Modeli organizacione strukture - HR saveti - MojTim.com\nOrganizaciona struktura - Modeli organizacione strukture\nOvu stranicu ste odštampali sa linka: http://www.mojtim.com/hr-saveti/Organizaciona-struktura/Modeli-organizacione-strukture/188/\nModeli organizacione strukture\n1. Funkcionalna struktura\n2. Diviziona struktura\n3. Matrična struktura\n4. Mrežna struktura\n5. Hibridna struktura\nBroj pregleda: 14959\nFunkcionalna struktura je pogodan oblik organizovanja u stabilnom okruženju, kada je kompanija geografski centralizovana i obezbeđuje nekoliko proizvoda ili usluga. Preraspodela posla se u ovom slučaju vrši s obzirom na specijalizacije, odnosno funkcije (proizvodnja, finansije, marketing, komercijala...) i osnovne vrednosti koje se u tom smislu posmatraju su ekspertiza, efikasnost, kvalitet i smanjenje troškova.\nMeđutim, kako organizacija raste u veličini i kompleksnosti poslovanja, tako u jednom trenutku prerasta ovaj oblik organizovanja. Naime, dinamika i rezultati rada jedne funkcionalne organizacione jedinice uslovljavaju dinamiku i organizaciju rada drugih funkcionalnih organizacionih jedinica u preduzeću. Usled sve većeg obima posla javljaju se teškoće u koordinaciji između njih, dolazi do zastoja u procesuiranju informacija i u procesu donošenja odluka, a ni zaposleni nemaju pregled organizacione celokupnosti.\nDiviziona struktura predstavlja grupaciju različitih funkcija unutar svake divizije (npr. filijale, ogranka...) koje predstavljaju relativno nezavisne poslovne entitete, odnosno profitne centre koji nastaju zahvaljujući decentralizaciji u poslovanju. Ovo je pogodan oblik organizovanja kada je kompanija relativno velika, geografski dislocirana i kada nudi veliki raspon proizvoda ili usluga. Multinacionalne kompanije, kao i bankarske filijale, su recimo primer divizione organizacione strukture.\nNaime, ovaj model omogućava bolju međufunkcionalnu koordinaciju i olakšano donošenje odluka jer su različiti sektori (npr. IT, administracija, marketing..) grupisani u jednoj diviziji, koja ima nadležnu osobu, koja ima moć odlučivanja. Ali je zato koordinacija među divizijama slabija i može da dođe do toga da se divizije međusobno takmiče za ograničene resurse jer je kontrola i dalje centralizovana. Takođe, u ovom slučaju efikasnost pojedinih sektora može da se smanjuje u poređenju sa tim kada su funkcije centralizovane i samim tim mogu da rastu troškovi po jedinici proizvoda. Naime, centralizacija omogućava da se sa relativno manjim brojem ljudi postigne funkcionalna ekspertiza (npr. kada postoji centralni sektor za marketing umesto da svaka filijala ima svoj marketing). Zatim i nabavka se u tom slučaju vrši iz jednog centra što značajno smanjuje troškove (npr. postižu se bolji uslovi kod dobavljača kada su narudžbine centralizovane).\nMatrična struktura omogućava specijalizaciju unutar organizacije na osnovu različitih poslovnih funkcija, proizvoda i tržišta. Ova struktura ima veliku sposobnost koordinacije između različitih organizacionih funkcija, proizvoda i tržišta. Rukovođenje je, s jedne strane vertikalno i odvija se unutar funkcionalnih jedinica, a s druge strane horizontalno i preseca različite funkcionalne jedinice.\nMatrična struktura dobro funkcioniše u složenom i nestabilnom okruženju kada je potrebno odgovoriti na višestruke zahteve. Pokretačka snaga u ovom slučaju su projektni timovi koji treba da omoguće inovaciju i promene unutar organizacije, kako bi organizacija mogla da se prilagodi promenljivim okolnostima. Ovaj model omogućava bolju iskorišćenost resursa i uspostavljanje balansa između konfliktnih ciljeva unutar organizacije. Međutim, on sa sobom nosi i probleme u određivanju odgovornosti i autoriteta, odnosno konfuziju zbog dvostruke komandne linije jer zaposleni nekada ne znaju ko im je pretpostavljeni - direktor sektora ili projektni direktor. Uz to se javlja i potencijalno otežano donošenje odluka jer zaposleni čekaju na odobrenje svojih sektorskih direktora za sve što rade unutar projektnog tima. Ovaj problem se najčešće prevazilazi time što se u matričnoj strukturi svim funkcionalnim odeljenjima daje više manje podjednak značaj (to su tzv. kolone matrice) kao i različitim poslovnim i proizvodnim oblastima (redovi matrice). U tom slučaju, zaposleni rade u različitim poslovnim ili proizvodnim timovima unutar organizacije koja ima dvostruki fokus. Zbog toga moraju da imaju dvostruku perspektivu na umu, kombinujući funkcionalne veštine i resurse sa orijentacijom koja proističe iz ključnih zadataka koji su im dodeljeni u timu.\nNaime, radi se o tome da je moć u tom slučaju podeljena između sektorskih direktora i projektnih menadžera, koji mogu da imaju i veći uticaj od sektorskih direktora na nagradni sistem i razvoj karijere zaposlenih. Celokupan rutinski posao se i dalje obavlja unutar sektorske hijerarhije dok se specifični problemi dodeljuju projektnim timovima. A da li će projektni timovi dati rezultate zavisi od toga gde leži moć unutar organizacije. Ako moć i dalje počiva na sektorskim direktorima, članovi tima će biti lojalniji svojim sektorskim direktorima nego projektnim menadžerima. Pri takvoj preraspodeli moći projektni timovi ne daju željene rezultate jer, kad god dođu u situaciju da treba da donesu odluku, odluka se odlaže dok članovi tima ne podnesu izveštaj svojim sektorskim direktorima i ne vide njihovu reakciju.\nStoga ovaj model organizovanja je pogodan za preduzeća koja su projektno usmerena, kao što su građevinska preduzeća, IT preduzeća i slično.\nZajedničke karakteristike sva tri gore navedena organizaciona modela su da:\n- svi imaju hijerarhijsku strukturu i vertikalno podnošenje izveštaja\n- formalni odnosi se favorizuju u odnosu na neformalne i ad hoc procese.\nMeđutim, razvoj informacione tehnologije omogućava da se više ide i u pravcu horizontalne organizacione strukture, u kom slučaju je olakšana i omogućena gotovo trenutna razmena informacija. Znanje koje je bilo nedostupno sada je postalo dostupno, a organizaciono učenje u velikoj meri olakšano. U okviru toga postoje dva modela organizacije:\n1. Projektna organizacija\nOvaj oblik organizovanja je tipičan za mala i srednja preduzeća koja su izuzetno inovativna i skoncentrisana oko timova. Uticaj funkcionalnih odeljenja (npr. PR, prodaja, IT...) je u ovoj koncepciji minimalan jer je njihovo postojanje svedeno na to da budu servis projektnih timova. Zaposleni se zadužuju da rade na određenim projektima, a karijera u ovakvom tipu organizacije izgleda kao kretanje od jednog do drugog projekta. Za razliku od prethodno prikazanih modela, ovaj model je oslobođen teške funkcionalne strukture. Timovi su moćni, uzbudljivi i dinamični entiteti, a razmena ideja i informacija je živa i plodonosna. Organizaciona forma se oblikuje u hodu, a najviše podseća na fluidnu mrežu interakcija.\n2. Mreža izvođača radova\nOvo je drugi oblik mrežnog organizacionog modela, koji je idealan za uslove koji zahtevaju fleksibilnost, inovativnost i promenu. Radi se o jednom centralnom timu koji ne gradi unutrašnju organizacionu strukturu već jednostavno - sve što može da iznajmi, on i iznajmljuje, odnosno koristi eksterne, tuđe resurse. Izvođači radova se stalno menjaju pri čemu je centralni tim jedina tačka kontinuiteta. Centralni tim je taj koji kreira strategiju, usmerava resurse, drži pravac, minimizuje troškove i posluje sa maksimalnom fleksibilnošću.\nDobar primer mrežnog organizacionog modela su preduzeća koja su se usmerila isključivo na svoju osnovnu delatnost, a sve ostale poslove kao što su administrativno-pravni, računovodstveno-finansijski i drugi, kupuju na tržištu. Različite alijanse su, takođe, primer mrežne organizacione strukture. Pritom, menadžeri treba da imaju na umu da, ako zaista žele da kreiraju fleksibilniju i inovativniju organizaciju koja će imati preduzetnički potencijal, onda treba da idu u pravcu matrične i mrežne organizacije.\nHibridna organizaciona struktura predstavlja kombinaciju divizione i funkcionalne strukture. Naime, u hibridnoj organizacionoj strukturi neke funkcije su decentralizovane i prisutne su u svakoj diviziji dok su druge centralizovane.\nMeđutim, moguće kombinacije različitih organizacionih modela se time ne iscrpljuju. Tako se, recimo, NASA navodi kao primer organizacije koja predstavlja kombinaciju matrične i mrežne organizacione strukture.


PODSTICAJ ŽENSKOM PREDUZETNIŠTVU: Inovacioni projekti da budu spremni | Novosti.RS\nsreda, 03. 10. 2018. u 16:15\nMirjana Mitrović u svom frizerskom salonu Foto Z. G.\nPredstoji konkurs, pa podela 15 miliona dinara\nZAPOČINjANjE bilo kog privatnog posla nije jednostavno, a ni lako, pogotovo ako se ima u vidu da su pre svega neophodna znatna početna ulaganja, pa je stoga svaka finansijska podrška "sa strane" i te kako dobrodošla. To su gotovo jednodušne ocene onih koji su krenuli u nekakav biznis.\nU tom pogledu je veoma važno to što država, na različitim nivoima vlasti, daje podršku aktuelnim i budućim preduzetnicima kroz raznovrsne podsticajne mere.\nPročitajte još - Popović: Konkurs za žensko preduzetništvo vredan 100 miliona\nTako su nedavno u Vladi Srbije potpisani i ugovori na osnovu kojih su Novi Sad i još šest gradova ili opština u republici dobili ukupno 55,4 miliona dinara za razvoj ženskog inovacionog preduzetništa.\n- Od Ministarstva za inovacije i tehnološki razvoj Novi Sad je dobio 15 miliona dinara. To će mnogo značiti preduzetnicama koji će moći na lokalnom nivou da konkurišu za ta sredstva - izjavio je član Gradskog veća Milorad Radojević prilikom potpisivanja ugovora.\nČim taj novac stigne na račun Grada, Gradska uprava za privredu će objaviti javni oglas, prema kojem će preduzetnicama biti dodeljena odgovarajuća finansijska sredstva.\n- Posebni uslovi se trenutno definišu i u narednom periodu krenuće realizacija - kažu za "Novosti" u Gradskoj upravi i napominju da je Grad konkurisao za dodelu bespovratnih sredstava u okviru republičkog Programa podrške razvoju i promociji ženskog inovacionog preduzetništva.\nZA POSLOVNI POČETAK DO 400.000 GRAD godišnje izdvaja 30 miliona dinara za mere samozapošljavanja, a trećina tog iznosa namenjena je samozapošljavanju žena. - Onima na poslovnom početku u privatnom biznisu dodeljuju se pojedinačni iznosi od 150.000 do 400.000 dinara, u zavisnosti od vrste delatnosti i biznis-plana - navode u Gradskoj upravi.\nTa pomoć Vlade Srbije lokalnim samoupravama je značajna jer dodatno podstiče preduzetništvo.\n- Uz sredstva koja lokalna samouprava dodeljuje iz svojih budžeta, ovim se direktno pomaže preduzetnicima da podignu produktivnost i efektivnost rada, kako bi ostvarili bolje poslovne rezultate, opstali na tržištu i zaposlili nove radnike.\nTo potvrđuje i preduzetnica Mirjana Mitrović iz Kaća, koja je pre nekoliko godina otvorila frizerski salon i započela biznis, u čemu je imala finansijsku pomoć Grada.\n- Koristila sam bespovratna sredstva na osnuvu odgovarajućih konkursa za otvaranje firme i za zapošljavanje radnika. Ta podrška mi je mnogo značila, jer, kao što je poznato, za otvaranje frizerskog salona potrebno je od 3.000 do 5.000 evra - ističe mlada poslovna žena i dodaje da bi ponovo konkurisala ukoliko se prilika ukaže.\nPredstojećim konkursom biće raspoređen novac za sprovođenje obuka za pokretanje posla u gradskim i seoskim sredinama, za sticanje veština iz oblasti inovacija i razvoja preduzetništva, za inoviranje proizvoda i usluga i druge namene.


