Zdravstvo- najkoruptivnija oblast srpskog društva\nDopunski rad lekara kriv za nezaposlenost\nUkupni rashodi za zdravstvo Srbije, dakle zbir sredstava iz javnih finansija i ličnih plaćanja, prelazi tri milijarde, čime u relativnom iznosu daleko nadmašujemo zemlje u okruženju zbog legalizovane korupcije srpsko zdravstvo u Upitniku Evropske komisije za Poglavlje 23 zvanično je ocenjeno kao najkoruptivnija oblast srpskog društva.\nSredinom prošle decenije usvojeni su sistemski zakoni koji nisu predstavaljali pomak u refomisanju zdravstva opterećenog kolektivističkim organizacionim mođelom nasleđenim iz vremena dominacije socijalističke dogme.\nDr Draško Karađinović:\nUmesto deregulacije i liberalizacije, novi zakoni su nametali formiranje dodatnih birokratskih struktura i procedura i predstavljali su anhronizam u potpuno promenjenom društvenom i ekonomskom ambijentu, koji je težio građanskom i liberalnom modelu ustrojstva države.\nIpak, jedan član Zakona o zdravstvenoj zaštiti – član 199 – i tada je izazvao snažnu polemiku, kako u Skupštini tako i u javnosti. Taj član je, prvi put u istoriji srpkog javnog sektora, omogućavao lekarima zaposlenim u državnom zdravstvu da istovremeno mogu obavljati „dopunski” rad kao privatnici.\nDrugim rečima, lekar zaposlen u javnoj službi finansiranoj iz budžeta ц radno vreme radio je u državnoj bolnici, a posle podne je mogao biti privatnik koji radi za svoj račun u istoj delatnosti. Izneti argumenti protiv legalizacije konflikta interesa ukazivali su da takva zakonska norma vodi u urušavanje principa na kojima počiva javni sektor i da će imati vrlo negativne posledice po zdravstveni sistem.\nPo analogiji i radi ravnopravnosti službenika finansiranih iz budžeta, trebalo bi npr. omogućiti i sudiji da posle podne buđe advokat, a cariniku da bude špediter. Na štetne aspekte legalizacije konflikta interesa privatni sektor je ukazao Svetskoj banci, koja je tih godina kroz više projekata bila akter odlučivanja u srpskom zdravstvu, pa se na njen zahtev u istom Zakonu našao i član 277 koji je vremenski ograničavao rok trajanja čl. 199 na tri godine.\nZdravstveni zakoni su usvojeni krajem decembra 2005. godine, a štetni efekti su se ubrzo pojavili. Tako je ukupna potrošnja za zdravstvo u Srbiji od 10,6% BDP-a ubedljivo najveća u regionu pošto susedi troše između pet i po i osam posto BDP-a, i to sa sličnim ili boljim zdravstvenim pokazateljima (Rumunija troši 5,5% BDP-a, Bugarska 7,5%, Makedonija 5,6%…). Ukupni rashodi za zdravstvo Srbije, dakle zbir sredstava iz javnih finansija i ličnih plaćanja, prelazi tri milijarde, čime u relativnom iznosu daleko nadmašujemo zemlje u okruženju.\nŠEST POSLEDICA PO GRAĐANE.\nTo je lako objašnjivo jer pacijent u Srbiji dvaput plaća istu uslugu, jednom preko obaveznog zdravstvenog doprinosa od 10,2% na bruto platu, a drugi put iz džepa kada ođlazi u privatni sektor da dobije uslugu koju je već platio preko doprinosa, ali je nije dobio. Štete od legalizovanog konflikta interesa u zdravstvu u protekle tri godine su očigledne i građani ih prepoznaju jer su osetili njihove posledice.\nPrvo, smanjuje se produktivnost državnog sektora i stvaraju se veštačke liste čekanja. Što su duže liste čekanja pre podne u redovno radno vreme, privatna praksa odnosno komercijalna „večernja klinika” s ,,vanstandardnim uslugama” u državnoj ustanovi biće punija. Osnovni principi javnog zdravstva – jednakost, pravednost, dostupnost padaju u vodu za većinu osiguranika koji ne mogu ponovo da plaćaju.\nTreće, zaustavlja se razvoj zdravog privatnog sektora, jer veliki broj privatnih ordinacija, posebno u univerzitetskim gradovima, funkcioniSc na parazitskom poslovnom modelu prevođenjem pacijenata preko državnih lekara-konsultanata.\nČetvrto, dvojni rad državnih lekara onemogućava refundaciju miliona pacijenata privatnog sektora od strane RFZO-a, iako i ti pacijenti plaćaju obavezni doprinos.\nPOBEDA INTERESNIH GRUPA\nIz ugla osiguranja to je logično. Zašto bi osiguranje dvaput plaćalo istog lekara, jednom kroz platu u bolnici, a drugi put kroz nadoknadu u privatnoj praksi, i to za uslugu koju je već bio dužan da pruži osiguraniku? Ovim apsurdom ujedno se blokira integracija 8.000 privatnih ordinacija i apoteka u sistem obaveznog finansiranja, čime se Srbija dodatno udaljava od modernog konkurentnog zdravstva i standarda EU.\nPeto, odbijanje RFZO-a da refundira osiguranika koji plaća lečenje iz džepa, najčešće usled nemogućnosti da dobije blagovremenu/kvalitetnu uslugu u državnoj ustanovi, rezultira neprihvatljivom pravnom i finansijskom diskriminacijom.\nŠesto, iskrivljeni mehanizmi ponude i potražnje u zdravstvu usled koruptivnog podsticaja izazivaju enormno rasipanje i pogrešnu alokaciju oskudnog resursa. Međutim, iako su ove štetne posledice pokazale svu opravdanost kritike čl. 199, snažne interesne grupe povezane s tada vladajućim političkim strankama, uprkos javnom upozorenju, u Skupštini Srbije uspele su da izmene Zakon o zdravstvenoj zaštiti u svoju korist,\nNajkorumpiranija oblast-Evropa zna za legalizovanu korupciju u srpskom zdravstvu\nU oktobru 2010. godine, umesto ukidanja koruptivnog člana 199, kako je bilo predviđeno prvom verzijom Zakona o zdravstvenoj zaštiti, ukinut je član 277, koji je trebalo da zabrani privatni dopunski rad javnih službenika u zdravstvu. Poslanici tada vladajuće većine na sednici Odbora za zdravlje, uprkos argumentovanom upozorenju, glasali su za koruptivnu izmenu Zakona. Stanje legalizovane korupcije u zdravstvu i zvanično je konstatovano u odgovoru Vlade RS na Upitnik EK za Poglavlje 23 (pitanje 36), gde je ova oblast ocenjena kao prva po korupciji u javnom sektoru. I Evropski parlament je u svojoj Rezoluciji br. B7-0188/2012 o napretku Srbije u procesu evrointegracija izrazio zabrinutost zbog sistemske korupcije u zdravstvu Srbije.\nOrganizacije koje vrednuju kvalitet zdravstvenih sistema u Evropi već godinama ocenjuju Srbiju slabim ocenama i svrstavaju je među poslednje države po kvalitetu usluga i zadovoljstvu pacijenata uz isticanje činjenice o nesrazmerno visokoj potrošnji praćenoj slabim zdravstvenim rezultatima. Rešenja u stimulaciji najproduktivnijih odnosno najrizičnijih medicinskih specijalnosti postoje u više zemalja s Bizmarkovim zdravstvenim sistemom (Nemačka, Holandija, Švajcarska…) i u tom pravnom okviru bi trebalo i srpsko zdravstvo da traži način nagrađivanja svojih kliničara. A to podrazumeva ukidanje čl. 199 i redefinisanje modela stimulisanja koji se ne bazira na lažnom egalitarizmu.\nNažalost, uprkos svim ovim konstatacijama i upozorenjima o koruptivnom i štetnom karakteru ovog člana Zakona o zdravstvenoj zaštiti proteklih godina, ni Ministarstvo zdravlja u mandatu 2014-2016. nije pokazalo nameru da ukine legalizovan konflikt interesa. Krajem 2015. godine ponovo je izmenjen Zakon o zdravstvenoj zaštiti tako što su i dotadašnja formalna i sporedna ogra ničenja za čl. 199 ukinuta, čime ova štetna norma dobija još veći koruptivni kapacitet.\nKako su zakoni EU korumpirali srpsko zdravstvo\nTreba napomenuti da su ovakve izmene zakona suprotne ciljevima Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije usvojene 2013. godine, u kojoj se u odeljku 3.7. o zdravstvu jasno naglašava neophodnost uklanjanja rizika konflikta interesa javnih službenika u sistemskim zakonima kao i pratećem Akcionom planu za sprovođenje nacionalne strategije. Navedeno postupanje zdravstvenih institucija zabrinjava jer dodatno otežava otvaranje pregovora o Poglavlju 23 kao ključnom za borbu protiv korupcije.\nStoga i zahteva posebnu pažnju svih zainteresovanih domaćih i stranih činilaca za proces evropskih integracija Republike Srbije. Pacijent u Srbiji dvaput plaća istu doprinosa od 10,2% na bruto platu, a uslugu, jednom preko obaveznog, a drugi put kad se leči kod privatnika.\nIzvor Novosadski Reporter Piše:Dr Draško Karađinović


