijama pomogla je da se reše sledeći izazovi:\npružanje humanitarne pomoći i zaštite migranata, posebno dece;\nobezbeđivanje uslova za prihvat i negu u prihvatnim centrima i centrima za azil, uključujući hranu, zdravstvenu zaštitu i obrazovanje;\npružanje pomoći lokalnim zajednicama u kojima borave migranti radi jačanja društvene kohezije;\npomoć Republici Srbiji u zaštiti granica i borbi protiv krijumčarenja migranata;\njačanje kapaciteta institucija odgovornih za upravljanje migracijama.\nEU podržava program za asistirani dobrovoljni povratak i reintegraciju migranata koji odluče da se vrate u zemlje porekla. Osim toga, EU sarađuje s nacionalnim vlastima na poboljšanju kapaciteta za upravljanje migracijama. Naime, sa Komesarijatom za izbeglice i migracije radi na uspostavljanju sistema upravljanja smeštajnim kapacitetima u skladu sa međunarodnim standardima i standardima EU.\nEU, takođe, jača operativnu sposobnost organa za sprovođenje zakona. EU je do sada uputila blizu 1500 gostujućih službenika iz zemalja članica EU. Tehnički kapaciteti Granične policije Srbije povećani su nabavkom specijalizovane opreme za granični nadzor, vredne preko 1,8 miliona evra.\nEU podržava Srbiju u efikasnom upravljanju granicama, čime doprinosi povećanju bezbednosti građana Srbije kroz unapređenje bezbednosti na graničnim prelazima i sprečavanje kriminalnih radnji, uz istovremeno uspostavljanje bržih procedura za prelazak ljudi i robe preko granica. Podrška integrisanom upravljanju granicama obuhvata pripreme za učešće Srbije u relevantnim međunarodnim mrežama za razmenu informacija i podataka.\nInstitucije Republike Srbije koje su uključene u upravljanje migracijama jesu Komesarijat za izbeglice i migracije, Ministarstvo rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstvo za evropske integracije, te lokalne samouprave. Implementacioni partneri podrške Evropske unije koju pruža u oblasti upravljanja migracijama u Republici Srbiji jesu Međunarodna organizacija za migracije (IOM), Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), Svetska zdravstvena organizacija (WHO), Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS), kao i nacionalne i međunarodne nevladine organizacije.\nEvropska unija (EU) najveći je donator Republike Srbije u oblasti upravljanja migracijama. Od 2015. godine, kada se Srbija suočila sa povećanim prilivom migranata, EU je Srbiji na raspolaganje stavila preko 130 miliona evra za pružanje humanitarne pomoći i zaštitu migranata, naročito dece, kao i za obezbeđivanje adekvatnih uslova u prihvatnim centrima i centrima za azil – u pogledu hrane, zdravstvene nege i obrazovanja. Pomoć EU je usmerena i na lokalne zajednice/opštine u kojima borave migranti, sa ciljem jačanja društvene kohezije, kao i na zaštitu državne granice i borbu protiv krijumčarenja migranata, te na izgradnju kapaciteta institucija koje se bave migracijama. Osim toga, EU je obezbedila više od 28 miliona evra za efikasnu kontrolu granica, čime je, zahvaljujući sigurnijim graničnim prelazima i borbi protiv ilegalnih aktivnosti, doprinela bezbednosti građana Srbije, dok je istovremeno uspostavila brže procedure za protok ljudi i robe preko granica (Integrisano upravljanje granicama ‒ IBM).\nGeneralni direktorat za migracije i unutrašnju politiku (DG HOME)\nEvropska agencija za kontrolu granica i obalsku stražu (FRONTEX)\nEvropska kancelarija za podršku azilu (EASO)


Ugrožavanje opstanka medija kroz naplatu izmišljenog poreskog dugovanja\nDatum kreiranja: subota, 11 avgust 2018\nKako javlja internet portal Južne vesti iz Niša, Ministarstvo finansija pokrenulo je postupak prinudne naplate dugovanja za navodne poreske obaveze, što ugrožava opstanak ovog medija. https://www.juznevesti.com/…/Propisima-za-javni-sektor-Pore…\nNavodna poreska obaveza zasniva se na tumačenju Poreske uprave da poslovi glavnog i odgovornog urednika medija podrazumevaju javni odnos i da bez obzira na to što Predrag Blagojević, koji je upisan u registru kao urednik ovog medija, nije bio u radnom odnosu sa osnivačem Južnih vesti, postoji obaveza plaćanja poreza i doprinosa zato što "zakon ne dopušta faktički rad". Pri tom se Poreska uprava pozvala na član 32. Zakona o radu, prema kojem se "smatra da je zaposleni zasnovao radni odnos na neodređeno vreme danom stupanja na rad".\nArgumenti za utvrđivanje navodnog poreskog dugovanja su višestruko pogrešni. Prvo, iz razloga što ni jednim zakonom nije predviđena obaveza medija da imaju u radnom odnosu sa glavnog i odgovornog urednika, sa punim ili nepunim radnim vremenom. Drugo, što su poslovi glavnog urednika u rešenju PU utvrđeni na osnovu Kataloga radnih mesta u javnim službama i drugim organizacijama u javnom sektoru, koji se očigledno ne primenjuje na privatne medije. Treći razlog jeste to što je Poreska uprava, apsurdno, svoj zaključak o tome da je Blagojević faktički bio u radnom odnosu zasnovala isključivo na formalnom elementu - da je on upisan kao glavni i odgovorni urednik u Registru i pored toga što je u rešenju konstatovala da je faktički te poslove obavljao njegov zamenik.\nOvako grube greške u tumačenju propisa i logičkom zaključivanju, kao i prethodna dugotrajna kontrola ovog medija koji ima kritički odnos prema postupcima vlasti, ne mogu se smatrati slučajnim, već predstavljaju deo pritiska na medije. Dugoročna rešenja bi se morala tražiti u novoj medijskoj strategiji, izmenama zakona, većoj javnosti rada i odgovornosti inspekcija za njihov rad. U konkretnom slučaju, pored što brže sudske presude koja bi zaštitila finansijske interese Južnih vesti i njihovih čitalaca, potrebno je pokrenuti i postupak za ispitivanje odgovornosti službenika i rukovodilaca PU koji su doveli do nastanka ovog problema.


Moj fizioterapeut - BOLNE NOGE : Ordinacija opšte medicine\nKompletne tretmane fizikalne terapije, u okviru ordinacije Bolne noge, sprovodi viši fizioterapeut sa dugogodišnjim iskustvom ,\nUsluge obuhvataju elektroterapiju, terapiju ultrazvukom, magnetom, laserom, parafinoterapiju, kineziotejping, kineziterapiju , tretman hiperhidroze, parcijalnu terapeutsku masažu i dečju rehabilitaciju.\nU našoj ordinaciji imamo široke mogućnosti za tretman različitih dijagnoza, poput cervikalnog i lumbalnog sindroma, teniskog lakta, petnog trna, stenoze tetiva, artroze, pareza nervusa facialisa i stanja posle povrede. U okviru terapije pokretom, sprovodimo set vežbi za obolenja krvnih sudova, set vežbi za osteoporozu i set vežbi za UI (urinarna inkontinencija).\nSavremeni način rada i stila života doneo je probleme lokomotornom aparatu (zglobovi, mišići, tetive) te je naš stručni tim osmislio paket usluga za efikasno otklanjanje tegoba.\nU okviru dečje rehabilitacije sprovodimo elektro i kineziterapiju (skolioze, kifoze, ravna stopala, tortikolisi…) po nalogu nadežnog lekara specijaliste, kao i kineziotejping (postavljanje šarenih traka kod bolnih stanja).\nKinezirapija kod odraslih (terapija pokretom) obuhvata individualni pristup kod ortopedskih, reumatoloških i neuroloških problema uz primenu potrebnih tehnika (PNF, Kabat, Bobat), vežbe jačanjai vežbe istezanja.\n– Elektroterapija – IFS – Tens – GA – Elektroforeza – Elektrostimulacija –Terapija ultrazvukom – Sonoforeza – Subakvalni ultrazvuk –Terapija magnetom (traka i jastučići) – Stimulacija kalusa\nKineziterapija kod odraslih (terapija pokretom): Individualni pristup kod ortopedskih, neuroloških, reumatoloških problema uz primenu potrebnih tehnika PNF, KABAT, BOBAT, vežbe istezanja i vežbe jačanja\nKineziterapija kod dece (terapeutske vežbe): Individualni pristup kod SKOLIOZA, KIFOZA, lošeg držanja i ravnih stopala\nKineziotejping: Postavljanje traka kod bolnih stanja otoka i upala\nStimulacija kalusa magnetom\nPaket terapija za seniore\nPaket terapija za poslovne klijente\nUto: 9:00 – 20:00\nSre: 9:00 – 20:00\nPet: 9:00 – 20:00


