Ekonomija Archives - Stranica 2 od 15 - Lepa Reč\nMilenijalci su u ovoj godini dokazali da mogu bilo šta da “pretvore” u milion dolara. Išli su toliko daleko da su našli način da zarade od „skrinšotovanih“ komentara poznatih. Instagram influenserke Ema Dajmond (Emma Diamond) […]\nZahvaljujući gotovo svakodnevnom napretku u oblasti interneta i savremenih tehnologija, mnogi su u mogućnosti da radne obaveze obavljaju iz udobnosti svog doma, a nekima je ovaj način rada i prioritet prilikom traženja posla. Ako ste […]\nSvako preduzeće teži tome da svoj proizvod ili uslugu učini prepoznatljivim. Tu nameru je moguće ostvariti dobrim poslovanjem i težnjom da se održava kontinuitet u kvalitetu. Osim ovih faktora važna je marka, koja omogućava lakše […]\nDanas na svakom koraku čujemo kako se svet u kome živimo izuzetno brzo menja i da je digitalna transformacija svuda oko nas. To jeste istina — veštačka inteligencija, internet stvari, virtuelna realnost, modifikacija DNK, i […]\nAko želite da uštedite novac u inostranstvu, razmislite dva puta pre nego što posetite Hongkong – to je najskuplji grad na svetu. Da bi odredila najskuplji grad na svetu, firma za konsalting o ljudskim resursima […]\nHladne glave: Istorijat paušalnih agencija i regulacija IT sektora\nNekada davno, pre oko 15-20 godina. IT industrija u Srbiji je bila na nivou statističke greške. Nekoliko entuzijasta krenulo je od freelance-inga i poslovnih kontakata koji su tada stvoreni, da grade celu jednu novu industriju […]\nOvo je država koja najviše brine o građanima\nDanska je jedna od država s najboljom poslovnom kulturom u svetu, a Danci su već godinama jedan od najsrećnijih naroda na planeti. Takođe, jedna od najboljih zemalja za biznis i podržava preduzetnike. Tako njeni građani odmah dobijaju veliku [...]


Centar za mame na treningu u Izraelu\n“Ekonomsko osnaživanje žena” naziv je internacionalne radionice u Izraelu kojoj trenutno prisustvuje Centar za mame. Predstavnice pojedinih organizacija imaju priliku da sa organizatorima istražuju različite aspekte preduzetništva, stvaranja prihoda i zapošljavanja. Trening podrazumeva aktivno učestvovanje u različitim aspektima planiranja, razvoja i upravljanja malim preduzećima na efikasan i profitabilan način.\n„Znanja koja ovde stičem jako su nam važna i neizmerno će pomoći oko formiranja socijalnog preduzeća i modnog brenda za trudnice koje Centar za mame uskoro pokreće. Pored toga što nas savetuju i na dobrim primerima nam pokazuju kako da budemo bolje preduzetnice, uče nas i tome kako da umrežimo žene i kako da ih na najbolji mogući način podržimo“, kaže Jovana Ružičić, direktorka Centra za mame koja prisustvuje treningu zajedno sa ženama iz još 14 zemalja.\nZajedno provodeći vreme sa ovim ženama, što na treninzima, što posle njih, Jovana ima dosta prilika da razgovara sa njima, da razmenjuje iskustva i, kako kaže, “nema veze odakle dolazimo, jer neki problemi sa kojima se žene susreću zajednički su za čitav svet”.\nJedan od zaključaka tih razgovora je i da su mamama svugde potrebni centri koji bi im pomagali oko pravnih, psiholoških i raznih drugih pitanja, te je ovo prvi korak ka internacionalizaciji Centra za mame.\nCentar za mame je organizacija koja se aktivno zalaže za prava mama i jako je zahvalan ambasadi Izraela u Beogradu koji ju je kao takvu i prepoznao.\nCentar za mame se još zahvaljuje izraelskoj Agenciji za internacionalni razvoj i saradnju pri izraelskom ministarstvu spoljnih poslova, Internacionalnom trening centru Golda Meir Mount Carmel koji održava treninge za žene iz Afrike i Azije angažovane u društveno korisnim poslovima, kao i Ženama Ujedinjenih nacija (UN WOMEN).


U Italiji će 60.000 volontera nadzirati poštovanje mera\nSvet Autor:Agencije 25. Maj. 202021:48 > 21:49\nFoto: EPA-EFE/EMANUELE VALERI\nKako piše La Republica ovaj plan su najavili ministar za regionalne poslove Frašesko Bokia i Antonio Dekaro gradonačelnik Barija i predsednik ANCI-ja (udruženja italijanskih opšina). Razlog je rast straha od toga da se ljudi dovoljno ne pridržavaju mera distance te da su dovoljno blizu jedni drugih na plažama, u ugostiteljskim objektima i na javnim trgovima.\nMaske i u teretani: Italija otvara fitnes klubove i bazene\nJavni poziv za ovu akciju će biti objavljen tokom nedelje Agencije civilne zaštite, a svi volonteri će lokalnim vlastima ponuditi pojačanu kontrolu na ulicama i pomoći najugroženijim kategorijama počevši od dece do najstarijih. On će biti prvobitno upućen nezaposlenima i korisnicima socijalne pomoći.\nItalijani se grle, ljube, a popuštanje mera skupo će platiti\n“Volonteri će budno nadzirati, ali će biti i promotori dobrog ponašanja”, kazao je gradonačelnik Barija i predsednik Udruženja italijanskih gradova Antonio Dekaro.\nMinistar Bokia najavio je da će volonteri delovati pod nazivom “civilni pomoćnici” i da će nositi plave majice.\n“Biće opremljeni snagom uveravanja, argumentima i osmehom”, naveo je ministar Bokia.\nItalija je bila snažno pogođena pandemijom koronavirusa, koja je u martu doživela vrhunac, a nakon toga se situacija počela stabilizovati pa je nedeljama padao broj zaraženih da bi uvedeni karantin u zemlji zvanično bio okončan 18. maja.\nBokia je kazao da vlada koristi načelo “šrgarepe i štapa”, koji deluje, ali bi upozorio da bi daljnje ublažavanje mjera moglo biti odgođeno u slučaju neodgovornog i neprimerenog ponašanja građana.\nItalijanske vlasti za sada 3. juna predviđaju ukidanje zabrane putovanja između regija, a istog dana bi ova zemlja otvorila svoje granice za turiste iz zemalja Evropske unije.\nU nedelju je u ovoj zemlji registrovano ukupno 32.785 smrtnih slučajeva od posledica koronavirusa te ukupno 229.858 zaraženih.\nNedeljni horoskop: Lav na velikoj prekretnici 25. Okt. 2020\nDmitrović već napao Ivana, on poručio: Bravo, srećan početak 22:31


BiH uklanjanja sve barijere u privrednoj saradnji sa Iranom - Akta.ba\nBiH uklanjanja sve barijere u privrednoj saradnji sa Iranom\n14.11.2017. 14:23 / Izvor: Akta.ba\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Mirko Šarović primio je danas ambasadora Irana u BiH Mahmuta Hajdarija u cilju razmatranja mjera na jačanju ekonomske saradnje i daljem unapređenju izvoza na veliko iransko tržište, kao značajnoj razvojnoj šansi za bh.privredu.\nTrgovinska razmjena, koja je prije do prije dvije godine bila u deficitu, u kontinuiranom je porastu a u toku je uklanjanje i preostalih barijera u vršenju platnog prometa između dvije zemlje, olakšanju viznog režima i sklapanju ugovora o jačanju trgovine:\n„Do kraja godine očekujem potpisivanje Sporazuma o preferencijalnoj trgovini, koji će omogućiti carinske olakšice i efikasniju razmjenu roba. Istovremeno, konstatovani su načini vršenja platnog prometa i deviznog plaćanja po uvozno-izvoznim poslovima, što će omogućiti jačanje već uspostavljenih poslovnih veza između kompanija, koje ostvaruju značajne rezultate u poslovanju“, istakao je ministar Šarović, dodajući „da su već napravljene određeni pomaci time što je platni promet omogućen putem komercijalnih banaka koje posluju u Bosni i Hercegovini“.\nMjere na olakšanju privredne saradnje preduzimaju se i kroz razmatranje olakšanja viznog režima sa zemljama sa kojima BiH želi bolju ekonomsku saradnju, a u čemu su kako je istaknuto „odluke Srbije na olakšanju viznog režima dobar putokaz“.\nAmbasador Irana, zahvalio je ministru na svim dosadašnjih nastojanjima za jačanje ekonomske saradnje ističući da je ministar Šarović prepoznat kao „ličnost koja aktivno radi na podizanju ekonomije svoje zemlje“.\nOvom prilikom, ministar Šarović je uputio izraze saučešće ambasadoru Hajdariju povodom velikih ljudskih žrtava izazvanih razornim zemljotresom u ovoj zemlji.


Skupština Bosansko-podrinjskog kantona Goražde održala 7. vanrednu sjednicu\nNa 7. vanrednoj sjednici Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde usvojen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ublažavanju negativnih posljedica uzrokovanih stanjem nesreće.\nIzmjenama Zakona stvaraju se pretpostavke za jednokratnu podršku u vidu subvencija privrednim subjektima koji su imali znatno otežane uslove poslovanja koji su doveli do pada prihoda u odnosu na prihode ostvarene u istom periodu predhodne godine, a taj pad prihoda nastao je kao rezultat umanjenih privrednih aktivnosti izazvanih stanjem nesreće pojavom pandemije koronavirusa COVID-19.\nDosadašnjim zakonom, finansijsku pomoć u vidu isplate minimalne neto plate mogli su dobiti samo privredni subjekti kojima je naredbama Federalnog i Kantonalnog štaba za vrijeme pandemije bio zabranjen rad. U te svrhe, u kantonalnom budžetu predviđeno je ukupno 640.000 KM namjenskih sredstava, a prema broju ranijih prijava privrednih subjekata, 50 posto sredstava bi ostalo neutrošeno. Izmjenama je produženo i trajanje važenja „korona zakona“ sa 30 na 60 dana, odnosno do 31. jula ove godine.\nZa provođenje ovog Zakona obezbijeđena su sredstva izmjenama i dopunama Budžeta BPK Goražde za 2020.godinu, a postupak, način i visinu dodjele novčanih sredstava utvrdit će se na prijedlog Ministarstva za privredu BPK Goražde. Vlada BPK Goražde imenovat će Komisiju koja će utvrditi prijedlog i visinu sredstava za odabrane korisnike te donijeti konačnu odluku.\nNa današnjoj sjednici usvojene su odluke premijera BPK Goražde o razrješenju ministra za finansije BPK Goražde Mirsada Agovića i imenovanju novog ministra Esada Kanlića. Novi ministar za finansije kojeg je predložila Nezavisna bosanskohercegovačka lista (NBL) položio je svečanu zakletvu.\nČestitke novoimenovanom ministru uputila je i premijerka BPK Aida Obuća.\n„Prihvatila sam ostavku ministra Agovića kojem sam zahvalna na korektnom i kvalitetnom radu, ali se nadam da će i novi kolega ministar, dijete ovog grada, kvalitetno obavljati povjereni posao. Otežavajuća okolnost je momenat njegovog imenovanja koje je u vrijeme pandemije jako teško, ali zahvaljujući mjerama ekonomske i socijalne politike koje smo provodili, uspjeli smo prebroditi šest mjeseci ove godine i isfinansirati sve zakonom zagarantovane obaveze. Vjerujemo da će uskoro stići sredstva od MMF-a i da će novi ministar imati olakšavajuće okolnosti u svom radu“- istakla je premijerka BPK Goražde Aida Obuća.


🚌 Autobus Novi Sad → Breda - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Novi Sad - Breda\nAutobuske karte za Novi Sad Breda kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nNovi Sad - Breda\nInformacije za Autobus Novi Sad - Breda\nNovi Sad - Breda se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Novi Sad - Breda. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


ARHIVA - Tabla na ulazu u zgradu Koen u Vašingtonu, u kojoj se nalazi sedište Glasa Amerike (Foto: AP)\nGlas Amerike (VOA) je danas napunio 79 godina.\nPočetak 1. februara 1942. bio je nepretenciozan - 15-minutna emisija uživo, na kratkim talasima, emitovana u Nemačku iz malog studija u Njujorku.\nSada, finansiran iz federalnog budžeta, ali nezavisan od američke vlade, Glas Amerike stiže do više od 280 miliona ljudi širom sveta, svake nedelje, na više od 40 jezika.\nPriče, koje pokrivaju najrazličitije aspekte života ljudi u Sjedinjenim Državama i zemljama širom sveta, pojavljuju se na digitalnim, televizijskim i radio platformama i može im se pristupiti preko mobilnih telefona i društvenih mreža.\nPriče Glasa Amerike prenose se i zahvaljujući mreže od više od 2.500 pridruženih stanica.\nU prvom emitovanju 1942. godine, nešto više od sedam nedelja pošto su Sjedinjene Države zvanično ušle u Drugi svetski rat, slušaoci su prvi put čuli američku patriotsku pesmu "Borbena himna Republike“.\nTada je voditelj Vilijam Harlan Hejl rekao: "Donosimo vam glasove iz Amerike. Danas, i od sada, svakodnevno ćemo vam pričati o Americi i ratu. Vesti mogu da budu dobre za nas, vesti mogu da budu loše, ali mi ćemo vam reći istinu".\nTaj kredo je od 1976. godine ugrađen u Povelju Glasa Amerike, koja po zakonu zahteva od organizacije da "služi kao dosledno pouzdan i autoritativan izvor vesti".\nIstiče se se da vesti Glasa Amerike moraju "biti tačne, objektivne i sveobuhvatne".\nGlas Amerike je deo Američke agencije za globalne medije, vladine agencije koja nadgleda sve nevojne američke međunarodne emisije.\nProfesionalni novinari Glasa Amerike proizvode na desetine priča svakog dana - bez mešanja vlade SAD.