Akcija Život za mlade vozače: Auto škola ERM vodi vas na obuku koja se pamti – Mali Zvornik Info\nKrupanj Loznica Ljubovija Mali Zvornik Obrazovanje Oglasi Omladina Promotivne objave\n10. novembra 2017. 19. oktobra 2018. Dalibor Krstić\nAuto – škola ,,ERM’’ jedna je od sedam auto-škola u Srbiji sa kojima sarađuje Nacionalna vozačka akademija. Za sve kandidate sa područja grada Loznica, opština Mali Zvornik, Ljubovija i Krupanj, koji su 2016. i 2017. godine položili vozački ispit i stekli probnu vozačku dozvolu organizovala je 3. novembra besplatan trening bezbedne vožnje ‚‚Život za mlade vozače“. Pokrovitelji su Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije i NAVAK, uz pomoć kompanije DDOR Novi Sad. Deoničarsko društvo za osiguranje i reosiguranje Novi Sad je kroz saradnju sa NAVAK-om do sada uložilo u treninge bezbedne vožnje za svoje osiguranike više od 500 miliona dinara.\nReč je o dobrovoljnom i besplatnom jednodnevnom treningu na kome mladi vozači mogu da nauče nešto više o bezbednoj vožnji i kakve su sve posledice nebezbedne vožnje – nagla kočenja po mokrom kolovozu, skretanja, proklizavanja i slično. Na praktičnim primerima u NAVAK centru svi učesnici treninga uverili su se da razlika brzine od samo 10 km na sat može da utiče na to da li će doći do saobraćajne nesreće sa povređenim osobama.\nUz mentorstvo profesionalnih trenera, mladi vozači usvojili su znanja o najkritičnijim opasnostima. Pružena im je mogućnost da prvi put dosegnu i pređu granice koje pred njih postavljaju put i automobil.\nU stalnoj komunikaciji, pod budnim okom instruktora i staloženost radi adekvatnog i brzog rešavanja nepredvidivih situacija, imali su priliku da, po kišnom danu, koče na klizavom kolovozu pri malim i velikim brzinama, izbegavali su prepreke na putu, obilazili čunjeve tako da, uprkos zanošenju, do kraja vežbe školska vozila Toyota Auris ostanu stabilna i bezbedna.\nKako izgleda biti u vozilu koje se prevrće i udara u prepreku? Kako sigurnosni pojasevi mogu spasiti život i koje nezgode vozače mogu snaći ako izgube kontrolu nad vozilom? Nacionalna vozačka akademija (NAVAK) poseduje simulatore tipa „ražanj“ (prevrtanje vozila) i „kosa ravan“ (čeoni sudar). Svi učesnici treninga su u potpuno bezbednim i kontrolisanim uslovima osetili efekat sigurnosnog pojasa u slučaju saobraćajne nezgode.\nSimulator prevrtanja posebno je prilagođeno vozilo koje se okreće oko svoje ose za 360 stepeni, te korisnici mogu osetiti kako izgleda kada se krov automobila nalazi ispod njih, u okolnostima kada je posledica saobraćajne nezgode prevrtanje automobila na bok ili krov.\nTrenažer za čeoni sudar konstruisan je da simulira brzinu od pet do 10 kilometara na sat (u zavisnosti od toga sa koje visine se spušta), te na taj način pokazuje kakve opasnosti se dešavaju i pri tim malim brzinama.\nOve treninge su, u organizaciji Auto – škole ,,ERM“ i kompanije DDOR Novi Sad, iskusili mladi vozači i to besplatno. Akcija „Život za mlade vozače“ sprovodi se četvrtu godinu zaredom, uz podršku MUP-a Srbije. Obuka se sprovodi u saradnji sa sedam auto-škola sa kojima sarađuje NAVAK. Po završetku jednodnevne obuke NAVAK je podelila polaznicima i Sertifikate kojim se potvrđuje da su prošli trening koji obuhvata kurs bezbedne vožnje ,,Život za mlade vozače’’.\nKorisni link: Auto – škola ERM\nU subotu 28. oktobra u centru Nacionalne vozačke akademije NAVAK počeo je četvrti po redu ciklus jedinstvene preventivne akcije Život za mlade vozače. Ove godine u organizaciji MUP-a, kompanije DDOR Novi Sad osiguranje i Nacionalne vozačke akademije čak 1.700 mladih vozača imaće priliku da potpuno besplatno stekne nova znanja i iskustva kako bi sutra bili bezbedniji po sebe i druge u saobraćaju\nSvi vozači sa probnom vozačkom dozvolom izdatom posle 1. januara ove godine mogu da se prijave za jedan od čak 17 termina u kojima se održavaju besplatni treninzi u centru NAVAK u okviru nove sezone akcije Život za mlade vozače. Većina termina rezervisana je za srednje škole, pa su ovim putem pozvane škole da se obrate lokalnim jedinicama Ministarstva unutrašnjih poslova i odaberu datum za kolektivnu posetu đaka sa probnom dozvolom. S druge strane, oni koji žele samostalno da se prijave i ne čekaju školsku organizaciju to mogu da učine koristeći internet sajt, na nacionalnom Portalu eUprava.\nIspitno-edukativni centar Nacionalne vozačke akademije smešten je u selu Subotište, pored Pećinaca, 46 kilometara od beogradskog mosta Gazela i otprilike toliko od Novog Sada. Izmešten je iz gradskog jezgra da bi obezbedio najbolje uslove za rad i maksimalnu zaštitu okoline, o čemu svedoči i specijalna studija o Uticaju na životnu sredinu, koja pokazuje da, u punom kapacitetu rada, NAVAK gasovima i bukom zagađuje manje od traktora na okolnim njivama. Takođe, lokacija je odabrana da bi se svima koji koriste njene usluge obezbedila maksimalna diskrecija i posvećenost radu, što u prisustvu brojnih „komšija“ ne bi bilo moguće. Uostalom, čitava površina centra opasana je zemljanim bedemom visokim 2,5 metara.\nIzvori: SAT Media Group / Nacionalna vozačka akademija / Auto – škola ERM / Mali Zvornik Info / N1 Srbija / Studio B\n← Zbog bolesti lekara ne rade seoske ambulante na području opštine Mali Zvornik\nUpoznajte blago Podrinja: Četvrta radionica projekta održana u Podgorini →\nPodrška i vrednovanje uspeha: Čestitke na ostvarenom rezultatu Jovane Stanojević na Svetskom tekvondo prvenstvu u Belorusiji\n4. septembra 2018. Dalibor Krstić Komentari su isključeni na Podrška i vrednovanje uspeha: Čestitke na ostvarenom rezultatu Jovane Stanojević na Svetskom tekvondo prvenstvu u Belorusiji\n26. oktobra 2020. Dalibor Krstić Komentari su isključeni na Izgradnja fudbalskog igrališta u Velikoj Reci sa uspehom privedena kraju\nNovi stručni kadrovi na rukovodećim mestima u Opštinskoj upravi\n9. avgusta 2018. Dalibor Krstić Komentari su isključeni na Novi stručni kadrovi na rukovodećim mestima u Opštinskoj upravi


Troje povređenih u dva udesa u Beogradu\n► Troje povređenih u dva udesa u Beogradu\nU saobraćajnoj nesreći jutros u 6.45 na obilaznici od Bubanj Potoka ka hotelu "Hiljadu ruža" povređena su lakše dva muškarca (40 i 31), rekli su u Hitnoj pomoći.\nHitna pomoć tokom noći zbrinula je i ženu (37) koja je lakše povređena u pola sata posle ponoći u sudaru u Bulevaru Mihajla Pupina, rečeno je agenciji Beta.\nHitna pomoć tokom noći intervenisala je 127 puta od čega 25 puta na javnom mestu, a pomoć lekara najčešće su tražili srčani bolesnici i osobe sa povišenim pritiskom.\nHitna pomoć: Muškarac izboden u Beogradu\nMuškarac (25) uboden je dva puta u grudni koš u tuči koja se dogodila prethodne noći u centru Beograda, rekli su agenciji Beta u službi Hitne pomoći.\nU saobraćajnoj nesreći na Ostružničkom mostu poginuo muškarac\nU saobraćajnoj nesreći koja se danas dogodila na Ostružničkom mostu jedan muškarac je pogunuo i jedan teško povređen.\nU Beogradu je protekla noć bila relativno mirna. Dogodila se jedna saobraćajana nesreća u kojoj je povređena žena, rečeno je jutros agenciji Beta u gradskoj službi Hitne pomoći.\nStefan Cvetković nije došao na konferenciju koju je zakazao u Beogradu\nKonferencija na kojoj je novinar Stefan Cvetković iz Bele Crkve trebalo da, kako je najavio, govori o "sprezi kvazipolitike, organizovanog kriminala i kriminalne propagande u Srbiji", nije danas održana u beogradskom Medija centru, jer Cvetković nije došao.\nPrijave Šabića protiv ministra i direktora Batuta\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić podneo je danas zahteve za pokretanje prekršajnog postupka protiv ministra zdravlja Zlatibora Lončara i vršioca dužnоsti direktora Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut" zbog otežavanja utvrđivanja činjenica u slučaju mobilne aplikacije "Izabrani doktor".\nSkupština grada Beograda usvojila je danas ostavke troje odbornika sa liste "Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd", a tokom pauze odbor je potvrdio mandate onima koji su naredni na listi.


ЕВО КО ЈЕ „господар Косова“ који је организовао ХАОС Вучићу\nEVO KO JE „gospodar Kosova“ koji je organizovao HAOS Vučiću\nKadri Veselji, kog je predsednik Srbije svojevremeno označio kao pravog „gospodara Kosova“, prema nezvaničnim informacijama organizovao je postavljanje barikada na putevima ka selu Banje, kako bi sprečili predsednika Vučića da poseti tamošnju srpsku enklavu.\nVeselji je trenutno predsednik kosovskog parlamenta i lider Demokratske partije Kosova, od kada je njegov bliski prijatelj Hašim Tači izabran za kosovskog predsednika. Pre nekoliko meseci „poručio“ je Beogradu da se Albanci „neće zaustaviti do Niša, ako Srbija pokuša da se vrati na Kosovo i Metohiju“.\nPolitička metafora ili pretnja, tek, izgovorio ju je čovek koji je nekada bio na čelu obaveštajne službe ŠIK, koja je nastala i delovala u okviru takozvane „oslobodilačke vojske Kosova“, čije zločine će istraživati Specijalni sud.\nObaveštajna služba ŠIK zvanično je ugašena 2008. godine, a ime Kadrija Veseljija, kog je predsednik Srbije Aleksandar Vučić nakon ubistva srpskog političara Olivera Ivanovića označio kao istinskog „gospodara Kosova“, spominje se uz Tačija u izveštaju Saveta Evrope u aferi trgovine ljudskim organima, uglavnom srpskih zatvorenika, tokom rata 1998. i 1999. godine.\nNe malo iznenađenje je bio prvi izbor Veseljija za predsednika kosovskog parlamenta, a mediji su tada pisali da bivši obaveštajac i jedan od komandanata OVK više voli da deluje iz senke. Ništa manji šok je bila i odluka, nakon poslednjih parlamentarnih izbora na Kosovu i Metohiji, da vladajuću koaliciju formira Veseljijeva DPK i Haradinajeva Alijansa za budućnost Kosova, koja je nazvana „ratnom koalicijom“.\nPo izboru za predsednika kosovskog parlamenta, Veselji je građanima na KiM obećao da će zadržati „partnerske i prijateljske odnose sa SAD“ i da nema ništa sporno u tome što je vodio nekadašnju tajnu službu Kosova, jer je i bivši predsednik SAD Džordž Buš Mlađi takođe nekada bio saradnik CIA.


► Jovanović: EU nije tema, moramo sami da se borimo za sređivanje stanja u\n"Evropska unija nije tema i ona je u takvoj krizi, tako da me pustite sa tim pričama", rekao je Jovanović gostujući u Jutarnjem programu televizije Prva.\nOn je naveo da će se videti šta će biti sa EU, imajući u vidu Bregzit i sve ostale probleme sa kojima se suočavaju.\n"Ne treba trošiti energiju šta će biti 2035. ili ko zna koje godine. Šta nas sprečava da se borimo protiv korupcije, da uredimo gradove, da sredimo Srbiju, šta će nam Unija za to", upitao je Jovanović.\nOn je kao najveći problem u Srbiji naveo partitokratski sistem, u kome, kako je naveo, "bez stranačke knjižice vladajućih stranaka ljudi ne mogu ništa da urade".\n"Vladajuće stranke su stavile šapu na sve državne resurse. Hajde da počistimo to što ne valja, i zato sledi metla za veliki prolećno čišćenje Srbije", zaključio je Jovanović.\nČlan predsedništva Pokreta "Metla 2020" Miloš Jovanović najavio je danas da svako od članova tog pokreta zna kako je stekao svoju imovinu i da zbog toga neće imati problem da donesu...\nČlan predsedništva Pokreta Metla 2020 Miloš Jovanović založio se za promenu izbornog sistema u Srbiji po kojoj bi umesto stranačkih lista, građani ubuduće birali kandidate po imenu i...\nRepublička izborna komisija utvrdila je večeras da koalicija Metla 2020 nije dostavila dovoljan broj izjava birača koji podržavaju njenu izbornu listu i naložila joj da u roku od 48 časova...


Moskva: Odgovorićemo na novo proterivanje ruskih diplomata iz SAD - 29.11.2021, Sputnik Srbija\nMoskva: Odgovorićemo na novo proterivanje ruskih diplomata iz SAD\nMoskva će definitivno odgovoriti na predstojeće novo proterivanje ruskih diplomata, izjavio je zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov. 29.11.2021, Sputnik Srbija\n„Upozorili smo ih da moraju da prestanu kako bi se izbeglo dalje smanjenje osoblja“, precizirao je zamenik ministra.Ranije je ruski ambasador u SAD izjavio da Vašington oduzima akreditacije suprugama i odbija da izdaje vize deci zaposlenih u ambasadi. Prema njegovim rečima, zbog ovoga će 27 diplomata biti prinuđeno da napusti zemlju 30. januara.Sredinom aprila Vašington je još jednom proširio antiruske sankcije i proterao deset diplomata. Kao odgovor, Rusija je stavila Sjedinjene Američke Države na spisak neprijateljskih zemalja kojima je, između ostalog, zabranjeno da angažuju državljane Rusije i građane trećih zemalja da rade u ambasadama. Američko diplomatsko predstavništvo saopštilo je da će morati značajno da smanji osoblje, pa neće moći da pruža konzularne usluge u potpunosti. Od sredine maja prekinuto je izdavanje neimigrantskih viza za Ruse.U junu, posle samita predsednika Vladimira Putina i Džozefa Bajdena u Ženevi, Moskva i Vašington započeli su kontakte po pitanju normalizacije rada ambasada, ali, prema rečima ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova, ovaj proces „tapka u mestu“ zbog pokušaja Sjedinjenih Američkih Država da izvrše pritisak na Rusiju.\nrusija, sad, ambasada rusije u sad, proterivanje diplomata\n© Sputnik / Alekseй AgarыševAmbasada Rusije u Vašingtonu\n„Definitivno ćemo odgovoriti i upozorili smo Amerikance da, kako bi se izbeglo dalje smanjenje njihovog osoblja ovde, mi to ne želimo, ali ne možemo a da ne odgovorimo u istom maniru“, rekao je Rjabkov novinarima.\n„Upozorili smo ih da moraju da prestanu kako bi se izbeglo dalje smanjenje osoblja“, precizirao je zamenik ministra.\nSredinom aprila Vašington je još jednom proširio antiruske sankcije i proterao deset diplomata. Kao odgovor, Rusija je stavila Sjedinjene Američke Države na spisak neprijateljskih zemalja kojima je, između ostalog, zabranjeno da angažuju državljane Rusije i građane trećih zemalja da rade u ambasadama. Američko diplomatsko predstavništvo saopštilo je da će morati značajno da smanji osoblje, pa neće moći da pruža konzularne usluge u potpunosti. Od sredine maja prekinuto je izdavanje neimigrantskih viza za Ruse.\nU junu, posle samita predsednika Vladimira Putina i Džozefa Bajdena u Ženevi, Moskva i Vašington započeli su kontakte po pitanju normalizacije rada ambasada, ali, prema rečima ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova, ovaj proces „tapka u mestu“ zbog pokušaja Sjedinjenih Američkih Država da izvrše pritisak na Rusiju.