BiH neće bescarinski režim sa Hrvatskom\nVlast BiH smatra kako bi bilo štetno po tamošnju ekonomiju da prihvate zadržavanja režima bescarinskog režima prema Hrvatskoj nakon ulaska u EU.\nVoditelj pregovaračkog tima BiH za pregovore s EU-om Dragiša Mekić rekao je da se odnos vlasti nije promenilo te da bi zadržavanje bescarinskog režima prema Hrvatskoj i proširenje i na druge zemlje članice EU naštetilo BiH proizvodnji, izvijestila je Federalna televizija (FTV).\nPo njegovim rečima uvođenja bescarinskog režima dovela bi do toga da bi brojne kompanije iz Hrvatske odustale od očekivanog preseljenja proizvodnje u BiH.\nZamenik šefa predstavništva EU u BiH Renzo Davidi pozvao je vlasti da prihvate te preporuke ističući da bi se time otvorile mogućnosti za povećanje izvoznih kvota na određene proizvode iz te zemlje.\nDavidi je kritikovao vlast BiH jer šest godina kasne s otvaranjem razgovora o posledicama ulaska Hrvatske u Unije te je pozvao vlasti na dijalog s Evropskom komisijom oko povećanja kvota za BiH za izvoz šećera, ribe i vina ukoliko se nastavi režim bescarinskog uvoza za Hrvatsku koji bi se proširio na sve zemlje članice EU.


EU pokušava da urazumi Prištinu: Lajčak pisao Hotiju, reagovao i Stano - 26.11.2020, Sputnik Srbija\nSpecijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak uputio je pismo premijeru privremenih kosovskih institucija Avdulahu Hotiju u kome ga je... 26.11.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropska unija (eu), priština, miroslav lajčak, avdulah hoti\n13:47 26.11.2020 (Osveženo: 14:52 30.08.2021)\n© Tanjug / Vadim GhirdaSpecijalni predstavnik EU za dijalog između Beograda i Prištine, Miroslav Lajčak\nSpecijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak uputio je pismo premijeru privremenih kosovskih institucija Avdulahu Hotiju u kome ga je podsetio da je sloboda kretanja zvaničnika Beograda i Prištine predviđena sporazumima o slobodi kretanja, kao i sporazumima o zvaničnim posetama.\n„EU očekuje od Kosova da i dalje radi na postizanju sveobuhvatne normalizacije sa Srbijom. To uključuje poštovanje i sprovođenje svih sporazuma postignutih do sada u dijalogu“, napisao je Lajčak u pismu datiranom na 23. novembar, a u koje je Tanjug imao uvid.\nU pismu, Lajčak podseća Hotija da je slobodno putovanje na teritoriju druge strane dogovoreno u Sporazumu o slobodi kretanja, dok su posebna prravila utvrđena za osobe koje obavljaju zvanične poslove, što je utvrđeno Sporazumima o zvaničnim posetama.\n„Sporazumi o zvaničnim posetama i njihovi amandmani koji su njihov sastavni deo obezbeđuju uredno rukovanje i izvršenje zvaničnih poseta. Taj sporazum zajedno sa sporazumom o Slobodi kretanja pokazali su se veoma korisnim i oni predstavljaju dostignuće u radu vas i Beograda, koje bi trebalo očuvati“, napisao je Lajčak.\nIstovremeno, on je podsetio Hotija da su oba Sporazuma obaveza dogovorena tokom dijaloga i koju moraju da poštuju obe strane - i Beograd i Priština.\n„Nepoštovanje ovih sporazuma šalju veoma negativan signal o kredibilitetu Kosova kao strane u procesu dijaloga. Dodatno, njihova kršenja podrivaju napore za normalizaciju odnosa između dve strane i pojačavaju tenzije na terenu. zauzvrat to ozbiljno utiče na trenutne razgovore o budućem sveobuhvatnom sporazumu“, napisao je Lajčak.\nBriselski diplomata poručio je Hotiju da je njegova uloga kao premijera ključna za obezbeđivanje poštovanja tih sporazuma postugnutih tokom dijaloga od strane kosovskih institucija.\nHoti: Poštovaćemo sporazume, ali posete su osetljivo pitanje\nPremijer privremenih kosovskih institucija Avdulah Hoti izjavio je da je primio pismo specijalnog izaslanika EU za dijalog Miroslava Lajčaka, te da će Priština poštovati sporazume, ali da će svaki zahtev za posetu biti tretiran u kontekstu osetljivosti u kome se zemlja nalazi.\n„Poštujemo dogovore, naravno, zalažemo se za slobodno kretanje, radimo u procesu dijaloga da zaključimo sva otvorena pitanja, ali ponekad su prilično osetljiva. Primio sam pismo od Lajčaka, odgovoriću, svaki zahtev za posetu će se tretirati u kontekstu osetljivosti“, rekao je Hoti novinarima, prenosi Gazeta ekspres.\nOglasio se i portparol EU\nPortparol EU Peter Stano rekao je da dogovor Beograda i Prištine o jasnim modalitetima kada su u pitanju zvanične posete mora da se sprovodi, a ne politizuje.\nStano je za Tanjug potvrdio i da je EU prošlog petka posredovala u postizanju „dženlmenskog sporazuma“ između Beograda i Prištine o odlaganju međusobnih poseta lokacijama masovnih grobnica, kako bi se spustile moguće tenzije.\nU međuvremenu, ministarka spoljnih poslova tzv. Kosova, Meljiza Haradinaj Stubla, prekršila je dogovor o poverljivosti ovog sporazuma, kao i već postojeći dogovor o međusobnim zvaničnim posetama.\nU EU kažu da ne žele da komentarišu izjave kosovske ministarke o tome da ne dozvoljavanju predstavnicima Srbije da uđu na Kosovo, ukazujući da je „njihov posao da se fokusiraju na napredak regiona i procesa dijaloga Beograda i Prištine“.\n„Uvek smo pozivali sve političke aktere i u Srbiji i na Kosovu, ali i i regionu, da se angažuju u postupcima i izjavama koje stvaraju i promovišu atmosferu pomirenja, regionalne stabilnosti i sardanje, a ne da rade suprotno tome“, naglašava Stano.\nPeter Stano dodaje da EU očekuje i da se poštuju i primene svi dogovori koji su postignuti u okviru dijaloga Beograda i Prištine, uključujuće i onaj o slobodi kretanja i zvaničnim posetama.\nVesiću zabranjen ulazak na Kosovo i Metohiju\nKosovska ministarka Vučiću: Nemate dozvolu da posetite Kosovo dok se ne izvinite za genocid