Kuća Maria - Toroni-Sitonija-apartmani-Grčka leto 2019 letovanje 2019\nKuća Maria – Toroni\nKuća Maria se nalazi na samoj plaži u mestu Toroni...\nKuća Maria se nalazi na samoj plaži u mestu Toroni…Mesto Toroni se nalazi na drugom kraku polusotrva Halkidiki vila Maria kuca Toroni Sitonija Halkidiki leto\nMesto Toroni se nalazi na drugom kraku polusotra Halkidiki – Sitonija. Locirano je na krajnjem jugozapadu ovog kraka, a od Soluna ga deli 140km. Najbliže veće mesto je Neos Marmaras na oko 22km severno od Torinija. Toroni je veoma malo ali predivno i skoro idealno mesto za porodičan podmor.vila maria kuca toroni sitonija halkidiki leto\nSa svojim predivnim morem, dugom peskovitom plažom koja je skoro celom svojom dužinom organizovana, čini dobar izbor za letovanje svake porodice. Naravno, nije Torni jedino namenjen porodicama. Za letovanje ga biraju i parovi, koji žele odmor, a mobilni su pa tako mogu da uživaju u obilasku drugih plaža na Sitonij, a za kraj da se vrate u Toroni kako bi uživali u predivnom zalasku sunca. Osim već napomenutog predivnog mora i kvaliteta plaže, pejzaž mesta upotpunjuje bujna vegetacija koja je karakteristika cele Sitonije. Plaža u Toroniju je duga oko 2,5 km, a u nekim delovima široka do 30m. Plaža mesta Toroni je nagrađena Plavom zastavicom za čistoću i kvalitet.vila maria kuca toroni sitonija halkidiki leto vila maria kuca toroni sitonija halkidiki leto\nToroni nije tipično turističko mesto sa uređenim šetalištem, trgom…već se sastoji od niza apartmana, hotela i drugih smeštajnih kapaciteta duž čitave plaže. Naravno, tu je locirano i nekolicina kvalitetnih restorana i taverni kao i marketa sa osnovnim namirnicama.vila maria kuca toroni sitonija halkidiki leto\nNalazi se na samoj plaži. Apartmani su na visokom prizemlju i 1. spratu i imaju terase sa pogledom na more i baštu, osim app br.1 i br.6 koji gledaju ka dvorištu. Svi imaju SAT TV, signal za bežični internet kao i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu. Kuhinja je odvojena od spavaće sobe u kojoj se nalaze uži francuski i klasičan ležaj. vila maria kuca toroni sitonija halkidiki leto Gostima je na raspolaganju i parking u dvorištu kuće.\nNalazi se na samoj plaži. Apartmani su na visokom prizemlju i 1. spratu i imaju terase sa pogledom na more i baštu, osim app br.1 i br.6 koji gledaju ka dvorištu. Svi imaju SAT TV, signal za bežični internet kao i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu.vila maria kuca toroni sitonija halkidiki leto Kuhinja je odvojena od spavaće sobe u kojoj se nalaze uži francuski i klasičan ležaj. Gostima je na raspolaganju i parking u dvorištu kuće.\nKuća Maria - Toroni\nGPS KOORDINATE: 39°58'59.1"N 23°54'16.7"E\nMesto Toroni se nalazi na drugom kraku polusotra Halkidiki - Sitonija. Locirano je na krajnjem jugozapadu ovog kraka, a od Soluna ga deli 140km. Najbliže veće mesto je Neos Marmaras na oko 22km severno od Torinija. Toroni je veoma malo ali predivno i skoro idealno mesto za porodičan odmor. Sa svojim predivnim morem, dugom peskovitom plažom koja je skoro celom svojom dužinom organizovana, čini dobar izbor za letovanje svake porodice. Naravno, nije Torni jedino namenjen porodicama. Za letovanje ga biraju i parovi, koji žele odmor, a mobilni su pa tako mogu da uživaju u obilasku drugih plaža na Sitonij, a za kraj da se vrate u Toroni kako bi uživali u predivnom zalasku sunca. Osim već napomenutog predivnog mora i kvaliteta plaže, pejzaž mesta upotpunjuje bujna vegetacija koja je karakteristika cele Sitonije. Plaža u Toroniju je duga oko 2,5 km, a u nekim delovima široka do 30m. Plaža mesta Toroni je nagrađena Plavom zastavicom za čistoću i kvalitet. Toroni nije tipično turističko mesto sa uređenim šetalištem, trgom...već se sastoji od niza apartmana, hotela i drugih smeštajnih kapaciteta duž čitave plaže. Naravno, tu je locirano i nekolicina kvalitetnih restorana i taverni kao i marketa sa osnovnim namirnicama.\nKuća Maria se nalazi na samoj plaži u mestu Toroni…Mesto Toroni se nalazi na drugom kraku polu


Kada je u ranu zoru 25. septembra 2000. Zoran Đinđić, sa drugima iz koalicije DOS, došao kod Vojislava Koštunice sa velikom tortom, plavo filovanu kao boje kampanje predsedničkog kandidata, da čestita pobedu nad Slobodanom Miloševićem, da li je bilo moguće zamisliti sadašnju političku smrt Demokratske stranke?\nJasmina Lukač | Demostat | Beograd 3. Oct 2020 | Analize\nDa će uoči 20 godina od Petooktobarskog prevrata i svrgavanja Miloševića, pred Ministarstvom za državnu upravu koje vodi čovek iz Miloševićeve partije, morati da se dokazuje ko je Demokratska stranka, odnosno ko je vodi? Da je to rezultat krize vođstva koja traje od 2012. i pada DS s vlasti? Da se borba za demokratsko i prozapadno nasleđe Demokratske stranke okončava kao borba za upis u registar.\nTe će podatke pokušati da pobije dokazima o sprovedenim partijskim izborima, odnosno potrebnim obrascima i dokumentima, grupa koja tvrdi da ima 5000 glasača koji su ispunili uslov da to budu tako što su platili partijsku članarinu. Oni će izglasati poznatog glumca i bivšeg ministra kulture Branislava Lečića za novog i pravog predsednika Demokratske stranke.\nObjavljeno je da će izbori biti valjani ako 30 odsto članova izađe na njih. Već je predviđeno da se Lečić uveče obrati javnosti na konferenciji za novinare i da saopšti valjda da je pobedio, a da će se kroz nedelju dana sastati “delegati” odnosno novi Glavni odbor. Moguće je da će to biti svečana sednica, na kojoj će se ponovo objaviti ideja o “reujedinjenju” DS sa SDS-om Borisa Tadića. Verovatnije je međutim, da će Lečić ubuduće dolaziti kod Tadića, bivšeg predsednika Srbije i DS, na razgovore o ujedinjavanju opozicije. Odnosno, da će ga Tadić “priznati” kao lidera mnogo pre nego što bude završen postupak upisa u registar, koji može da se nastavi i pred Upravnim sudom.\nTada je saopšteno da je 18.459 članova stranke biralo između četiri kandidata na 112 biračkih mesta, toliko je izgleda još uvek tada odbora imala DS. Šutanovac je osvojio oko 59 odsto glasova, Zoran Lutovac oko 20, Bojan Pajtić 16 i Srboljub Antić 5. Predsednik izborne komisije bio je Dušan Diničić. (On je sada generalni\nAli, kada DS sa Šutanovcem kao kandidatom za gradonačelnika 2018. u Beogradu nije prešla izborni cenzus, u DS-u su održani novi izbori. Odigrali su se kao izborna skupština. Od 1.260 delegata, 659 dalo poverenje Lutovcu, 463 Gordani Čomić, dok je 123 glasa osvojio Branislav Lečić. Mediji su objavili fotografiju na kojoj je Lutovac pobedu proslavio sa Draganom Đilasom, tada kandidatom dela opozicije na gradskim izborima.\nU odnosu na ovu uzburkanost, Koštuničina stranka je ipak bolje prošla. I dalje je u istim prostorijama na koje je registorvana u julu 1992. i ima predsednika, mladog Miloša Jovanovića, koji sedi tik do Tadića na dogovorima opozicije “o nenapadanju”. Istina, Jovanović je pokušao da “pobegne” od imena DSS, nastupajući na izborima kao pokret Metla, ali i pokazavši da je jedina svrha predizbornog pokreta u Srbiji, da se raspadne i raziđe kad uđe u neki parlament, makar i opštinski. Tako da Jovanoviću opet ostaje ime DSS, budući da je ličnost sa kojima je “pravio” Metlu – Novica Antić iz Vojnog sindikata, objavio da Metla više ne postoji, jer on više nije tu.\nI što je istorijska kob, i sada 20 godina posle, DSS donekle bolje stoji u odnosu na umiruću DS, iz ugla predsedničkih izbora koji redovno slede 2022. I ti izbori, kao i oni izbori pred Peti oktobar, odlučivaće se na isti način – dobiće ih ko bude u stanju da pridobije naklonost javnosti, ali samo pod jednim uslovom. Ako postoji tim koji je spreman i sposoban da iznese kampanju. I u slučaju DOS taj tim nisu bili lideri 18 stranaka, mada su pojedini njihovi odbori bili dobrodošla pomoć i logistika na terenu, na primer u slučaju Velimira Ilića iz Čačka.\nGlavni tim bio je medijsko-kreativan štab nedostupan za širu javnost, koji je takođe baratao i tačnim istraživanjima o raspoloženju javnog mnjenja. Mogli ste ići sa DOS-om u terensku kampanju i videti recimo, da je Dušan Petrović u Šapcu, jedva skupio sto ljudi na mitingu, i to malodušnih. Ali, ako ste išli sa Koštunicom koji je striktino vodio računa da izbegne karavan DOS i da mu oni stoje iza leđa na bitni na mitingu, osim što su se pojavili svi zajedno na završnom skupu ispred Skupštine (uključujući i vikara Srpske pravoslavne crkve), videli biste da ljudi ipak reaguju. Istraživanja su pokazala da je Koštunica uspeo da pridobije birače, time što im je delovalo pošten i da ima rešenja za probleme, kao i potrebnu podršku.\nSada je prvi borbu za naklonost javnosti poveo Tadić, kome situacija sa laganim umiranjem DS-a sada sigurno odgovara. Jer, pored DS-a, on je zauvek “stari” predsednik iz 2004. i iz 2008. Što manje ima DS-a na političkoj sceni, on je sve više “novi” i pozvan da kaže da ima spasonosna rešenja i autoritet iz dva mandata na čelu države. Međutim, Tadić nema ono što ima Miloš Jovanović, koji sedi na sastancima dela opozicije tik do njega – svežinu mladosti i budućnost u kojoj može da svoj politički profil popravi tako da deluje privlačno za birače.\nDosad Jovanoviću to nije polazilo za rukom, uprkos značajnom medijskom prostoru koji je dobio kao učesnik izbora, baš zato što se upirao da pokaže kako mu nije do tog prostora nije stalo. I da na taj način odgovori na govorkanja kako DSS ustvari drže Vučićevi naprednjaci. To samo znači da Jovanović nije dobro savladao istoriju sopstvene partije, jer su pojedini iz vrha DSS bili bliski i u dobrim odnosima sa Vučićem još dok je bio radikal. Posebno tada, i u to vreme, pred Peti oktobar.


Politika privatnosti | FIESTA fitnes studio\nNaš sajt www.fiestafitnes.rs poštuje Vašu privatnost i odgovoran je za zaštitu podataka o ličnosti koje nam dostavite. Smatramo da je važno da znate kako se ophodimo sa informacijama o Vama koje nam dostavljate korišćenjem našeg sajta, te bismo želeli da Vas upoznamo sa sledećim principima kojima je uređena naša politika privatnosti.\nKada posetite naš sajt možete nam ostaviti neke podatke i informacije a da niste svesni toga. Koristimo dokumente „cookies“ i druge Internet tehnologije za održavanje naše prezentacije na internetu i programe u vezi sa elektronskom poštom. Ne koristimo ove tehnologije da bismo sakupljali ili čuvali Vaše lične podatke.


Argentinac je optužio i svoju bivšu suprugu Klaudiju Viljafane da je umešana u navodnu krađu, uz tvrdnje da su deo novca ostavile u Urugvaju.\nMaradonin advokat tvrdi da je Đanina (28) u avgustu nekoliko časova provela u Urugvaju, gde posjeduje bankovni račun, sa kojeg "njeno dete uzima novac i prebacuje ga na drugi račun", prenosi španski sportski magazin "Marka".\n"Ukoliko je novac tamo gde mislimo da jeste, onda ne postoji druga opcija nego da se Đanina uhapsi", rekao je advokat slavnog fudbalera.\nĐanina je na izjave advokata njenog oca odgovorila izjavom da "znaju gde ona živi i da mogu da dođu kad god žele", prenosi "Dejli mejl".\nTokom karijere, kontroverzni fudbaler, koji je jedno vreme bio ovisnik o kokainu, je igrao i za Boku juniors i Barselonu, a sa reprezentacijom Argentine je osvojio svetsko prvenstvo u fudbalu 1986. godine.