Čas anatomije kulture u Srbiji: Turbo folkom protiv Danila Kiša\nSa jednog od sajmova knjige u Beogradu, foto: Vesna Anđić\nNa pitanje ko su pisci Danilo Kiš i David Albahari, dramaturškinja Biljana Srbljanović ili konceptualna umetnica svetskog glasa Marina Abramović, veliki broj građana Srbije nema odgovor. Istovremeno, gotovo da nema onih koji ne znaju da su Svetlana Ceca Ražnatović, Goca Tržan ili Jelena Karleuša folk pevačice.\nIstraživanje „Kulturne prakse građana Srbije“, pokazalo je i da veliki broj njih, u protklih godinu dana, nije posetio ni jedno, jedino kulturno dešavanje, a mnogi nisu znali da navedu imena reditelja, slikara ili pisaca čija dela vole.\nTakvi podaci, iako Srbiju svrstavaju u evropski prosek, a u oblasti popularnosti čitanja čak i iznad njega, ipak pokazuju da kulturne aktivnosti nisu na vrhu liste korišćenja slobodnog vremena, ukazuje sociološkinja Marijana Milankov, jedan od autora istraživanja.\n“Tek šest odsto ljudi, recimo, zna da navede tri Mocartove opere, a u sferi\nRijaliti programi na TV-u su među najgledanijim sadržajima\nprepoznatljivih umetnika, to su uglavnom ličnosti iz oblasti narodne muzike. Ali, ako analiziramo TV programe, videćemo da su to i najprisutnije ličnosti u našem medijskom polju, kada je oblast kulture i zabave u pitanju. Tu je reč o dominantnoj kulturnoj ponudi, u medijskoj politici koja nas okružuje i u tome da u obrazovnom sistemu praktično nemamo zastupljene programe poput radionica koje će ustanove kulture organizovati za decu i tako stvarati znanja o kulturi i umetnosti”, rekla je Milankov.\nIstraživanje pokazuje i da građani Srbije mogu da izdvoje veoma malo novca za kulturna dešavanja.\nTako svega sedam odsto stanovništva, može da priušti mesečni trošak veći od 50 evra, koliko je potrebno, za na primer, odlazak na koncert neke međunarodne zvezde i dve pozorišne predstave, dok dve trećine za tako nešto jedva odvoji i 20-ak evra.\nU Srbiji, u kojoj je prosečna plata manja od 350 evra, a radno mesto većini njenih građana neizvesno, loše poznavanje umetnosti i slaba zainteresovanost za takozvanu „visoku kulturu“, ne iznenađuju urednika izdavačke kuće „Fabrika knjiga“, Dejana Ilića.\n"Morate da imate čitav niz stvari da bi ste mogli da upražnjavate to što se zove visokom kulturom“, kaže Dejan Ilić.\n„Ako ceo dan radite, ako ste ceo dan prisiljeni da razmišljate o tome kako ćete da nabavite hranu, da li ćete deci, ako je imate, uspeti da obezbedite sve što joj treba, da li ćete vratiti kredite koje imate... Znate šta, kada dođete s posla posle jednog takvog dana, teško da možete da uzmete da čitate Danila Kiša ili Davida Albaharija. Mnogo vam je lakše da uključite TV i gledate ono što je na televiziji. Vi morate da živite jednim vrlo pristojnim životom, morate da budete siti, da vam bude toplo, morate da imate udobnu fotelju u kojoj bi ste sedeli i čitali... morate da imate čitav niz stvari da bi ste mogli da upražnjavate to što se zove visokom kulturom“, rekao je Ilić.\nRezultati su međutim razočarali svetski priznatog dramaturga, Jovana Ćirilova. Iako ne dovodi u pitanje istinitost prezentovanih podataka, kaže da nije bio svestan da je zainteresovanost za kulturu toliko niska.\n„Ja sam poražen tim podacima... Prosto ne verujem, kao da ne znam u kom svetu živim. Ja se ne krećem samo među umetnicima, već i među ljudima koji\nsu potencijalni korisnici kulture i imam sasvim neki drugi utisak. Ali, to je sigurno istina i dobro je da znamo istinu, a istina je i da moramo da odemo dalje i vidimo zašto je to tako“, kaže Ćirilov.\nOd samih rezultata, za beogradskog pisca Dejana Ilića važniji je odgovor na pitanje šta je do njih dovelo.\nOn međutim ukazuje da bi smo, ako bi analizirali uzroke „zapravo skrenuli u neku priču koja ima mnogo više veze sa politikom i sa tim u kakvom mi to društvu živimo, a u kakvom bi smo voleli da živimo. Hajde da se ostavimo toga kako političari uređuju ovo društvo, hajde da vidimo kakvo je obrazovanje dece u školama i hajde da vidimo koliko ih školski programi iz, recimo, maternjeg jezika i književnosti motivišu nastave da čitaju knjige kada završe školu. Ja, recimo, mislim da su ti programi takvi da je svako dete koje izađe iz škole i želi da nastavi da čita, kako bih vam rekao, dar sa neba“, kaže Ilić.\nDramaturg Jovan Ćirilov, koji je direktor i selektor poznatog i popularnog pozorišnog festivala Bitef, smatra da su do stanja u kulturi kakvo je trenutno, dovela dva elementa – loš životni standard građana Srbije i nedovoljno podsticanje kulturnih potreba kod mladih. Zbog toga bi, kaže, odgovorni trebalo da imaju osećaj krivice.\n„Meni ne treba taj alarm za moje akcije, ja ću i dalje nastaviti da radim i da se borim i za vrhunsku i za popularnu kulturu, ali oni koji su za to odgovorni, apsolutno moraju da se, sa osećanjem krivice, oslobode te krivice time što će nešto ozbiljno preduzeti, sistemski, praktično i svakodnevno“, rekao je Ćirilov.\nIstraživanje o kulturnim potrebama građana Srbije je, krajem prošle i početkom ove godine, sproveo Zavod za proučavanje kulturnog razvitka. Anketa je napravljena na reprezentativnom i slučajnom uzorku, od oko 1.500 ispitanika iz svih krajeva Srbije.


Referent vodnog transporta i logistike - Pluton Logistics\nLogistika, Transportne operacije\nAgent Plus Grupa osnovana je 2007. godine. Agent Plus d.o.o. Beograd, kao deo ove velike grupacije, zauzima vodeću poziciju na prostoru Jugoistočne Evrope u prekomorskom kontejnerskom transportu, čarteringu brodskog prostora, lučkoj agenturi na Dunavu i drugim unutrašnjim plovnim putevima, a zajedno sa kvalitetnom uslugom u oblasti kamionskog, avio transporta, zbirnih prevoza, špedicije i skladištenja robe pruža kompletnu logističku podršku.\nAgent Plus doo je dobitnik sertifikata platinaste bonitetne izvrsnosti poslovanja AAA. U Agent Plus Grupi zaposleni su posebna pokretačka i razvojna snaga. Zajedništvo, pozitivan duh i veoma prijatna radna atmosfera deo su korporativne kulture i vrednosti koje se brižljivo neguju.\nDodatni kvalitet u brodskom transportu Agent Plus obezbeđuje investiranjem u sopstvene brodske kapacitete u cilju pouzdane i konkurentne realizacije ovog vida transporta, te vas zbog proširenja sopstvene rečne flote i povećanog obima posla, pozivamo da konkurišete na poziciju:\n1 izvršilac u Beogradu\nSvakodnevno održavanje i unapređenje postojećih kontakata sa klijentima i brodarskim kompanijama, učestvovanje u pregovorima i ugovaranje poslova, uz prethodnu koordinaciju sa pretpostavljenima,\nPraćenje realizacije, kao i svih troškova vezanih za obavljanje prevoza, radi ostvarivanja što boljih rezultata za konvoje ili plovne objekte kojima Kompanija raspolaže, bez obzira da li su u vlasništvu ili time-charteru kod Poslodavca,\nAktivno učestvovanje i operativno analiziranje tržišnih dešavanja i aktuelnih uslova u zemlji i regionu i pronalaženje novih potencijala i klijenata,\nBlagovremeno obezbeđuje i svakodnevno ažurira sva prateća dokumenata vezana za ugovorene poslove i priprema odgovarajuće izveštaje i evidencije\nObezbeđuje potpunu usaglašenost aktivnosti logistike sa zakonskim propisima, konvencijama, standardima i pravilima transporta, kao i sa pravilima i procedurama kompanije.\nSprovodi utvrđene ciljeve, poslovnu politiku i na adekvatan način promoviše i štiti interese kompanije prema trećim licima, uvek na profesionalnom nivou.\nSa ili bez radnog iskustva(poželjno razumevanje organizacije transporta robe i logistike)\nVisoka stručna sprema saobraćajnog, tehničkog, organizacionog, ekonomskog, pravnog ili drugog usmerenja,\nZnanje engleskog jezika (B2 nivo);\nOdlične veštine komunikacije (verbalne, pisane i prezentacione) i organizovanja,\nSamostalnost, posvećenost, proaktivnost i inicijativa,\nSposobnost sistematičnog i brzog rešavanja problema,\nSrdačno, prijatno i sigurno radno okruženje u kompaniji koja ispunjava najviše standarde poslovanja\nStumulacije za trud, zalaganje i postignute rezultate\nAko raspolažete potrebnim kvalifikacijama pošaljite nam svoju biografiju.\nRok za konkurisanje: 15 dana\nAdresa za konkurisanje\nAgent plus, oglasi za posao, posao za saobraćajne inženjere, Referent vodnog transporta i logistike


Prikupljeno 4 tone limenki - Stakleno Zvono e-TV magazin\nU okviru programa Recan Fondacije „Limenke sakupljaj – okolinu sačuvaj“, đaci sto sedamdeset sedam (177) osnovnih škola širom Srbije prikupili su 4.000 kilograma limenki za reciklažu, od čega je čak 600 kilogama prikupljeno u okviru edukativnog programa „Limenkica ulaznica“. Recikliranje prikupljenih 4,6 tona limenki jednako je smanjenju emitovanja C02 od čak 41,4 tona. Najaktivniji đaci i njihovi nastavnici iz dvanaest (12) najuspešnijih škola, Recan Fondacija nagrađuje sedmodnevnom Školom prirode u „Čarobnom selu“, u blizini Banje Vrujici tokom avgusta.\nProgram „Limenke sakupljaj-okolinu sačuvaj“ postoji od 2006. godine i broj škola koji u njemu učestvuje raste iz godine u godinu, trudeći se da prestignu prošlogodišnji rekord. Ova aktivnost nam je pokazatelj da se najbolji rezultati u podizanju svesti o održivom razvoju postižu upravo kod mladih. Svaka sakupljena limenka je značajna jer se one mogu reciklirati neograničen broj puta, a da pritom ne izgubi na kvalitetu – izjavila je Jelena Kiš, menadžer Recan Fondacije povodom Svetskog dana zaštite životne sredine.\nTags: akcijaBanja VrujiciČarobno seloedukacijaeko vestirecan Fondacija\nUpravljanje medicinskim otpadom u Srbiji\nNext story Energetsko planiranje u opštinama u okviru Tempus projekta\nPrevious story Tretman opasnog i posebnih tokova otpada u Republici Srbiji


Nova biblioteka iznad železnice u Kalgariju, Kanada - Gradjevinarstvo.rs\n29.09.2014. | Dezeen\nKanadski arhitektonski biro Dialog i norveški arhitektonski biro Snøhetta su udružili snage kako bi osvojili međunarodni konkurs za projektovanje nove centralne biblioteke u Kalgariju, Kanada.\nNjihov projekat je crpeo inspiraciju iz topologije lokacije, i on se izdiže sa prizemnog nivoa i natkriva postojeću šinsku tranzitnu liniju, omogućavajući vizuelnu i pešačku vezu između centra i prigradskog naselja.\nNova centralna bibliota u Kalgariju poseduje ulaz sa lukovima obloženim drvetom koji su inspirisani sa vetrovima „činok“ koji su dominantni na zapadu Severne Amerike. Zgrada prati oblik pejzaža i transformiše lokaciju u terasastu topografiju. Struktura se izdiže iznad železničke tranzitne linije koja seče lokaciju i ima izdignuti bibliotekarski prostor.\nBiblioteka je okupana u prirodnoj svetlosti, prvenstveno atrijumu koji je osvetljen sa svetlarnikom i koji pruža vidljivost u većini javnih zona. Javne zone koje se više posećuju su smeštene u prizemlju, dok su mirniji prostori za čitanje spiralno smešteni u volumenu zgrade iznad.\nFasada koristi jednostavnu geometriju i distribuciju jasnih i zatamnjenih stakala radi kontrole željenog nivoa sunčeve svetlosti u enterijeru. Dramatične, vrlo transparentne zone privlače pažnju javnosti na aktivnosti koje se obavljaju unutra, dok zatvoreni prostori pružaju mirnije prostore za čitanje i učenje.