Jeronimos Drugi: Što je Akropolj za Grčku, to je Kosovo za Srbiju - Kosovo Online\nJeronimos Drugi: Što je Akropolj za Grčku, to je Kosovo za Srbiju\n2. Novembar 2021. • 16:37\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković sastao se danas u Atini sa arhiepiskopom atinskim i cele Grčke Jeronimosom Drugim, kome je preneo pozdrave patrijarha srpskog Porfirija i zahvalio na doslednoj podršci našoj zemlji i narodu, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\n"Podrška i razumevanje koju bratski grčki narod pokazuje prema Srbiji i srpskom narodu, a koja traje koliko traju i dva naroda, jeste nešto što nam je pomagalo i pomaže da opstajemo u teškim situacijama i vremenima, znajući da ima nekog ko deli naše poglede na svet i sistem vrednosti", rekao je Selaković.\nPomoć i podrška grčkog naroda i crkve u teškim vremenima za srpski narod jeste, prema Selakovićevim rečima, nešto što se ne zaboravlja i što svedoči o istinskom bratskom osećanju.\nKako je istakao šef srpske diplomatije, ni prema jednom drugom bratskom pravoslavnom narodu Srbi nemaju izraženo osećanje kakvo imaju prema grčkom.\nSelaković je sagovorniku zahvalio i na doslednoj podršci po pitanju Kosova i Metohije.\n"Ako se ne budemo pomagali i sarađivali po tom pitanju, budite uvereni da nisu malobrojni oni kojima će se ta nesaradnja i odsustvo podrške i te kako dopasti", kazao je Selaković.\nArhiepiskop Jeronimos Drugi ukazao je na duboke odnose dva naroda ojačane kroz zajedničku istoriju i borbu i zajedničku veru.\nGrčka pravoslavna crkva je, kako je istakao, uvek bila uz Srpsku pravoslavnu crkvu i ne može da zaboravi izazove sa kojima je bila suočena Srbija, poput bombardovanja 1999. godine.\nPrema njegovim rečima, postoji istorijski kontinuitet bliskosti između dva bratska naroda i naša međusobna saradnja treba da ima kontinuitet.\nIzražavajući podršku borbi Srbije za očuvanje svog teritorijalnog integriteta i suvereniteta, Arhiepiskop Jeronimos Drugi je rekao da "ono što predstavlja Akropolj za Grčku, to predstavlja Kosovo za Srbiju".\nSrbi Grčka Nikola Selaković crkva


Partizan angažovao prva dva pojačanja! - Sportske.net\nPartizan angažovao prva dva pojačanja!\nU danu kada je šampion Srbije angažovao prvo pojačanje u Humskoj je završen posao oko dovođenja novog veznog igrača. Promocija zakazana za četvrtak!\nPartizan povlašćen do plej-ofa, evo šta ga čeka na putu ka Ligi Evrope!Turci "kradu" pojačanje Partizanu?Ćurković ne prepušta fotelju Bjekoviću!Vučelić: "Ne može Kokeza da kadrira u Partizanu"Partizan ima četiri mete i sve su iz Superlige!\nFudbalski klub Partizan angažovao je u sredu prvo pojačanje u letnjem prelaznom roku, pošto je od Radničkog kupio vezistu Sašu Marjanovića!\n"Sport" saznaje da će novi napadač crno-belih biti promovisan u četvrtak i da je sa Partizanom dogovorio dvogodišnju saradnju.\nRadi se o iskusnom fudbaleru koji je fudbal učio u mlađim kategorijama Železničara iz Niša i Partizana, ali u klubu iz Humske nije dobio šansu za dokazivanje.\nSaša Marjanović u prošlosti je branio boje Čukaričkog, Jagodine i moldavskog Šerifa, a 2014. godine dogovorio je saradnju sa Radničkim iz Niša za koje je odigrao 73 utakmice.\nU prolećnom delu sezone Saša Marjanović je skrenuo pažnju na sebe tako što je na meču sa Radnikom iz Surdulice postigao pet golova na jednoj utakmici, pa ostaje da se vidi da li će i u Partizanu biti tako raspucan.\nNije on jedini igrač Radničkog iz Niša koji će u četvrtak biti promovisan kao novi igrač Partizana pošto je sve završeno i sa Petrom Đuričkovićem, nekadašnjim fudbalerom Crvene zvezde koji je bio standardan fudbaler Radničkog ove sezone.\nOn će, baš kao i Marjanović, sutra biti promovisan u novog fudbalera Partizana.


Batut: Epidemija gripa u četiri okruga, u Beogradu niža aktivnost virusa - Balkanska\nOd početka sezone, na teritoriji Srbije prijavljeno je 84.900 obolelih sa simptomima sličnim gripu, a od virusa tipa AH1N1 umrlo je 15 osoba, izjavila je šefica za epidemiološki nadzor Instituta za javno zdravlje “Dr Milan Jovanović Batut” Dragana Dimitrijević.\n“Situacija je očekivana za ovaj period godine, registruje se srednji intezitet virusa gripa, a stanje nije neuobičajeno i registrovana je široka geografska rasprostranjenost virusa”, rekla je Dimitrijevićeva za Tanjug.\nSpecijalista opšte medicine u Domu zdravlja “Stari Grad” dr Biserka Obradović navodi da uprkos tome što je u odnosu na prošlu godinu primetan blagi porast osoba koje se javljaju lekaru te ustanove zbog akutnih respiratornih infekcija i sumnje na influencu – ipak nema mesta panici.\n“Možemo da očekujemo da kada se deca budu vratila sa raspusta znatno veći broj jer imamo situaciju da sada i deca koja idu u vrtić sa starijom braćom i sestrama odlaze negde van Beograda…”, kaže dr Obradović.\nPrimera radi, od 38 sumnji koje se odnose na sve uzraste, 27 ih je bilo u toj “grupi”, a svega deset se odnosilo na ostalo stanovništvo.\n“Broj akutnih respiratornih infekcija je u odnosu na prošlu nedelju bilo 262 kod radno aktivnog stanovništva od ukupno 533 njih koji su se javili”, rekla je dr Obradović.\nKako kaže, neophodno je da građani sada više pažnje obrate na mere prevencije, kao i da jačaju imunuitet. Dr Obradović savetuje da se, pored ishrane, unošenja vitamina, mora voditi računa i o tome da se smanji unos nikotina, energetskih napitaka…Takođe na imunitet loše utiče i nedostatak sna.\n“Takođe moramo provetravati prostorije u kojima boravimo, kao i nastojati da što manje direktnog kontakta imamo sa obolelima”, istakla je ona.\nObradovićeva je to ilustrovala primerom da se samo u jednom poljupcu “krije” 80 miliona različitih bakterija koje se mogu preneti.\n“Da ne govorimo o virusima, jer su oni mnogo manje čestice od bakterija”, kaže.\n“Takođe, važan je i boravak na svežem vazduhu i fizička aktivnost jer ne postoji lek koj može da zameni fizičku aktivnost”, rekla je Obradovićeva.\n“Međutim, ako osoba teže diše ili ima smetnje u disanju, trebalo bi odmah da se javi lekaru, jer nije isto ako je osoba hronični bolesnik ili dete, ili ako je prethodno bilo nekog oboljenja, boginja, koje mogu znatno da oslabe imunitet i onda virus gripa može uticati da se komplikacije brže jave, te je neophodna lekarska pomoć”, objasnila je dr Obradović.\nIako je u Beogradu situacija što se gripa tiče “pod kontrolom”, sve veći broj okruga prijavljuje epidemiju.\nTags: EPIDEMIJA, GRIP, SRBIJA


Kako životinje doživljavaju vreme - Report.rs\nKako životinje doživljavaju vreme\nBy Milos P. 08/30/2020 Najnovije, Zanimljivosti\nKako životinje doživljavaju vreme? Kako mačka zna da je vreme da se nacrta ispred posude za hranu jer je tačno 9 sati?\nKako su uopšte tako nešto utvrdili? Ispostavlja se da percepcija vremena zavisi od toga kojom brzinom obrađujemo senzorne informacije. Ako životinji pokažete svetlo koje veoma brzo blinka, ona će to doživeti kao zrak svetla i neće primetiti blinkanje. Onim životinjama koje primećuju i najzgusnutije treptaje – a to su po pravilu bile sitne životinje sa sporim metabolizmom, vreme prolazi usporeno. Istraživači su ove testove izveli na različitim gušterima, pticama, ribama i sisarima i utvrdili da što su životinje manje i imaju sporiji metabolizam, to u njihovoj percepciji vreme protiče sporije: male životinje žive u usporenom filmu.\nStarenje vreme zivotinje\nUjutro slab mraz, tokom dana prolazno naoblačenje


penzioneri vreme_020216_RAS foto Ana Paunkovic005\nDržava povećava penzije već nekoliko godina unazad. Penzioneri svake godine dobijaju i direktnu novčanu pomoć, ali su i dalje česta razmišljanja o tome hoćemo li doživeti penziju i koliki će nam biti iznosi na čeku. Ovo je danas jedna od vrlo čestih dilema među ljudima koji se bliže penzionisanju, ali i među sve više mladih koji se pitaju i koliko će morati da imaju godina kada se budu penzionisali.\nProsečna penzija je najnovijim povećanjem od 5,9 odsto porasla za 1.638 dinara, sa dosadašnjih 27.769 dinara na 29.407 dinara.\nNeke računice govore, da za 40 godina staža i prosečnu zaradu od oko 35.000 dinara možete računati na penziju nešto veću od 21.500 dinara. U ovu grupu recimo možemo ubrojiti mnoge trgovce i ranike koje rade za nešto više od minimalca.\nDrugi primer govori da ako je osiguranik kroz ceo radni staž dobijao zaradu u nivou prosečne plate u republici (koja danas iznosi oko 61.000 dinara, a u 2008. godini je iznosila oko 33.000 dinara), za 20 godina staža penzija bi iznosila oko 16.000 dinara.\nOsiguranici sa 30 godina staža i zaradom na nivou prosečne zarade u Srbiji za sve godine rada, mogu da očekuju penziju od 24.000 dinara, dok građani sa 40 godina staža i prosečnom platom od 65.000 dinara mogu da računaju na penziju nešto veću od 42.000 dinara.\nOd 1. januara 1970. do 2002. godine zarada se uzima u neto iznosu, a od 2003. u bruto iznosu. Kad znamo koliki nam je koeficijent, množimo ga sa godinama staža i dobijamo lični bod. Na kraju dobijeni iznos pomnožimo sa opštim bodom koji od januara 2020. godine iznosi 862,04 dinar.\nOd 1. januara 2021. godine važe novi uslovi za odlazak u starosnu i prevremenu penziju. Granica za odlazak u starosnu penziju kod žena se pomera za dva meseca, pa će tako žene u 2021. godini u starosnu penziju moći da idu sa 63 godine i dva meseca života i najmanje 15 godina staža osiguranja.\nAko želite ranije u penziju, moguće je, pročitajte kako i koliko će to da vas košta.