Nastavljeno iskopavanje posmrtnih ostataka Albanaca u okolini Raške\nRudnica, masovna grobnica u Raškoj, arhivski snimak\nIskopavanje u potrazi za posmrtnim ostacima Albanaca u Kiževcu u okolini Raške u Srbiji, nastavljeno je danas, potvrdio je za RSE predsednik Komisije za nestala lica pri Vladi Kosova Prenk Đetaj.\n“Iskopavanje se nastavlja peti put, nakon što su do sada 4 puta prekinuti. Očekujemo da ovo bude završna faza,a sve dalje informacije zavise od rezultata. Naše ekipe su tamo kao posmtrači, a iskopavanja su u toku“ kaže Đetaj.\nĐetaj očekuje da budu pronađeni posmrtni ostaci Albanaca, jer kako kaže prema informacijama koje imaju, oni su tu zakopani.\n„Iskopavanja će trajati nedeljama, zavisno od intenziteta radova, nije to jednodnevni rad, naglašava Đetaj.\nNa licu mesta su predstavnici Komisije za nestala lica Vlade Srbije, članovi Komisije Vlade Kosova, predstavnici misije Euleks i međunarodnog Crvenog krsta.


DRI: Nepravilnosti u trošenju 743 milijardi dinara\nDržavna revizorska institucija (DRI) je u prošloj godini utvrdila nepravilnosti u trošenju javnih sredstava u iznosu od 743 milijarde dinara, a zbog nepravilnosti utvrđenih u 2016. i 2017. podnela je ukupno 512 prijava protiv 738 odgovornih lica.\nMeđu 512 prijava su i 52 krivične prijave protiv 54 odgovorna lica, rekao je odlazeći predsednik DRI, Radoslav Sretenović.\nNepravilnosti su utvrđene između ostalog u izvršenju bužeta, ali i u javnim nabavkama, a Sretenović smatra da je u pitanju posledica neuspostavljanja sistema finansijske kontrole i upravljanja interne revizije.\n"Osnovna poruka jeste da u Srbiji nije uspostavljen sistem finansijske kontrole i upravljanja interne revizije, kao što ste to mogli da vidite iz naših podataka. Za ovo neuspostavljanje sistema finansijske kontrole nije za sada propisana nijedna kazna," rekao je Sretenović.\nOn je precizirao da se 428 od ukupno 512 prijava odnosi na pokretanje prekršajnog postupka protiv 473 odgovorna lica, 32 zahteva za pokretanje postupka za privredni prestup protiv 211 odgovornih lica, a DRI je, kaže, 28 informacija prosledila tužilaštvu na dalje ispitivanje.\n376 revizorskih izveštaja u 2017.\nZa utvrđene greške i nepravilnosti u iznosu od 743 milijarde dinara, DRI je prošle i ove godine podnela ukupno 224 prijave koje se odnose na 195 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, 10 za privredne prestupe, 19 krivičnih prijava i 12 informacija nadleznim tužilaštvima.\nNa sednici skupštinskog Odbora za finansije na kojoj je predstavio godišnji izveštaj o radu DRI, Sretenović je rekao da je tokom 2017. istitucija izradila 376 revizorskih izveštaja.\nU oblasti javnih nabavki, Sretenović kaže da je kod 73 subjekta utvrđeno da nabavke roba i usluga u iznosu od 2,36 milijardi dinara nisu u skladu sa zakonom što je, dodaje, 7,41 odsto od ukupnog broja revidiranih subjekata.\nNepravilnosti u ukupnom iznosu od milijardu dinara su, rekao je Sretenović, utvrđene i u rashodima za zaposlene, i to najviše na nivou centralne vlasti.\nRadi se, dodaje, o zapošljavanju bez saglasnosti vlade, pogrešno utvrđenom koeficijentu za obračun plata, prekovremenom radu i skraćenju radnog vremena bez osnova.\nNeopravdan beneficiran radni staž\nDRI se bavila i revizijom opravdanosti beneficiranog radnog staža kako bi se uticalo na smanjenje rashoda iz budžeta po tom osnovu, a Sretenović navodi da je kod sedam subjekata utvrđeno da je beneficirani radni staž obesmišljen jer se određuje prema statusu i položaju, a ne težini posla, i da to godišnje košta oko četiri milijarde dinara.\nDRI je utvrdila da 117 od ukupno 200 subjekata nisu uspostavili na odgovarajući način internu reviziju, dok je pregled finansijskih izveštaja i poslovanja obuhvatio podatke o prihodima u iznosu od 2.472 milijarde dinara i rashode od 3.400 milijardi dinara.\nSretenović kaže da je DRI nadležnima dala preporuke za izmene ili donošenje novih propisa, i to 15 zakona, četiri uredbe, šest pravilnika i jednu odluku.\nNemanja Nenadić iz Transparentnosti Srbija kaže da je jedan deo postupaka koji su bili revidirani bio nepravilan zbog toga što pre svega procedura nije bila sprovedena, a morala je biti.\nNenadić kaže da više od sedam odsto revidiranog iznosa koji se odnosi na javne nabavke nije bio utrošen na pravilan način, te ocenjuje da je i dalje reč o ogromnim ciframa. Ima puno prostora za pobojšanja, a problem je to što ne funkcioniše sistem za kažnjavanje nepravilnosti, dodaje Nenadić.\nObjašnjava da postoji sistemski problem jer nisu usaglašeni Zakon o javnim nabavkama i Zakon o prekršajima i da zbog toga veliki deo prekršjanih postupaka, čak i kada bude pokrenuta neka procedura, ne bude okonačan kažnjavanjem, već jednostavnom zastarom.\n"Čak i oni slučajevi koji budu prijavljeni, i gde nekakva procedura bude pokrenuta, ne završavaju se kaznama, a da ne govorim o tome da u javnim nabavkama veliki deo nepravilnosti i ne bude otkriven," navodi Nenadić.\nGradonačelnik Kikinde kažnjen je prvostepenom presudom sa više od 400.000 dinara, a predsednik opštine Sopot sa više od 600.000 dinara, zbog nepravilnosti u trošenju budžetskih sredstava koje je utvrdila DRI.\nSretenović je rekao da o drugim prijavama ne može da govori jer su one u postupku, te da je DRI protiv svih odgovornih lica kod kojih su utvđene nepravilnosti podnela odgovarajuće prijave.\n"Te prijave i naši zahtevi su pred sudovima i nalaze se u predistražnim radnjama," kaže Sretenović i navodi da je DRI podnela krivične prijave i protiv odgovornih u lokalnoj vlasti Jagodine.


NUNS :: Vesti :: Verbić: Učenici treba da uče o medijskoj pismenosti / print=true\nNaslovna | Info | Vesti | Verbić: Učenici treba da uče o medijskoj pismenosti\nIzvor: Tanjug, Beta, RTV\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srđan Verbić poručio je danas da se učenici moraju osposobiti da imaju kritički stav o onome što čitaju u medijima, te da bi u školama u okviru svih predmeta trebalo da uče o medijskoj pismenosti\nNa konferenciji za medije "Ne daj da te spinuju", Verbić je istakao da učenici treba da nauče da analiziraju ono što se pojavljuje u medijima.\n"Moramo da osposobimo ljude koji izlaze iz škole da imaju kritički stav prema tome šta se pojavljuje u medijima, da ne čitaju samo jedan medij, da analiziraju i ono što čuju od drugih i posebno da analiziraju ono što oni šalju u taj medijski prostor (putem fejsbuka ili tvitera)", kazao je ministar.\nPrema njegovim rečima, živimo u svetu u kome informacije nisu jednosmerne ka čitaocima i gledaocima, već svi mogu na vesti da reaguju, te da na društvenim mrežama to sve češće čine mlade osobe.\n"Mi smo odmah u medijima čim reagujemo... a učenici treba da nauče razliku između podatka i informacije i moraju da razumeju kakva je razlika između činjenice i tumačenja", istakao je ministar prosvete.\nOn je naglasio da upravo ovakva jedna kampanja može da pokaže koliko je važno razumeti pročitano.\n"Želimo da iz škola izađu ljudi koji su, između ostalog, i medijski pismeni. Nije bitno koliko znaju, već kako reaguju na to što znaju, kako reaguju na ono što misle da znaju i na ono što dobijaju kroz informacije", rekao je Verbić.\nSenli Pinćoti, v.d. direktora Kancelarije za demokratiju i upravu u Agenciji Sjedinjenih Američkih Država za međunarodni razvoj, rekla je da ta organizacija podržava projekte medijskog opismenjavanja, jer je to veoma važno za razvoj demokratije u društvu.\nPošto se, prema njenim rečima, novim tehnologijama povećava i broj informacija, neophodno je naučiti mlade kako da dobiju one proverljive.\n"Medijska pismenost važna je za razvoj kritičkog mišljenja dece, a treba da im pomogne da nauče kako da se ponašaju u virtuelnom svetu", kazala je ona.\nKampanju "Ne daj da te spinuju" osmislila je i realizovala P.R.A. agencija, a podržala USAID. Pobedniku nagradnog konkursa "Ne daj da te spinuju" Dušanu Arsovskom dodeljena je nagrada, a Radio-televiziji Vojvodine uručena je zahvalnica kao medijskom partneru i aktivnom učesniku kampanje.\nCilj je da se podigne svest srednjoškolaca, ali i čitavog društva, o važnosti kritičke konzumacije i proizvodnje medijskih sadržaja.\nMultimedijalna kampanja počela je krajem marta emitovanjem duhovitih radio i TV spotova na lokalnim i regionalnim stanicama i televizijama, objavljivanjem tekstova u regionalnim i lokalnim medijima, a posebno je bila značajna on line kampanja.\nTokom kampanje emitovano je šest radio spotova na devet radio stanica i pet televizijskih spotova na 10 televizija.\nPromeniti odnos prema obrazovanju\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srđan Verbić ocenio je da obrazovanje u Srbiji "nije toliko loše", već da učenici nisu motivisani da uče, jer "ne znaju šta bi s tim" kad izađu na tržište rada.\n"Možemo obrazovanje da menjamo, ali ako neko ko izađe iz škole nema gde da se zaposli ili ne može na osnovu znanja koje ima da osnuje firmu, imamo ozbiljan manjak motivacije svih u obrazovnom sistemu da naprave korak napred", izjavio je Verbić u intervjuu za Novi magazin.\nUpitan o ostvarivosti planova Strategije obrazovanja do 2020. godine, koja predviđa i 35 odsto visokoobrazovanih, Verbić je odgovorio da je bolje da do tog prioda Srbija dobije 25 odsto kvalitetno obrazovanih, nego trećinu visokoobrazovanih na uštrb kvaliteta.\nMinistar je dodao da bi strategijom trebalo promeniti sam odnos prema obrazovanju, odnosno da udžbenici treba da postanu pomoćno, umesto jedinog sredstva za učenje i da je vreme da nastavnici i roditelji shvate da ne mogu sva deca da uče po istom sistemu i uvek iste stvari.\nOn je dodao da predavači moraju da budu spremni da stalno nadograđuju svoje znanje, jer "nastavnik koji nije sposoban da uči sa decom nije za taj posao".\n"Onaj ko svakog dana ne uči nešto novo za svoj posao ili je zreo za penziju ili je nerealan i neupotrebljiv. To se odnosi i na nastavnike.\nTo nije profesija sa garantovanim mestom na kojem se 40 godina priča ista priča", kazao je Verbić.\nOn je povodom najavljenog štrajka sindikata, za 1. septembar, rekao da je to pravo sindikata, ali da su zbog krize plate svuda male, a da se profesorske (nastavničke) plate u Srbiji mogu porediti sa onima u drugim zemljama.\n"Jasno je samo da novca niotkuda nema. Teško je bilo šta prognozirati, ali mislim da ćemo se na početku školske godine suočiti sa situacijom da moramo da radimo, čak i ako naš rad nije adekvatno nagrađen", kazao je Verbić.\nMinistar je za Novi magazin pojasnio da će se platnim razredima samo izjednačiti primanja onih koji rade isti posao, ali na različitom mestu. Pa bi tako nastavnik matematike u osnovnoj školi u Beogradu imao istu platu kao neki u unutrašnjosti.\nVerbić je kazao i da bi Nacionalni okvir kvalifikacija trebalo da bude donet do kraja godine, kao i da je plan da se prestane sa nostrifikovanjem diploma, već da se ide na direktno priznavanje diploma.\nUpitan da li bi iz ove pozicije ponovo prihvatio ministarsko mesto Verbić je rekao da bi, jer je to mogućnost da se nešto uradi, a ne samo kritikuje.\n"Ako tolike godine neko priča da ne valja ovo i ono, evo prilike da se nešto menja", zaključio je Verbić.


Nacionalni avio-prevoznik Montenegro Airlines započeo je redovan saobraćaj ka novim destinacijama Lajpcigu i Minhenu, čime su još dva evropska grada dodata u ljetnju ponudu destinacija ka kojima će ove sezone saobraćati naš avio prevoznik.\nLetovi ka ovim destinacijama obavljaće se dva puta sedmično i to četvrtkom i nedjeljom sve do 28. oktobra.\nPredstavnici minhenskog aerodroma dočekali su prvu komercijalnu direktnu liniji Montenegro Airlinesa, kao i predstavnike nacionalne avio kompanije i NTO CG, nakon čega je upriličen koktel dobrodošlice.\nNjemačko tržište je jedno od najvećih emitivnih tržišta sa preko 60 miliona turista godišnje, i za Crnu Goru predstavlja značajno tržište kada je u pitanju turizam. Nacionalni avio-prevoznik Montenegro Airlines je prepoznao sve šanse koje njemačko tržište nudi i tokom prošle godine kontinuirano i posvećeno radio na unapređenju avio dostupnosti naše zemlje sa Njemačkom. Tokom ove ljetnje sezone Crna Gora će preko Montenegro Airlinesa biti povezana sa četiri njemačka grada (Frankfurt, Dizeldorf, Minhen i Lajpcig), što će svakako uticati na rast broja prevezenih putnika sa tog tržišta za ovu godinu.\nPodsjećamo, nacionalna avio-kompanija će ove sezone povezati Crnu Goru s 30 destinacija u 15 država Evrope.