Evo kako je danas devojčica koja je pre dve godine ujedinila celu Srbiju! (FOTO) – Kragujevčani\nEvo kako je danas devojčica koja je pre dve godine ujedinila celu Srbiju! (FOTO)\nDrži se, malena!\nKada je pre dve godine otkriveno da mala Teodora Vranješević iz Kragujevca o kojoj su pisali svi mediji u Srbiji, boluje od akutne mijeloidne leukemije, počela je bitka za ovaj mali život.\nNovac koji je u tom trenutku trebalo skupiti za njeno lečenje u Frankfurtu bio je nedostupan za njih, kao i za većinu ljudi u Srbiji, ali tada…\nTada su se ujedinili svi divni ljudi u Srbiji kao i svi mediji koji su želeli da Teodori pomognu na ma koji način jer, nekome naše malo, Teodori je je u tom trenutku bilo mnogo.\nKako kaže Bogdan, Teodorin tata, uz pomoć divnih ljudi koji su bili spremni da svojom donacijom pomognu, skupljeno je 350. 000 evra u rekordnih desetak dana i mala Teodora je otputovala u Nemačku. Operacija je urađena, i sada je u toku oporavak ove hrabre desetogodišnje devojčice, koja ne odustaje, a koja i u najtežim momentima nije zaplakala, a osmeh joj ne silazi sa lica.\nTeodorin tata objavio je post na Fejsbuku koji samo pokazuje kako i pored svih problema, mala Teodora vredno uči i pohađa nastavu preko društvenih mreža, pošto su joj to omogućili direktorka i njena učiteljica u osnovnoj školi „Svetozar Marković“ u Kragujevcu koju ona pohađa.\nObjavu Bogdana Vranješevića prenosimo vam u celosti:\n„Ovih dana završilo se prvo tromesečje u drugom polugodištu školske 2017/2018. godine. Do ocena na tromesečju, stigla je i naša Teodora!\nIako još uvek na lečenju u Frankfurtu, prethodnih meseci je vredno učila i pohađala nastavu u svojoj Osnovnoj školi „Svetozar Marković“ u Kragujevcu, pošto su joj direktorka škole Tatjana Marinković i njeni saradnici omogućili izvođenje nastave preko Skajpa!\nPosebnu zahvalnost za ovo izražavamo Teodorinoj učiteljici Gorici Dimitrijević, razrednom starešini odeljenja IV/4, koja od oktobra 2017. godine, svakodnevno, po završetku časova u školi, putem video linka Teodori drži nastavu po Nastavnom planu i programu Republike Srbije! Zadivila nas je svojim angažovanjem, trudom, predanošću i strpljenjem u radu sa Teodorom, i to nakon završetka obaveza u školi!\nNe možemo ni da zamislimo koliko joj je teško da svoje slobodno vreme, koje može da koristi u krugu porodice, svakodnevno podređuje Teodori učeći je novim lekcijama iz predmeta Srpski jezik, Matematika, Priroda i društvo… I ne samo to, možda i najvažnije u tome je to, što je kao pravi pedagog Teodoru naučila značajnu životnu lekciju – nema nedostižnog cilja ako se ima dovoljno volje!\nTako je Teodora, čak i u trenucima kada nije bila dobro, dok je ležala u bolničkoj postelji, imala časove i predano učila, radila domaće zadatke… To joj je pomoglo, ne samo u prikupljanju novih znanja, već i na psihološkom planu, u oporavku, jer su joj svakodnevni časovi sa učiteljicom bili simbolična veza sa svojim drugarima, školom, gradom i nekim normalnim životom koji je vodila do pre dve godine.\nTeodora je, zahvaljujući početku nastave sa učiteljicom prošle jeseni, izašla iz perioda u kome je bila izuzetno depresivna kao veselo dete koje se raduje povratku kući, svojim drugarima i školi!\nJoš jednom, neizmerno se zahvaljujemo direktorki OŠ „Svetozar Marković“ Tatjani Marinković, njenim saradnicima, a posebno učiteljici Gorici Dimitrijević! Srdačno vas sve pozdravljamo iz Frankfurta i nadamo se skorijem viđenju!“


Građanske Inicijative | Srbija postala medijski feud nekoliko porodica\n15 Jun Srbija postala medijski feud nekoliko porodica\nNovi Sad – Predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Vukašin Obradović izjavio je danas da je nakon privatizacije i ciklusa projektnog finansiranja medija, Srbija postala medijski “feudski posed”, koji deli nekoliko porodica.\nPrema njegovim rečima, ove vreme se u tom smislu ne može porediti sa devedesetim godinama, jer ako se uzme u obzir slobodan prostor za kritiku ispostavlja se da je u vreme režima Slobodana Miloševića bilo “više slobode medija”.\n“Svedoci smo potpune kontrole medija, smanjenja prostora za društveni dijalog, koji je potpuno proteran iz javne sfere. No, posle dugog perioda ćutanja i anemije, ovo je pokrenulo solidarnost među novinarima i sada se borimo za svoje dostojanstvo, a protiv pritisaka, malih plata i torture”, rekao je Obradović u Novom Sadu.\nKao važnu stvar ocenio je građanske proteste u Beogradu i Novom Sadu i dodao da smatra da vlast u Srbiji ne razume poruku poslatu sa tih protesta, te da će zbog toga Srbija biti suočena sa problemima u sferi medijskih sloboda i u budućunosti.\nPredsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine Nedim Sejdinović predstavio je rezultate istraživanja Medijske koalicije, sažete u Beloj knjizi konkursnog finansiranja, prema kojima postaje vidljivo da je Srbija u 2014. godini, nakon donošenja novog seta medijskih zakona, doživela rast u sferi medijskih sloboda, ali da se taj rast u 2015. “ponovo survao”, i da će se pad nastaviti u 2016. godini.\nPrema rečima Sejdinovića, mediji u Srbiji su dotakli “dno medijskog prostora” do te mere da bi “informativni program televizije Pink trebalo početi emitovati posle ponoći, a da se dnevne novine Informer ne bi smele prodavati u krugu od kilometar oko škola”.\nDodao je da je da vlast u Srbiji ne razume ni pojam javnog medijskog servisa, što se očitava u izjavama tipa “narod je na izborima rekao mišljenje, pa šta je onda čudno što se sprovode smene u medijima”.\n“Vlasti u Srbiji ne mogu da shvate da postoje novinari i urednici koji su profesionalci i koji odgovorno obavljaju svoj posao, ne služeći političarima”, kazao je Sejdinović.\nDirektorka Novosadske novinarske škole (NNŠ) Dubravka Valić Nedeljković izjavila je da su ključni problemi medija u Srbiji, ali i u celom regionu, sprovođenje medijskih reformi, transparentno finansiranje medija, transparentnost vlasništva, uređivanje oblasti oglašavanja države u medijima i slično.\nPrema podacima iz istraživanja koje su sprovodili analitičari iz deset zemalja regiona u okviru projekta Medija observatorije, važno je da se počne finansirati “medijska inicijativa”, odnosno istraživačko i analitičko novinarstvo.\nJedna od smenjenih novinarki Radio televizije Vojvodine RTV Sanja Kljajić kazala je da niko od novinara koji su pokrenuli incijativu Podrži RTV nije planirao da pravi proteste i da okuplja hiljade građana, već da su prvo pismo poslali smatrajući da u javnom servisu ne sme da bude neobrazloženih poteza i smena.\n“Protesti su krenuli kada nismo dobili nijedan odgovor i kada su građani shvatili da je RTV zapravo njihov i da je do sada ispunjavao njihov interes”, kazala je Kljajić.\nPrema njenim rečima, ne zna se da li je kontramiting protestima Podrži RTV, koji je u Novom Sadu najavljen za petak, 17. jun u organizaciji nepostojećih udruženja i profesora Filozofskog fakulteta, organizovan od strane “fantomskih orghanizacija, ili je on fantomska tema”.\nOkrugli sto o medijskim slobodama, sufinansiranju medija i ulozi i nezavisnosti javnih servisa organizovali su TACSO Građanskih incijativa i NUNS.


Han: EU mora da se širi na Balkan, ali ne mogu sve zemlje istovremeno u nju - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Han: EU mora da se širi na Balkan, ali ne mogu sve zemlje istovremeno u nju\nHan: EU mora da se širi na Balkan, ali ne mogu sve zemlje istovremeno u nju\nEvropski komesar za proširenje Johanes Han izjavio je danas u Berlinu da Evropska unija mora da se širi na područje Balkana, ali je odbacio mogućnost da se sve zemlje sa tog prostora istovremeno pridruže Uniji, ocenivši da se reforme u njima ne sprovode istom brzinom.\n0Piše: FoNet 29. aprila 2019. 18.24 Izmenjeno: 03. maja 2019. 04.04\nUkoliko neka zemlja brže napreduje na putu pristupanja EU, ne bi trebalo da bude oštećena zbog onih država u kojima je taj proces sporiji, rekao je Han, prenosi RTCG.\nProces pristupanja, kako je dodao, predstavlja pozitivan signal za investitore, a smanjenjem nezaposlenosti mladih u regionu se smanjuje i rizik od mogućnosti regrutovanja radikalnih ili čak terorističkih pristalica.\nBalkanske zemlje su naši susedi i ne može i ne sme da nam bude svejedno kakva je njihova politička i ekonomska situacija, poručio je Han.\nOn smatra da Bregzit neće imati ni pozitivan ni negativan uticaj na proširenje EU.\nNiko ne kaže da posle odlaska Velike Britanije moramo da primimo više novih država da bismo kompenzovali taj izlazak, a isto tako Bregzit nije razlog da se proces integracija zapadnog Balkana zaustavi, kazao je Han.\nHan: Zemlje Zapadnog Balkana postigle neke značajne rezultate


Ekonomisti: Rast BDP posledica poredjenja sa malim rastom 2017.\nBeta 2. avgusta 2018. 14:15\nEkonomisti tvrde da je rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) u prvom polugodištu ove godine od 4,5 odsto u odnosu na isti period prošle godine posledica poredjenja sa slabim rastom u prošloj godini pa nije razlog za „veliko hvalisanje“.\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali rekao je da je rast BDP od 4,5 odsto u prvih šest meseci „impresivan rezultat jer je to najviša stopa rasta za prvih šest meseci u poslednjih 10 godina“.\n„Rezultati iz ove godine izgledaju bolji nego što jesu zbog toga što su dobijeni poredjenjem sa niskom bazom, odnosno rastom BDP u prvoj polovini, pa i cele prošle godine jer je iznosio svega oko 1,9 odsto“, rekao je Milićević.\nDodao je da se ti „impresivni“ rezultati koriste za političke priče i obećanja.\n„Rast BDP će u drugoj polovini godine biti usporeniji, a što je u prvom delu godine bio 4,5 odsto to je posledica i blagog rasta potrošnje i bilo je očekivano“, rekao je Milićević.\nOn je istakao da se može napraviti „različita statistika u zavisnosti šta se izabere za poredjenje pa tako cifre mogu dati lažnu sliku o stvarnosti“.\nAko se nepravilno obračuna BDP i „naduva“, prema njegovim rečima to omogućava da se poveća i deficit u budžetu, a istovremeno fiktivno smanji učešće javnog duga u BDP.\nEkonomista Srboljub Antić rekao je Beti da je Srbija jedna od najsiromašnijih zemalja i da je „neopravdano hvalisanje rastom BDP od 4,5 odsto kada se zna sa čim je uporedjen“.\n„Čak i da se taj rast od 4,5 odsto održi na kraju godine, nema razloga za slavlje jer se iz ove zemlje beži“, rekao je Antić.\n„Nemačka je prošle godine imala rast BDP od 2,8 odsto, Srbija od 1,8 odsto, ali je u Nemačkoj društveni proizvod po stanovniku osam puta veći nego u Srbiji“, rekao je Antić i dodao da smo „svakodnevno bombardovani pričama o boljem životu, a da svako zna koliko mu je dobro“.\nSrbija, prema njegovim rečima, ima predimenzioniranu javnu potrošnju, pa bi povećanje plata i penzija, kako je i preporučio Medjunarodni monetarni fond (MMF), bilo prihvatljivo od januara sledeće godine, umesto, kako se najavljuje, od jeseni.


U Srpskoj registrovana 23 oboljela od morbila\n30/04/2018 | 12:34 | Izvor: SRNA\nU Banjaluci je registrovan prvi slučaj oboljeljih od morbila, kojih je trenutno 23 u Republici Srpskoj, saopšteno je iz Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske.\nIz Instituta navode da je ovaj slučaj registrovan krajem prošle sedmice, te podsjećaju da je prvi slučaj u Srpskoj registrovan početkom marta.\n"Novi oboljeli pacijent je prijavljen na području grada Banjaluka, a riječ je o odraslom licu starosti 18 godina koje je bilo u kontaktu sa licima iz Srbije", navode iz Instituta.\nIz Instituta dodaju da je od tog broja registrovanih, 21 slučaj laboratorijski potvrđen.\nU opštini Istočno Sarajevo prijavljeno je šest oboljelih, u opštini Vukosavlje četiri, Modriči tri, u Novom Gradu, Kozarskoj Dubici i Laktašima po dva, u Vlasenici, Šamcu, Palama i Banjaluci po jedan oboljeli.\nIz Instituta navode da je najveći broj oboljelih registrovan u uzrasnim grupama od dvije do pet godina /10/ i 20 do 39 godina /osam/, najmlađi oboljeli ima jednu, a najstariji 41 godinu.\n"Od ukupnog broja oboljelih 22 nije vakcinisano ili su nepoznatog vakcinalnog statusa, samo jedno dijete ima podatak da je vakcinisano prvom dozom u skladu sa obaveznim kalendarom", navode iz Instituta.\nNajveći broj oboljelih imao je srednje tešku kliničku sliku, 19 je hospitalizovano u bolnicama u Doboju, Istočnom Sarajevu, Prijedoru i Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske u Banjaluci.\nIz Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske ističu da su nakon prijave sumnje svih slučajeva oboljelih, Higijensko-epidemiološke službe Domova zdravlja gdje su oboljeli prijavljeni u saradnji sa bolnicama i Institutom odmah preduzete sve potrebne mjere za sprečavanje i suzbijanje širenja epidemije.\nNakon prijave epidemije morbila u Srbiji, odnosno pogoršanja epidemiološke situacije u okruženju, niskog obuhvata MRP vakcinom u Republici Srpskoj, početkom novembra 2017. godine, Institut je, svim domovima zdravlja i zdravstvenim ustanovama u privatnom sektoru dostavio dopise sa preporučenim mjerama koje se treba sprovoditi radi blagovremenog otkrivanja i prijavljivanja oboljelih od morbila.\nIz Instituta navode da je jedna od najvažnijih provjera vakcinalnih kartona i vakcinacija djece i omladine prema obaveznom kalendaru, a potom vakcinacija nevakcinisanih i nepotpuno vakcinisanih MRP vakcinom koja štiti od morbila, rubeole i parotitisa.\nInstitut za javno zdravstvo Republike Srpske, kako ističu, i u narednom periodu će u saradnji sa svim zdravstvenim ustanovama i drugim relevantnim institucijama preduzimati sve potrebne mjere za sprečavanje i suzbijanje epidemije, i o tome redovno obavještavati javnost.