Šta nam radi zagađen vazduh na Zapadnom Balkanu? - Energija, klima i životna sredina\nZagađenje vazduha na Zapadnom Balkanu uzrok je prevremene smrti 30.000 ljudi godišnje, procene su Evropske agencije za životnu sredinu. Udisanje zagađenog vazduha dovodi do povećanja smrtnosti, skraćenja životnog veka i rasta broja hroničnih bolesti, dok zdravstveni troškovi koje plaćaju građani i građanke Zapadnog Balkana postaju sve veći. Smanjenje zagađenja vazduha je javno-zdravstvena mera koja bi direktno uticala na povećanje kvaliteta života i zdravlja građana, a indirektno i na smanjenje stope smrtnosti.\nLoš kvalitet vazduha na Zapadnom Balkanu, koji ovu regiju stavlja na vrh liste najzagađenijih u Evropi, i dalje doprinosi sve većem pogoršanju javnog zdravlja. Zemlje regiona su posebno ugrožene, jer sa zagađenjem vazduha u kombinaciji sa nižim stepenom ekonomskog razvoja, siromaštvom i zdravstvenim sistemima koji su prilično lošem stanju, dobijamo smrtonosnu situaciju.\nNeki od glavnih izvora zagađenja vazduha na Zapadnom Balkanu su upotreba uglja za proizvodnju energije, industrijske emisije, sagorevanje otpada, poljoprivredne i građevinske aktivnosti, transportna vozila i dizel generatori. Ovi izvori su jedno od glavnih mesta nastanka praškastih materija (PM2.5 i PM10), ozona, azotnih oksida, sumpor dioksida, ugljen dioksida i teških metala koji su globalno odgovorni za milione prevremenih smrti godišnje.\nEfekti izloženosti zagađenju vazduha su različiti, od kliničkih efekata poput infekcije donjeg respiratornog trakta, do prevremene smrti, odnosno povećane smrtnosti od moždanog udara, bolesti srca, hroničnih plućnih bolesti, karcinoma pluća i akutnih respiratornih infekcija.\nCenu zagađenog vazduha plaćamo ljudskim životima\nPrema proceni Evropske agencije za životnu sredinu u zemljama Zapadnog Balkana zagađen vazduh dovodi do ukupno 30.000 prevremenih smrti usled prekomernog zagađenja praškastim materijama PM2.5, ozonom (O3) i azot dioksidom (NO2).\nProcenjuje se da je izlaganje čvrstim česticama (PM2.5) odgovorno za 75 procenata svih smrtnih slučajeva povezanih sa izlaganjem zagađenom vazduhu. Vrednosti o dozvoljenim emisijama zagađujućih materija definisane u smernicama o kvalitetu vazduha - u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Kosovu i Srbiji veće su nego u većini država članica Evropske unije.\nPodaci iz izveštaja ‘’Hronično zagađenje ugljem’’pokazuju da se više od polovine broja preuranjenih smrtnih slučajeva u 2016. godini prouzrokovanih emisijama iz termoelektrana na ugalj sa Zapadnog Balkana dogodi u EU: 2.013 od ukupno 3.906 preuranjenih smrtnih slučajeva pogodilo je stanovništvo EU, dok se 1.239 smrtnih slučajeva dogodilo na Zapadnom Balkanu, a 654 na drugim lokacijama. Na Zapadnom Balkanu, Srbija trpi najviše uticaja na zdravlje zbog zagađenja od uglja iz regiona - 570 preuranjenih smrti.\nZagađenje vazduha ima veći efekat na skraćivanje života starijih ljudi i dece mlađe od pet godina što je posebno izraženo u zemljama sa niskim prihodima. .\nLjudi nižeg ekonomskog i socijalnog statusa često su izloženiji zagađenju vazduha, jer žive u područjima većeg intenziteta saobraćaja i blizu izvora zagađenja, poput elektrana i industrijskih objekata, a ranjivosti doprinose i loše stanovanje, nedostatak prodavnica za kupovinu zdrave hrane, nedostatak zelenih površina i loš pristup zdravstvenoj zaštiti. Uz to u većini slučajeva siromašni ljudi rade na „prljavim“ poslovima sa profesionalnom izloženošću isparenjima, praškastim materijama, gasovima i teškim metalima.\nZagađenje vazduha dolazi na naplatu i kroz zdravstvene troškove. Procenjuje se da su samo termoelektrane na ugalj na Zapadnom Balkanu odgovorne za ekonomsku štetu na ime zdravstvenih troškova koja iznosi između 1,2 i 3,4 milijardi evra godišnje.\nDa bismo spasili ljudske živote i sačuvali javno zdravlje neophodno je što pre poboljšati kvalitet vazduha, ali i javno zdravlje kroz unapređenje zdravstvenih sistema.\nPotrebno je definisati smanjenje zagađenja vazduha kao nacionalni, regionalni i međunarodni prioritet, i integrisati ga u procese planiranja razvoja države i gradova. Ono što je najvažnije jeste da ove mere ne ostanu mrtvo slovo na papiru već da se za njihovo sprovođenje obezbede adekvatni resursi. Zato bi zemlje Zapadnog Balkana morale povećati novčana sredstva u nacionalnom i lokalnim budžetima za kontrolu zagađenja i odrediti prioritete vodeći se smanjenjem uticaja emisije zagađujućih materija na stanovništvo i životnu sredinu.\nKako bi se unapredio nadzor nad zagađivačima i poboljšao kvalitet vazduha potrebno je izgraditi multisektorska partnerstva na lokalnom, nacionalnom i regionalnom nivou. Prevencija nezaraznih bolesti koje su posledica lošeg kvaliteta vazduha treba biti integrisana među prioritete ekoloških politika. Sve ovo mora biti praćeno i borbom protiv klimatskih promena, koje sve više utiču na gotovo sve aspekte života.\nDa bi se smanjla smrtnost, produžio životni vek i umanjili zdravstveni troškovi udisanja zagađenog vazduha, potrebna je i borba građana odozdo, jer samo solidarno i na regionalnom nivou moguće je rešiti pitanje zagađenja vazduha, koje ne poznaje granice između država Zapadnog Balkana.\nDa zajedno sačuvamo i produžimo život, priključi se solidarnoj borbi građana Zapadnog Balkana, budi deo kampanje “Ujedinjeni Balkan za čist vazduh”: http://bit.ly/UjedinjeniBalkan\nViše o kampanji “Ujedinjeni Balkan za čist vazduh" saznajte OVDE.


Jedna od mjera su i oštre sankcije "za pravna i fizička lica koja krše suverenitet i ustavni poredak BiH". Inače, odluka o novim mjerama stupila je na snagu 22. marta i važit će do 22. marta iduće godine, prenosi "San". U Evropskoj uniji vjeruju da će se pojedini političari i stranke napokon urazumiti, shvatiti da se Brisel i Washington ne šale i da će napokon početi da rade u korist građana BiH.\nPrema informacijama do kojih je "San" došao od svojih izvora u međunarodnoj zajednici, posljednjih nekoliko dana u uskim krugovima Evropske unije detaljno razgovara o nekoliko političara koji su stavljeni na crnu listu.\nPrva dva mjesta crne liste zauzimaju Milorad Dodik, predsjednik SNSD-a i predsjednik RS, i Dragan Čović, predsjednik HDZ-a. Ocjenjuje se da oni potezima koje povlače direktno krše Ustav BiH, podrivaju ustavni poredak, destabilizuju BiH i blokiraju sve reformske zahvate.\nNjima prijeti zabrana ulaska u zemlje Evropske unije i zamrzavanje kompletne imovine u prvoj, a u drugoj fazi smjenjivanje sa položaja na kojima se sada nalaze i zabrana obavljanja bilo kakvih funkcija.