Kompanija MaxBet je na tržištu više od 20 godina. Naše poslovanje se zasniva na praćenju najnovijih dešavanja iz oblasti sporta i sportskog klađenja. Danas imamo više od 2 000 zaposlenih na preko 300 lokacija u Srbiji. Čovek je naš pokretač jer naši zaposleni sprovode našu misiju i tako predstavljaju našu najveću vrednost. Želimo da zapošljavamo odgovorne i izuzetne ljude! Raspisujemo konkurs za poziciju: OPERATER NA UPLATNOM MESTU\n(Batajnica, Bačka Topola, Beograd, Novi Sad, Odžaci, Požega, Sremska Mitrovica, Subotica, Surčin, Čačak, Vrnjačka Banja, Futog)


Sony World Photography Awards 2015 - Refoto\n12.12.2014 by ReFoto Leave a comment\nJedan od vodećih svetskih foto-konkursa Sony World Photography Awards i ove godine pruža priliku talentovanim profesionalnim i amaterskim fotografima, kao i ljubiteljima ove umetnosti, da se radom i umećem predstave na međunarodnoj fotografskoj sceni. Svetska fotografska organizacija i kompanija Sony će po osmi put na jednom mestu okupiti najbolje što savremena međunarodna fotografija ima da ponudi u nizu različitih kategorija, od prirode i divljine, do aktuelnih događaja i putovanja.\nNa ovogodišnjem konkursu, fotografi će se takmičiti u 25 kategorija za novčane nagrade i najmoderniju Sony foto-opremu. Najbolji profesionalni fotograf biće nagrađen titulom „L’Iris d’Or“ na prestižnoj gala ceremoniji koja će se održati 23. aprila 2015. godine u Londonu. Takođe, radovi pobednika i finalista biće izloženi tokom aprila i maja u okviru „Sony World Photography Awards“ izložbe u umetničkom i kulturnom centru „Somerset House“ u srcu Londona, a biće objavljeni u ovogodišnjem izdanju zvanične knjige konkursa.\nPrijava je potpuno besplatna i nalazi se na sajtu www.worldphoto.org, gde se mogu naći i dodatni detalji o konkursu i samoj World Photography organizaciji. Rok za prijave u otvorenoj i omladinskoj kategoriji ističe 5. januara 2015. godine, dok je konkurs za profesionalnu kategoriju otvoren do 8. januara 2015. godine. Žiri ovogodišnjeg konkursa sastavljen je od urednika foto-rubrika najrenomiranijih svetskih listova, među kojima su i „The New York Times“ i „National Geographic“.\nfoto-konkurskonkursmeđunarodni konkurs fotografijeNaslovnaSonysony konkursSony World Photography Awards 2015


Berza - Biznis.rs - Vodeći poslovni portal\nKORPORATIVNE OBVEZNICE IZMEĐU MITA I STVARNOSTI Namere Narodne banke Srbije su ključne\nBerzaNovacSrbijaVesti 20.10.20. 12:13 0\nKada je proletos ministar finansija Siniša Mali najavio emitovanje korporativnih hartija od vrednosti kao jednu od mera pomoći domaćoj privredi, malo je reći da su poznavaoci prilika na našem finansijskom tržištu bili iznenađeni. Tada, osim ministrove izjave da korporativne obveznice predstavljaju veoma važan finansijski instrument „koji može dramatično da... Pročitaj više\nINDEKSI EVROPSKIH BERZI U PORASTU Pojedinim kompanijama ne smeta ni pooštravanje mera zbog Covid-19\nBerzaEUNovacVesti 19.10.20. 12:27 0\nVrednosti evropskih berzanskih indeksa porasle su u ponedeljak ujutro, podstaknute snažnim korporativnim rezultatima pojedinih kompanija, kao što je holandski Philips, uprkos novim ograničenjima u Evropi zbog širenja virusa Covid-19.Panevropski indeks Stoxx 600 porastao je za 0,8 procenata. Britanski indeks FTSE 100 porastao je za 0,64 odsto, nemački DAX dobio... Pročitaj više\nEVROPSKE BERZE U ZONI SUMRAKA Indeksi ojačali, ali strepnja ostala\nBerzaEUNovacVesti 16.10.20. 13:01 0\nEvropske berze oporavile su se u petak pre podne, dan nakon naglog pada vrednosti izazvanog pogoršanjem epidemiološke situacije na Starom kontinentu i odlaganjem usvajanja podsticajnog finansijskog paketa u SAD.Britanski indeks FTSE 100 ojačao je za 1,0 odsto, francuski CAC 40 dobio je 1,3 odsto na vrednosti, a nemački DAX... Pročitaj više\nBerzaNovacSvetVesti 16.10.20. 09:57 0\nNorveški stabilizacioni fond vredan 1.160 milijardi dolara, ostvario je prihod od 4,3 odsto u trećem kvartalu ove godine, odnosno 412 milijardi kruna (44,31 milijardu dolara).„Na finansijska tržišta uticala je nesigurnost u vezi sa korona virusom. Bez obzira na to tržišta kapitala su se vratila ulaganjima, uglavnom zbog snažnih performansi... Pročitaj više\nVREDNOSTI EVROPSKIH BERZI U PADU Širenje korona virusa i nesuglasice u SAD obaraju indekse\nBerzaEUNovacSvetVesti 15.10.20. 14:27 0\nVrednosti evropskih berzanskih akcija naglo su pale u četvrtak. Razlozi za to su sve manje nade da će američki podsticajni paket biti usaglašen pre američkih predsedničkih izbora 3. novembra, kao i vraćanje na snagu epidemioloških mera zbog naglog širenja zaraze korona virusom u evropskim državama.Panevropski indeks Stoxx 600 pao... Pročitaj više\nAKVIZICIJA VREDNA PET MILIJARDI DOLARA Borsa Italiana ima novog vlasnika- Euronext\nBerzaNovac 11.10.20. 08:50 0\nLondonska berza (LSE) pristala je da proda Euronextu Borsa Italianu za pet milijardi dolara (4,1 milijarde eura).LSE je u septembru ušao u ekskluzivne razgovore s Euronextom nakon što je vlasnik berze u Parizu odbacio konkurenciju Deutsche Boersea i švajcarskog rivala SIX, piše Seebiz.Dogovor bi mogao da približi LSE na... Pročitaj više\nBERZE U PADU ZBOG TRAMPOVE IZJAVE Pregovori o novom paketu pomoći tek posle izbora\nBerzaNovacSvetVesti 7.10.20. 12:10 0\nVrednosti američkih berzanskih indeksa naglo su pale nakon što je predsednik SAD Donald Tramp (Donald Trump) rekao da je naložio da pregovori o narednom stimulativnom paketu pomoći budu okončani posle predsedničkih izbora 3. novembra.Industrijski Dow Jones indeks izgubio je 1,3 odsto vrednosti nakon ove objave, S&P 500 opao je... Pročitaj više\nALTA BANKA NAJVEĆI GUBITNIK NA BEOGRADSKOJ BERZI Prodala akcije za 64 miliona dinara, uz pad cene od 11 odsto\nBerzaNovacSrbijaVesti 2.10.20. 10:54 0\nInvesticiona aktivnost na domaćem tržištu akcija u četvrtak se rasplamsala, posle dužeg perioda u kojem je bila prilično anemična, dok su indeksi ponovo oslabili. Ukupan promet na trgovanju iznosio je skoro 109 miliona dinara (926,8 hiljada evra). Indeks najlikvidnijih akcija, BELEX 15, skliznuo je za nešto više od 0,1... Pročitaj više\nSKOK BANKARSKIH AKCIJA OJAČAO EVROPSKE BERZE Pozitivno raspoloženje se sa azijskog prelilo na stari kontinent\nBerzaEUNovacVesti 28.9.20. 14:33 0\nEvropske berze pokazuju znake oporavka nakon najgoreg pada od sredine juna. Panevropski indeks Stoks 600 je porastao za 1,5 odsto na ranom trgovanju, pri čemu su akcije banaka skočile za četiri procenta, poguravši sve sektore i glavne berze na pozitivnu teritoriju.Evropske berze beleže pozitivan impuls, a tome doprinose znaci... Pročitaj više\nZLATO I DALJE GUBI NA VREDNOSTI Pad cena plemenitih metala zbog jačanja dolara\nBerzaNovacSvetVesti 27.9.20. 11:05 0\nPlemeniti metali pretrpeli su u nedelji, koja je na izmaku, težak udarac, s obzirom da je zabeležen pad cena zlata i srebra.Analitičari najnovije snižavanje vrednosti plemenitih metala tumače kao rezultat jačanja dolara na berzi, a tome je doprinelo i smanjenje očekivanja visoke inflacije.Cena zlata pala je na 1.852 dolara,... Pročitaj više


Sirija: Napadi uoči dolaska tima UN\nSirijske snage ponovo granatiraju Homs nekoliko sati pred dolazak posmatrača UN-a\nSirijske snage su granatirale pobunjeničke delove Homsa, nekoliko sati uoči dolaska prethodnice nenaoružanih posmatrača Ujedinjenih nacija u zemlju. Aktivisti u četvrti Kaldija u Homsu, jednom od nekoliko delova grada koje napadaju vladine trupe, javljaju o jakoj minobacačkoj i mitraljeskoj vatri.\nSirijska organizacija za ljudska prava sa sedištem u Londonu, javlja da se granate ispaljuju svaka tri minuta i da su najmanje tri osobe poginule. Istovremeno, pobunjenici koji nastoje da svgnu sirijskog predsednika Bašara al-Asada, napali su policijsku stanicu u pokrajini Alepo na severu zemlje. Sirija je upozorila da naoružane – kako se ističe – „terorističke grupe“ pojačavaju napade u zemlji i krše prekid vatre koji je ugovorila međunarodna zajednica. Državna televizija navodi da je jedan vojni zvaničnik izjavio da će snage bezbednosti „sprečiti nastavljanje kriminalnih napada terorističkih grupa“.\nPortparol izaslanika Ujedinjenih nacija i Arapske lige Kofija Anana je saopštio da šest od ukupno 30 članova posmatračkog tima Ujedinjenih nacija treba da doputuju do kraja dana. Taj tim treba da izvesti da li vladine snage i opozicioni borci poštuju odrednice Ananovog mirovnog plana.\nSirijski ambasador Bašar Džafari je ponovio da se njegova vlada pridržava plana Ujedinjenih nacija koji obuhvata prekid vatre, povlačenje trupa, dijalog vlade i opozicije i „političku tranziciju“ zemlje. Savet bezbednosti UN je juče ovlastio prethodnicu posmatračkog tima i odobrio veći kontingent od 250 posmatrača kada se situacija sabilizuje. Ruski ambasador Vitalij Čurkin je izjavio da je mirovni plan „kritična raskrsnica“ i pozvao obe stranme da se uzdrže od nasilja.


Majka Davora Dragićevića optužila inspektora za smrt sina\nIzvor: B92, 31.Jul.2019, 17:12\nMUP RS pozvalo je Okružno javno tužilaštvo Banjaluka da ispita tačnost navoda i izjasni se povodom teških optužbi Suzane Radanović.\nU njima je objavila ime navodno odgovornog pripadnika MUP RS za smrt njenog sina Davida Dragičevića.\nSuzana Radanović je na Fejsbuk grupi "Pravda za Davida" u utorak objavila status u kojem je direktno za smrt svoga sina optužila inspektora MUP-a RS Dubravka Kremenovića.Iz MUP RS su naveli da Okružno javno tužilaštvo Banjaluka >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << vodi istragu u vezi sa smrću Davida Dragičevića.\n"Budući da je imenovana lično prozvala pripadnika MUP-a Republike Srpske za ubistvo, tražimo da se tužilaštvo javno očituje", naveli su u saopštenju.\nUkoliko tužilaštvo ima dokaze, dodaje se u saopštenju, neka postupa u skladu sa zakonom, jer svako za koga se utvrdi da je odgovoran za krivično delo treba da odgovara pred pravosudnim organima u skladu sa zakonom.\nSuzana Radanović je danas objavila da je posle jučerašnje objave o Kremenoviću dobila preteće poruke, o kojima je obavestila nadležne policijske agencije.\nDavid Dragičević nestao je u noći 18. marta 2018. godine, a njegovo telo pronađeno je 24. marta na ušću rečice Crkvena u Vrbas.\nPosle dva dana policija je saopštila da je mladić nastradao nesrećnim slučajem, dok porodica mladića tvrdi da je on 18. marta otet, zatočen, mučen, udavljen, a potom bačen u Crkvenu.\nMondo: MUP RS traži da se ispitaju navodi Davidove majke\nRadio Slobodna Evropa: Majka Davida Dragičevića: Dobijam pretnje\nNoviMagazin.rs: Majka Davida Dragičevića optužila inspektora MUP RS za smrt njenog sina\nDanas: Majka Davida Dragičevića optužila inspektora MUP RS za smrt njenog sina\n10:44: Da li se uginula riba iz Velikog bačkog kanala našla na pijacam...