Odbojkaši Srbije u četvrtfinalu Evropskog prvenstva - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Odbojkaši Srbije u četvrtfinalu Evropskog prvenstva\nA. Pavlović21.09.2019. 19:04\nOdbojkaši Srbije plasirali su se u četvrtfinale Evropskog prvenstva nakon pobede nad Češkom maksimalnim rezultatom 3:0 u setovima.\nNa taj način će se izabranici selektora Slobodana Kovača u borbi za polufinale sastati sa boljim iz duela Belgija – Ukrajina koji je na programu od 20:30 časova.\nDo šeste uzastopne pobede na kontinentalnom takmičenju „orlovi“ su došli posle izrazito kvalitetne igre u drugom i treće setu, dok je samo u uvodnoj deonici meča bilo neizvesnosti jer su protivnici Srbije pružili izuzetno jak otpor i imali čak pet set lopti, no blok Srbije je u tim trenucima funkcionisao dobro, kao i korektror Aleksandar Atanasijević u napadu, pa je Srbija došla do prednosti nakon igre „na razliku“ (31:29).\nU drugom setu je Srbija zaigrala znatno bolje u fazi odbrane, dok je u napadu tehničar Nikola Jovović raznomerno razigravao primače servisa Uroša Kovačevića i Nemanju Petrića, kao i srednjake Srećka Lisinca i Marka Podraščanina.\nUz to je i servis reprezentativaca profukcionisao, pa se i samim tim lakše stizalo do poena, a to je uslovilo da „orlovi“ imaju konstantnu prednost između tri i pet poena.\nČeška je pokušavala kvalitetnim servisom da dođe do izjednačenja, ali je prijem servisa Srbije bio na veoma visokom nivou u drugom i trećem setu, pa je na kraju selekcija koja je izgubila samo jedan set na čitavom turniru došla do lake i zaslužene pobede koja ju je odvela među osam najboljih selekcija na „Starom kontinentu“.\nEvropsko prvenstvo u odbojciMuška odbojkaška reprezentacija\nJedno reagovanje na “Odbojkaši Srbije u četvrtfinalu Evropskog prvenstva”\n22. septembra 2019. u 06.38\nNapred momci do finala i zlata!!


Porez na CO2 na granicama EU kao instrument zaštite klime i konkurencije - Akta.ba\n18.09.2020. 09:00 / Izvor: EurActiv.rs\nFrancuska se već godinama zalaže za uvođenje poreza na emisiju ugljen-dioksida na spoljnim granicama Evropske unije, a sada je tu ideju prihvatila i Evropska komisija koja namjerava da je uključi u svoj razvojni plan.\nEvropski parlament je 16. septembra dao zeleno svetlo za nove poreske prihode. Jedan od izvora prihoda bilo bi i oporezivanje proizvoda iz zemalja sa blažim ekološkim zakonodavstvom, a EU bi na taj način trebalo da dođe do dodatnog novca za fond za oporavak od pandemije vrijedan 750 milijardi eura.\nDugoročni ciljevi francuske inicijative su dvojaki - borba protiv klimatskih promjena i zaštita evropskih pravila tržišne konkurencije.\nTakav potez bio bi prvenstveno prst u oko Pekingu, ali su i Rusija i SAD već stavile do znanja da su protiv takvog evropskog poreza. Brisel je, međutim odlučan i insistira da je odluka konačna.\n"EU neće prihvatiti da roba koja ne odgovara ekološkim standardima, na nefer način konkuriše evropskim proizvodima i istovremeno nanosi štetu našoj planeti", naglasio je predsjednik Evropskog saveta Šarl Mišel početkom septembra na Ekonomskom forumu u Briselu.\nMišel je rekao da je EU "spremna da u kombinaciji sa oštrijim sistemom trgovine dozvolama za emisiju, uspostavi i mehanizam za granično prilagođavanje emisije CO2, da bi zaštitila jednake uslove takmičenja" na evropskim tržištima.\nEvropska komisija planira da, u okviru svog Zelenog plana, već u drugom kvartalu 2021. godine predloži odgovarajuću direktivu. To bi ujedno bio i važan izvor prihoda, pošto Komisija, da bi podmirila dugove nastale zbog fonda za obnovu, "postepeno mora da uveća sopstvena sredstva", rekao je evropski komesar za unutrašnje tržište Tijeri Breton.\nGlavni cilj mehanizma za granično prilagođavanje CO2 (Border Carbon Ađustments, BCA), bio bi da ograniči takozvano "curenje ugljenika" (Carbon Leakage). Tako se naziva proces kada dijelovi industrije sa visokom emisijom štetnih gasova svoju proizvodnju sele u zemlje sa blažim ekološkim zakonima.\nPorez na CO2 na eksternim granicama EU prvi je predložio francuski predsednik Žak Širak. Ideju je prihvatio i njegov nasljednik Nikola Sarkozi, koji je 2007. godine izjavio: "Ko prlja, mora i da plati". Zamisao je, međutim, kod evropskih partnera Francuske uglavnom nailazila na podozrenje.\nZa nju se ipak, iako bez mnogo uspjeha, zauzeo i Sarkozijev naslednik Fransoa Oland, a važan je dio politike i sadašnjeg predsjednika Emanuela Makrona. Inicijativu Francuske sada je po svoj prilici prihvatio i Brisel.\nErik Moris, direktor briselske kancelarije Fondacije Robert Šuman, smatra da je diskusija o uvođenju poreza na CO2 dio šireg geopolitičkog konteksta, i da EU postaje sve svjesnija sopstvenih strateških interesa.\n"Granični porez CO2 omogućava EU da se dokaže i da demonstrira da se brani od klimatskog dampinga. Na taj način ispunjava dva cilja: Onaj koji se tiče Zelenog plana i zaštitu trgovinske politike", izjavio je Moris za portal Euraktiv Francuska, dodajući da "više nije najvažnije da se komercijalni interesi stave iznad svega" i da je to znak "kraja evropske naivnosti", posebno u odnosima sa Kinom.\nJanik Žado, poslanik Zelenih u Evropskom parlamentu i izvjestilac na temu oporezivanja CO2, kaže da se na tome "još radi". "EU mora da dokaže svoj kredibilitet i legitimitet u borbi protiv klimatskih promena i u promjeni naših ekonomskih modela", rekao je Žado na sastanku odbora EP za ekonomska i socijalna pitanja.\nEropska komisija je 22. jula pokrenula javnu raspravu koja će trajati do 28. oktobra i podnijela formular sa opcijama za realizaciju poreza.\nPrva opcija je carina na robu čija proizvodnja izaziva veliku emisiju CO2 i na sektore u kojima prijeti "curenje ugljenika". Druga bi bila proširenje evropskog tržišta emisijama CO2 i na uvoz, što bi značilo da uvoznici ili proizvođači iz trećih zemalja moraju da kupuju dozvole iz sistema trgovine emisionim jedinicama EU (ETS).\nOpcija bi bila i kupovina emisionih dozvola izvan sistema ETS, i konačno uvođenje potrošačkih poreza ili PDV na upotrebu evropskih ili uvoznih proizvoda iz industrijskih sektora sa velikim "curenjem ugljenika".\nPred Evropskom komisijom je velik posao, pošto mora da uzme u obzir i vrstu emisije gasova, da li je riječ o direktnoj emisiji ili indirektnoj koja je povezana sa potrošnjom struje, zatim i emisiju štetnih gasova izazvanu transportom robe, i mnoge druge faktore.\nNjemačka i dalje uzdržana\nU Njemačkoj i dalje postoje brojne rezerve prema francuskom planu, iako su predsjednik Makron i njemačka kancelarka Angela Merkel dažbine na CO2 na spoljnim granicama Unije sredinom maja predstavili kao jedan od elemenata u zajedničkom prijedlogu Fonda za obnovu EU.\n"U teoriji, zamisao je sjajna, ali mora da se dalje razvije da bi mogla da se sprovede. To mora biti učinjeno na način da granična dažbina na CO2 bude podnošljiva i za našu privredu", ocijenio je direktor odeljenja za ekonomsku politiku u njemačkom ministarstvu privrede Filip Štajnberg.\nŠtajnberg je rekao da i njemačka vlada razmatra različite modele kako bi dažbina na CO2 na granicama mogla da se primijeni.\nUticajno Udruženje njemačkih štedionica i žiro banaka (DSGV) ocijenilo je daleko manje diplomatski da je cilj "hvale vredan", ali da postoje ozbiljne poteškoće da se takav porez primijeni na pošten i efikasan način. Udruženje je navelo i da je potpuno nejasno kako bi nekakav granični mehanizam mogao da se uskladi sa pravilima Svetske trgovinske organizacije i izrazilo sumnju da bi on donosio značajnije prihode.\nNikola Bergmans, stručnjak za energetsku i klimatsku politiku u Institutu za održivi razvoj i međunarodne odnose (IDDRI), sa sjedištem u Parizu, misli, naprotiv, da su granične dažbine na CO2 važan elemenat ambiciozne politike dekarbonizacije industrije.\nBergmans vjeruje da bi perspektiva poreza na CO2 na spoljnim granicama EU mogla da podstakne globalnu diskusiju o dekarbonizaciji određenih grana privrede sa visokim emisijama. Taj mehanizam mogao bi postepeno, prema njegovoj ocjeni, da postane i važna poluga međunarodne klimatske politike.\n"Čim nacrt bude o formulisan i predočen, EU bi mogla da se potrudi da izađe u susret trgovinskim partnerima i da im predloži saradnju u dekarbonizaciji pogođenih industrijskih sektora - kao vjerodostojnu alternativu plaćanju poreza na CO2 na njenim granicama", ocenio je Bergmans.


Otvorena još jedna deonica "Ipsilon kraka" | Savez vojvođanskih Mađara\n- Za deset meseci urađeno je šest i po kilometara puta, a naši prethodnici toliko nisu uradili za više od 27 godina. Nadam se da ništa što se bude radilo u infrastrukturi neće biti nedosanjani san, već da ćemo ono što planiramo da i realizujemo.\nSrbiji putevi trebaju, ne postoji nijedan grad koji ne vapi da ima određene obilaznice, jer se privreda polako budi i moramo biti spremni za nove investitore – istakla je potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović.\n- Radovi na izgradnji Ipsilon kraka, planirani za iduću godinu, biće nastavljeni već krajem ove godine i nadam se da će sve biti spremno da početkom septembra krenemo u javni poziv i nastavimo da radimo novih pet kilometara ove saobraćajnice.\n- Izgradnja Ipsilon kraka je skoro 30-ogodišnji san Subotičana i svo ovo vreme nije bilo političke strukture koja ovaj projekat nije istakla u prvi plan – podsetio je Ištvan Pastor, predsednik Pokrajinske skupštine.\n- Za razliku od proteklih tri decenije kada smo više govorili o značaju ovog projekta nego što smo radili na njegovoj realizaciji, sada je došao period kada se san pretvara u realnost. Ono što se dogovori sa SNS to se i realizuje i to je dokaz ozbiljnosti jedne politike i zato sada možemo da kažemo da se nešto završilo dva meseca pre roka.\n- Posle višegodišnjeg zastoja, početkom novembra 2016. nastavljeni su radovi na izgradnji obilaznice oko Subotice, koji pre svega treba da izmesti teretni saobraćaj iz centra grada i poveže severni deo autoputa Koridor 10 sa graničnim prelazom Kelebija.\nVlada Republike Srbije i Ministarstvo saobraćaja, građevinarstva i infrastrukture prepoznali su saobraćajni i infrastrukturni značaj ove poveznice, kako za Suboticu, tako i za celu Srbiju – objasnio je gradonačelnik Subotice Bogdan Laban, dodajući da je radove, od kružne raskrsnice na Somborskom do kružne raskrsnice na Bačkotopolskom putu konzorcijum, na čijem je čelu kompanija “Vojput“, počeo 5. maja, a završio 31. jula, dva meseca pre ugovorenog roka.\n- Posle otvaranja prve deonice „Ipsilon kraka“, od petlje Subotica Jug do kružne raskrsnice na Bikovačkom putu 23. marta ove godine , rekao sam da je jedan od prioriteta i uređenje gradskih saobraćajnica, kao što je Tolminska ulica, gde su radovi takođe gotovi.\nZa proteklih 14 meseci realizovano je i niz drugih projekta i pokazali smo da je naš prioritet da život naših građana učinimo što boljim i kvalitetnijim, rekao je Laban.


Vučić: Južni tok zavisi od EU\nIzgradnja gasovoda Južni tok zavisiće od Brisela, a Srbija će poštovati svoje obaveze prema EU, izjavio je danas u Beogradu premijer Srbije Aleksandar Vučić.\n"Mislim da Srbija ima bolji ugovor o Južnom toku nego neke evropske zemlje, to je za nas dobar ugovor, ali mi imamo neke svoje obaveze i, naravno, da ne zavisi izgradnja Južnog toka od nas, nego od dogovora EU i Rusije", izjavio je Vučić na konferenciji za novinare sa šefom\nDelegacije EU u Srbiji Majklom Devenportom.\n"Da (gasovod) počne u Srbiji i završi u Srbiji, nema nikakvog smisla", rekao je Vučić, potvrdivši da Brisel, u danas predstavljenom Izveštaju o napretku Srbije u pristupanju EU, traži od Srbije da se uskladi sa evropskom regulativom u vezi s tim pitanjem.\nU izveštaju koji je Devenport predstavio Srbiji na sednici Vlade pre današnje konferencije za novinare, od Srbije se traži da do pristupanja postepeno uskladi spoljnu politiku sa EU, dok je Vučić rekao da Srbija ima jasnu opredeljenost za EU, ali i za saradnju sa Rusijom.\n"Što se tiče spoljne politike i bezbednosti, Srbija daje sve što može da prati politiku EU. Mi poštujemo teritorijalni integritet Ukrajine, ni na koji način nismo doprineli rasplamsavanju bilo kakvih sukoba, ali Srbija ima svoj interes i mora da opstane", rekao je Vučić.\nOn je izneo da isto tako da govori i pred ruskim predsednikom Vladimirom Putinom kome će preneti "da se Srbija nalazi na evropskom putu, a ne na nekom drugom putu, i da će Srbija svoje obaveze prema evropskim partnerima da poštuje".\nNa pitanje da li prisustvo Putina na vojnoj paradi u Srbiji šalje poruku EU u kontekstu krize u Ukrajini, Vučić je rekao da to nije slučaj, i da se Srbija ne stidi svojih gostiju, a želi dobru saradnju s Rusijom.