M novine Sremski informativni portal > Aktuelno > Novo sanitetsko vozilo\nRumski Dom zdravlja dobio je novo sanitetsko vozilo Fiat Dukato i tako pojačao svoj vozni park u službi što bržeg i kvalitetnijeg zbrinjavanja i pomoći pacijentima.\nOvo vozilo je doniralo Ministarstvo zdravlja, a njegova vrednost je 4,8 miliona dinara.\n– Na ovaj način se nastavlja pomoć Domu zdravlja, ovaj put u koordinaciji sa resornim ministarstvom.Ovo je peto sanitetsko vozilo kojim će Dom zdravlja raspolagati i nadamo se da ćemo i dalje tokom godine kako kao lokalna samouprava, tako i uz pomoć Ministarstva zdravlja, poboljšati vozni park, ali obezbediti i druge vidove pomoći – istakla je Aleksandra Ćirić, predsednica Opštine.\nOna je podsetila da je lokalna samouprava krajem decembra donirala i novo vozilo za dijalizu za šta je obezbeđeno 3,3 miliona dinara.\nDirektor Doma zdravlja dr Zoran Slavujević je ukazao da je novo vozilo striktno namenjeno za Službu hitne medicinske pomoći.\n– To je od izuzetne važnosti, zato što mi godišnje zaista imamo veliku amortizaciju vozila, u proseku ona prelaze preko 50.000 km. Moram da se zahvalim ministru Lončaru koji je rekao da je ovo, do sada, najveća donacija Vlade Srbije i Ministrstva zdravlja domovima zdravlja u celoj Srbiji, jer je reč o preko 300 vozila. Nadamo se da ćemo u narednih šest meseci dobiti i treće vozilo – istakao je dr Slavujević.\nOn je dodao da, iako rumska zdravstvena ustanova ima relativno dovoljno sanitetskih vozila, sa njima se pokriva velika teritorija.\n– Imamo i direktnu saradnju sa mitrovačkom bolnicom i tercijalnim ustanovama Klinički centar Vojvodine i Klinički centar Srbije u Beogradu, tako da je frekvencija korišćenja ovih vozila izuzetno velika. Što je bolja opremljenost tih vozila medicinskom opremom lakše je pružiti pomoć pacijentima i odvesti ih do potrebnih bolnica – istakao je dr Zoran Slavujević.


Tiket dana (subota, 21.03.2020) – Kladjenje.rs\nHomeTiket danaTiket dana (subota, 21.03.2020)\n21 Marta, 2020 Peca Tiket dana 0\nSve se svelo na Belorusiju, koja još uvek odoleva, a pored ovog prvenstva igra se još i u nekim afričkim ligama, Hong Kongu i Australiji.\nVitebsk – Gorodoja – GG @ 2.10 u Bet365\nDomaći tim je pre dve sezone bio hit prvenstva, nalazio se u samom vrhu tabele, a posebno je bio uspešan u mečevima na svom terenu. U prethodnoj sezoni doživeo je veliki pad, pa je jedva izborio opstanak. Završili su na 13. mestu, sa samo bodom više od prve ekipe ispod crte, koja je morala u baraž. Sada žele da izbegnu takav scenario, odnosno da nemaju takve trzavice kada je status u pitanju. Gorodeja je imala bolju sezonu od svog rivala, okončali su prvenstvo na sedmom mestu, a da nisu osvojili samo jedan bod u poslednja tri kola šampionata, možda bi izborili i evropski nastup. U međusobnim duelima ove dve ekipe u prošlom prvenstvu Gorodeja je bila uspešnija, slavila je u gostima 2:0, dok je na domaćem terenu bilo 1:1. I sada nam se čini da su gosti bliži uspehu, bolje su igrali u pripremnom periodu, ali predlažemo igru gol-gol, za koju je kvota u kladionici Bet365 2.10.\nIslač – Neman – 1 @ 1.96 u Meridianbet\nOvo je gradski derbi Minska, u kome Islač dočekuje Neman. Domaći tim je imao odličnu prošlu sezonu koju je okončao na petom mestu, odmah iza “velike četvorke” koju su činili Brest, BATE, Dinamo i Soligorsk. Uspešni su bili i u Kupu, pa su pre nedelju dana igrali i u četvrtfinalu protiv šampiona Bresta. I pored odličnog otpora, morali su da se oproste od ovog takmičenja, posle 0:0 u oba meča, ali su izgubili u produžecima u revanšu na svom terenu. Odbrana je bolji deo ovog tima, pa je teško očekivati da ih može ugroziti Neman, tim koji je prethodni šampionat završio na devetom mestu. U prošlom prvenstvu, u međusobnim duelima, Islač je slavio kao domaćin sa 1:0, do je meč kod Nemana završen nerešenim rezultatom 1:1. Ovo je prvo kolo, ali izgleda da je Islač sačuvao tim i da će i ove godine igrati zapaženu ulogu u beloruskoj ligi. Naš predlog je jedinica, za koju dobijate koeficijent 1.96 u kladionici Meridianbet.\nUkupna kvota na tiketu za subotu u kladionici Meridianbet iznosi 4.12.


Prekinuta sjednica Skupštine Kantona Sarajevo - SAHAR Balkan\nOct 12, 2018 14:18 Europe/Sarajevo\nPredsjedavajuća Skupštine Kantona Sarajevo Ana Babić prekinula je sjednicu na kojoj su, po hitnom postupku, razmatrane izmjene Zakona o izvršavanju Budžeta Kantona Sarajevo za 2018. godinu.\nNeizvjesno je hoće li sjednica biti nastavljena u ovom sazivu ili će se čekati novi saziv Vlade i Skupštine Kantona Sarajevo.\nIzmjene Zakona o izvršavanju Budžeta odnose se na osnovicu za obračun plaća u visini 310 BAM i bod za obračun plaća u iznosu od 1.0 koji bi se primjenjivao za period od 1. septembra do 31. decembra ove godine.\nZastupnik SKS Mirsad Pindžo (Nezavisni blok) zatražio je od Vlade Kantona Sarajevo obrazloženje kako će usvajanje izmjena o izvršenju Budžeta uticati na Budžet za 2018. godinu jer, naveo je, već treba razmišljati o budžetu za narednu godinu.\nOn je zatražio i objašnjenje da li se povećanje plaća odnosi samo na realizaciju potpisanih ugovora sa sindikatima obrazovanja, te je naveo da nije precizirano da li se povećanje odnosi i na zastupnike, ministre i premijera.\nMinistar finansija Kantona Sarajevo Jasmin Halebić pojasnio je da je sa vladinom preraspodjelom bilo moguće usvojiti izmjene Budžeta, to su budžetska sredstva, a riječ je o 5,6 miliona BAM, te da ovaj proces ima fiskalni efekt.\nHalebić je naglasio da kolektivni ugovor za oblast visokog obrazovanja nema efekata na ovu izmjenu Budžeta, kao i da je bilo moguće retroaktivno isplaćivati plaće.\nZastupnici su ranije zaključkom donijeli odluku da se povećanje plaća ne odnosi na zastupnike, premijera i ministre u Kantonu Sarajevu.\nNeizvjesno je hoće li sjednica Skupštine Kantona Sarajevo u ovom sazivu ikako biti nastavljena – ili će se čekati na novi saziv nakon što Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine objavi konačne rezultate Općih izbora.\nPoslanici su danas, kako je ranije najavljeno, trebali razmatrati informacije o realizaciji mjera za sanaciju i reorganizaciju KJKP “Gras” i Uprave KJKP “Vodovod i kanalizacija” od 17. augusta do 1. oktobra.\nNa dnevnom redu, su između ostaloga, bili i nacrti strategija razvoja obrazovanja i nauke Kantona Sarajevo za period 2018. – 2022. godina za uključivanje djece sa poteškoćama u razvoju u obrazovanju sa sedmogodišnjim planom implementacije u Kantonu Sarajevo i Prijedlogu strategije prema mladima Kantona Sarajevo za period 2018. – 2022. godina.