Delegacija COK-a završila radnu posjetu Tokiju :: Ostalo\nObezbjeđivanje pomoći i podrške za što bolje predstavljanje crnogorskih sportista i države Crne Gore na Olimpijskim igrama naredne godine bili su glavna tema posjete delegacije Crnogorskog olimpijskog komiteta Tokiju, saopšteno je iz te asocijacije.\n"Razmijenjena su iskustva iz dugih tradicija koje taj sport baštini u obje zemlje. Izraženo je žaljenje što se karate neće naći na listi sportova na Olimpijskim igrama nakon Tokija, koje će se održati u Parizu 2024. godine, i razmatrane mogućnosti za budućnost karatea u porodici olimpijskih sportova", piše u saopštenju COK.\nPredsjednik Sasakava je uručio predsjedniku Simonoviću posebno priznanje - pojas Japanske karate federacije sa ličnim potpisom, objasnivši da se ne radi o uobičajenoj proceduri, već o časti koja se ukazuje posebnim ličnostima.\n"Posjeta firmi Sankyu, sa preko 30.000 zaposlenih, izazvala je posebne impresije zbog specijalnog programa zapošljavanja osoba sa fizičkim i psihičkim poteškoćama, od kojih su mnogi uključeni u aktivnosti Specijalne olimpijade", piše u saopštenju.\nNavodi se da je crnogorska delegacija svoje planove i aktivnosti u susret Olimpijskim igrama predstavila i Društvu prijatelja Japan - Crna Gora.\n"Crnogorski reprezentativci će na Olimpijskim igrama naredne godine imati snažnu podršku i učenika četvrtih i petih razreda Osnovne škole Koto-ku iz Tokija. U okviru projekta Prijatelji 2020, Crnogorski olimpijski komitet je u toj školi održao dvije prezentacije o našoj zemlji, kulturi i sportu", piše u saopštenju COK.


Ujedinjeni protiv kovida traže uvođenje obavezne vakcinacije lekara\nUdruženje lekara „Ujedinjeni protiv kovida“ (UPK) tražilo je danas od Kriznog štaba za suzbijanje epidemije kovida-19 da se uvede obavezna vakcinacija zdravstvenih radnika i da se na vreme pripremi „modalitet školskih ustanova“.\nU otvorenom pismu Kriznom štabu, Ministarstvu zdravlja i Institutu „Batut“, ovo udruženje je navelo da zbog pet odsto pozitivnih u odnosu na testirane Krizni štab treba da reaguje pravovremeno.\n„Da se uvede obavezna vakcinacija zdravstvenih radnika kao njihova profesionalna i moralna obaveza, kao i još nekih kategorija zaposlenih u direktnom kontaktu sa velikim brojem ljudi (recimo, određenih sektora kao što su prosveta, policija, vojska, javne službe, ugostiteljstvo). S obzirom na to da se bliži početak školske godine, apelujemo da se modalitet i sadržaj nastave ustanove i pripreme na vreme i da se omogući nastava uživo uz sprovođenje najstrožih protivepidemijskih mera, u šta uključujemo i obaveznu vakcinaciju prosvetnih radnika, te da se isti suoče sa posledicama svoje neodlučnosti u pogledu vakcinalne zaštite“, navode u otvorenom pismu objavljenom na njihovom sajtu.\nDodali su da ne podržavaju razdvajanje dece na vakcinisane i nevakcinisane, ali su apelovali da se omogući da se deca starosti preko 12 godina vakcinišu na lični zahtev roditelja.\nOni su zatražili i da zdravstvene vlasti hitno osmisle i sprovedu strategiju za poboljšanje odziva za vakcinaciju. Predložili su da se stanovništvo edukuje o korona virusu i o važnosti vakcinacije, sa posebnim akcentom na mlade – organizovanjem obaveznih seminara/webinara za zaposlene u različitim sektorima, posebno ako zaposleni dolaze u kontakt sa puno ljudi, kao i uvođenjem obavezne vakcinacije za prisustvo različitim događajima.\nUdruženje je tražilo da se osmisli organizacija zdravstvenih ustanova na način da se ne ugrožava ne-kovid nega, „koja je dokazano pretrpela veliki udar u prethodnom periodu“, po modelu uključivanja privatne prakse u dijagnostiku i lečenje ne-kovid pacijenata.\n„Da se Krizni štab isprsi i preuzme odgovornost za predstojeći epidemijski talas, kad je već preuzeo funkciju Republičke komisije za zarazne bolesti, što se postiže poštovanjem naučnih saznanja, a ne trulim kompromisima. Da Krizni štab savesno razmotri predloge Stručnog komiteta za imunizaciju i da taksativno obavesti javnost koji predlozi mogu a koji ne mogu (i zašto ne mogu) da se ostvare“, naveli su u otvorenom pismu.


ZVUCI JUGOSLAVIJE - SOUNDS OF YUGOSLAVIA: ARHANGEL I 1991\nARHANGEL I 1991\nIzvanredna grupa koja je nastala u vreme raspada JUGOSLAVIJE i kao takva postala veoma cenjena tih godina. Ovaj album je bio izdat u privatnoj opciji, naravno rezna je u Jugotonu, i to je trebalo da bude vreme upravo razvoja tog fazona. Dakle grupa skupi pare, ode kod privatnog izdavača, izda ploču koja se obavezno reže kod poznatih firmi ali omot je autohtono umetničko delo i nema znaka poznatih diskografskih kompanija iz JUGOSLAVIJE.\nPostoje i dan danas ali nešto malo nastupaju a?\nPolitički komentar: Volim ovu grupu jer stvarno dobro sviraju i uvek vraćam ovaj album jer je nešto najbolje stvoreno u vreme poluraspada JUGOSLAVIJE. Ko do sad ovo nije čuo treba sad da iskoristi priliku. Po mojoj nekoj teoriji sve grupe stvorene u vremenu poluraspada JUGE opstaju i dan danas i medju najboljima su.


Novinar BBC: U slučaju Petnica novinari uradili svoj posao, javnost razumela (VIDEO)\nNovinar BBC Aleksandar Miladinović kaže o slučaju seksualnog zlostavljanja u Istraživačkoj stranici Petnica da smo u toj priči videli konačno da su novinari uradili svoj posao. "Tužno je i strašno što se to dešava u društvu u kojem živimo, ali i društvo je naučilo da se prema tome ponaša. Kada su novinari uradili svoj posao, javnost razumela, sledeće je na držvanim organima i da se pravno stvar reši", poručuje Miladinović.\n„Privučena je pažnja javnosti, usmerena je na jedan veliki problem u društvu, a na način koji je čini mi se najmanje moguće povredio žrtve. Mislim da je u novinarskom smislu najvažnije ne povrediti žrtve a obelodaniti ozbiljan problem u društvu. To je jedini način kako se ispravno može razgovarati o ovim temama u društvu“, ocenjuje u Novom danu na TV N1 Miladinović.\nOn dodaje i da Petnica ne puni naslovne strane, „pa nam je lako da se ponašamo u skladu sa pravilima profesije, ali videćemo kada se desi neka sledeća tema u kom pravcu će stvari da odu“.\n„Nije medijski atraktivno, pa zato nismo uradili ništa pogrešno – postoji uvek i ta opasnost“, navodi on.\nNezainteresovanost međunarodne zajednice\nPovodom izjave predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će Srbija odložiti preseljenje ambasade u Jerusalim, na šta se obavezala prošlogodišnjim Vašingtonskim sporazumom, Miladinović ukazuje da smo „došli do toga da nešto može da se potpiše, a da se prema tome svi odnose lagodno“.\n„Mislim da je to posledica velike nezainteresovanosti međunarodne zajednice za primenu onoga što je u njenom prisustvu dogovoreno. Ni Priština ni Beograd se ne pridržavaju ni Vašingtonskog ni Briselskog sporazuma“, navodi on.\nDodaje i da je vrlo neobično da Srbija kaže da je za nju nešto novo da je Izrael priznao Kosovo.\n„U kosovskom papiru stajala je kao poslednja stavka da će biti međusobnog priznanja Kosova i Izraela. To ništa nije novo, ništa tu ne bi trebalo da nas iznenadi, okolnosti se nisu promenile sada, već u danu kada je sporazum potpisan“, kaže on povodom Vašingtonskog sporazuma koji su 4. septembra prošle godine potpisali u okviru odvojenih dokumenata Srbija i Kosovo, a uz posredstvo SAD.\nMiladinović ocenjuje da se jako promenilo ponašanje međunarodne zajednice u odnosu na devedesete godine i ratove u bivšoj Jugoslaviji.\n„Međunarodna zajednica u ratovima u Hrvatskoj i Bosni nije pustila vladama na Balkanu da se same bave posledicama ratova, povratkom raseljenih u svoje domove, već su to bili vrlo jasni i organizovani projekti povratka ljudi. Međunarodna zajednica je u potpunosti promenila svoje ponašanje, a to se vidi i na ovim međunarodnim ugovorima, i ni oni nisu zainteresovani da se stvari drugačije odvijaju“, navodi on.\nA povodom oglasa mađarskog premijera Viktora Orbana koji je objavio u hrvatskom Večernjem listu u kojem je izneo sedam predloga o budućnosti EU, između ostalog, ističući da se protivi evropskoj „superdržavi“ i predlažući primanje Srbije u Uniju, Miladinović kaže da Evropa sama u sebi ima dve Evrope.\n„Stvorile su se, hteli to oni da priznaju ili ne, dve Evrope – istočna osovina gde su na vlasti tzv. konzervativni političari, ili bivša sovjetska sfera uticaja, čiji je na neki način van EU deo i Srbija, jer i vladajuća stranka (SNS) pripada toj grupi evropskih konzervativaca. To jeste jedna politička tema, evropska stranačka tema, i tako to izgleda kad se stranke u Evropi nadmeću, što mi ovde baš nemamo“, smatra Miladinović.\nPresude međunarodnih sudova dolaze kasno\nA povodom presude bivšim čelnicima Službe državne bezbednosti Srbije Jovici Stanišiću i Franku Simatoviću, koje je Međunarodni mehanizam za krivične sudove u Hagu proglasio krivim i osudio na po 12 godina zatvora zato što su znali, pomagali i podržavali zločine u Bosanskom Šamcu, i na pitanje da li je to najzad stavljanje tačke na taj slučaj posle procesa koji je trajao 18 godina, Miladinović navodi da „nijedan sud još nije stavio nikakvu tačku, već samo tri tačke“.\n„Ovaj proces može još jednom da se revidira, ali i presude međunarodnih sudova, možda zato što dolaze ovako kasno, malo pažnje privlače“, ocenjuje on.\n„To su teme koje se eventualno nađu na jednoj naslovnici i više ih nema. Dvadesetpet godina od kraja ratova devedesetih malo ko o tome vodi računa. Kada to nije urađeno ranije, plašim se da sada nema toliku težinu, to je dnevno-politička tema koja traje jedno popodne kada je presuda izrečena“, smatra Miladinović.\nA na pitanje da li u Srbiji postoji opozicija, on navodi da „postoji opoziciona svest, a ko će uspeti da je osvoji, na to pitanje niko još nije dao odgovor“.\n„Niko još nije pronašao model, a bili smo skloni da prepisujemo opozicione modele iz susedstva koji uspeju. To prepisivanje recepta pitanje je kakav rezultat može da ima, pokazaće brojevi u proleće sledeće godine“, kada bi trebalo da se održe predsednički, beogradski i vanredni parlamentarni izbori.\n„Da li je primena tih modela ovde uopšte moguća“, sumnjičav je Miladinović.\nAleksandar Miladinović Izveštavanje o seksualnom nasilju Jovana Gligorijević Slučaj Petnica\n← Srpski PEN: Pretnje smrću Vidojkoviću duboko zabrinjavaju\nKolege kao mete →