Uticaj punog Meseca u Raku osetiće najviše osobe u znaku Lava i Vodolije, kao i oni koji slave rođendan oko 12. januara!\nPun Mesec u Raku svoje najsnažnije delovanje ispoljava 12. januara 2017. godini u 12 i 34 časova, dok će pun Mesec biti na 22. stepenu Raka. Ovoga puta Mesec će biti u dvostukom kvadratu, sa Uranom u Ovnu i sa Jupiterom u Vagi. Ovaj period donosi jaka uzbuđenja, nemir, napetost, kao i dešavanja koja zahtevaju mnogo truda da bi se kontrolisala. Očekuje se talas prenaglašenih i preteranih emocija, koje će ovog puta najviše osetiti kardinalni znaci. Pre svega oni koji su rođeni oko 10, 11, 12. i 13. jula, kao i oni koji slave rođendan oko 12. januara,pise.cosmopolitan.rs/


Daleko je Amerika: TikTok bitka i WeChat rat | PC Press\nDaleko je Amerika: TikTok bitka i WeChat rat\n10. avgust 2020. 26. oktobar 2020. Milan Živković\nTrumpova administracija je 6. avgusta izdala nekoliko naređenja koja se tiču kineskih tehnoloških kompanija, te zabranjuju sve transakcije koje se kreću od Sjedinjenih Američkih Država ka firmama koje su označene kao nepodobne, a mere stupaju na snagu posle 20. septembra. Mnogi su se odmah fokusirali na TikTok, ali bi daleko veće posledice mogla da ima mera koja cilja aplikaciju WeChat, te kompaniju Tencent.\nTencent je jedan od najvećih tehnoloških kompanija na svetu, te je poslednjih nekoliko godina provela kupujući deonice gejming studija, muzičkih kuća, te različitih društvenih mreža. Sigurno je veća od kompanije ByteDance, koja stoji iza TikTok projekta, i poseduje značajne udele u kompanijama kao što su Snap, Blizzard, Spotify, što znači da je prodrla duboko u tkivo globalne tehnološke industrije.\nTako bi posledice najnovijih zabrana mogle da budu mnogo ozbiljnije nego što se mislilo u Beloj kući, pa bi i druge velike kompanije mogle da budu prinuđene da izaberu stranu, što bi na kraju oštetilo i korisnike.\nZabrana kao ekonomska alatka\nNajveća briga je za sada WeChat, pa ostaje da se vidi hoće li u Americi biti zabranjene baš sve transakcije koje se obavljaju preko aplikacije. Procenjuje se da aplikacija ima oko 1,5 miliona korisnika u Sjedinjenim Američkim Državama, što je značajno manje od milijardu, koliko broji u Kini, ali ipak dovoljno da utiče na poslovanje.\nIako je TikTok u poslednje vreme u fokusu mejnstrim korisnika, WeChat je još uvek daleko značajniji, između ostalog i zbog toga što kineska dijaspora ovu aplikaciju koristi za komunikaciju sa rođacima u Kini, novčane transakcije, kupovinu, te zbog toga što mnoge američke kompanije upravo preko ove platforme ciljaju korisnike iz Kine.\nTagovi: Blizzard, ByteDance, donald trump, Snap, Spotify, Tencent, TikTok, WeChat\n← WhatsApp: Iste poruke na više uređaja\nNintendo: Procureli podaci pokazuju kako evoluiraju video igre →


Brnabić: Stojimo zajedno sa EU pred ovim izazovima - Sputnjik Srbija\n11:56 27 Oktobar 2020\nBrnabić: Stojimo zajedno sa EU pred ovim izazovima\n11:15 18.04.2020 (osveženo 19:54 18.04.2020) Preuzmite kraći link\nAvion koji je danas sleteo u Beograd, dopremio je medicinsku i zaštinu opremu, zaštitne maske, beskontaktne toplomere, ali i skafandere, koju je delom donirala Evropska unija, koja je i finansirala sam let, izjavila je premijerka Ana Brnabić i izrazila zahvalnost na pomoći i podršci EU.\n„Velika zahvalnost našim partnerima iz EU koji su donirali novac, ne samo za let, već i za najveći deo opreme na letu“, rekla je Brnabićeva novinarima na aerodromu, gde je dočekala 11. kargo let sa pomoći za Srbiju.\nReč je o zaštitnim maskama, beskontaktnim toplomerima, kao i zaštitnim odelima, skafanderima, kojih je nešto od 200.000, za zdravstvene radnike i zaposlene u gerontološkim centrima i drugim ugroženim ustanovama, gde su najpotrebniji.\nBrnabićeva je navela da je EU nabavila i trijažne kontejenere, od kojih su neki već dopremljeni u Srbiju, za trijažu pacijenata pozitivnih na Kovid 19 ili onih koji još čekaju testove.\n„Očekujemo dodatne naredne nedelje, kao i podršku u vidu mašina za kiseonik i respiratore. Stojimo zajedno sa EU pred ovim izazovima“, rekla je Brnabićeva.\nNavela je da je ovo 11. let, od 15, za koje EU plaća transport, dodajući da let jednog aviona od Kine košta između 400.000 i 500.000 evra.\nBrnabićeva je istakla i da je juče uputila pismo komesaru Oliveru Varheiju u kome ga je zamolila da uzme u razmatranje da EU opredeli još sredstava za dodatne avione, jer imamo pomoć, ali i opremu koju smo sami kupili, pa bi značilo da EU izdvoji novac za dodatni transport avionima.\nPremijerka je zahvalila i ministarki za evropske integracije Jadranki Joksimović na neumornom radu da sa EU organizuje pomoć i podršku.\nPodsetila je da je dogovoreno da 93 miliona evra opredeljnih iz IPA programa, bude usmereno za hitnu medicinsku pomoć i podršku, uz 78 miliona evra za ekonomski oporavak Srbije.\nDodala je da se partneri iz EU i sami suočavaju sa velikim izazovima u brobi protiv Kovida-19 ali su izdvojili značajna sredstva za pomoć Srbiji u ovoj borbi, prenosi Tanjug.\n„Da uskoro proglasimo pobedu, moramo da se ponašamo odgovorno, solidarno i disciplinovano“, podvukla je Brnabićeva.\nvirus korona, Humanitarna pomoć, EU, Srbija


Ljiljana Radić, Foto: V.Tripić 20.03.2017 20:08\nBANJALUKA - Izbori za savjete 57 mjesnih zajednica na području grada sprovedeni su uspješno, a prema preliminarnim nekompletnim rezultatima, ubjedljivu pobjedu odnio je SNSD, koji je pobijedio u 46 mjesnih zajednica.\n"Već su objavljeni preliminarni nekompletni rezultati izbora. Bilo je određenih nepravilnosti u mjesnim zajednicama Obilićevo 2 i Lazarevo 1, gdje ćemo ponovo obraditi glasove i tada će biti omogućeni prigovorori. Nakon toga očekujemo da ćemo objaviti i zvanične rezultate", rekla je Batinareva.\n"U poređenju s prošlim izborima za savjete mjesnih zajednica, ovo je znatno bolji rezultat. Ujedno, to je pokazatelj organizovanosti SNSDa s jedne i stanja opozicionih partija s druge strane, koje su se na terenu pojavljivale tek u tragovima", rekao je Radojičić.\nZanimljivo je da su u mjesnoj zajednici Bulevar svi kandidati koji su ušli u Savjet članovi liste "Inicijativa građana za Bulevar".\nU savjetima nekoliko mjesnih zajednica sjediće i članovi grupa građana: "Društveno odgovorni građani", "Borac Borik", "Zajedno za Adu", "GP Ramići", "Zajedno", "Milan Đukić", "Koprene"...\nKancelariju Savjeta MZ Petrićevac će dijeliti članovi DNSa i Udruženja građana "Budi drugačiji". U savjetima svojih mjesnih zajednica sjediće i nekoliko odbornika, ali i dosadašnjih predstavnika savjeta MZ.\nSvi članovi Udruženja "Budi drugačiji", koji su dobili većinu u Savjetu mjesne zajednice Petrićevac, mlađi su od 23 godine.\n"Imamo mnogo aktivnosti u planu. Napravićemo dvije velike oglasne table i tu ćemo obavještavati građane o svim aktivnostima. Ove godine planiramo nastaviti širiti klupe u naselju kao simbol prijateljstva i druženja. Planiramo praviti tribine jer želimo organizovati mnogo sportskih događaja, a imaćemo i dane svog naselja", rekao je Draško Stanivuković, predsjednik Udruženja.


Savićević: Težak meč, imamo srpsku, crnogorsku i albansku stranu\nPredsednik Fudbalskog saveza Crne Gore Dejan Savićević rekao je da ih očekuje veliki izazov u organizovanju meča s Kosovom u kvalifikacijama za EURO2020.\nDejan Savićević (Foto rossoneriblog.com)\nNa žrebu u Dablinu odlučeno je da Crna Gora bude u grupi sa Kosovom i Savićević kaže da će organizacija biti teža nego za meč sa Srbijom.\n"Nama kao Savezu biće jako teško da organizujemo tu utakmicu. S te administrativne strane je grupa dosta zahtevna. Mislim da je naša policija protiv Srbije pokazala da zna da organizuje neki veliki događaj, tako da računam da će i ovu utakmicu protiv Kosova odraditi kako treba. Ona je i teža nego meč sa Srbijom, jer ćemo sada imati tri strane: srpsku, crnogorsku i albansku", rekao je Savićević za Telegraf.\nU grupi se još nalaze Engleska, Češka i Bugarska, a predsednik Fudbalskog saveza Kosova izjavio je da njegova ekipa jedna od dve najbolje u ovoj grupi.\n"To je njegovo mišljenje. Lično mislim da je malo preterana izjava, ali oni su sada u toj euforiji posle pobeda u okviru Lige nacija. Šta ja znam, to su sve neke predigre. Verovatno je hteo i da motiviše igrače, ali pitanje je šta će sve biti na terenu. Teren će pokazati sve", istakao je Savićević.\nKvalifikacije za Evropsko prvenstvo kreću u martu naredne godine, a prvi meč Crne Gore i Kosova na programu je 07. juna i igra se u Podgorici.\nCrna Gora će gostovati Kosovu 14. oktobra 2019. godine.\n19.10.2021 Zoran Đorđević još uvek čeka izgradnju kuće (412)


Foto: sdp.ba / Promo\nGlavni odbor SDP BiH pita Bakira Izetbegovića da li je licemerno polagati vence na spomenike palim antifašistima, dok u isto vreme SDA imenuje školu prema deklarisanom antifašisti Mustafi Busuladžiću.\nIako se vladajuće nacionalističke stranke javno i formalno zalažu za antifašističke, a samim tim i evropske principe i vrednosti, prema navodima iz SDP BiH, "jasno ih demantuje veličanje fašizma kroz imenovanja škola, ulica, mostova i drugih javnih objekata i institucija po ratnim zločincima".\nSkupština Kantona Sarajevo, u kojoj je vladajuća SDA, odlučila je da će Osnovna škola "Dobroševići" u opštini Novi Grad nositi ime Mustafe Busuladžića, aktiviste "Mladih muslimana", koji je uoči Drugog svetskog rata i tokom njega otvoreno podržavao profašističke i antisemitske stavove.\nNa svečanoj sednici Glavnog odbora SDP BiH u Mostaru data je puna podrška stanovništvu Mostara i južnog dela BiH u nastojanjima da "zaštite vlastito dostojanstvo i osiguraju osnovna ljudska prava, poput prava na glas i izbor vlasti u skladu sa demokratskim principima".\n- Mostar, grad simbol pluralne BiH, kao takav je ponovo izložen nasrtajima savremenih fašistoidnih ideologija, koje ovaj grad i njegove građane guraju u nove sukobe, obespravljivanja i poniženja - navode iz SDP BiH.\nNedavnu odluku Centralne izborne komisije /CIK/ BiH o suspenziji kandidata sa liste Incijativa za Stolac, SDP BiH smatra preuranjenom i spornom, jer su članovi CIK BiH bili podeljenjih stavova pri glasanju.\n- SDP BiH poziva sve organe, uključujući CIK BiH, Tužilaštva Hercegovačko-neretvanskog kantona i BiH da postupaju, pre svega, u skladu sa zakonima BiH, te da ne podležu političkim uticajima u svome delovanju - navode iz SDP BiH.\nDEJSTVOVANO SA 35 RAKETA Nije bilo štete od grada na branjenom području u RS\nPreduzeće "Protivgradna preventiva Republike Srpske" dejstvovalo je sa 35 protivgradnih raketa, a nije bilo pojave štete od grada na branjenom području.\nTri osobe povređene su u saobraćajnim nesrećema koje su se juče dogodile na putevima koje pokriva Policijska uprava Prijedor.


javna preduzeća - Istinomer\nPočetna Oznaka: javna preduzeća\nGrobari još nisu sahranili državni monopol, najavljuju protest\nDonošenjem novog zakona o komunalnim delatnostima privatni pogrebnici formalno su dobili višegodišnju bitku sa monopolom javnih komunalnih preduzeća. Međutim, sporenja oko tumačenja novih odredbi dovela su do toga da je sahrana jedne Beograđanke odložena za neverovatnih 19 dana. Privatnici najavlju proteste i blokadu kapele u Kliničkom centru Srbije ukoliko im se ne dozvoli da nesmetano obavljaju pogrebne usluge do donošenja pravilnika koji će detaljno regulisati ovu oblast.\nDobit komunalnih preduzeća osam puta veća nego 2013.\nGradonačelnik Beograda o povećanju dobiti javnih komunalnih preduzeća. (Nedeljnik, 22. 12. 2016. godine)\nTransparentnost: Novo kršenje Zakona o javnim preduzećima\nPrema analizi Istinomera u sedam od 12 najznačajnijih javnih preduzeća direktori su u v.d. stanju, a tek dvoje direktora je fotelju dobilo nakon sprovedenog javnog konkursa.\nKonkursi za direktore svih javnih preduzeća u roku od mesec i po\nMinistar privrede o rokovima za raspisivanje konkursa za direktore javnih preduzeća. (RTS, 31. 1. 2017. godine)\nSmene direktora u gubitašima u 2016.\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture o poslovanju javnih preduzeća. (B92, 28. 12. 2015. godine)\nFAKAT: „Ikea“ i smene direktora javnih preduzeća do Nove godine #Neispunjeno\nI u ovu godinu ulazimo sa neispunjenim, a dugo najavljivanim obećanjima. Direktori javnih preduzeća koja posluju loše, a čije su smene najavljivane još sede u svojim foteljama. Niz neispunjenih obećanja o izgradnji robne kuće Ikea nastavlja se najavom da će prva robna kuća „Ikea“ biti izgrađena do kraja 2016. godine. Pogledajte novi Fakat!\nSmene direktora javnih preduzeća do Nove godine\nPremijer o smenama u javnim preduzećima. (Beta, 30. 10. 2016. godine)\nIzbor direktora EPS-a na konkursu do kraja 2016.\nMinistar energetike i rudarstva o raspisivanju konkursa za izbor generalnog direktora EPS-a. (Blic, 7.3.2016)\nKomunalna preduzeća poslovala sa profitom prošle godine\nGradonačelnik Beograda o poslovanju komunalnih preduzeća. (Blic. 20.12. 2015. godine)\nStari dugovi za Infostan ne idu izvršiteljima\nOvo javno preduzeće donelo je najpametniju političku odluku da skoro 400.000 starih predmeta o izvršenju koji duže od četiri godine hvataju prašinu u sudu, ostave tim istim sudovima,a ne izvršiteljima koji bi dug verovatno brzo naplatili.