Tag / Napad na policajca / Vesti online\nLeskovčanka O. S. (39) uhapšena je i određen joj je pritvor do 30 dana jer najpre verbalno a potom i fizički nasrnula na policajce, ogrebavši jednog od njih noktima po licu.\nNapad u Briselu: Izboden policajac, napadač ranjen\nU istorijskom centru Brisela je, jutros pre zore, nepoznati napadač izbo nožem policajca, posle čega je upucan, a motivi napada za sada nisu poznati.\nSlavna glumica uhapšena zbog napada na policajca\nSamo nekoliko dana nakon što je pokušala da se ubije, američka glumica Heder Loklir je uhapšena zbog napada na policajca.\nZbog učestalih napada i policajci dobili SOS liniju\nVest da je još jedan policajac nastradao na zadatku uzemirila je javnost. Slučaj Srđana Petrovića koji je smrtno ranjen u okolini Požarevca podseća na rizik kome su čuvari reda svakodnevno...\nUz povike "Alahu akbar" ranio policajca\nZasad neidentifikovan muškarac je danas, uzvikujući "Alahu akbar" i mašući nožem, napao i ranio policajca na granici između Maroka i španske teritorije Melilja, saopštila je policija.\nU Valjevu k'o u "Maratoncima": Bežao od policije do kuće, pozvao sinove, pa premlatili saobraćajce!\nN. P. - Vesti 1 komentar\nAlbanac ranjen: Potegao sekiru na policiju\nPatrola policije iz Cofingena, u švajcarskom kantonu Argau, s nekoliko metaka iz pištolja ranila je Albanca s Kosova starog 36 godina jer je prilikom kontrole pružao otpor. Ovom Albancu koji živi...\nPrijedor: Pretukao šefa smene usred Policijske stanice!\nU Prijedoru je uhapšen M.Š. (41) iz tog grada jer je napao policajca, prenose agencije.\nBaka (77) branila sina, pa udarila policajku\nSplitska policija uhapsila je sedamdesetsedmogodišnju staricu jer je ženu policajca udarila šakom u glavu i lakše je povredila.\nBerlin: Islamista napao policajku\nIrački terorista Rafik Mohamad Jusef ubijen je u Berlinu u akciji policije pošto je napao nožem jednu policajku, saopštilo je nemačko tužilaštvo.


Srbija traži od Haga da sama sudi radikalima | Banjaluka.net\nSrbija traži od Haga da sama sudi radikalima\nVlasti u Srbiji zatražile su od Haškog tribunala da slučaj troje radikala optuženih za nepoštivanje ovog suda bude prebačen u nadležnost srpskog pravosuđa.\nSrbija je Sudu u Hagu 2. februara poslala prvi izvještaj o naporima na njihovom hapšenju i izručenju u kojem se navodi da srpske vlasti i dalje čekaju odgovor predsjednika Tribunala na pismo koje su mu poslale još 7. decembra prošle godine. U pismu mu sugerišu da razmotri mogućnost da Vjerici Radeti, Petru Jojiću i Jovi Ostojiću bude suđeno u Srbiji.\nHaški tribunal optužuje Radetu, Jojića i Ostojića da su dvojicu svjedoka koji su sarađivali sa haškim tužilaštvom “pritiskali” da svjedoče u odbranu lidera Srpske radikalne stranke /SRS/ Vojislava Šešelja, te ih primoravali da potpišu lažne izjave, davali im novac i nudili zaposlenje u SRS.\nSudsko vijeće, zaduženo za ovaj slučaj, zakazalo je za 10. februar raspravu o naporima Srbije da ovo troje radikala bude izručeno u Hag, a Srbija treba da pošalje “ovlašćenog i obaviještenog” predstavnika ili predstavnike.\nPrema Statutu Tribunala, Srbija je u obavezi da “sprovede hapšenje bez daljeg odgađanja”, a to što su srpske vlasti poslale pismo predsjedniku ovog suda ne znači da su pravne obaveze Srbije “suspendovane”.\nHag ocjenjuje da je neprihvatljivo to što Beograd nastavlja da ignoriše zahtjev da uhapsi radikale.\nRadeta je nedavno rekla da dobrovoljno nikad ne bi otišla u Hag, a ako bi se postupak protiv nje, ipak, vodio u Srbiji “što bi bilo kršenje Ustava”, učestvovala bi u njemu i dokazala nevinost po svim optužbama za koje je tereti Tribunal.\nOptužnica protiv troje radikala podignuta je još 30. oktobra 2012. godine, a Tribunal je sa nje skinuo oznaku povjerljivosti tek 1. decembra prošle godine, pošto ih Srbija nije izručila u Hag.\nŠešelj je izjavio da vlast u Srbiji nema pravo da na silu izruči njegove saradnike u Hag “jer za to ne postoji nijedan pravni osnov” i dodao da se oni neće dobrovoljno predati Tribunalu.


Bojana Rajić ponovo otišla pod nož: Oduševljena novim grudima! (FOTO)\nSačekala je da mali Vukašin malo ojača i čim je pre mesec dana prestala da ga doji, zakazala je operaciju, otkriva izvor\n17.07.2016. - 22:54h 19:44h Izvor: Biljana Marković\nFoto: Instagram Printscreen / Bojanarajic\nBivša manekenka Bojana Rajić je osam meseci posle drugog porođaja odlučila da remontuje svoje grudi, pa je ugradnjom dodatnih kubika silikona svoj dekolte dovela do savršenstva.\nNaime, bivša supruga golmana Vladimira Stojkovića, koja se u julu prošle godine tajno udala za Branislava Đurđevića, očigledno ne želi da bude zapuštena supruga, pa je pomoć za fizički izgled potražila kod plastičara.\n"Bojana je sačekala da mali Vukašin malo ojača i čim je pre mesec dana prestala da ga doji, zakazala je operaciju. Vreme kao da je tempirala jer je bujno poprsje dobila taman pred odlazak na more, gde trenutno uživa sa sinovima iz oba braka. Bojana nije želela da preteruje s veličinom grudi. Bilo joj je bitno samo da ih hirurg podigne i zategne jer su se od porođaja i dojenja opustile", kaže izvor blizak manekenki.\nA photo posted by Bojana Rajic Đurđevic (@bojanarajic) on Jul 14, 2016 at 11:24am PDT\nZbog obaveza oko mališana, Bojana je teško podnela postoperativni period koji zahteva mirovanje i trpela je jake bolove, ali je pregurala. Oduševljena je kako su plastičari odradili svoj posao, a operaciju je radila gde i sve dosadašnje korekcije. Suprug ju je u svemu podržao, čak i finansijski, jer su pre osam dana proslavili godišnjicu braka, pa je to bio deo poklona koji je dobila unapred", objašnjava izvor.\nZovu je spomenik plastičnoj hirurgiji: Unakazila se sa 17 operacija, i ne misli da stane! (FOTO)\nA photo posted by Bojana Rajic Đurđevic (@bojanarajic) on Jul 15, 2016 at 4:03am PDT\nBojana RajićSilikoniGrudiPlastične operacijedekolte


Natšep Plus doo - Net Magazin\nPREDSTAVLJAMO UGLEDNE PREDUZETNICE DANIJELA VELJOVIĆ – RADOVANOVIĆ („NATŠEP PLUS DOO“)\nSložno do velikih dela\nNaš najveći uspeh je što smo uz sve poslovne izazove, paralelno, uspeli da očuvamo našu porodicu, s obzirom na to da smo suprug i ja zajedno u istom poslu * Ponosni smo na naše troje dece koji stasavaju u ozbiljne, odgovorne mlade ljude i koji će – nadamo se – isto tako uspešno nastaviti putem koji smo mi davno započeli\nSvaki uspeh ima svoju cenu. Da bi preduzetnik ostvario svoju viziju potreban je nemerljiv rad i odricanja, kao i vera u sebe. Te osobine poseduje Danijela Veljović – Radovanović, vlasnica kompanije „NATŠEP“ osnovane 1995. u Aranđelovcu. Zato ne iznenađuje što je gospođa Danijela ove godine uvrštena među kandidate za najuspešnijeg domaćeg preduzetnika, po izboru renomirane kompanije EY (Ernst & Young).\nOsnovna delatnost firme „NATŠEP“ je proizvodnja zaptivnih prstenova – gumica za kanalizacione i vodovodne cevi i fitinga, kao i drugih gumeno – tehničkih elemenata. O svom razvojnom putu, kao i poslovnoj misiji kompanije koju predvodi, Danijela Veljović – Radovanović je govorila za „Net Magazin“.\n* Kompanija “NATŠEP” izgradila je zavidnu reputaciju. Početak je bio težak, kada se sada osvrnete na put koji ste prešli šta biste izdvojili kao ono čime se najviše ponosite?