Srbija: Koji su najveći problemi EPS-a? Najnovija analiza Fiskalnog saveta - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Srbija: Koji su najveći problemi EPS-a? Najnovija analiza Fiskalnog saveta\nSrbija: Koji su najveći problemi EPS-a? Najnovija analiza Fiskalnog saveta\n1. December 2019. / Srbija Energetika\nSamo TE Kostolac B ispušta oko 130.000 tona sumpor dioksida godišnje, što je više nego sve termoelektrane u Nemačkoj zajedno\nFiskalni savet je nedavno objavio studiju o javnom preduzeću „Elektroprivreda Srbije“ (EPS) koja je prošla ispod radara šire javnosti jer je fokus bio na njihovoj analizi predloga budžeta za 2020. godinu koja je objavljena istog dana. Međutim, ova studija je mnogo važnija od analize budžeta: ona pokazuje da postoje ozbiljni izazovi pred energetskim sektorom u zemlji koji moraju da se reše u roku od nekoliko godina inače će to imati ozbiljne posledice po celu zemlju.\nStanje za sada nije alarmantno, ali ne znači da nije zabrinjavajuće, naročito zato što je tokom prethodne decenije urađeno veoma malo da se ovi problemi reše. Fiskalni savet kao najveći problem vidi veliku potrebu za visokim investiicijama da bi se zadovoljila rastuća tražnja za električnom energijom i da bi se zadovoljili minimalni ekološki standardi. Ukupan nivo investicija koji je neophodan zaključno sa 2027. godinom procenjen je na 5,6 milijardi evra – što je čak 12,5% procenjenog BDP-a u ovoj godini, ili oko 700 miliona evra godišnje u periodu 2020-2027, u poređenju sa sadašnjim kapitalnim rashodima EPS-a koji su ispod 400 miliona evra.\nIzgradnja novih kapaciteta\nU poslednjih 30 godina EPS nije izgradio nijedno veliko postrojenje za proizvodnju struje. Ovo je za sada funkcionisalo jer je postojao veliki nasleđeni višak kapaciteta iz SFRJ, a i zato što se industrijska proizvodnja u zemlji značajno smanjila zbog devastacije privrede tokom 1990-ih. Međutim, tome polako dolazi kraj – viškovi proizvedene struje sve su manji (nešto usled lošeg poslovanja EPS-a, a više usled povećanja potrošnje struje, pre svega u industriji). Fiskalni savet procenjuje da će domaća potrošnja struje značajno da premaši trenutne mogućnosti za njenu proizvodnju, pa se ili moraju izgraditi novi kapaciteti za njenu proizvodnju ili će velika količina struje morati da se uvozi. Investicije za ove namene procenjene su na 4,6 milijardi evra.\nFiskalni savet predviđa da usled povećanja potrošnje struje, kao i zatvaranja zastarelih kapaciteta za proizvodnju struje (TE Morava, Sremska Mitrovica, Zrenjanin, Novi Sad itd), mora da dođe do povećanja proizvodnje od oko 5.000 GWh godišnje. Za sada postoje projekti izgradnje nove termoelektrane u Kostolcu, kao i solarne elektrane, te planovi za revitalizaciju termo i hidro elektrana koje su u funkciji, što bi dovelo do povećanja proizvodnje od 3.000 GWh. Smanjenje velikih gubitaka u distributivnoj mreži moglo bi da dovede do uštede od 500-1000 GWh, što znači da nedostaju kapaciteti za proizvodnju od 1.500 – 2.000 GWh.\nOvde naravno treba pomenuti i prateće velike investicije od 1,1 milijarde evra u otvaranje novih ili proširenje postojećih kopova uglja da bi se obezbedila njegova dovoljna količina za postojeće ili nove termoelektrane; poslednjih godina se, inače, smanuje količina iskopanog uglja, ali i njegov kvalitet (meren kroz prosečnu toplotnu moć), pa bi ovo bio nephodan korak i bez izgradnje novih kapaciteta.\nEkološki standardi – obaveza prema EU, ali i prema našem zdravlju\nZa dostizanje evropskih ekoloških standarda, na šta se Srbija obavezala u pregovorima sa EU, neophodne su investicije od oko 800 miliona evra. Ukupna suma za ove namene je 2005. iznosila 1,2 milijarde evra, od čega su do sada implemetirani projekti (pre svega u smanjenje zagađenja praškastim materijama) u vrednosti od tek 400 miliona evra, iako je prvobitno planirano da se ovaj zadatak ispuni do 2015. godine.\nOvo je neophodno uraditi jer bi Srbija mogla da, u slučaju nedostizanja standarda, nakon 2027. plaća visoke takse za zagađivanje koje su procenjene na čak 500 miliona evra godišnje. Dostizanje ekoloških standarda, međutim, nije važno samo zbog usklađivanja sa EU regulativom na šta smo se i obavezali, već i zbog visokog zagađenja koje EPS ispušta što dovodi do ozbiljnih zdravstvenih problema.\nNa primer, samo TE Kostolac B ispušta oko 130.000 tona sumpor dioksida godišnje, što je više nego sve termoelektrane u Nemačkoj zajedno!\nKako doći do ovih sredstava?\nTrenutno EPS investira oko 400 miliona evra godišnje, a ovaj iznos bi trebalo povećati barem za 50%, na preko 600 miliona. Odakle bi mogla da dođu ova sredstva? Fiskalni savet je uradio analizu poslovanja, na osnovu koje tvrde da EPS ima mnoge probleme u poslovanju, što bi moglo da pomogne rešavanju ovog pitanja.\nEPS-ova profitabilnost bila je skoro 10 puta niža od profitabilnosti uporedivih kompanija, sa povratom na kapital (Return on Equity) od samo 0,5% što dosta govori o njegovom uspešnom poslovanju. Ovo ipak ohrabruje, jer znači da postoje mogućnosti da se reformom celokupnog preduzeća poveća produktivnost kompanije i odatle finansira neophodno povećanje investicija. Mere koje navodi Fiskalni savet dovele bi do ušteda u rangu od 200-230 miliona evra na srednji rok, što bi bilo dovoljno da se povećaju investicije do neophodnog nivoa.\nPreviše zaposlenih sa previsokim platama\nPrvo se postavlja pitanje visine zarada i ukupnog broja zaposlenih u kompaniji – na osnovu poređenja sa drugim sličnim kompanijama iz regiona, EPS ima i višak zaposlenih i previsoke zarade. Fiskalni savet procenjuje da bi optimizacija broja zaposlenih i zarada mogla da dovede do ušteda od 50 miliona evra.\nVisoki gubici na mreži i tolerisanje neplaćanja\nUkupni gubici na mreži (EPS i EMS zajedno) iznose oko 4.500 Gwh godišnje, tj. 13% ukupno proizvedene struje. Ovo je duplo više od proseka zemalja CIE – to znači da bi investicije u smanjenje tehničkh gubitaka, ali i bolja kontrola nenaplaćene struje kroz tolerisanje neplaćanja ili direktnu krađu struje, mogle da donesu značajne uštede. Te uštede su procenjene na 40 miliona evra u slučaju smanjenja gubitaka, mada tek na srednji rok, budući da njima prethode neophodne investicije u distributivnu mrežu.\nVeliki deo neplaćanja dolazi od državnih kompanija ili entiteta, među kojima su GSP Beograd, Jumko Vranje, Resavica, Grad Kragujevac, Toplana Bor, Azotara Pančevo itd. što je praksa sa kojom se treba prekinuti. Kada bi EPS svoju naplatu povećao za 1 procentni poen, sa sadašnjih oko 95%, to bi značilo dodatnih 20 miliona evra prihoda.\nCena struje u svim zemljama regiona, pa i onima koje su objektivno posmatrano siromašnije od Srbije kao što su Severna Makedonija ili Albanija, znatno je viša nego u Srbiji. Povećanje cene struje od 15% moglo bi da poveća prihode EPS-u za 120-130 miliona evra – samo što bi ova mera imala smisla jedino ako bi se EPS prethodno reformisao, jer bi se inače čitavo poskupljenje prevalilo na povećanje plata zaposlenih, što se prethodno već dešavalo.\nNiska cena struje dovodi i do neracionalne potrošnje, pa se struja koristi za grejanje, umesto drugih izvora energije, koji su jeftiniji i manje zagađuju.\nAnaliza kao upozorenje\nAnaliza Fiskalnog saveta je veoma značajna jer nas upozorava nekoliko godina unapred na buduće probleme sa kojima ćemo se suočiti ukoliko EPS ne postane normalno profitabilno preduzeće sa nezavisnim i iskusnim menadžmentom. Drugim rečima – dok ne postane sve ono što danas nije.\nOvakva reforma trajala bi barem nekoliko godina, ali to bi postavilo solidne osnove za dalji rad ovog preduzeća. U suprotnom, ako EPS nastavi da posluje kao i do sada, bilo kakvo poskupljenje struje na štetu potrošača neće dovesti do novih neophodnih investicija, a bez njih bi moglo da dođe do usporavanja ekonomskog razvoja zemlje. Stanje, premda loše, još nije alarmantno, ali to lako može da postane kroz nekoliko godina ukoliko se ništa ne uradi po ovom pitanju. Zato je ova analiza, iako deluje alarmistički i preuranjeno, zapravo sastavljena u pravom trenutku i na argumentovan način govori o tome šta treba uraditi dok za to još uvek ima vremena.


Galić: U fokusu novih mjera noćni klubovi, festivali… – Mladi Nikšića\nGalić: U fokusu novih mjera noćni klubovi, festivali…\nDirektor Instituta za javno zdravlje (IJZ) Igor Galić saopštio je da će se mjere koje će predložiti zdravstvenim vlastima odnositi na mjesta na kojima se okuplja veliki broj ljudi u jednom momentu, poput noćnih klubova i festivala, posebno zatvorenog tipa. S obzirom na trenutni broj novooboljelih, kako je rekao, ne može se sa sigurnošću govoriti o pojavi delta soja u Crnoj Gori.\nU ovoj nedjelji za sada imamo najmanji broj hospitalizovanih pacijenata, takođe opada i broj preminulih. Prema ovim indikatorima ne možemo potvrditi ima li delta soja u Crnoj Gori. Kad dobijemo rezultate uzorkovanja, to ćemo i objaviti, rekao je Galić\nZa sada, kako je rekao, nema potrebe za ograničavanjem ulazaka u Crnu Goru, što ne znači da o toome ne razmišljaju: “Ali nećemo predložiti takva ograničenja”.\nSutjeska večeras protiv Makbija\nPožar u Bogetićima lokalizovan, ne ugrožava kuće


RAZDOR U KRALJEVSKOJ PORODICI: Svima je dosta Harija i Megan- niko im više ne odgovara na pozive | Novosti.rs\nNaime, kraljevska porodica je počela da se "okuplja i udaljava" od para iz Kalifornije.\nPrema navodima kraljevskog stručnjaka, kraljevska porodica se "zasitila" vojvode i vojvotkinje od Saseksa, koji su tokom televizijskih intervjua napadali monarhiju.\n- Bez sumnje se kraljevska porodica zasitila ponašanja Megan i Harija, ali se i britansko javno mnjenje čvrsto okreće protiv njih. Poslednjih meseci ponašali su se manje uzorno, pokrećući seriju direktnih napada na monarhiju, a kraljica je, kao što znamo, glava monarhije.\nPodsećamo, vojvotkinja i vojvoda od Saseksa najavili su u januaru 2020. godine da će podneti ostavku na mesto visokih kraljevskih članova.\nOd tada se par nalazi u Kaliforniji, gde je potpisano višemilionske ugovore sa "Netfliksom" i "Spotifajom", kako bi garantovao svoju finansijsku nezavisnost.\nU martu su Megan i Hari objavili višesatni intervju sa Oprom Vinfri, u kom su detaljno navedeni njihovi razlozi za napuštanje kraljevske porodice.\nOni su optužili palatu da je ignorisala njihove molbe za podršku mentalnom zdravlju,kao i da ispravi tabloidne članke koji su bili štetni za Meganin javni nastup.\nIako su supružnici pohvalili kraljicu, najštetnija je tvrdnja da je neimenovani član kraljevske porodice dao rasističku opasku u vezi s bojom kože njihovog nerođenog deteta.\nPrinc Hari takođe je govorio o svom zategnutom odnosu sa Vilijamom i Čarlsom, opisujući svoj odnos sa bratom kao "svemir".\nRekao je da se osećao kao da ga je "otac izneverio" i otkrio da je Čarls "prestao da prima moje pozive".


Milići : Gimnazijalka Sunčica Đukanović među pet najaktivnijih srednjoškolaca/ki BiH\nčetvrtak, 30 mart 2017 11:13\nMilići - Srednjoškolka iz Milića Sunčica Đukanović, uspjela je da se plasira u top pet najaktivnijh srednjoškolaca u BiH u okviru takmičenja koje je organizovala Mreža savjeta učenika Bosne i Hercegovine . Sunčica kaže da je jako ponosna jer je stala rame uz rame sa srednjoškolcima iz većih sredina, koji su samim tim imali i veće šanse za pobjedu.\n"Bila je velika konkurencija, stvarno mi je velika čast što sam učestvovala u tamičenju sa mladim proaktvinim ljudima. Zadovoljna sam što sam prvobitno prošla u top 20 a kasnije i u top 5 najaktivnijih srednjoškolaca. Polusatni intervjuu smo obavili 18. marta i on je odlučio pobjednika, a ove godine to je Ahmed Jašarević" - kaže Sunčica i dodaje da je 1700 lajkova, na FB stranici Mreže savjeta učenika bilo presudno, da se ona plasira u sledeći krug takmičenja.\n"Bilo je teško jer su ljudi u mom mjestu to posmatrali pasivno. Više lajkova sam dobila od mladih\nljudi koje sam upoznala na seminarima i tokom aktivnosti u kojima sam učestvovala proteklih šest godina u nevladinom sektoru" - ističe Sunčica.\nPet najaktivnijih srednjoškolaca kao nagrade će dobiti rokovnik, majicu i diplomu Mreže savjeta učenika BiH i biće im omogućeno prisustvo na konferecnija Mreže savjeta učenika BiH.\nOvogodišnja kampanja organizovana je pod motom "Želimo znati kako u ovoj zemlji ostati", sve s ciljem da se predstave osobe koje nesebično rade na promovisanju pozitivnih vrijednosti već šestu godinu zaredom.


Pet miliona evra mladima u RS za kupovinu stanova pod povoljnijim uslovima – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Pet miliona evra mladima u RS za kupovinu stanova pod povoljnijim uslovima\nZvornik Danas Send an email 6. oktobra 2015\nSARAJEVO – Vijeće ministara BiH na današnjoj sjednici utvrdilo je Prijedlog okvirnog sporazuma o zajmu između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine (BiH) LD 1836 (2014) – kredit za socijalni program stambenog zbrinjavanja u BiH, u Republici Srpskoj, koji provodi IRB Republike Srpske, s osnovama za njegovo zaključivanje.\nZajam, vrijedan pet miliona evra, biće iskorišten za pružanje finansijske pomoći u rješavanju pitanja stambenog zbrinjavanja grupama od posebnog značaja za Bosnu i Hercegovinu, odnosno Republiku Srpsku, a najprije mladih i visokoobrazovanih ljudi.\nNa ovaj način mladim i visokoobrazovanim građanima u Republici Srpskoj olakšaće se sticanje vlasništva putem kredita, što će doprinijeti unapređenju životnih uslova i ohrabrivanju mladih ljudi da osnuju porodice, kao i visokoobrazovanih pojedinaca i parova da ostanu u Bosni i Hercegovini.\nMinistarstvo finansija i trezora dostaviće Prijedlog okvirnog sporazuma s osnovama za njegovo zaključivanje Predsjedništvu BiH u daljnju proceduru, a za potpisnika je predložen ministar Vjekoslav Bevanda, saopšteno je iz Vijeća ministara BiH.\nVijeće ministara BiH usvojilo je danas Akcioni plan za provođenje Reformske agende na nivou Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, koji sadrži paket mjera koje će provesti institucije BiH u 2015. i 2016. godini same ili u saradnji s entitetima u BiH.\nAkcionim planom planirano je više od 50 mjera koje će biti provedene u oblastima javnih finansija, oporezivanja i fiskalne održivosti, poslovne klime i konkurentnosti, vladavine prava i dobrog upravljanja te reforme javne uprave.\nVijeće ministara BiH danas je s dnevnog reda skinulo većinu tačaka, a među njima je i Prijedlog pravilnika o dopuni Pravilnika o pivu.\nMirko Šarović, zamjenik predsjedavajućeg i ministar spoljne trgovine i ekonomskih poslova kazao je da je ova tačka skinuta s dnevnog reda zbog toga što je još uvijek nije razmatrao Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nUsvojen je i Nacrt odluke o ratifikaciji Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Srbije o izgradnji mosta preko Drine, sa pratećim putnim objektima, na lokaciji Bratunac – Ljubovija.\nPrihvaćen je i Nacrt odluke o ratifikaciji Ugovora o granici između BiH i Crne Gore.\nNa upit novinara da kaže da li Prijedlog dopune Zakona o zaštiti potrošača u BiH zadire u nadležnosti entiteta, Šarović je rekao da to nije tačno i da nema govora o bilo kakvom prenosu nadležnosti.\nDodao je da ova dopuna pokušava riješiti problem štediša, ali da on neće biti rješen do kraja, te da problem Ugovora o švajcarksim francima i dalje ostaje ovom društvu da ih rješava, a ti problemi, kako je istakao, su veliki, pišu Nezavisne.\nsrpska stanovi za mlade top\nOrganizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila obilježila 16 godina postojanja