Poker Srbija: Približava Se Party Poker World Poker Tour Prague\nDomaćin Kings kazino u okviru Corinthia hotela sa 5 zvezdica spreman je i ovaj put da ugosti svoje igrače. Buy-in za Main Event iznosi €3.000+300, a u rasporedu je i nekoliko atraktivnih Side Event-ova. Glavni sponzor, druga najveća online soba, Party Poker, već je krenula sa satelitima gde nudi pakete vredne $6.000, koji uključuju buy-in za Main Event, 6 noćenja u navedenom hotelu i $800 za troškove. Kvalifikacije možete početi čak preko dnevnih freeroll satelita!\nDa se malo globalnije osvrnemo na sam WPT: Steve Heller, izvršni direktor WPT izjavio je da je radeći sa starim, ali i novim partnertima tokom XI sezone WPT konstantno nastojao da pruži igračima širom sveta kvalitetne turnire i jedinstveno poker iskustvo koje niko drugi ne može da ponudi. Nakon prvih WPT turnira u Johanesburgu, Južnoj Africi i Kini tokom 2012. godine, kao i povrataka na već dokazana mesta, Aviation Club de France u Parizu i Bellagio u Las Vegasu, očigledno je da je World Poker Tour najbolji izbor za igrače koji hoće da maksimiziraju vrednost buy-in-ova i da se takmiče protiv najboljih igrača na najvećim poker scenama koje danas postoje.\nWPT takođe ima u ponudi i nekoliko nacionalnih event-ova a u Evropi i Južnoj Africi. Nakon WPT National Nova Gorica o kome je ekipa PokerSrbije Izveštavala Uživo, novi event-ovi biće održani u Irskoj, Španiji, Francuskoj, Italiji, Danskoj, Belgiji, Kipru i na Mauricijusu.


I marka će oslabiti ako Grčka napusti evrozonu – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ekonomija/I marka će oslabiti ako Grčka napusti evrozonu\nCentralna banka BiH saopštila je danas da se u slučaju izlaska Grčke iz evrozone može očekivati deprecijacija evra, što bi značilo i automatsko slabljenje KM u odnosu na druge valute.\n„S obzirom na to da je domaća valuta KM fiksno vezana za evro, deprecijacija evra bi značila automatsko slabljenje i KM u odnosu na druge valute“, navodi se u saopštenju.\nU Centralnoj banci smatraju da takva dešavanja ne bi trebalo da imaju značajan uticaj po privredu BiH, jer su glavni trgovinski partneri BiH zemlje okruženja koje ili svoju valutu prilagođavaju u odnosu na evro, ili koriste evro kao domaću valutu.\n„Osim deprecijacije evra (a time i KM), može se očekivati dalje usporenje privrednog rasta evrozone zbog odliva kapitala i smanjene potrošnje stanovništva ovog regiona“, procjenjuju u Centralnoj banci BiH.\nKada je riječ o investiranju na tržištu Ekonomske i monetarne unije /EMU/, ovakav scenario bi mogao značiti pad prinosa snažnih zemalja EMU i rast prinosa slabijih zemalja, što bi moglo uticati na devizne rezerve BiH.\nNapominjući da je „mnogo toga neizvjesno kada je riječ o grčkom bankrotu“, iz Centralne banke BiH poručuju da BiH „ne bi trebalo da ima veće probleme ukoliko Grčka izađe iz evrozone“.\n„Grčke banke ne posluju u BiH, Grčka nije značajan trgovinski partner BiH i stanje direktnih grčkih investicija u zemlji ne prelazi 1,4 miliona KM“, navodi se u saopštenju.\nPrema procjenama iz Centralne banke, u BiH neće biti direktnog uticaja kao što to može biti u zemljama regiona poput Makedonije, Srbije, Albanije i Bugarske, gdje su prisutne grčke banke i firme.\nAnalitičari smatraju da bi do stabilizacije evropske privrede moglo doći u srednjem roku, pod uslovom da ne dođe do značajnog širenja dužničke krize i prelijevanja posljedica grčkog bankrota na ostale zemlje EMU koje imaju visoke nivoe zaduženosti.\nU Centralnoj banci BiH su uvjereni da će finansijske institucije EU i EMU učiniti sve da ne dođe do efekata prelijevanja nestabilnosti na ostale zemlje članice evrozone.\n„Upravni odbor Evropske centralne banke /ECB/ pažljivo prati situaciju na finansijskom tržištu, kao i potencijalne implikacije na monetarnu politiku i rizike finansijske stabilnosti po EMU, i odlučan je da koristi sve raspoložive instrumente“, podsjećaju iz Centralne banke.\ncentralna banka bih evrozona grcka konvertibilna marka


Profesor Vunjak Nenad u poseti Elitnoj ekonomskoj školi\nElitna škola oduvek predstavlja mesto okupljanja najvećih umova, kutak za razmenu znanja, mišljenja i iskustava. Nedavno, Elitnu školu posetio je jedan od najcenjenijih stručnjaka iz oblasti ekonomije, što je posebno obradovalo učenike sa smera Ekonomski tehničar, prof. dr Nenad Vunjak.\nNenad Vunjak ekonomista je i redovni profesor, kao i nekadašnji dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu. Uz to, on je i stečajni finansijski direktor i generalni direktor u nekoliko preduzeća i banaka. Takođe, profesor Vunjak je i inostrani član Akademije nauka i umjetnosti Republike Srpske od 2015. godine. Važi za jednog od najiskusnijih ekonomista u regionu.\nPrilikom posete, profesor se raspitao oko uslova upisa za svog unuka i poklonio školskoj biblioteci neke od mnogobrojnih knjiga koje je napisao, među kojima su i Korporativne finansije, Finansijske berze i Korporativne performanse banaka.\nZahvaljujemo se profesoru na poseti i na iskustvu u obrazovanju koje je podelio sa nama. Knjige koje nam je poklonio zauzeće centralno mesto u školskoj kolekciji.\nPrevPrethodnoGeneracija Z – kakva nastava odgovara učenicima 21. veka


IZBORI - 14.3.2016.: Neprijatno podsecanje\nOd vlasti se zahtevaju odgovori o aferi "helikopter", a vlast optužuje opoziciju za "zloupotrebu nesreće"\nHelikopter, godinu dana kasnije\nZamenica predsednika DS Gordana Čomić izjavila je da ni posle tačno godinu dana od pada helikoptera Vojske Srbije, kada je stradalo sedmoro ljudi, nema podataka o predistražnim radnjama, a pogotovo ne o istrazi koja se vodi sa ciljem da se nađu odgovorni.\nOna je ocenila i da Vlada Srbije tu tragediju tretira kao nesrećan slučaj za koji niko nije odgovoran. Čomić je podsetila da je javnost ostala uskraćena za odgovor na pitanja ko je obavestio bivšeg ministra odbrane Bratislava Gašića da je potrebno pokrenuti misiju, ko ga je obavestio da bebu treba spasavati i na koji način je došao do te informacije, kao i ko je menjao plan leta. "I mrtvima i živima dugujemo te odgovore", rekla je ona.\nU cilju opstanka na vlasti\nPovodom izjave zamenice predsednika DS Gordane Čomić, da krivci za helikoptersku nesreću u kojoj su poginuli pilot major Omer Mehić, pilot kapetan Milovan Đukarić, zastavnik Nebojša Trajić, mehaničar letač Ivan Miladinović, lekar Dževad Ljajić, anesteziolog Miroslav Veselinović i beba iz porodice Ademović, moraju da odgovaraju, SNS se obratila saopštenjem.\nU njemu se navodi da tu nije reč o žaljenju opozicije zbog gubitka ljudskih života, već o bezočnoj zloupotrebi u cilju predizborne kampanje. "Stranke novog DOS-a, iz dana u dan na najdegutantniji način zloupotrebljavaju nesreće i stradanja ljudi u cilju predizborne kampanje. Ovakvo sramno i nedopustivo ponašanje najbolje govori o tome koliki je očaj zahvatio novi DOS, šefa vojvođanskog režima Bojana Pajtića i njegovog šefa Zorana Živkovića, koji su i te kako svesni da im se bliži izborni fijasko i gubitak fotelja zbog prokockanog poverenja građana, silnih opljačkanih narodnih para i 16 godina života otetih Srbiji, da sada gaze i preko ljudskih života, u cilju opstanka na vlasti, očuvanja privilegija i svojih poslovnih kombinacija kojima pare iz budžeta pretaču u privatne džepove", kažu u SNS.\nDo poslednjeg atoma\nKoalicija Socijaldemokratske stranke, Liberalno-demokratske partije i Lige socijaldemokrata Vojvodine predala je danas listu kandidata za narodne poslanike, na predstojećim vanrednim izborima, pod nazivom "Boris Tadić, Čedomir Jovanović - Savez za bolju Srbiju - LDP, LSV, SDS". Ovo je sedma lista koja je predata RIK-u. Prema rečima funkcionera SDS Marka Đurišića ta koalicija je predala nešto više od 14.000 potpisa i daće, kako kaže, "poslednji atom snage, znanje i energiju da bi ostvarila što bolji izborni rezultat".\nPoplave zbog neodgovornosti vlade\nPredsednik vojvođanske vlade Bojan Pajtić ocenio je juče u Trsteniku da Vlada Srbije ne shvata da je lakše i jeftinije ulagati u prevenciju šteta od poplava nego u njihovu sanaciju.\n"Budžet JVP Srbijavoda se svake godine smanjuje i zato postavljam pitanje Vladi Srbije kako je moguće da nikada nema za prevenciju, a onda ima za naknadu štete, koja je višestruko veća nego prevencija. Kako je moguće da još uvek ne shvataju da je lakše i mnogo jeftinije sprečiti, nego lečiti", rekao je Pajtić\nStrateško partnerstvo i obogaćivanje ideja\nLider SPS Ivica Dačić izjavio je da sa Aleksandrom Vučićem želi da bude strateški partner.\n"Ja ne mogu da budem opozicija u Srbiji i sve dok Vučić radi u interesu Srbije, biću sa njim", rekao je Dačić za "Kurir". On je ocenio da je SPS bio veoma "korektan partner" naprednjacima i dodao da mu je cilj da bude "vlast". Komentarišući koaliciju SPS sa strankom Zeleni Srbije, Dačić je rekao da od njih ne očekuje glasove već "obogaćivanje ideja".