Vesti online / Slobodno Vreme / Lepota / Ako ste skloni celulitu, ove četiri namirnice izbegavajte\nNajveći neprijatelj žena - celulit\nGodinama celulit postaje se izraženiji, zbog toga što vaše telo, kako godine prolaze, proizvodi manje kolagena pa napetost kože popušta. Ovaj proces starenja kože se ne može zaustaviti - ali se može prolongirati.\nRazni gazirani, a često i negazirani, voćni sokovi sadrže puno šećera i veštačkih sastojaka, pa brzo smanjuju napetost kože.\nOsim lošeg genetskog nasleđa, loša cirkulacija takođe može učestvovati u nastanku celulita. Jedna pica vas uvek usreći, ali ne treba zaboraviti i na posledice konzumiranja.\nVelika količina masnoće i belog brašna u kombinaciji su otrov za cirkulaciju.\nNakon što ste pojeli nešto slano, već se oko stomaka i nadlaktici vide posledice. Nije ni čudo - jer so za sebe veže vodu - a višak vode se vidi na problematičnim zonama, pogoršavajući celulit.\nAko želite da se rešite celulita, pozdravite se sa belim hlebom. Za razliku od raženog ili rižinog brašna - beli hleb povećava nivo insulina i nosi "prazne kalorije" koje podstiču nastajanje masnih stanica koje se talože na nadlaktici.\nLEPOTA Ako često sedite u ovoj pozi - povećavate rizik da dobijete celulit


Sednica Upravnog odbora - Poslovno Udruženje Pijaca Srbije - PUPS\nNa drugoj ovogodišnjoj sednici, Upravni odbor Poslovnog udruženja "Pijace Srbije" je razgovarao o pripremama za predstojeću konferenciju Svetskog udruženja veletržnica, koja će se od 15. do 17. maja održati u Beogradu. Tema konferencije, koja se po prvi put održava u Srbiji, je "Izazovi u lancu snabdevanja svežom hranom", a organizator je Javno komunalno preduzeće "Gradske pijace" iz Beograda.\nPredsednik Upravnog odbora Udruženja i direktor JKP "Gradske pijace" Beograd, Bojan Bajagić, informisao je kolege iz drugih gradova u Srbiji da će u tri programske celine ovog skupa učestvovati više od sto predstavnika veletržnica i tržnica iz celog sveta i naglasio značaj konferencije za razmenu informacija, znanja i iskustava, odnosno promociju pijačne delatnosti.\nUpravni odbor je na sednici u Beogradu usvojio plan aktivnosti vezanih za pokretanje inicijative za upis pijaca i vašara u registar nematerijalnog kulturnog nasleđa Srbije. Razmotren je i usvojen i predlog dinamike realizacije projekta „Garantovano domaće - pijace Srbije" i imenovana radna grupa za izradu predloga Nacrta zakona o pijacama u saradnji sa Udruženjem za komunalne delatnosti Privredne komore Srbije.


BiH tone sve dublje: Dug narastao na 11 milijardi i 200 miliona maraka – Visokoin.com\n· 28. Maja 2020. ·0\nVijeće ministara danas je usvojio informaciju Ministarstva finansija i trezora o stanju javne zaduženosti BiH na dan 31. decembra 2019. godine prema kojoj je javni dug iznosio 11.200.330.000 KM, od čega je spoljni dug 8.038.870.000 KM ili 72,67 odsto, a unutrašnji dug 3.061.460.000 KM ili 27,33 odsto.\nU saopštenju Vijeća ministara navodi se da je u odnosu na kraj 2018. godine javni dug povećan za 93.690.000 KM ili 0,84 odsto, s tim da se spoljni dug smanjio za 66,04 miliona KM ili 0,80 odsto, dok se unutrašnji dug povećao za 159.730.000 KM ili 5,5 odsto.\nVijeće ministara primilo je k znanju Analizu održivosti javnog duga BiH za period 2019-2023. godine, koju je pripremilo Ministarstvo finansija i trezora s ciljem ocjene trenutnog stanja javne zaduženosti BiH i procjene njenog kretanja u srednjoročnom periodu, kao i definisanja osnovnih rizika koji mogu uticati na održivost javnog duga.\nVijeće ministara usvojilo je Informaciju o donesenim odlukama sa 59. plenarnog sastanka Komiteta eksperata Savjeta Evrope za evaluaciju borbe protiv pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti (Manival komitet) u vezi sa BiH.\nMinistarstvo sigurnosti BiH će u skladu sa pravnim okvirom zemlje u vezi sa sprovođenjem međunarodnih restriktivnih mjera dostaviti Vijeću ministara prijedlog odgovarajućeg rješenja s ciljem adekvatnog provođenja FATF specijalne preporuke koja se odnosi na primjenu međunarodnih i domaćih restriktivnih mjera u vezi sa terorizmom.\nVijee ministara usvojilo je Informaciju Ministarstva sigurnosti o aktivnostima Radne grupe za izradu nacrta zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti.\nMinistarstvo sigurnosti zadužiće Radnu grupa za izradu nacrta zakona o spečavanju pranja novca i finansiranja terorizma da u roku od tri mjeseca potpuno uskladi ovaj nacrt zakona na način koji je naveden u odluci o njenom osnivanju.\nU saopštenju se navodi da će Ministarstvo sigurnosti pokrenuti aktivnosti na izradi novog ugovora između BiH i Hrvatske o graničnim prelazima, te je zaduženo da formira odgovarajuću radnu grupu.\nPrethodno je Vijeće ministara usvojilo Informaciju Ministarstva sigurnosti o aktivnostima na izradi nacrta ugovora o izmjenama i dopunama Ugovora između BiH i Hrvatske o graničnim prelazima.\nČLANSTVO U IFAD-U\nVijeće ministara je na prijedlog Ministarstva finansija i trezora, odobrilo sredstva za uplatu doprinosa u Jedanaestom popunjavanju fondova za period od 2019. do 2021. godine Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj (IFAD) u iznosu 50.000 eura u skladu sa obavezama BiH koje proističu iz članstva.\nFond je osnovan sa zadatkom da finansira proizvodnju hrane i unapređuje ukupan život stanovništva sela zemalja u razvoju (finansira sve oblike poljoprivrednih i njima srodnih aktivnosti po relativno povoljnim uslovima).\nVijeće ministara utvrdilo je pojedinačne prijedloge odluka o ratifikaciji Dodatnog protokola šest o trgovini uslugama uz Sporazum o izmjeni i pristupanju Centralnoevropskom sporazumu o slobodnoj trgovini (CEFTA 2006), Izmijenjene konvencije Evropske organizacije za satelitske komunikacije (EUTELSAT) te Sporazuma sa Vladom Rumunije o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka.\nVijeće ministara utvrdio je Prijedlog za potpisivanje projektnog dokumenta o regionalnom programu tehničke saradnje “Podrška unapređenju nacionalnog sistema nadzora nad biljnim nametnicima i sistema fitosanitarnog sertifikovanja”.\nRiječ je o programu koji su inicirale Armenija, BiH, Gruzija, Bjelorusija, Moldavija, Sjeverna Makedonija i Ukrajina, a tehničku podršku za njegovu realizaciju pružiće Organizacija UN za hranu i poljoprivredu (FAO).\nVijeće ministara utvrdilo je Prijedlog za zaključivanje mmoranduma o razumijevanju između Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara i Ministarstva poljoprivrede Jordana o saradnji u oblasti poljoprivrede.\nVijeće ministara, na prijedlog Ministarstva bezbjednosti, donjelo je Odluku o izmjeni i dopuni Odluke o propisivanju dodatnih uslova za ulazak stranaca u BiH kojom se omogućava ulazak u BiH državljanima susjednih zemalja, i to Crne Gore, Hrvatske i Srbije.\nVijeće ministara zadužilo je Agenciju za javne nabavke da sačini prijedlog odluke o obaveznoj primjeni preferencijalnog tretmana domaćeg na godinu dana, počev od 1. juna ove godine u iznosu od 30 odsto.