\n-Iz ovog ugla posmatrano, naš najveći uspeh je što smo poslovnu priču gradili korak po korak, ne preskačući stepenice. Zahvaljujući strpljenju i upornosti uspeli smo da postavimo zdrave temelje poslovanja, bez neke značajne pomoći države, u vrlo nepovoljnom društveno – političkom ambijentu, oslanjajući se isključivo na sopstvene snage. Ipak, naš najveći uspeh je što smo uz sve poslovne izazove, paralelno, uspeli da očuvamo našu porodicu, s obzirom na to da smo suprug i ja zajedno u istom poslu. Ponosni smo na naše troje dece koji stasavaju u ozbiljne, odgovorne mlade ljude i koji će – nadamo se – isto tako uspešno nastaviti putem koji smo mi davno započeli.\n-Naš uspeh nije samo naš. Za sve što smo do sada postigli najvećeg udela ima Kompanija Peštan iz Aranđelovca, sa kojom saradjujemo od prvog dana. Zahvaljujući bezrezervnoj stručnoj, logističkoj, pa i finansijskoj podršci Peštana, uspeli smo da savladamo brojne prepreke u poslovanju. Aranđelovac, za razliku od drugih gradova u unutrašnjosti, ima razvijenu privredu. Postoji nekoliko kompanija čiji obim poslovanja prevazilazi okvire srpskog tržišta, i zahvaljujući kojima, na ovom području su nastale i brojne kooperativne firme. Jedna od takvih je i naša. Svako preduzeće ima svoju formulu uspeha, a naša se sastoji u profesionalnom odnosu sa onima sa kojima sarađujemo, velikom trudu i upornosti.\n-Mi smo pre tri godine investirali u novu tehnologiju blizu 2.000.000 eura. Zahvaljujući toj investiciji dobili smo na konkurentnosti našeg proizvoda, u smislu odnosa cene i kvaliteta. Na taj način, stvorili su se uslovi za osvajanje novih tržišta. Tako smo dobili nove kupce, pre svega u zemljama u okruženju, u Hrvatskoj, Rumuniji i Albaniji. Svakako su u planu i nove investicije, pre svega u automatizaciju proizvodnje, što bi doprinelo povećanju produktivnosti.\n-S obzirom na to da potičem iz porodice koja se bavi preduzetništvom više od 30 godina, moram da kažem da uslovi za poslovanje u Srbiji nikad nisu bili povoljni. Tako je i danas. Poreski sistem i poreska politika, komplikovane procedure, naročito za dobijanje subvencija i olakšica, samo su jedan segment koji je potrebno reformisati. Stepen korupcije je vrlo visok i on se reflektuje na sve oblasti društva, pa i na poslovanje. Po mom skromnom mišljenju, treba obezbediti jednake uslove poslovanja za sve, kako za strane, tako i za domaće investitore, a pre svega smanjiti uticaj politike na privredu.\n-Mladim ljudima bih poručila da budu hrabri i istrajni. Uspeh je moguć, ali ne preko noći. Ako imaju viziju i dobru ideju treba da budu uporni, da veruju u uspeh, uprkos svemu – zaključuje Danijela Veljović – Radovanović.\nIzvoz u 40 zemalja\nRad kompanije „NATŠEP“ karakteriše visoko tehnološko unapređenje procesa proizvodnje i strogo kontrolisan kvalitet svih proizvoda. Tehnološke inovacije se uvode kontinuirano, u vidu unapređenja proizvodnih programa i spremnosti da se odgovori na sve zahteve klijenata u proizvodnji nestandardnih gumenih elemenata.\nSirovine koje se koriste u proizvodnji kompanije „NATŠEP“ poreklom su isključivo iz EU, i odobrene su i sertifikovane od strane MPA NRW – Nemačka. Proizvodi kompanije „NATŠEP“ nalaze se u više od 40 zemalja, na tržištima Evrope, Azije, Afrike, SAD i Australije.


Gatuzov plan, napraviti nemoguće večeras i otići iz kluba? - Sportske.net\nGatuzov plan, napraviti nemoguće večeras i otići iz kluba?\nJedna od ključnih utakmica za Milan na najtežem gostovanju, kada su poslednji put pobedili on je bio strelac. Kalabrez nije zadovoljan, rastanak je blizu, bez obzira na ishod sezone...\nRoma našla novog golmanaProblemi, problemi i samo problemi za Ranijerija - Petorica ne igraju ovog vikendaLukaku bi da obiđe Evropu, odlazi iz Mančestera?"Rosoneri" sve bliži novom pojačanju, Leonardo otputovao u domovinu na pregovore!Derbi Madonine za Radonjićevog saigrača\nMilan večeras čeka veoma težak ispit, bodovi su preki potrebni, protivnik ne može da bude teži, šampion Juventus u Torinu. Juve je već praktično odbranio titulu, ali ovo je veliki derbi italijanskog fudbala bez obzira na posrtanja Milana u ovoj deceniji.\nSituacija među "Rosonerima" je loša, došlo je do sukoba posle poraza u "Madonini" između Leonarda i Gatuza, usledio je poraz u Đenovi i onda i remi sa Udinezeom. Inter je odmakao, sada Milan treba da sačuva četvrto mesto, ako izgube, a Atalanta ne izgubi od Inter, ispašće iz top 4. Takođe, Lacio bi pobedom protiv Sasuola mogao da im se približi na bod.\nOno što je dodatni problem su povrede, nema Donarume i Pakete, kao ni Kontija, i iako će Juventus odmarati neke igrače, oni praktično imaju dva tima, nemaju nameru da Milanu daju bilo kakav popust.\nTradicija je užasna, od kada je otvoren novi Juventusov stadion, Milan je gostovao sedam puta, nikada nisu napustili poraženi Torino.\nNaime, prvi meč, kada su bili šampioni izgubili su sa 2:0, u toj sezoni im je Juventus preoteo titulu.\nOd tada, još šest poraza, gol razlika 16:5, Juve je dobio i Superkup u Dohi ove godine, eliminisao pre dve sezone Milan iz Kupa, u većem broju tim mečeva "Rosoneri" nisu uspeli da daju gol.\nJednom su pobedili u regularnom delu u kupu, ali je posle produžetka bilo 2:2 u Torinu, pa je Juve otišao dalje jer je dobio u Milanu.\nDakle, crna tradicija koju Gatuzo mora da sruši. Poslednji put kada je Milan pobedio, bilo je to pre osam godina u prvenstvu, Gatuzo je baš postigao gol za trijumf.\nNjegova sudbina ostaje rebus, čak i ako osvoji četvrto mesto, mogao bi da napusti klub, mnogo je problema sa upravom i Kalabrez, poznat po svojoj naravi to neće da trpi. Njegov plan je da završi sezonu i onda sedne za sto, iznese svoje uslove, ako Milan ne pristane, čeka ga izgleda Roma.\nBilo kako bilo, Milan večeras igra jednu od najvažnijih utakmica sezone, a Juventus nije imao milosti obično na svom "Alijancu", po bod su izvukle Parma i Đenova...


Naslovna foto: D.Danilovic / RAS Srbija\nPrema mišljenju korisnika društvenih mreža za #DogadjajNedelje koja je za nama izabrana je smena genetičara dr Miodraga Stojkovića sa mesta šefa katedre za matične ćelije na doktorskim studijama Fakulteta medicinskih nauka (FMN) u Kragujevcu.\nOva odluka je izazvala veliku polemiku, tako da je pod pritiskom javnosti i profesorka Biljana Ljujić, koje je imenovana na njegovo mesto odlukom dekana, ubrzo podnela ostavku. U javnost je isplivala i privatna poruka u kojoj prof. Ljujić objašnjava da je prihvatila imenovanje uz prethodno dobijenu podršku od strane dr Stojkovića, da joj je on bio i mentor dok je radila na svojoj doktorskoj disertaciji, ali da uprkos tome ona sada odbija da se nadje u centru skandala i da unižava sopstveni naučni doprinos. Pored toga, naglasila je da nije član vladajuće stranke, što joj je javnost pripisivala danima unazad.\nOno što nas posebno brine u ovom vremenu integritetske krize, je to koliko smo skloni da donosimo ishitrene presude o ljudima pod pritiskom dnevno-političkih razmirica i da se u takvim okolnostima, i pored mnogih drugih prepreka, naši najveći stručnjaci praktično teraju u ilegalu isključivo i samo na našu štetu, a da po pravilu na njihova mesta dolaze oni koji znaju i mogu manje od njih.