Pronaći rešenje za finansiranje Roditeljske kuće – Info M\nPočetna / Vesti / Pronaći rešenje za finansiranje Roditeljske kuće\nPronaći rešenje za finansiranje Roditeljske kuće\nN. Stanković 30. новембра 2017.\tVesti Ostavite komentar 647 pregleda\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali prisustvovao je danas obeležavanju 25 godina od osnivanja Udruženja roditelja dece obolele od raka „Zvončica” u Institutu za zdravstvenu zaštitu majke i deteta „Dr Vukan Čupić”. Mali je tom prilikom poručio da je potrebno pronaći sistemsko rešenje koje će rad i finansiranje „Zvončice” i sličnih udruženja učiniti lakšim i dostupnijim.\nDogađaju je prisustvovao državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Meho Mahmutović, direktor JKP „Javno osvetljenje” Aleksandar Cincar Poposki, kao i gošća iz SAD-a Patris Brilske, direktorka „Childs care” u jednoj od najpoznatijih svetskih bolnica – Džons Hopkins u Baltimoru.\nGradonačelnik je istakao da je udruženje „Zvončica” organizacija velikog srca koja je tokom 25 godina postojanja pokazala ogromnu energiju, humanost i posvećenost, na čemu im je čestitao u ime Grada Beograda.\n– Sve te vrline pokazali ste u trenucima kada su deca i roditelji prolazili kroz najteže trenutke u životu. Potrebno je pronaći sistemsko rešenje za finansiranje „Roditeljske kuće”. Grad Beograd finansijski nikada nije bolje stajao i u ovom trenutku potrebno je samo pronaći model za kontinuiranu pomoć ovom udruženju. Ne postoji stvar koju nismo uradili za našu decu i trudimo se da pružimo pomoć svima kojima je najpotrebnija – rekao je Mali.\nPrema njegovim rečima, ovo udruženje je osnovano 1992. godine i danas možemo da kažemo da su njegovi osnivači pravi vizionari koji su pokazali ogromnu želju i energiju. Najmanje što mi, kao grad i država, naveo je Mali, možemo da uradimo jeste da podržimo ovo udruženje i sistemskim pristupom promenimo neke stvari kako bi ljudi koji vode ovo udruženje bili fokusirani isključivo na svoj posao, da brinu o deci i pružaju podršku roditeljima.\n– Grad Beograd je nakon prošlogodišnjih novogodišnjih praznika izdvojio izvesnu količinu novca za rad „Zvončice”, što će se ponoviti i na početku 2018. godine. Postavili smo novogodišnju rasvetu u dvorištu kako bi mališani koji se ovde leče osetili deo slavljeničke atmosfere. Ipak, sve što grad radi ne može da se poredi sa energijom koju su uložili ljudi koji su osnovali udruženje „Zvončica” – dodao je Mali.\nOn je naglasio da je jedna od obaveza Grada Beograda da učini sve što je u njegovoj moći da se deci i roditeljima omoguće što bolji uslovi, kako bi im se koliko-toliko olakšali trenutnu situaciju.\n– Nadam se da ćemo se ponovo sresti na proslavi nekog novog jubileja vašeg udruženja, ali i da ćemo tada moći da kažemo da smo rešili neke problema i da postoje sistemska rešenja koja pomažu rad udruženja poput ovog. Jubilej „Zvončice” nije važan samo za udruženje, već i za Institut za majku i dete, ali i Grad Beograd – zaključio je Mali.\nIzvršna direktorka „Zvončice” Irina Ban istakla je da je ovo udruženje investitor prve „Roditeljske kuće” u Srbiji i regionu koja je izgrađena pri Institutu za majku i dete.\n– Izgradnjom „Roditeljske kuće” omogućen je smeštaj velikom broju dece obolele od malignih bolesti i njihovim roditeljima koji žive daleko od Beograda. Od otvaranja 2010. godine, „Zvončica” u saradnji sa institutom održava ovaj bolnički objekat i brine o malim pacijentima i njihovim porodicama. Od otvaranja do danas, u „Roditeljskoj kući” je boravilo 450 porodica čija su deca pacijanti Službe za transplantaciju kostne srži i Službe za hematoonkologiju Instituta za majku i dete – rekla je Irina Ban.\nDirektor Instituta za majku i dete docent dr Radoje Simić naglasio je da su povezanost i isprepletenost aktivnosti instituta i „Zvončice” jake i svestrane. Jedni drugima, naveo je Simić, služimo za ponos i podsticaj da budemo sve bolji i uspešniji u lečenju najtežih malih bolesnika.\nPrethodno VGSK velika prepreka\nSledeće Odbojkaši Kardjordja dočekuju komšije


Opština Trstenik raspisala konkurs za podsticaje u poljoprivredi - Centar Press\nOpština Trstenik raspisala konkurs za podsticaje u poljoprivredi\nOpština Trstenik raspisala je konkurs za ostvarivanje prava na korišćenje sredstava iz budžeta opštine Trstenik za davanje podsticaja u poljoprivrednoj proizvodnji za 2020.godinu na području opštine Trstenik.\nNa konkursu mogu da učestvuju registrovana poljoprivredna gazdinstva-fizička lica uključujići i preduzetnike i pravna lica. Neophodno je da su registrovana u Nacionalnom registru poljoprivrednih gazdinstava u skladu sa Zakonom o poljoprivrednom i ruralnom razvoju.\nKonkurs je otvoren do utroška sredstava a najkasnije do 15.11.2020.godine. Prijave sa pratećom dokumentacijom se mogu dostaviti lično u Uslužnom centru opštine Trstenik, kancelarija 6, ili poštom na adresu: Opštinska uprava Trstenik-Komisija za implementaciju programa, 37240 Trstenik, Kneginje Milice br. 5.\nZa sve informacije po ovom konkursu možete se obratiti Službi za poljoprivredu svakog radnog dana od 07-15 časova lično u kancelariji broj 3. Opštinske uprave Trstenik ili na telefon 037 202- 91\nTags: Podsticaji u poljoprivredi\nPovratak u bioskop od 1. jula\nVrnjačka Banja: Ubedljivo najuži izbor, na lokalnim izborima samo dve liste


Piše: A. Pavlović i FoNet\n10. septembar 2017. 18:13\nNa današnjem susretu Srbija je igrala onoliko koliko joj je bilo potrebno za pobedu, posle startnih 3:2 brzo se serijom poena odvojila na pristojnih "plus 9" - 12:3, da bi tek drugoj polovini prve četvrtine Mađari zaigrali ozbiljnije i u drugi period utakmice ušli sa "minus 4" - 18:14.\nMeđutim, dobra igra Srbije nije prestajala i na poluvreme se otišlo sa "plus 7" - 48:41, a potpuna kontrola od strane Đorđevićevih izabranika iskazana je u nekoliko navrata kada je prednost bila izrazito ubedljiva, u jednom trenutku čak i "plus 18" sa srebrne sa prethodne Olimpijade.\nU poslednjoj četvrtni Mađari su se primakli, ali nisu ništa više od toga mogli, pa su "Orlovi" zasluženo slavili i sada se mogu na miru pripremati za najvažniji duel koji ih očekuje, meč sa uvek neugodnom Italijom koji će dati odgovor na pitanje da li će se Đorđevićevi izabranici boriti za medalju ili ne, na ovogodišnjem Evropskom prvenstvu.\nCentar reprezentacije Ognjen Kuzmić istakao je da je trebalo pretpostaviti da će Mađari biti "tvrd orah" i da je sasvim jasno da ekipa ne može biti slaba, ako je došla do osmine finala.\nKapiten Milan Mačvan naglasio je da je ekipa ušla u meč sa manjkom energije i da su napravljene "brojne gluposti". Ovo sigurno nije dobar uvod u četvrfinale sa Italijom, ali može da bude i dobra škola za ono što sledi, istakao je Mačvan.\n"Ponosan sam na to dokle smo došli, kako smo trenirali, kako smo radili. Pripremili smo se dobro za današnji meč, imali smo za rivala Mađarsku koja je uradila odličan posao. Čestitam njihovom selektoru Stojanu Ivkoviću, kao i svim igračima. Bili su odlični na Eurobasketu", izjavio je\n"Nismo dali sve od sebe u tim trenucima. Fizički nisam srećan kako su igrači sa klupe reagovali i šta su doneli na teren, ali bez obzira na to, imali smo kontrolu i završili smo ono po šta smo došli. U četvrtfinalu nas čeka Italija. Imamo teškog, jakog protivnika, jednog od kandidata za medalju, što sam rekao odavno. Samo moramo da se odmorimo, da se naspavamo, da se fokusiramo i da se spremimo. Za to smo radili?", poručio je Đorđević.


Polson predviđa stabilniju američku ekonomiju u drugoj polovini godine\nAmerički sekretar za finansije, Henri Polson, očekuje nastavak problema na tržištu nekretnina, ali i postepeno poboljšanje situacije u kreditnom sektoru, koji trpi udarce već 9 meseci.\nPolson je na forumu u Vašingtonu, rekao da je kreditno tržište znatno stabilnije nego u martu. On je dodao da postoji veća likvidnost tržišta i da se povratilo poverenje investitora. Tržište kredita je doživelo krah avgusta 2007. godine, pošto je otkriveno da je nekoliko milijardi dolara uloženo u visokorizične hipotekarne kredite. Banke širom sveta su bile primorane da obore vrednost deonica vezanih za tržište nekretnina, što je u martu ove godine umalo dovelo do bankrota «Bern Sternsa», jedne od najvećih američkih investicionih banaka. Polson, inače bivši uspešni broker sa Vol Strita, izjavio je da se cene nekretnina još nisu stabilizovale i da bi oko 2 miliona ljudi moglo da izgubi svoje kuće do kraja tekuće godine.\n«Jasno je da moramo da nastavimo rešavanje problema sa nekretninama i ne treba da nas inzenadi ako u novinama osvanu naslovi da se broj ljudi koji gube kuće povećava, a da se cene nekretnina smanjuju. Ali, radimo na tome da situaciju poboljšamo.»\nPolson je skrenuo pažnju da se ekonomija neće popraviti dok ne počnu da rastu cene nekretnina, ali i da veruje da će do toga ipak doći u drugoj polovini godine.\n«Prema mojoj proceni, bliži smo kraju ekonomske krize nego njenom početku. Gledajući unapred, mislim da će finansijska tržišta biti manje uslovljena tržišnom nestabilnošću, a više širim ekonomskim uslovima, pogotovo sa stabilizacijom cena nekretnina.»\nSekretar za finansije je dodao i da će vladin ekonomski stimulacioni plan, kojim je predviđen poreski povraćaj od oko 100 milijardi dolara, pomoći ekonomskom rastu. On je rekao i da veće cene goriva i hrane dodatno doprinose i onako veoma teškoj situaciji. I dok se berza u protekla dva meseca oporavila, poverenje potrošača je i dalje u opadanju, najviše zbog kontinuiranog rasta cena nafte. Nivo poverenja je u maju opao na najniži nivo od jula 1980. Većina stručnjaka predviđa da bi ekonomski rast u SAD ove godine mogao da bude usporen na svega pola procenta. U 2007. godini, ekonomski rast je iznosio 2 odsto.