Foto: Vasko Kovačevski (Vlada Severne Makedonije)\nSkoro 40 godina od puštanja termoelektrane u rad, kod rudarsko-energetskog kombinata – REK Bitola krenula je izgradnja toplovoda za daljinsko grejanje. Severna Makedonija se sprema da zatvori taj kompleks kod Bitolja i zameni ga elektranom na gas.\nElektrani na Severna Makedonija (ESM) su obeležile početak radova na toplovodu za Bitolj, Mogilu i Novake. Budući sistem daljinskog grejanja se zasniva na toplotnoj energiji iz termoelektrane u kompleksu REK Bitola, gde se kopa i sagoreva ugalj.\nGeneralni direktor Vasko Kovačevski (na slici) izjavio je da će na grejnu mrežu biti povezano 35 vladinih i institucija lokalne samouprave u Bitolju. Na to će otići trećina kapaciteta, a ostatak je za stambene i poslovne zgrade u tom gradu i u Novacima i Mogili, napomenuo je.\nSistem daljinskog grejanja biće prebačen na gas\nPrvi čovek državne elektroprivrede ESM dodao je da će novi sistem u najvećoj meri eliminisati korišćenje zagađujućih goriva. Opštine Novaci i Mogila se oslanjaju na poljoprivredu, a toplovod će takođe omogućiti grejanje staklenika i plastenika i drugih objekata, kaže Kovačevski.\nStrategija je da se deo kapaciteta rudarsko-energetskog kombinata – REK Bitola zameni kogeneracionom elektranom na gas, što znači da bi i novo postrojenje proizvodilo i struju i toplotnu energiju. Imovinska pitanja na putanji gasovoda se rešavaju eksproprijacijom, izjavio je Kovačevski. Toplotna podstanica u Bitolju je trebalo da radi na mazut, ali biće na gasni pogon, otkrio je.\nSeverna Makedonija je najavila da će postepeno prekinuti s korišćenjem uglja najkasnije 2027. godine.\nS toplovodom dolaze niže cene\nMinistar privrede Kreshnik Bekteshi tvrdi da će uvođenje daljinskog grejanja doneti cene koje će biti niže nego za druge energente.\nProjekat je omogućen uzimanjem kredita od nemačke razvojne banke KfW od preko 40 miliona evra, dok ESM ulaže sedam miliona evra iz sopstvenih izvora, saopštila je vlada. Izvođač ima dve godine da položi cevi od termoenergetskog kompleksa REK Bitola do Bitolja i da po gradu razvuče distribucionu mrežu.\nElektrana se nalazi 12 kilometara od grada. Ekoenerg iz Hrvatske je krenuo da radi studiju izvodljivosti za ovaj projekat 2012. godine, piše na ESM-ovoj veb stranici.\nTagovi: daljinska energetika, daljinsko grejanje, energetska efikasnost, energetska tranzicija, gas, grejanje, KfW, prirodni gas, REK Bitola, ukidanje upotrebe uglja\nPočetna » Vesti » Energetska efikasnost » Bitolj dobija toplovod za daljinsko grejanje iz termoelektrane na ugalj


Beograd na Kalemegdanu dobio svoje PRVO PARKING MESTO za čuvanje i punjenje električnih trotineta i bicikala, koji će biti BESPLATAN\nFoto: JP Beogradska tvrđava / Grad Beograd\nBeograd je na Kalemegdanu dobio svoje prvo parking mesto za čuvanje i punjenje električnih trotineta i bicikala, koji će biti besplatan za sve građane i posetioce Beograda, saopštilo je danas JP "Beogradska tvrđava".\nOva inicijativa nastala je u okviru projekta "Točkologija" gde je prepoznato da sve više građana prihvata alternativne načine transporta usled pandemije, ali i da je u porastu broj inicijativa za smanjenje emisije štetnih gasova vozila u saobraćaju.\n"Smart city" tip stanica koja kombinuje siguran parking i punjenje električnih "točkova" je dostupna u delu parka mali Kalemgdan na lokaciji između stepeništa i Carigradskog druma potpuno besplatno za sve građane.\n"Na ovaj način želimo da omogućimo slobodno kretanje korisnika od kuće do posla, i nazad, a da budu sigurni da je njihovo vozilo bezbedno čuvano i napunjeno u svakom trenutku", kaže Marko Arambašić, inicijator projekta.\nIZMENE U SAOBRAĆAJU Detaljan spisak ulica koje će biti zatvorene zbog Beogradskog maratona\nNAJVIŠE STRANIH TURISTA DOLAZI IZ RUSIJE Gosti iz sveta se polako vraćaju u Beograd, ali iz jedne zemlje ih je mnogo manje nego prethodnih godina\nMladi eko-startap "ePark 011" na čelu sa Markom Arambašićem, koji je osnovan za vreme Kovid-19 kada se veliki broj novoosnovanih firmi gasi, pokrenuo je inicijativu za zelenu stanicu iz sopstvenih sredstava uz saglasnost Republičkog zavoda za zaštitu spomenika i kulture i JP Beogradska tvrđava.\n"Ovaj projekat je za mene lično od izuzetne važnosti, ne samo kao investitora već građanina Beograda u kojem i moja porodica raste, diše i razvija se. Prvom u nizu stanica demonstrirali smo da je kroz zajednički rad javnog i privatnog sektora ovako nešto izvodljivo, ali glavni izazov tek predstoji - da zelene stanice zažive", istakao je Arambašić.


Međunarodni sud pravde naložio Rusiji da zaustavi vojne operacije u Ukrajini\nARHIVA: Sedište Međunarodnog suda pravde u Hagu (Foto: REUTERS/Eva Plevier)\nMeđunarodni sud pravde naložio je u sredu Rusiji da zaustavi vojne akcije u Ukrajini.\n"Ruska Federacija mora odmah da obustavi vojne operacije koje je započela 24. februara 2022. godina na teritoriji Ukrajine", navodi se u odluci najvišeg suda Ujedinjenih nacija, koju je podržalo 13 sudija, dok je dvoje bilo protiv.\nTakođe su dodale da Rusija mora da osigura da druge snage pod njenom kontrolom ili koje Moskva podržava ne nastave vojnu operaciju.\nUkrajnski predsednik Volodimir Zelenski je posle presude suda tvitovao da je Ukrajina ostvarila potpunu pobedu nad Rusijom pred Međunarodnom sudom pravde, da je presuda obavezujuća i da Rusija mora odmah da je ispoštuje.\n"Ignorisanje naredbe će dodatno izolovati Rusiju", poručio je Zelenski.\nPresude Međunarodnog suda pravde su obavezujuće, ali ne postoje direktni načini za njihovo sprovođenje i u nekim retkim slučajevima, neke zemlje su ih ignorisale.\nUkrajina je pokrenula proces pred sudom ubrzo nakon početka ruske invazije navodeći da je rusko opravdanje - da je preduzela akciju da spreči genocid u istočnoj Ukrajini - neosnovano.\nZastupnici Ukrajine su na pretresu naveli da nema pretnje od genocida u istočnoj Ukrajini i da Konvencija o genocidu UN iz 1948. godine, koju su obe zemlje potpisale, ne dozvoljava invaziju da se on spreči.\nRusija nije prisustvovala sudskom pretresu 7. marta "zbog apsurdnosti tužbe". Međutim, u pisanom dokumentu upućenom sudu navela je da on ne bi trebalo da nameće bilo kakve mere.\nMoskva tvrdi da to što je ruski predsednik Vladimir Putin upotrebio reč genocid ne znači automatski da je implicirao da svoje poteze zasniva na Konvenciji o genocidu, te da bez spora u pogledu tumačenja tog sporazuma, sud nema nadležnost.\nMeđutim, predsedavajuća sutkinja Džoan Donahju navela je da sud ima dovoljno informacija da se dve zemlje spora u pogledu tumačenja konvencije da bi se donela preliminarna odluka.