Prva od šest automatizovanih linija za proizvodnju Zastave 10 instalirana je 11. januara, a ostatak je trebalo da bude funkcionalan do maja. Međutim, u martu je Zoran Bogdanović, direktor preduzeća „Zastava auto“, objavio da je infrastruktura spremna, te da je završena instalacija opreme uz pomoć Italijana.\nU junu je iz hale izašao prvi automobil, a već u oktobru je najstariji britanski magazin Autocar pohvalio ovu proizvodnu liniju kao najmoderniju u regionu.\nBogdanović je izrazio uverenje da će kvalitet vozila proizvedenih u Kragujevcu biti „čak i bolji od primeraka proizvedenih u Italiji“, jer je oprema instalirana u Kragujevcu savremenija od one u italijanskim proizvodnim pogonima. Inače, novi alati, kupljeni od kompanije Comau, omogućavaju da se svakih pet minuta završi po jedna Zastava 10. Mesečna proizvodnja trebalo je da dostigne 400 vozila do kraja godine.\nPrema rečima predsednika Upravnog odbora „Zastava vozila“ Miodraga Savićevića, u decembru će se sa predstavnicima „Fijata“ nastaviti pregovori o preuzimanju proizvodnje još dva vozila. Reč je o „Fijatu“ Doblo, koji će, po istom principu kao i Punto, u Kragujevac stići na proleće naredne godine, i još jednom potpuno novom modelu narodnog, jeftinog automobila, čija bi proizvodnja mogla da započne u Zastavi 2009. godine.\n„Doblo je konkurent „Dačiji“ Logan MCV, a namenjen je velikim porodicama ili ljudima koji se bave malim biznisom. Već se proizvodi u Italiji i Turskoj, mada je kod nas malo poznat. Sklapaće se u Zastavi sa oznakom „Fijata“, ali se u perspektivi planira dobijanje licence i preuzimanje kompletne proizvodnje“, izjavio je za „Blic“ Miodrag Savićević.\nPravi hit je trebalo da bude drugi automobil iz „Fijatove“ porodice, prostran i jednostavan, sa cenom od oko 5.000 evra i planiranim početkom proizvodnje za dve godine u Brazilu, Turskoj i Izraelu - Zastava tu dolazi kao četvrta fabrika. Sklapanje bi se odvijalo bez državnih dotacija, sa minimalnom serijom od 50.000 vozila godišnje ukoliko se želi rentabilnost.\nBogdanović je dodao da je u januaru 2007. prodaja modela Zastava 10 iznosila 200, a u februaru 157 jedinica.\nJapanska kompanija Sojitz zainteresovana za modernizaciju „Zastavinih“ automobila\nU januaru 2007. japanska kompanija Sojitz pokazala je interesovanje za modernizaciju „Zastavinih“ modela „Nisanovom“ tehnologijom i direktnim ulaganjem u fabriku.\nKako je za Blic izjavio glavni i odgovorni urednik „Zastavinog“ službenog sajta, Dragan Radojević, predstavnik japanske kompanije Takaši Koneko zatražio je kontakt sa odgovornim ljudima u Zastavi pre svega zbog „modernizovanja modela Florida, kako bi se ona prodavala na tržištima Bliskog i Srednjeg Istoka i Afrike uz domaći Punto“. Sojitz je, inače, na ovaj način već unapredio proizvodnju vozila u Iranu.\nJapanci su u svom pisanom obraćanju zatražili i da Zastava pošalje studiju o perspektivama poslovnog ulaganja, što je bio nagoveštaj da ova firma može postati i dugo očekivani „strateški“ partner koji će srpsku automobilsku industriju izvući iz finansijskih problema.\nZa razvoj kompletno novog modela automobila u Zastavi potrebno je 1,2 milijarde evra, a taj novac ni kragujevačka fabrika ni država nemaju. Da bi fabrika automobila opstala, a sa njom i 100.000 radnika iz cele Srbije, mora godišnje da proda najmanje 50.000 vozila.\nU martu 2007, korporacija iz Japana, koja u pregovorima sa potencijalnim partnerima širom sveta zastupa kompanije Nissan, Suzuki, Mitsubishi, Subaru i Isuzu, kao i južnokorejski Hyundai, već duže pregovara sa poslovodstvom „Zastava vozila“ o uspostavljanju poslovne saradnje. Ti razgovori su u fazu ozbiljnijih pregovora ušli nedavno, prilikom posete privredne delegacije Kragujevca i „Zastave“ Indiji, gde japanska korporacija ima jedno od svojih sedišta.\nPrema informacijama sa preliminarnih pregovora u Indiji, japanske kompanije spremne su da u Kragujevcu otpočnu sklapanje jednog od svojih najnovijih modela automobila po japanskoj tehnologiji, što, procenjuju u „Zastavi“, ne bi iziskivalo prevelika ulaganja u pogone i opremu Fabrike automobila. Tim pre što se pogoni Fabrike automobila već opremaju italijanskom, belgijskom i nemačkom opremom za proizvodnju „Zastave 10“, na kojoj, međutim, ističu stručnjaci, mogu da se sklapaju i drugi modeli automobila najnovije generacije.\nJapanske kompanije spremne su da obezbede i tržište za automobile sklopljene u Kragujevcu.\nPredstavnici automobilske i kamionske industrije zahtevaju brzu privatizaciju kroz strateško partnerstvo\nDirektori i predsednici sindikata devet preduzeća automobilske i kamionske industrije Srbije zatražili su početkom 2007. da se privatizacija tih preduzeća sprovede kroz strateško partnerstvo, a subvencije zadrže dok ne budu tehnološki ojačana da mogu svojim prozvodima nastupiti na svetskom tržištu.\nPomenuti zahtev, između ostalih, uputili su predstavnici preduzeća „Zastava automobili“, „Zastava kamioni“ i „21. oktobar“ iz Kragujevca, FAP iz Priboja, „Fabrike specijalnih automobila“ iz Sombora, DMB-FAM iz Beograda, „Petar Drapšin“ iz Mladenovca i „Motins“ iz Novog Sada.\nOcenjujući da država ne pokazuje ozbiljno interesovanje da se te fabrike vrate u nekadašnje okvire, predstavnici sindikata i poslovodstva jedinstveni su u zahtevima da se zaustavi otpuštanje zaposlenih, odnosno da ono bude kontrolisano i dobrovoljno, kao i da ta industrija nađe mesto u Nacionalnoj strategiji privrednog razvoja.\n2008 Zastava Florida TDC: prvi domaći dizelaš\nZa mart je zakazan početak proizvodnje prve serijske „Zastave“ sa dizel motorom, a na sajmu automobila u Beogradu predstavljena je proizvodna verzija modela Florida In sa modernim dizel agregatom koji ispunjava Euro IV standarde.\nU ovaj automobil ugrađen je motor poreklom iz grupacije PSA Peugeot Citroen - reč je o četverocilindarskom agregatu sa common rail sistemom ubrizgavanjem i turbo punjačem, a njegovom razvoju je učestvovao u Ford. Osim u modele ove dve marke („Citroene“ C1, C2, C3, Peugeot 107, 1007, 206, 207, Ford Fiesta i Fusion), ugrađuje se i u „Mazdu 2“ i u „Tojotu Aygo“ (u „Citroenu C1“ i „Pežou“ 107 „prigušen“ je na 54 KS).\nNeophodne pripreme za početak proizvodnje privode se kraju u Institutu za automobile, naučno-razvojnoj ustanovi kragujevačkog proizvođača, zaduženoj da brine za budućnost. U toku su verifikaciona ispitivanja u „Pežou“, kao i u „Bošu“, koji je isporučilac sistema ubrizgavanja dizel goriva.\nS obzirom na dosadašnje rezultate ispitivanja i kontakte sa proizvođačima, Andrija Savčić, rukovodilac projekta „Florida dizel“ u Institutu za automobile, veruje da je to samo formalnost, a ističe i da je pripremljena sva dokumentacija neophodna za serijsku proizvodnju.\n„Ovo je potpuno novi projekat u motorizaciji „Zastavinog“ programa, jer se prvi put u serijskoj proizvodnji pojavljuje vozilo marke „Zastava“ sa dizel motorom. Bilo je potrebno da adaptiramo vozilo, prilagodimo ga novom, savremenom motoru i novom načinu vešanja pogonskog agregata, novom rešenju komande spojnice, električne pedale gasa, fleksibilne komande menjača, nove linije napajanja gorivom, kao i nizu drugih izmena“, objašnjava Savčić.\nOn je kategoričan da su testovi potvrdili da će novi motor biti uspešan na „Floridi“, kao i da će omogućiti željene performanse. Motor je moderan i odličnih karakteristika, komanda kvačila je hidraulična, za razliku od klasičnog rešenja sa sajlama, dok je komanda menjača fleksibilna, sa dve sajle, za razliku od položnih komandi. Elektronska pedala ukazuje da nema direktne veze između pedale gasa i motora, već računar motora elektronskim putem dobija informaciju o pritiskanju papučice gasa.\nVozilo je opremljeno i sistemom zaštite od krađe, takozvanim imobilajzerom, odnosno kodiranim ključem. Još jedna karakteristika novog modela je informatička komunikaciona električna mreža, što je moderan koncept, bitan za vozila sa mnogo inteligentnih upravljačkih sistema.