U Hagu slave Tribunal, u Beogradu negoduju | Info | EX YU\n30. jun, 03:57\nU Hagu slave Tribunal, u Beogradu negoduju 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nU Hagu slave Tribunal, u Beogradu negoduju\n27.05.2013. / 18:55\nTribunal za bivšu Jugoslaviju, koji je danas obeležio dve decenije rada, različito se ocenjuje u Hagu i Beogradu.\nU Hagu je dans obeležena 20. godišnjica postojanja Krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju, svečanošću kojoj je, u sedištu suda, prisustvovao i holandski kralj Viljem-Aleksander.\nPodsećajući da je Savet bezbednosti UN osnovao Tribunal 25. maja 1993. predsednik suda Teodor Meron tu je odluku nazvao "istorijskom", posle "50 godina neaktivnosti" posle Nirnberških procesa.\nOsnivanje suda bilo je "snažan odgovor na zločine" počinjene u bivšoj Jugoslaviji, "ne zbog odmazde, nego zbog vladavine prava", naglasio je Meron.\n"Danas, posle 20 godina, srećan sam što mogu da kažem da je ideja Saveta bezbednosti postala pravilo, a ne izuzetak. Postala je realnost", kazao je Meron.\nPodsekretarka UN za pravne poslove Patriša O'Brajen rekla je da je Tribunal izraz "novopronađene i ozbiljne posvećenosti međunarodne zajednice da svi koji počine zločine moraju biti pozvani na odgovornost".\nKao dostignuća Tribunala, O'Brajen je navela široku sudsku praksu i uspostavljanje porobljavanja, silovanja i mučenja kao ratnih zločina koji ranije nisu bili kodifikovani u međunarodnom pravu. Kažnjavanje zločina protiv žena "značajan je doprinos međunarodnoj pravdi".\nOna je podvukla da je jedan od najvećih rezultata rada Tribunala i to što je utvrdio da je u Srebrenici u julu 1995. počinjen genocid. "To je kritična činjenica koju svi Bosanci moraju priznati", kako bi na tome zasnovali proces pomirenja.\nGradonačelnik Haga Jozias van Artsen kao zaslugu Tribunalu pripisao i da je pokazao da je opravdana "međunarodna humanitarna intervencija", sugerišući da je takva intervencija slična kosovskoj sada potrebna i u Siriji.\nU panel diskusijama, o radu Tribunala u proteklih 20 godina, govorili su i sudije i tužioci kao i i branilac Novak Lukić.\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc izjavio je danas da je Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju uspeo da sve optužene privede pravdi, što ne samo da je obezbedilo individualnu odgovornost za počinjene zločine, već i podatke o događajima koji mogu biti prepreka za eventualnu reviziju istorije.\nPrema njegovim rečima u proteklih 20 godina, predmeti koji su se našli pred Tribunalom nisu samo obezbedili individualnu odgovornost za zločine, već će podaci o događajima biti prepreka eventualnoj reviziji istorije u budućnosti.\n"Vidimo nagoveštaje revizije u javnim izjavama nekih političara u zemljama bivše Jugoslavije, koji još uvek, čak i danas, veličaju ili negiraju ratne zločine - neki idu toliko daleko da opovrgavaju postojanje genocida u Srebrenici. Ovi komentari daju nam razloga za zabrinutost i istovremeno ukazuju na suštinsku ulogu međunarodne pravde", primetio je Bramerc.\nNa godišnjicu rada Tribunala oglasila se i vlast u Beogradu, koja je na kraju uspešno završila saradnju sa ovom međunarodnom institucijom ali o njoj nema niti jednu reč hvale.\nPotpredsednik Vlade Srbije Rasim Ljajić, koji je bio koordinator te saradnje, izjavio je da nijedan od ciljeva zbog kojih je formiran Haški tribunal za ratne zločine nije ispunjen ni posle 20 godina, jer svi odgovorni za zločine nisu kažnjeni, a mnogi ni procesuirani i ocenio da se sporo odvija proces pomirenja u regionu.\nU izjavi novinarima povodom 20 godina rada Tribunala, Ljajić je podsetio da su ciljevi Haškog tribunala, pre svega, da svi koji su počinili ratne zločine odgovaraju i budu kažnjeni, ali i da se zadovolji pravda i da žrtve dobiju satisfakciju.\nJedan od ciljeva je i da Tribunal doprinese procesu pomirenja u regionu, kazao je Ljajić i ocenio da je taj proces zastao tamo gde je bio i nakon okončanja rata, jer i dalje je prisutna velika etnička distanca, "još uvek postoje animoziteti i antagonizmi između država i naroda bivše Jugoslavije".\nGovoreći o tome da Tribunal nije ispunio osnovni cilj Ljajić je kao primer pomenuo presude hrvatskim generalima Anti Gotovini i Mladenu Markaču, kao i jednom od lidera OVK Ramusu Haradinaju, gde je, prema njegovim rečima, sud utvrdio da su zločini počinjeni, ali da te osobe nisu krive za njih.\nhag haški tribunal ratni zločini rasim ljajić\n28.05.2013. / 01:09\nDragane ima.jos nesto gore..od tih 61 koji su osudjeni a da nisu Srbi veoma mali je broj osudjenih za zlocine nad Srbima..uglavnom je to za zlocine Hrvata nad muslimanima i obrnuto\n27.05.2013. / 20:53\nCini mi se da od 171 osudjenog 110 su Srbi,neka me neko ispravi ako gresim,tako da mi ispadosmo najgori!Ja sam za to da se kazne svi koji su pocinili zlocin,nebitno ko je koje vere i nacije!Ali izgleda da to u ovom sudu ne vazi!!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Crna Gora treba da ostane na EU kursu"\n25. 10. 2021. 18:01 >> 19:22 4\nCrna Gora treba da ostane na EU kursu, i može računati na jasnu podršku Brisela, saopštio je specijalni predstavnik Evropske unije (EU) za Zapadni Balkan Miroslav Lajčak, nakon sastanka sa crnogorskim ministrim unutrašnjih poslova Sergejem Sekulovićem u Briselu. Zvaničnici su, kako je saopštio Lajčak, razgovarali i o aktuelnim dešavanjima u Crnoj Gori.\n“Veoma produktivan sastanak sa Sergejem Sekulovićem, ministrom unutrašnjih poslova Crne Gore. Razgovarali smo o aktuelnim dešavanjima u Crnoj Gori i njenoj perspektivi EU. Crna Gora treba da ostane na tom kursu i može da računa na jasnu podršku EU”, napisao je Lajčak na Tviteru.\nRanije danas, Sekulović se sastao is a izvjestiocem Evropskog parlamenta za Crnu goru Toninom Piculom i kopredsjedavajućim POSP-a Vladimirom Bilčikom.\nU nastavku posjete Briselu, Sekulović će se, kako je najavljeno, između ostalih sastati sa potpredsjednicom Evropske komisije (EK) Verom Jurovom, a imaće i susrete sa evropskim komesarom za pravosuđe Didijeom Rejndersom, komesarkom za ravnopravnost Helenom Dali, kao i sa komesarkom za migracije Ilvom Johanson.\nSekulovića će primiti i potpredsjednica EK za demokratiju i demografiju Dubravka Šuica, kao i evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji.\nMiroslav Lajčak CG-EU Sergej Sekulović


Republika Srpska na „Sajmu zavičaja“ u Novom Sadu\nU četvrtak, 6. juna, u Кongresnom centru „Master“ Novosadskog sajma (Hajduk Veljkova 11) održaće se prvi „Sajam zavičaja – zavičaj kroz privredu, turizam i kulturu“.\nNa svečanom otvaranju Sajma u 11 sati obratiće se ministrica trgovine i turizma Republike Srpske Dragica Кovač i potpredsjednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević.\nOd 11.30 do 12 sati biće održana tematska konferencija o privrednoj saradnji Autonomne pokrajine Vojvodine i Republike Srpske, na kojoj će učestvovati predsjednici privrednih komora Vojvodine i Republike Srpske, Boško Vučurević i Borko Đurić, kao i predsjednik Područne privredne komore Banjaluka Goran Račić, koji će održati prezentaciju „Republika Srpska, vaš poslovni partner“.\nOd 12 do 12.30 sati direktorica Turističke organizacije Vojvodine Nataša Pavlović i direktorica Turističke organizacije Republike Srpske Nada Jovanović će na tematskoj konferenciji predstaviti turističke potencijale Autonomne pokrajine Vojvodine i Republike Srpske.\nU okviru prvog „Sajma zavičaja“, u 13 sati, u Velikoj sali Privredne komore Vojvodine (Hajduk Veljkova 11, 3. sprat „Master“ centra), biće održan Poslovni forum AP Vojvodina – Republika Srpska.\nNakon pozdravnih riječi predsjednika privrednih komora Vojvodine i Republike Srpske, Boška Vučurevića i Borka Đurića, obratiće se predsjednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković, koji će u četvrtak, 6. juna, boraviti u radnoj posjeti Autonomnoj pokrajini Vojvodini.\nPoslovnom forumu prisustvovaće ministrica trgovine i turizma Republike Srpske Dragica Кovač i šef Predstavništva Republike Republike Srpske Mlađen Cicović, u svojstvu izaslanika predsjednice Republike Srpske Željke Cvijanović.\nPredstavništvo Republike Srpske u Srbiji i Turistička organizacija Republike Srpske učestvuju na „Sajmu zavičaja“ na poziv Pokrajinskog sekretarijata za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Autonomne pokrajine Vojvodine.\nTuristička organizacija Republike Srpske će se predstaviti na zajedničkom štandu sa Turističom organizacijom Vojvodine, što predstavlja nastavak uspješnog sprovođenja aktivnosti potpisanog Sporazuma o saradnji.\nNa štandu će biti predstavljena cjelokupna turistička ponuda Srpske, sa akcentom na kulturno nasljeđe, a u programskom dijelu manifestacije КUD Piskavica iz Piskavice kroz prikaz krsne slave predstaviće nasljeđe, pjesmu, igru i tradicionalnu gastronomiju.\nTradicionalno pjevanje sa Кozare, jedinstveno pleteno kozaračko kolo i vokalni solisti uz pratnju narodnog orkestra i dobar tradicionalni zalogaj dočaraće ponudu Republike Srpske u kulturno-umjetničkom segmentu.\nU petak, 7. juna, u 12 sati u Turističko-informativnom centru Vojvodine u Novom Sadu (Jevrejska 10) biće održana konferencija za novinare i turoperatore.


Petriček: Nameravamo da organizujemo samit EU-Zapadni Balkan tokom češkog predsedavanja - European Western Balkans\nAutor EWB 30. 10. 2020.\nTomaš Petriček, foto: Flickr/UN Ženeva\nBEOGRAD – Proširenje Evropske unije na Zapadni Balkan će definitivno biti jedan od prioriteta češkog predsedavanja EU, rekao je ministar spoljnih poslova Češke Tomaš Petriček za portal European Western Balkans, dodajući da tokom predsedavanja, Češka namerava da organizuje Samit EU-Zapadni Balkan.\nPrema njegovim rečima ovaj Samit posvetio bi pažnju procesu integracije zemalja Zapadnog Balkana ka Evropskoj uniji.\n“Što se tiče proširenja EU, to će definitivno biti jedan od prioriteta češkog predsedavanja EU. Proširenje Evropske unije je dugoročni prioritet češke spoljne politike”, rekao je Petriček.\nU intervjuu za EWB, Petriček je istakao da je EU, nakon ratova 1990-ih, duboko svesna značaja Zapadnog Balkana za ukupnu stabilnost i bezbednost Evrope, te da ne treba zaboraviti da je Evropska Unija u osnovi mirovni projekat.\n“Integracija sa drugim evropskim državama najbolji je način za postizanje trajnog mira i stabilnosti u ovom delu sveta. Zapadni Balkan je region koji nam je geografski veoma blizak i tradicionalno imamo odlične bilateralne odnose i široku saradnju sa pojedinim zemljama. Stoga, vrlo snažno osećamo potrebu da sve zemlje Zapadnog Balkana uvedemo u evropsku porodicu”, rekao je ministar spoljnih poslova Češke.\nOn je istakao da države članice shvataju vrednost procesa proširenja i potrebu da se obezbedni njegova verodostojnost.\n“Ovo razumevanje dovelo je do pozitivne odluke o početku pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom u martu 2020. godine. Novoostvareni zamah potvrđen je na virtuelnom samitu EU-Zapadni Balkan koji je organizovalo hrvatsko predsedavanje EU i puštanjem paketa za proširenje 2020. godine i sveobuhvatnog Ekonomskog i investicionog plana za Zapadni Balkan 6. oktobra. Trenutno se svi radujemo održavanju prvih međuvladinih konferencija sa Severnom Makedonijom i Albanijom koje su faktički početak pregovora o članstvu u EU”, rekao je Petriček.\nNa pitanje da li bi nova metodologija proširenja mogla da poboljša proces pristupnih pregovora država Zapadnog Balkana, Petriček je istakao da ona dodaje određene dobrodošle elemente predvidljivosti i dinamičnosti, poput redovnih međuvladinih konferencija.\n“Poboljšana metodologija jasnije artikuliše vezu između tempa pristupanja i reformi u oblasti vladavine prava, ali i istovremeno dodaje neke dobrodošle elemente predvidljivosti i dinamičnosti, poput redovnih međuvladinih konferencija koje će dati političko usmeravanje za otvaranje klastera, vremenske okvire za sledeće korake”, zaključio je Petriček.\nČeškaEUTomaš PetričekZapadni Balkan\nEFB: Regionalna inicijativa “Drvo prijateljstva” danas u Beogradu i ostalim prestonicima regiona


Orban: Izbeglice odbijaju saradnju s vlastima, policija će biti još nemilosrdnija\nIzbeglice su u proteklih nekoliko dana odbijale da sarađuju sa mađarskim vlastima, opsedale železničke stanice i odbijale da budu registrovane, izjavio je danas premijer Mađarske Viktor Orban, dodajući da će policija od iduće nedelje snažnije reagovati.\n"Uzimajući u obzir da se suočavamo sa pobunom ilegalnih migranata, policija izvanredno obavlja svoj posao, bez upotrebe sile", rekao je Orban novinarima u Budimpešti, preneo Rojters.\nMađarski premijer je napomenuo da će od 15. septembra, kada stupe na snagu oštriji zakoni o imigraciji, migranti koji ilegalno uđu u Mađarsku biti uhapšeni.\nOrban je poručio da rešenje za izbegličku krizu u Evropi leži u Grčkoj.\n"Moramo da se izborimo sa problemom tamo gde on nastaje. Ako Grčka nije u stanju da zaštiti svoje granice, moramo mobilisati evropske snage i poslati ih na grčke granice da bi oni ostvarili ciljeve postavljene evropskim zakonima umesto grčkih vlasti", rekao je on.\nPrema propisima EU o azilu, izbeglice koje traže zaštitu treba to da učine u prvoj zemlji EU u koju uđu. Grčka je prva članica EU na putu izbeglica koji iz Turske vodi preko Balkana i Mađarske. Hiljade ljudi svakog dana stižu čamcima sa obala Turske na grčka egejska ostrva.\nDruge zemlje EU su, međutim, poslednjih godina prestale da deportuju ljude nazad u Grčku, navodeći da ta zemlja nema funkcionalan sistem za azilante. Nemačka je iz sličnih razloga nedavno prestala da deportuje ljude u Mađarsku, prenosi agencija AP.\nMađarska ipak neće formirati tranzitne zone koje bi bile otvorene prema Srbiji, izjavio je ministar Janoš Lazar zadužen za vođenje Kancelarije premijera i najavio otvaranje dva do tri nova prihvatna centra.\nOve godine je ukupno 176.000 izbeglica prešlo granicu, dodao je Lazar, prenosi ovaj portal.\nOn je naglasio da je pojačano delovanje organizovanog kriminala u regionu i da je veća i opasnost od terorizma na teritoriji Mađarske.\nLazar je rekao da 15. septembra u ponoć počinje "novo računanje vremena", to jest da oni koji hoće da uđu u Mađarsku moraju da se jave na nekoj od zvaničnih ulaznih tačaka i da će na graničnim prelazima moći da zatraže status izbeglice, a da će se tokom perioda obrade tog zahteva - najviše 12-14 dana - tim ljudima biti obezbeđena pravna zaštita i snabdevanje.\n"Oni koji ne zatraže status izbeglice moraće da čekaju na ivici mađarske granice, ili u Srbiji. Njihovim snabdevanjem će morati da se pozabavi i Srbija, a mađarska vlada traži i saradnju Mađarske malteške dobrotvorne službe, Mađarske ekumenske organizacije i mađarskog Crvenog krsta", rekao je Lazar.