ZAVRŠENA SEDNICA: Krizni štab prelomio, evo koje mere ostaju na snazi | Novosti.RS\nZAVRŠENA SEDNICA: Krizni štab prelomio, evo koje mere ostaju na snazi\n11. 01. 2021. u 10:33\nKRIZNI štab odlučio je danas da sve postojeće mere ostanu na snazi i dalje, jer je ocenjeno da daju rezultate.\nOsim toga, zaključeno je da nema prepreke da drugo polugodište počne kad je i planirano - 18. januara! Medicinski deo Kriznog štaba ocenio je na sednici da postojeće mere dale rezultate i da brojke padaju.\nPodsećamo, mere koje su na snazi su:\n- Zabrana okupljanja više od pet ljudi\nDANAS SE DONOSI ODLUKA O ŠKOLAMA: Ministar Ružić objavio kako će najverovatnije biti organizovana nastava\n11. 01. 2021. u 08:48\n- Obavezne maske u zatvorenom\n- PCR testovi ili karantin od deset dana prilikom ulaska u Srbiju\n- Ograničeno radno vreme, svi ugostiteljski objekti i tržni centri rade do 20 sati, a prodavnice do 21 sat\nTakođe, ostaje i mera i za PCR testove za strance prilikom ulaska u našu zemlju.\nJednoglasno je odlučeno i da neće biti organizovanog dočeka Srpske nove godine.\nvirus korona Krizni štab korona virus mere protiv korone\nNeka mi ovi strucnjaci objasne,kako to da gradjanima S.Makedonije i R.srpske nije potreban PCR test za ulazak u Srbiju,a drzavljanima Srbije je neophodan ovaj test,da bi usli u zemlju?????


Samo Vojvodina u Evropi ima Kancelariju za inkluziju Roma | Autonomija\nSamo Vojvodina u Evropi ima Kancelariju za inkluziju Roma\nNa Univerzitetu u Novom Sadu studira više od 300 studenata romske nacionalnosti, a u srednjim školama za više od 400 srednjoškolaca obezbeđene su stipendije\nKancelarija za inkluziju Roma pri Vladi Vojvodine je jedina institucija te vrste, ne samo u Srbiji nego u celoj Evropi, izjavio je danas direktor te kancelarije Duško Jovanović.\n“I dalje smo jedina institucija, ne samo u Srbiji već i u čitavoj Evropi, koja je koncipirana na ovaj način, koja se direktno bavi problemima romske nacionalne zajednice”, rekao je Jovanović na konferenciji za novinare povodom šeste godišnjice postojanja te institucije.\nOn je naveo da kancelarija naročitu pažnju posvećuje uključivanju Roma u proces obrazovanja.\nPrecizirao je da na Univerzitetu u Novom Sadu studira više od 300 studenata romske nacionalnosti, a u srednjim školama u Vojvodini za više od 400 srednjoškolaca obezbeđene su stipendije.\n„Kad govorimo o osnovnom obrazovanju, mi i dalje, nažalost, imamo situaciju da deo romske dece nije uključen u obrazovne institucije”, naveo je Jovanović.\nPokrajinski sekretar za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslav Vasin je rekao da je ponosan na rezultate koje je postigla Vlada Vojvodine u procesu uključivanja Roma u društvo, ali je ocenio da su predrasude prema Romima i danas toliko jake da mora još mnogo da se radi da bi se njihov položaj suštinski popravio.\n“S druge strane, želeo bih da ne budu romski roditelji ti koji sprečavaju svoju decu da se obrazuju, da romski čelnici shvate da svi moraju zajedno raditi da obrazovanje i sve o čemu sam pričao bude prioritetni zadatak”, kazao je Vasin.\nDanas je obeležena i prva godišnjica pokretanja mesečnika na romskom jeziku pod nazivom “Dekada Roma u AP Vojvodini”, koji se štampa na romskom, srpskom i engleskom jeziku.


I naftaši nas strujom snabdevaju 15 Avg 2015 - novosti\nPOTROŠAČI u Srbiji mogu da pazare struju od čak 88 različitih trgovaca. Otvaranje tržišta električne energije omogućilo je firmama, ali i građanima, da kupuju kilovate kao posebnu uslugu. Ipak, od 88 preprodavaca, od svega deset do dvadeset njih i može da se kupi struja jer je EPS jeftiniji od gotovo svih pa se trgovcima posao ne isplati. Osim "Elektroprivrede Srbije", još jedino NIS i proizvodi struju, koju isporučuje na slobodnom tržištu.\nVećina trgovaca koja je dobila dozvolu za preprodaju kilovata i dalje čeka da postane konkurentna na tržištu.\n- Iako je liberalizacija trgovanja električnom energijom završena, ona suštinski nije zaživela - kaže Slobodan Ružić, iz konsultantske energetske kompanije "Enerdži sejving grup". - Iako je EPS digao cene struje za privredu, one su i dalje niže nego što sebi mogu da priušte ostali preprodavci. Najviše rade oni koji su poslovali i od ranije, a to su trgovci koji kupuju struju od EPS pa preprodaju u inostranstvu ili je prodaju EPS kada je neophodan uvoz.\nMeđu ozbiljnijim trgovcima od ove godine je i NIS, koji struju prodaje firmama. Sa trenutnom količinom koju proizvodi, mogao bi da snabde oko 17.000 domaćinstava.\n- Nakon liberalizacije tržišta električne energije u Srbiji početkom 2015. godine, NIS je, između ostalih, dobio licencu za snabdevanje električnom energijom - kažu u najvećoj naftnoj kompaniji. - Time su se stekli uslovi za širenje delatnosti kompanije, i proizvodnja i prodaja električne energije našli su se među ključnim energetskim projektima NIS. Počeli smo sa prodajom električne energije i tako postali, pored EPS, jedini proizvođač u Srbiji koji struju isporučuje na slobodnom tržištu.\nNIS električnu energiju proizvodi, zajedno sa toplotnom, u 13 malih elektrana na naftnim i gasnim poljima u Srbiji. Proizvodnja struje u ovim elektranama dostigla je snagu od 11,6 megavata i prodaje se firmama.\n- NIS planira povećanje proizvodnje električne energije. Za drugi kvartal 2016. godine planiran je početak izgradnje termoelektrane-toplane Pančevo - dodaju u NIS. - Snaga TE-TO Pančevo će biti 140 megavata, a vrednost investicije iznosi 170 miliona evra. U planu je i izgradnja novih malih elektrana na naftno gasnim poljima "Majdan" i "Sirakovo" u toku naredne godine, čijim puštanjem će NIS iz kogeneracija imati ukupnu proizvodnju od gotovo 20 megavata.