\n„Pošto koristimo standardan kompjuter iz „Pežoa“, morali smo da razvijemo odgovarajuću elektroniku, koja obezeđuje to mrežno okruženje i uspeli smo da kompjuter motora integrišemo u naše vozilo. To je potpuno po konceptu savremenih vozila, prvi put kod nas. Ovo mrežno okruženje obuhvata računar motora, module imobilajzera, instrument-tablu, odnosno set instrumenata i pokazivača na instrument satu. Takođe, za ugradnju pojedinačnih sklopova u vozilo, bilo je potrebno prilagoditi karoseriju, motorski prostor i prostor oko instrument table. To nisu radikalne izmene, ali ih ima dosta“, ističe Savčić.\nCena će biti formirana tek kad otpočne serijska proizvodnja, ali je dizelaš uvek nešto skuplji od benzinca. Međutim, isplativ je, naročito za vozače koji mogo putuju.\nZastava i GM zajedno?\nU aprilu 2007, Zastava i General Motors su obelodanili svoje pregovore o uspostavljanju saradnje. Preliminarni dogovor je podrazumevao sklapanje „Opelovih“ automobila u pogonima u Kragujevcu, da bi nakon prve faze Zastava počela i proizvodnju pojedinih modela.\nU saopštenju je istaknuto da saradnja sa „Dženeral Motorsom“ ne znači kupovinu licence, kao što je to bio slučaj sa „Fijatom“, već da će Zastava proizvoditi vozila sa „Opelovim“ znakom. Prema izjavama „Zastavinih“ zvaničnika, čekalo se odobrenje aranžmana od strane Vlade, što je podrazumevalo i bescarinski uvoz određenog broja „Opelovih“ automobila pre aktiviranja proizvodnih traka u Kragujevcu.\nNadležno ministarstvo je ovim povodom informisalo javnost da će Vlada verovatno podržati novi poslovni aranžman, uz smanjenje subvencija „Zastavi“.\n4. jun 2007. - krenula Zastava 10\nU junu počinje proizvodnja „Zastave 10“ po licenci kupljenoj od Fiata, čime je Zastava dobila mogućnost da sama, ili uz pomoć kooperanata iz Srbije, proizvodi delove za novi automobil. U kragujevačkoj fabrici automobila roboti su 4. juna 2007. sastavili prvu karoseriju.\nNove linije, u koje je uloženo 14,7 miliona evra, do kraja meseca će proizvesti prvu probnu seriju od 96 automobila, a Zoran Bogdanović, direktor preduzeća Zastava auto, kaže da će se u julu proizvodnja povećati na 192, dok će već u avgustu sa nove montažne trake sići 400 „desetki“.\nNa ovom poslu, koji označava novi početak domaće automobilske industrije, biće angažovano 240 najboljih radnika iz sadašnje fabrike automobila.\nPreuzimanje montaže „Punta“ se pokazalo kao pun pogodak, jer je „taj automobil i dalje tražen u Evropi, pa je Fijat njegovu proizvodnju, koja je trebalo da se obustavi 2006. godine, produžio do 2010. godine,“ kaže Bogdanović.\n„U opremu za sklapanje karoserije uložili smo četiri miliona eura. Deo je iz „Fijata“, koji je potpuno obnovljen i repariran, dok je glavna linija potpuno nova, iz italijanske firme Komau, i potpuno robotizovana. Reč je o najmodernijoj tehnologiji, kakvu koristi i Mercedes. Svakih pet minuta će iz Zastave izlaziti po jedan domaći Punto“.\nDa će kvalitet domaćeg „Punta“ biti besprekoran garantuje i oprema kupljena od nemačkog Cajsa, koju u jugoistočnoj Evropi još uvek niko nema. Ona će, kako kažu inženjeri iz Zastave, digitalnom tehnologijom meriti dimenzije i geometriju svih sklopova i ukazivati na sitnije greške.\nMontirana je i američka mašina za kontrolisanje točkova, farova, elektronike i voznih karakteristika automobila, koja ima deset kamera i lasera.\nDo sada je 80 firmi iz Srbije pokazalo interesovanje da pravi delove za domaći „punto“.\nU isto vreme, hrvatski preduzetnici su sami došli u „Zastavu“ i već su na pragu saradnje. Privredna delegacija Hrvatske je 28. maj 2007. bila u poseti „Zastavi“, gde im je predstavljen projekat „Zastava 10“.\nPre svega, nekadašnja Jugoplastika, danas Plastik iz Solina proizvodiće instrument-table, spojlere, branike, krov i bočne stranice. Tu je i Munja iz Zagreba koja će isporučivati akumulatore, dok je izvesno da će Lipik praviti sva stakla. Od domaćih proizvođača, tu je, za sada, samo Poliester iz Priboja.\nU prva tri meseca Zastava 10 će se sklapati od delova iz Italije, a od jeseni bi trebalo da se ugrađuju i delovi proizvedeni u firmama iz regiona, pre svega iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine, kao i u slovenačkim kompanijama, i to u onim koje su se kupovinom „Zastavinih“ firmi („Tapacirnice“, „Livnice“, „Alatnice“ ...), ili izgradnjom sopstvenih pogona (TPV iz Novog Mesta), vec pozicionirale na srpskom tržištu.\nMeđu firmama iz Hrvatske koje su zainteresovane za uključivanje u proizvodnju „Zastave 10“ su, između ostalih, i fabrika akumulatora „Munja“ iz Zagreba, Alatnica „đuro đakovic“, „Rade Končar“, AD „Plastik“ iz Solina, „DIV“ iz Samobora, zagrebačka „Deloda“, Supra iz Osijeka i druge.\n„Sa Fijatom pregovaramo o proširenju tržišta na kojem ćemo prodavati naša vozila“, kažu u Zastavi.\n„Do sada je dogovoreno da pokrivamo Hrvatsku, Bosnu, Crnu Goru, Makedoniju, Bugarsku, Rumuniju i Albaniju. U Srbiji ne može da se proda više od šest hiljada „Zastava 10“ godišnje, a na našoj liniji može da se napravi mesečno 800 vozila. Ako dobijemo dozvolu da je prodajemo i van regiona, proizvodićemo i 20 hiljada godišnje“.\n„Zastava 10“ je velika šansa za srpsku privredu\nOd potpisavanja ugovora sa kompanijom Fiat pre dve godine, Zastava je u neprestanoj potrazi za kooperantima, sposobnim da se uključe u proizvodnju „Zastave 10“.\nPočetak proizvodnje „desetke“ u Kragujevcu je velika šansa za srpsku privredu, naročito za mala i srednja preduzeća. Svaki potencijalni kooperant bi u nabavku opreme za proizvodnju delova morao da investira najmanje oko 500.000 EUR, a to je veliki novac. Privrednicima ostaje da se za kredite obrate Fondu za razvoj, a kvalitet proizvodnje svakog dela mora da potvrdi i italijanski partner.\nZastava 10 i na ruskom tržištu?\nU junu je najavljeno da su najnoviji pregovori između poslovodstva Zastave i „Fijata“ rezultirali odlukom da se Zastava 10, osim u balkanske zemlje, izvozi i na rusko tržište.\nDogovor je postignut i pored odluke kompanije Fiat da ovaj model u svojim pogonima proizvodi do 2010. godine, a glavni aduti „Zastave“ bili su povoljni izvozni preferencijali između Srbije i Rusije.\nAmbicije „Zastave“ su da, osim balkanskog tržišta koje pokriva oko 50 miliona stanovnika, pokrije i ceo Istočni blok. Pored ruskog, Zastava razmišlja i o ukrajinskom tržištu, gde se godišnje proda oko pola miliona novih automobila.\nPrivatizacija je dočekana „sa olakšanjem”\nGeneralni direktor Grupe „Zastava vozila”, Zoran Radojević, izjavio je 3. jula da je najavljena privatizacija dočekana sa olakšanjem.\n„Već je izvesno da ćemo svoj asortman proširiti,” rekao je Radojević.\n„Pregovaramo sa Dženeral Motorsom o proizvodnji jednog njihovog modela u Kragujevcu. Strategija „Zastave“ je da u 2008. godini dobije još jedan model na istom principu kao sa „Fijatom“, ali model koji ne bi bio konkurentan „Zastavi 10“, dok 2009. godine očekujemo još jedno potpuno novo vozilo.“\n„Tek sa dobrom privatizacijom Zastava na pravi način moze da zakorači na svetsko tržište.“\n„Naša želja je da kupac bude neki afirmisani proizvođač automobila.“\n„Verujemo da su velike šanse da privatizacija uspe, a mi ćemo do decembra pripremiti adekvatnu tendersku dokumentaciju“.\nOpel Astra Classic II iz „Zastave“\nZastava je 19. jula potpisala sa američkim „Dženeral Motorsom“ potpisala ugovor o proizvodnji modela Opel Astra Classic II, sa planiranim početkom u trećem kvartalu 2008. godine, kako kaže direktor marketinga i prodaje „Dženeral Motorsa“ za Centralnu i Istočnu Evropu, Dankan Aldred.\n„Vlada je dozvolila da se bez carine uveze 8.300 vozila, od kojih 3.300 do kraja ove godine i 5.000 u 2008. godini“, kazao je Ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić i naglasio da će cena osnovne verzije tog automobila biti 10.800 evra sa PDV-om, umesto dosadašnjih 13.250 evra.