Poslednji snimak pred samoubistvo: Pevača Linkin Parka uživao sa porodicom! - Muzika - Svet - Vesti - Svet Plus\nPoslednji snimak pred samoubistvo: Pevača Linkin Parka uživao sa porodicom!\nPevač Linkin Parka, Čester Benington, 20. jula izvršio je samoubistvo, a njegova supruga na društvenoj mreži Tviter objavila je snimak, koji je nastao samo 36 sati pre nego što je odlučio da digne ruku na sebe.\n22:00 18. SEP 2017.\nVest o samoubistvu Čestera Beningtona iznenadila je sve, mnogi su i dalje u šoku, a njegova supruga odlučila je da svim njegovim obožavaocima pokaže, da ništa nije slutila, da će se dogoditi tragedija. Naime, ona je objavila snimak, na kome Čester uživa u društvu svoje porodice, smeje se i peva:"Želim da vam pokažem da depresija nema lice ili oblik", napisala je u opisu snimka.\nCester BeningtonLinkin parkPevacSamoubistvo\nPopularni pevač brutalno ..\n12. jul 2017.. 10:14


Predsjedavajući Odbora za dodjelu „Šestoaprilske nagrade Grada Sarajeva” Velija Katica, u svom izlaganju, upoznao je gradske vijećnike o radu Odbora. Uz Izvještaj je Gradskom vijeću Odbor uputio i utvrđene prijedloge za dodjelu „Šestoaprilske nagrade Grada Sarajeva” u 2017. godini.\nPored toga, u okviru razmatranja ovog Izvještaja gradonačelnik Abdulah Skaka je prihvatio prijedlog Odbora za dodjelu „Šestoaprilske nagrade Grada Sarajeva“ u 2017. godini, da preispita i predloži Gradskom vijeću, u redovnoj proceduri, novi gradski propis o uslovima i načinu dodjele „Šestoaprilske nagrade“.\nUsvojena je odluka da se „Šestoaprilska nagrada Grada Sarajeva“ u 2017. godini, za doprinos u oblasti nauke i obrazovanja, dodjeli Udruženju „Fama- Metodologija“. Gradsko vijeće je odlučilo da dobitnik „Šestoaprilske nagrade Grada Sarajeva“ u 2017. godini, za doprinos u oblasti kulture i umjetnosti bude Edin Dervišhalidović (Dino Merlin).\nUsvojena je odluka da se „Šestoaprilska nagrada Grada Sarajeva“ u 2017. godini, za doprinos u drugim oblastima rada i stvaralaštva, dodijeli Udruženju za zaštitu historijskih vrijednosti „HABER“. Dobitnicima će se nagrada uručiti na Svečanoj sjednici Gradskog vijeća u povodu Dana Grada Sarajeva - 6. aprila.\nDanas je imenovana Skupština Javnog preduzeća za upravljanje, zaštitu i održavanje objekata Grada Sarajeva i obavljanje komunalnih i drugih djelatnosti od javnog interesa Grada Sarajeva ''SARAJEVO'' društvo sa ograničenom odgovornošću (JP ''Sarajevo'' d.o.o.), koje je osnovano da bi, između ostalog, upravljalo Trebevićkom žičarom.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=30003\nTag: pritisak, Pogodaka: 17\nVučić "razvodnjava" pritisak\nTvrdnje Aleksandra Vučića da su "Rio Tinto" u Srbiju dovele bivše vlasti, a ne on, imaju za cilj da proteste usmere protiv bivše vlasti, ali i da se time razvodni pritisak na njegovi vlast, izjavio je nekadašnji predsednik Srbije i lider Socijaldemokratske stranke Boris Tadić za list "Danas".\nGardijan upozorio na Rio Tinto\nLjudi u dolini Jadra strahuju od ekološke katastrofe, jer Evropa vrši pritisak na samoodrživost u tehnologiji baterija, piše danas britanski Gardijan.\nSkupština slobodne Srbije saopštila je da pozdravlja i podržava odluku Advokatske komore Srbije da obustavi rad u državi u kojoj predsednik republike, ministar policije i predsednik Odbora za pravosuđe Skupštine Srbije vrše pritisak na mnoge sudije, tužioce i policajce.\nPodrška Mili Vujić\nPredstavnici Demokratske stranke (DS) danas su, na konferenciji za novinare u Nišu, pružili podršku predsednici Evropske mreže Srbije Mili Vujić u borbi za osnovna ljudska prava i zatražili od nadležnih institucija da je zaštite.\nU nastavku pregovora o rešavanju kosovskog problema, administracija američkog predsednika Džozefa Bajdena će više "pritiskati" predsednika Srbije Aleksandra Vučića, nego premijera Kosova Aljbina Kurtija, kako bi se došlo do kompromisnog rešenja, izjavio je nezvanično za Danas predstavnik diplomatskih krugova iz Vašingtona.


Reic – Održana radionica “Niskoemisioni razvoj na lokalnom nivou”\nOdržana radionica “Niskoemisioni razvoj na lokalnom nivou”\nRegionalni Centar za Obrazovanje i Informisanje iz održivog razvoja za Jugoistočnu Europu u okviru projekta „Niskoemisioni razvoj na lokalnom nivou“, 30.10.2018. godine u Hotelu Bristol u Sarajevu organizovao je radionicu na temu „Niskoemisioni razvoj na lokalnom nivou“. Cilj radionice je bio uključiti zainteresirane skupine u izradu Mape puta niskoemisionog razvoja na lokalnom nivou u BiH, koja predstavlja glavni izlaz iz pomenutog projekta.\nUčesnici radionice su nakon uvodne prezentacije na temu „Niskokarbonske politike Europske Unije za lokalne zajednice“ imali priliku da uz podršku eksperata iz REIC-a pristupe analizi mjera za postizanje niskoemisionog razvoja na lokalnom nivou. Učesnici radionice su dali značajan doprinos u smislu identitifikacije i analize prioritetnih mjera za postizanje niskoemisionog razvoja na lokalnom nivou. Identifikovano j 6 prioritetnih mjera iz sektora:\nRadionici je prisustvovalo 30 učesnika i to predstavnika:\nopćina/gradova širom BiH,\nMašinskog fakulteta Zenica,\nFonda za zaštitu okoliša FBiH,\nToplana Sarajevo i\nREIC implementira projekat „Niskoemisioni razvoj na lokalnom nivou“ uz finansijsku podršku njemačke Fondacije Heinrich Böll BiH. Osnovni cilj projekta je jačanje kapaciteta predstavnika lokalnih zajednica (općina, kantona, razvojnih agencija, komunalnih preduzeća, nevladinih organizacija itd.) u kontekstu niskoemisionog razvoja s ciljem iniciranja održivog energijskog planiranja na lokalnom nivou koji će se oslanjati na lokalne energijske resurse kao što su solarna energija, biomasa, geotermalna itd. Cilj projekta je da se predstavnicima gradova, općina, nevladinih organizacija, razvojnih agencija i svih drugih zainteresiranih strana pruži trening, te da ih se uključi, odnosno angažuje na takav način koji će omogućiti razvijanje inovativnosti u lokalnom energijskom planiranju.\nPored pomenute radionice u okviru projekta uspješno su organizovana tri seminara: u Banja Luci, Bijeljini i Mostaru, kojima je prisustvovalo preko 50 učesnika, predstavnika općina/gradova, nevladinih organizacija, komunalnih preduzeća i drugih zainteresiranih skupina.


Paunović za Talas: Mogli bismo da pobedimo na izborima u Paraćinu | Talas.rs\nPaunović za Talas: Mogli bismo da pobedimo na izborima u Paraćinu\nNedavna pobeda mađarske opozicije na lokalnim izborima u Budimpešti i 10 drugih gradova pokazala je uspeh jedne od mogućih strategija opozicije u nedemokratskim režimima: ujedinjenje na lokalnom nivou. Sličnu situaciju imali smo i na lokalnim izborima u Turskoj kada je opozicija ovog proleća na izborima za gradonačelnika pobedila u 5 od 6 najvećih gradova, uključujući i Istanbul.\nU aktuelnim raspravama o strategijama opozicije u Srbiji, kompetitivnom autoritarnom režimu koji po mnogo čemu podseća na Erdoganov i Orbanov režim, značaj lokalnih izbora nije jedna od centralnih tema. Iako je deo opozicije (Savez za Srbiju i Inicijativa Ne davimo Beograd) uveliko doneo odluku o bojkotu, rasprave su uglavnom vođene oko parlamentarnih izbora, dok je stanje na lokalu mahom zanemarivano.\nDa li je, i u kojoj meri, moguće uporediti iskustvo mađarske i turske opozicije sa političkom situacijom u Srbiji? Kakve lekcije opozicija u Srbiji može da izvuče, a kakvo je raspoloženje građana na lokalu?\nO tome je za Talas govorio Saša Paunović, dugogodišnji predsednik opštine Paraćin i zamenik predsednika Demokratske stranke.\nPaunović: Sasvim sam siguran da je tako nešto moguće primeniti i u Srbiji\nSaša Paunović je na mestu predsednika opštine Paraćin od 2004. godine, a trenutno ima funkciju zamenika predsednika DS-a. U razgovoru za Talas, Paunović ističe da je uspeh opozicije u Mađarskoj došao na isti način kao i u Turskoj:\n„Uspeh u Mađarskoj i Turskoj, odnosno Istanbulu, došao je na isti način – tako što se opozicija ujedinila. I u jednoj i drugoj zemlji situacija je slična, a u Turskoj je daleko teže za opoziciju nego u Srbiji. Ali, opozicija se ujedinila, i levi i desni zajedno, a pobedili su zahvaljujući tom ujedinjenju, kao i jedinstvenom porukom koju su slali“, ističe Paunović i dodaje da ta poruka nije bila samo uopšteno pozivanje na slobodu i demokratiju, što jeste neophodno, već je sadržala i konkretne teme koje pogađaju građane, kao što su ekonomija i bolji životni standard.\n„Ja sam sasvim siguran da je tako nešto moguće primeniti i u Srbiji. Tokom zimskih demonstracija bio sam uveren da je to nešto što sledi, ali sada nisam siguran da ima vremena za takvu organizaciju na lokalu“, smatra Paunović.\nKada je reč o situaciji u Paraćinu i raspoloženju građana, on ističe da sa njima ne razgovara o pitanjima poput bojkota izbora, već o konkretnim problemima koje treba rešiti u gradu:\n„Ono što se čini da je raspoloženje građana je da bismo, ukoliko bi se izašlo na izbore, mogli ovde da računamo na pobedu.“\nBudući da je Demokratska stranka već donela odluku o bojkotu predstojećih izbora, Paunović objašnjava da, ukoliko ta odluka ostane na snazi, neće biti liste DS-a na lokalnim izborima. Na pitanje o drugim opcijama, kao što je grupa građana, odgovara da za sada tako nešto nije najavljeno.\n„Ja sam sasvim siguran da je tako nešto moguće primeniti i u Srbiji.”\nPonovo se osvrćući na uspeh opozicije u Mađarskoj i Turskoj, Paunović pojašnjava i da je situaciju u Turskoj pratio detaljno budući da je bio posmatrač na izborima u ime Saveta Evrope:\n„Nema nikakve bitne razlike između ovih režima, osim što je situacija u Turskoj teža – tu pre svega mislim na medijsku scenu i političke i državne pritiske.\nJedina bitna razlika u odnosu na Srbiju je to što u Turskoj, a i u Mađarskoj, postoje zaista organizovane političke partije, dok kod nas i dalje postoji lutanje u opozicionoj i građanskoj sferi – da li nam trebaju stranke, pokreti, udruženja građana, lokalne inicijative…\nPotpuno je jasna lekcija za nas: potreban je organizovan politički pokret koji se zove politička stranka, a zatim i ujedinjenje takvih organizacija“, zaključuje Paunović.\nPročitajte i: Hoće li opozicija „žrtvovati“ opštine u kojima je na vlasti? O bojkotu lokalnih izbora\nEkonomija u jednoj lekciji: taksi prevoz i CarGo\nMotiv novca u srpskom repu – zašto reperi toliko pričaju o parama?\nTAGS: lokalni izbori Mađarska opozicija Paraćin Turska


Element 1 je moderan prefabrikovani dom na povučenom ostrvu - Gradjevinarstvo.rs\nElement 1 je moderan prefabrikovani dom na povučenom ostrvu\nArhitektonski biro Method Homes je nedavno izbacio model prefabrikovane kuće nazvane Element 1, i ona predstavlja jednu od najuspešnijih prefabrikovanih gradnji ove kompanije.\nKompaktna jedinica sa jednom spavaćom sobom je projektovana od strane arhitekte Krisa Pardoa, koji je obložio elegantnu strukturu sa korten (Corten) čelikom i velikim zastakljenim elementima pune spratne visine. Svetlom ispunjena kuća Element 1 je odabrana kao moderna vikendica koja je smeštena na izazovnoj parceli u državi Vašington, SAD.\nPrefabrikovana kuća Element 1 je bila savršena za Karen Kist, pejzažnu arhitekticu koja je kupila zemljište na ostrvu Maroustoun koje pruža savršene poglede ali mu nedostaje građevinski prostor.\nKistova je utvrdila da je prefabrikacija van lokacije gradnje jedan od najboljih načina za ublaživanje ograničenja lokacije i konsultovala se sa biroom Method Homes. Nakon konsultacija sa arhitektom Pardoom, ona je odabrala model Element 1 površine od 77 metara kvadratnih zbog njegovog lepog dizajna, obilja zastakljenja i visokih plafona.\nPored velikih prozora koji uokviruju poglede na priobalje, moderna prefabrikovana kuća je obložena u panelima od kedrovine i korten čelikom. Trem u obliku slova L se obavija oko kuće i nudi produžetak dnevnog boravka. Enterijer je završen sa bambus podovima i ručno izrađenim nameštajem od javora.


Obavezan prelazak subjekata javnog sektora na Sistem e-Faktura\nU skladu sa Zakonom o elektronskom fakturisanju (“Sl. glasnik RS” 44/2021, 129/2021) subjekti javnog sektora će od 1. maja 2022. godine biti u zakonskoj obavezi da koriste Sistem E-faktura.\nOd ovog datuma nastupa obaveza subjekta javnog sektora da primi i čuva elektronsku fakture i izdaje e-Fakture drugom subjektu javnog sektora, kao i obaveza da elektronski evidentira obračun poreza na dodatu vrednost. Istovremeno, nastupa obaveza subjekta privatnog sektora da izda elektronsku fakturu subjektu javnog sektora.\nDemo verzija Sistema E-faktura dostupna je na adresi demoefaktura.mfin.gov.rs, a produkciona verzija biće dostupna za korišćenje na adresi efaktura.mfin.gov.rs čim se uspostave tehničko-tehnološki uslovi.\nPozivamo sve korisnike javnog i privatnog sektora da iskoriste prelazni period i testiraju sve funkcionalnosti Sistema E-faktura u demo verziji kako bi se na vreme pripremili za novi sistem elektronskih faktura.\nDetaljne informacije su objavljene u Internom tehničkom uputstvu na portalu efaktura.gov.rs.\nIzvor: Ministarstvo finanasija