Po propozicijama takmičenja Kupa u finalnoj utakmici, ukoliko posle 90 minuta, rezultat bude nerešen, igraće se produžeci od 2x15 minuta. Ukoliko se i tada ne dobije pobednik, izvodiće se penali.\nPobednik finala Kupa osvojiće, pored pobedničkog pehara, i novčanu nagradu od 81.000 evra.\nKlubovi učesnici finala i Fudbalski savez Srbije će narednih dana pozvati sve navijače na fer i sportsko navijanje u duhu zakonskih mera i principa humanosti. Klubovi i Savez su uputili molbu Ministarstvu unutrašnjih poslova (MUP) da dodatnim angažovanjem omogući da finale prodje u sportskom duhu, bez problema i nasilja.\nNa današnjem sastanku je dogovoreno da se orgaizuje zajednička konferencija na novinare dan pre finalne utakmice. Cene ulaznica za predstojeće finale Vojvodina-Crvena zvezda, kako je saopšteno, biće popularne, kako bi se privukao veći broj publike.\nUkoliko u finalu trijumfuje Vojvodina to će biti njen prvi trofej u Kupu. Zvezda je do sada 22 puta osvajala nacionalni Kup.


Vigemark: BiH za 10 godina članica EU\n"To kažem jer, zapravo, ne postoji drugi put. Hrvatska je sada članica, Srbija je na tom putu, isto je i sa Crnom Gorom", rekao je Vigemark, ističući da prečica za BiH na putu ka EU ne postoji.\nPrema njegovim rečima, da bi BiH prešla u novu fazu sa EU potrebno je da u narednih mesec-dva ispuni uslove koji su joj postavljeni, nakon čega će Savet EU zatražiti od Evropske komisije mišljenje o zahtevu za članstvo.\n"Ako proces započne ovog ljeta, onda se analiza može očekivati u sledećoj godini", rekao je Vigemark za zagrebački "Večernji list", izdanje za BiH, dodajući da će se u kontekstu analize rešavati i sprovođenje odluke Evropskog suda u Strazburu u slučaju "Sejdić-Finci", te druga važna pitanja.\nGovoreći o mehanizmu koordinacije, koji je jedan od uslova pred vlastima BiH, Vigemark je naveo da mehanizam koordinacije ne uzurpira bilo čija ovlašćenja i nadležnosti, niti preuzima ulogu tela za donošenje odluka parlamenata ili vlada.\n"Koordinacija nije centralizacija, nego pronalaženje zajedničkog stava koji će onda biti predstavljen EU", napomenuo je Vigemark, koji je i šef Delegacije EU u BiH.\nVigemark vjeruje da će tokom predstojećeg slovačkog predsedavanja EU BiH biti prioritet, ističući da to treba iskoristiti.


Savet bezbednosti 8. februara o Kosovu\nSavet bezbednosti UN razmatraće naredne nedelje situaciju na Kosovu koja je, prema oceni generalnog sekretara UN Ban Ki Muna, napeta i umnogome utiče na dijalog Beograda i Prištine i razgovore o evropskoj perspektivi regiona.\nKako je objavljeno na sajtu UN, sednica Saveta bezbednosti biće održana u sredu, 8. februara, posle podne po srednjeevropskom vremenu.\nU izveštaju u koji je agencija Beta imala uvid, Ban Ki Mun je izrazio zadovoljstvo zbog obnavljanja dijaloga Beograda i Prištine i postignutih dogovora, ali i zabrinutost zbog sporog napretka u povratku raseljenih i utvrđivanju sudbine nestalih.\nNavodi se takođe da još nije jasno da li će referendumu o prihvatanju kosovskih institucija na severu Kosova biti održan.\nU tom smislu se podseća da je Evropski savet 9. decembra odlučio da odloži odluku o davanju statusa Srbiji za članstvo u EU za mart 2012. pri čemu su neke zemlje to vezale za situaciju na severu Kosova.\n“Iako su se tenzije smanjile krajem izveštajnog perioda, i dalje sam zabrinut zbog nestabilne situacije koja nosi kontinuirani rizik od provokacija i eskalacije međuetničkih tenzija”, ukazuje Bani ki Mun.\nIstovremeno, dijalog u Briselu uz posredovanje Evropske unije pokazao je da su praktični dogovori za ublažavanje svakodnevnih problema na Kosovu dostižni, ocenio je Ban Ki Mun i pozdravio strane zbog nastavka dijaloga pod teškim okolnostima i zbog ponovno pokazane vere u proces rešavanja problema na miran način.


Suspenzija zabrana kretanja za kamione u Nemačkoj i Italiji - Pluton Logistics\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture obavestilo je prevoznike o suspenziji zabrana kretanja za kamione u Nemačkoj i Italiji.\nU obaveštenju se navodi da je Transportna zajednica obavestila ovo ministarstvo da je Nemačka suspendovala zabrane kretanja za kamione do 5. aprila 2021. godine i da se suspenzija primenjuje u celoj Nemačkoj.\nTakođe, prema navodima Transportne zajednice i Italija je donela Uredbu na osnovu koje će prevoznici moći slobodno da obavljaju prevoz u naredna tri vikenda u martu. Konkretno, u nedelju 7, 14, i 21. marta, vozila koja se koriste za prevoz tereta, a čija maksimalna dozvoljena masa prelazi 7,5 tona, moći će da obavljaju prevoz putevima van naselja.\n← Rekordna cena bakra – Raste učešće kompanije Zijin u bruto društvenom proizvodu\nNova IRU studija: Prevoznici očekuju VEĆI nedostatak vozača u 2021. →


15/01/2020 | 16:26 ⇒ 16:26 | Autor: RTS\nVlada u Tirani protjerala je u srijedu dvojicu iranskih diplomata, objašnjavajući da su pod maskom diplomatskih predstavnika, u stvari, bili pripadnici Revolucionarne garde i obavještajne službe.\nIran i AlbanijaFoto: ilustracija\nSajed Ahmed Hoseini Alast i Mohamed Peimanemati su proglašeni nepoželjnim osobama pošto ih je Vlada u Tirani optužila da se bave stvarima "nespojivim" sa pravilima diplomatske službe i Bečkom konvencijom.\n- Predstavnici Islamske republike Iran su zamoljeni da odmah napuste albansku teritoriju - objasnio je albanski ministar spoljnih poslova Gent Čakaj.\nAlbanija je već godina u lošim odnosima sa Iranom, prije svega jer je bivši premijer Salji Beriša svojevremeno pružio utočište grupi iranskih disidenata, koje Teheran smatra "izdajnicima i teroristima".\nBroj pripadnika organizacije Mudžahedin el Kalk je, kada su na vlast došli socijalisti Edija Rame, sa par stotina porastao na oko 3.000.\n- To je veoma mala, ali i veoma zla evropska država u kojoj američki elementi sarađuju sa iranskim izdajnicima i kuju planove protiv Islamske republike - rekao je prošle sedmice iranski vjerski lider, ajatolah Ali Hamnei.\nAlbanska policija je, prošlog ljeta, objavila da je predupredila teroristički napad iranskih obavještajaca na kompleks kod Drača, koji pripada disidentima iz Mudžahedin el Kalka, kao i da su u cijelu operaciju umiješani i turski kriminalci.\nPolicija u Tirani je objavila i da je prije nekoliko mjeseci, nakratko, ispitivala glavnog iranskog operativca, ali da je pušten zbog nedostatka dokaza. Prije nekoliko godina, uhapšen je i turski kriminalac, koji je nekako umakao iz kućnog pritvora.