\nU pres sali Vlade Srbije, potpredsednik Vlade Srbije Božidar đelić, ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić, ministar trgovine i usluga gospodin Predrag Bubalo, Zoran Radojević, generalni direktor Grupe Zastava Vozila iz Kragujevca, Srbija i Duncan Aldred, direktor prodaje, marketinga i postprodaje „Dženeral Motorsa“ za Centralnu i Istočnu Evropu sastali su se zbog objave o potpisivanju ugovora za sklapanje modela Opel Astra Classic u Srbiji. Planirano je da se kapacitet postepeno uvećava kako bi do 2012. godine dostigao godišnju proizvodnju od 10.000 vozila.\n„Odluka „Dženeral Motorsa“ da proizvodi „Astru Classic“ u Kragujevcu šalje pozitivan signal i našoj ekonomiji, kao i drugim stranim investitorima“, izjavio je Zoran Radojević, generalni direktor Grupa Zastava Vozila.\n„Ovaj ugovor pomoći će nam da još brže razvijemo poslovanje Opel-a u Srbiji“, optimističan je bio i Chris J. Lacey, izvršni direktor General Motors-a za centralnu i istočnu Evropu.\nZoran Stošić, direktor firme Zastava Agem, firme osnovane da bi sproveo ugovor sa General Motorsom izjavio je da će kupcima na raspolaganju biti tri verzije karoserije - sa četvoro i petoro vrata i karavan.\nDodao je i da će deo sredstava za montažu biti obezbeđen od prodaje vozila u Srbiji, ali iznos provizije za Zastavu po prodatoj jedinici nije preciziran, jer se navodno radi o poslovnoj tajni.\nU ponudi će biti tri motora. Najslabiji benzinac, zapremine 1.400 ccm razvija 90 konjskih snaga. Astra pokretana ovim motorom dostupna je po ceni od samo 10.800 evra. Sledeći benzinac zapremine 1.600 ccm razvija 103 KS, dok dizelaš isporučuje 80 KS iz svojih 1.7 litara radne zapremine.\nUgovorom, koji važi do 2012. goodine, planirana je proizvodnja 30.500 „Opelovih“ vozila. Nakon Astre Classic II na red će doći i drugi modeli, pri čemu treba reći da Astra III ima 70% identičnih komponenti sa „Astrom“ II.\nDženeral Motors je svetski lider u proizvodnji automobila, a po prodaji vodi već 76 godina. Zapošljava 284.000 ljudi širom sveta, pri čemu je neto obrt kompanije 2006. godine bio preko 270 milijardi dolara.\nSredinom jula 2007. Zastava je dobila odobrenje Agencije za privatizaciju za stavljanje određenih objekata pod hipoteku, kako bi dobila bankarske garancije za saradnju sa GM-om, potvrdio je direktor Grupe Zastava Automobile, Zoran Radojević.\n30. jul 2007. - stiže prvi kontigent „Astre“\nOd početka avgusta do 24. septembra kupcima je isporučeno oko 700 automobila, dok će preostalih 600 biti predato u toku oktobra.\nU kragujevačkoj fabrici boravi „Opelova“ tehnička ekipa, koja sa stručnjačima „Zastave“ radi na pripremama za proizvodnju „Astre“ u Kragujevcu.\n„Ocene tehničkog tima su da je u „Zastavi“ ostvaren značajan tehnološki napredak po pitanju opreme za proizvodnju modernih automobila“, rekao je direktor firme Zastava Agem Zoran Stošić i podsetio da se montažna traka u postojećoj modernizovanoj liniji za sklapanje „Zastave 10“ može koristiti i za montiranje „Astre“ Classic II.\nZastava 10 rasprodata\nGeneralni direktor „Grupe Zastava Vozila“ Zoran Radojević izjavio je početkom avgusta da će uskoro biti rasprodat ceo kontingent od 7.200 automobila „Zastava 10“ uvezenih iz Italije, navodeći da dobra prodaja tog vozila potvrđuje da je kragujevačka fabrika izabrala dobar model za proizvodnju u svojim pogonima.\n„Prodaja „desetke“ ide veoma dobro. Mi smo sada na prvom mestu po prodaji automobila „B klase“ u Srbiji i ovih dana ćemo prodati svih 7.200 uvezenih „Punta“. To znači da smo izabrali pravi model“, izjavio je Radojević kragujevačkom nedeljniku Svetlost.\nRadojević je rekao da su finansijski efekti novog ugovora sa italijanskim „Fijatom“ veoma dobri. U 2006. godini Zastava auto je imala dobit od 96 miliona dinara.\n„Ove godine će se profit zadržati na istom nivou ili poboljšati. Do kraja godine očekujem da će biti prodato 3.000 „desetki“, izjavio je Radojević.\nPrema njegovim rečima, Zastava Automobili se ozbiljno priprema za privatizaciju i očekuje da „za strateškog partnera dobije nekog od afirmisanih proizvođača automobila“.\nRecept je proizvodnja novog modela\nProizvodnjom dva nova modela, Zastava iz socijalnog polako prelazi u razvojni program, ali će se o kompletnom oporavku fabrici moći govoriti tek kada u svojim pogonima počne proizvodnju potpuno novog modela, rekao je generalni direktor Radojević. Plan je da novi program polako potiskuje stari.\n„Da bi se to i ostvarilo, potrebno je da se u tenderskoj dokumentaciji, čija je izrada u toku, jasno definiše da fabrika automobila u naredne dve godine mora da počne sa proizvodnjom novog automobila - atraktivnog za balkansko, ali i za evropsko tržište“.\n„Sa montažom nove kompjuterizovane linije, na kojoj će se proizvoditi „Zastava 10“ i Opel „Astra“, Zastava se osposobila za saradnju sa skoro svim poznatim svetskim proizvođačima automobila“.\nDirektor se nada da će strateški partner „Zastave“ postati poznati svetski prizvođač automobila, koji će ispoštovati potpisane ugovore sa „Fijatom“ i „Dženeral motorsom“.\n„U tom slučaju postali bismo deo te velike kompanije i u „Zastavi“ bismo sa relativno malim investicijama mogli da počnemo sa proizvodnjom novih modela. Svaka druga varijanta bila bi lošija za Zastavu“, ukazao je on.\n„I pored tih ugovora koji „Zastavu“ čine daleko atraktivnijom, naša strategija je da se montažne trake za dve godine uposle punim kapacitetima - proizvodnjom jeftinog vozila, koje bi se proizvodilo u 120.000 primeraka godišnje“.\n„Vlada Srbije nam je pomogla da opstanemo i siguran sam da će biti uz nas i dalje. Uz njihovu pomoć ćemo poslati pozive na adrese svih svetskih kompanija koje proizvode automobile da dođu i vide kako naši ljudi brzo savlađuju najsavremeniju tehnologiju“.\nZastava 10 na tržištu Srpske pokrajne Kosove, Albanije i Makedonije\n„Zastava Auto“ i firma J&C Company sa Kosova potpisali su 27. avgusta 2007. ugovor o prodaji 1.200 automobila Zastava 10 na tržištima Kosova, Albanije i zapadne Makedonije.\nUgovor su potpisali direktor „Zastave Auto“ Zoran Bogdanović i vlasnik firme J&C company, a Zastava će, od svakog prodatog automobila na Kosovu, Albaniji i zapadnoj Makedoniji imati dobit od oko 6.500 EUR.\nU decembru tender za prodaju „Zastave“\nU septembru je Mlađan Dinkić, ministar za ekonomiju i regionalni razvoj, potvrdio da će tender za prodaju „Zastava automobila“ biti raspisan u decembru, jer je pet svetskih kompanija već zainteresovano za kupovinu kragujevačke fabrike. Prema njegovim rečima, to su Ford, General Motors, Fiat, kao i firme iz Indije i Kine.\nKako je izjavio generalni direktor „Grupe Zastava Vozila“, Zoran Radojević, napravljen je projekat po kojem bi kupac trebalo da instalira modernu tehnologiju i da kapacitete za proizvodnju podigne na 120.000 do 150.000 automobila godišnje.\n„Planirali smo da minimalna ulaganja treba da budu 151 milion evra EUR, ali ona mogu da dostignu i nekoliko puta veću sumu. Investicija bi trajala dve godine i za to vreme bi, postepeno, posao u novoj fabrici dobilo još 5.000 radnika. Kod izbora kupca presudno će biti to da bude afirmisan proizvođač automobila. Sledi se princip iz škole - druži se sa dobrim đacima i budi takav da oni hoće da se druže sa tobom“, rekao je Radojević, koji je duboko ubeđen u uspeh tendera.\nNa prodaji će se u paketu naći „Zastava Automobili“ u celini. To znači da će potencijalnom kupcu biti ponuđena „Karoserija“, „Montaža“, „Lakirnica“, „Preseraj“, „Mehanička obrada“, Institut za automobile, i „Zastava Auto“.\nU prvi devet meseci, Zastava je prodala 9.812 automobila u Srbiji\nOd januara do septembra 2007. Zastava je prodala najviše vozila u Srbiji - 9.812 i nalazi se ispred „Opela“ koji je ovdašnjem tržištu plasirao 2.769 vozila.\nProdajom 478 „Korala In“ u septembru taj model i dalje ostaje najprodavaniji na srpskom tržištu. Iza „Korala In“ je Opel Astra Classic II (381), a na trećem mestu je „Skala 55“ (313), dok je „Zastava 10“ četvrta (260).\nZainteresovana i austrijska firma Steyr Puch\nZa privatizaciju Fabrike automobila Zastava zainteresovana je i austrijska kompanija Steyr Puch, koja se ne bavi proizvodnjom, već sklapanjem automobila poznatih svetskih marki.\nAustrijanci su boravili krajem oktobra u „Zastavi“, gde su se upoznali sa potencijalima kragujevačke fabrike, a potom su sa nadležnima u Ministarstvu ekonomije razgovarali o predstojećoj privatizaciji te firme.\nU „Zastavi“, u kojoj se uveliko kompletira tenderska dokumentacija za privatizaciju, kažu da interesovanje potencijalnog austrijskog partnera nikako ne treba zanemarivati, ali da ipak smatraju da je Opel potencijalno najbliži strateškom partnerstvu sa Zastavom. S tim u vezi, navode i mogućnost da Opel u dogledno vreme počne sa izmeštanjem opreme za proizvodnju „Astre“ iz svoje fabrike u Poljskoj u Kragujevac.\nZastava predstavila vozila na gas\nPreduzeća Zastava Auto iz Kragujevca i Zastava Specijalni Automobili iz Sombora predstavila su 20. oktobra 2007. godine vozila Zastavu 10 i Floridu Max Trafik Poly s pogonom na komprimovani prirodni gas.\nRukovodilac naučno-istraživačkog rada u institutu Fabrike automobila Milan Milovanović izjavio je da je fabrika Zastava auto spremna za proizvodnju vozila Zastava 10 sa pogonom na komprimovani prirodni gas i naglasio da su završena prva eksperimentalna vozila.\nMilovanović je rekao da vozila sa pogonom na KPG imaju velike prednosti i naglasio da se njegovim korišćenjem troškovi za gorivo smanjuju na samo četvrtinu u odnosu na benzin. Komercijalna prodaja ovog modela počeće u zavisnosti od interesovanja kupaca, a ugradnja KPG uređaja košta košta 1.600 evra.\nšumadinci proširuju ponudu novim modelom Zastava 10 Van, tj. dostavnom verzijom popularne „desetke“.\nNakon odabira željene opreme i boje vozila, kupac popunjava zahtev na osnovu kojeg se putnička varijanta preuređuje u privrednu. Kompletan posao traje dva ili tri dana u zavisnosti od stepena prepravke (odnosno specifičnih zahteva naručioca), a prilikom isporuke kupac dobija svu neophodnu dokumentaciju za registraciju i povraćaj PDV-a (za pravna lica).\nPočetna cena Zastave 10 Van je 6.990 evra. Osnovna varijanta opremljena je servo uređajem sa „City“ modom, koji znatno olakšava manevrisanje u gradskim uslovima vožnje.\nPrestižni Britanski časopis Autocar hvali „Zastavu“\n31. oktobra 2007. prestižni britanski časopis Autocar pohvalio je Zastavu kao „jednog od lidera auto industrije nove Evrope“.\nSledi prevod kompletnog teksta:\nPored toga, fabrika je u stanju da vrlo lako modifikuje proizvodne pogone za proizvodnju prošle generacije Opel „Astre“. „Ljudi iz Opela su doputovali u Kragujevac i bili su zaista impresionirani onim što su videli“, zadovoljan je Pačić. Zastava takođe proizvodi najjeftiniji dizel automobil u Evropi - Floridu TDC sa motorom PSA Peugeot Citroen grupacije, po ceni od samo 5.700 funti.\nNaravno, to ne znači da niko neće kupiti Zastavu. Radna snaga je u Srbiji znatno jeftinija nego u Poljskoj, nekada vrlo traženoj lokaciji za otvaranje novih pogona sa niskim troškovima. U Srbiji je nezaposlenost na vrlo visokom nivou - čak 30% građana ne radi nigde.\nRaspisivanje tendera u decembru\nPočetkom novembra je objavljeno da će tender za prodaju Fabrike automobila Zastava biti raspisan u decembru. Generalni direktor Grupe Zastava Vozila, Zoran Radojević, izjavio je da se u Zastavi gotovo danonoćno radi na kompletiranju tenderske dokumentacije.\nNa pripremi tenderske dokumentacije za privatizaciju Fabrike automobila zajednički rade ljudi iz Agencije za privatizaciju, stručnjaci konsultantske firme Citadel i Zastavine stručne službe.\n„Ne bih da prejudiciram, ali očekujem da će se na tender javiti više inostranih kompanija,“ istekao je Radojević.\n„Treba, takode, podsetiti da Zastava ima petogodišnje ugovore o poslovno-tehničkoj saradnji sa GM-om i „Fijatom“. Ti ugovori će takođe činiti sastavni deo tenderske dokumentacije za prodaju Fabrike automobila“.\nPrema njegovim rečima, u tendersku dokumentaciju treba da uđe i proizvodnja novog automobila, kao i obaveza partnera da investira najmanje 157 miliona evra, koliko je potrebno za novi model.\nAustrijanci traže odlaganje\nBilo je planirano da austrijska kompanija na platformi nekog od poznatih proizvođača napravi nadgradnju za novi automobil koji bi se proizvodio u Kragujevcu. U novembru 2007. je objavljeno da je menadžment austrijske firme posle nekoliko dolazaka u „Zastavu“ zatražio je od Agencije za privatizaciju da pomeri datum raspisivanja tendera, sa obrazloženjem da je do 15. decembra ostalo veoma malo vremena da bi se kvalitetno pripremili.\nZastava na Kragujevačkom Sajmu automobila 2007.\nNa Sajmu automobila otvoren u Kragujevcu 15. novembra 2007. godine, modeli iz osnovnog programa Fabrike automobila prodavali su se s popustom od 10%, dok je Zastava 10 bila jeftinija za 12%.\nZastava spremna za privatiaciju\nZastava je već dostavila kompletnu dokumentaciju Agenciji za privatizaciju, kao prvu reakciju poslovodstva na decembarsku najavu ministra Mlađana Dinkića da će tender za prodaju biti raspisan do kraja meseca.\n„Dalje sve zavisi od Agencije, resornog ministarstva i potencijalnih kupaca“, kaže Zoran Radojević, generalni direktor „Zastave Vozila“, u čijem je sastavu i fabrika kamiona.\n„Posle višegodišnje agonije, Zastava je stala na noge i postala daleko atraktivnija za budućeg kupca“.\nMlađan Dinkić je istakao da će rok za izražavanje zainteresovanosti potencijalnih kupaca biti tri meseca, a rok za dostavljanje ponuda kraj maja 2008. godine. Prema njegovim rečima, taj rok biće nešto duži zbog predstojećih božićnih i novogodišnjih praznika.\nDinkić je istakao da je u minulom periodu o privatizaciji „Zastave“ razgovarao sa mnogim proizvođačima automobila u svetu i izrazio očekivanje da će ovaj tender biti uspešan. „Naša odluka je da onome ko izgubi na ovom tenderu ponudimo da izgradi novu fabriku automobila u Srbiji“, rekao je Dinkić. On je rekao da očekuje da će sledeće godine biti rešen problem automobilske industrije u Srbiji i da će, osim izvoza delova, Srbija dobiti mogućnost da bez carina izvozi i automobile na rusko tržište.\nFabrika je oslobođena dugova. U novu automatizovanu liniju uloženo je gotovo 15 miliona evra. Potpisana su dva značajna ugovora sa „Fijatom“ i GM-om. Značajno je smanjen broj zaposlenih.\nFabrika automobila, bar na prvom tenderu, biće ponuđena u celosti: „Karoserija“, „Lakirnica“, „Preseraj“, „Institut za automobile“ i „Zastava auto“, koja se bavi proizvodnjom i distribucijom „Zastave 10“. Još je neizvesno da li će u tender ući i „Zastava AGM“, preduzeće za montažu i prodaju „Astre“. Bilo je i predloga da se izostave profitni centri „Mehanička obrada“ i „Preseraj“, te da dobiju status kooperanata.\nIzvoz „Zastavine“ fabrike „Mehanička obrada“ u narednoj godini trebalo bi da dostigne 6.5 miliona evra. Reč je o izvozu delova za petostepeni menjač za potrebe ruskog proizvođača automobila VAZ. Potpisani su predugovori, a očekuje se i skoro potpisivanje konačnog ugovora za izvoz delova, vrednog 3.5 miliona evra. Taj izvozni aranžman trebalo bi da se realizuje od juna 2008. do kraja 2009. godine.\nInače, „Mehanička obrada“ već tri godine izvozi delove za potrebe ruske auto-industrije, a godišnji obim posla bio je 1.6 miliona evra.\nObjavljen javni poziv za Zastavu\nKrajem decembra 2007, agencija za privatizaciju pokrenula je predtenderski postupak za prodaju.\nU javnom pozivu Agencije za privatizaciju Srbije pozivaju se svi zainteresovani kupci da preliminarno posete Sobe sa podacima i dodaje da će na prodaju biti ponuđeno 87,2 odsto društvenog kapitala i udeo od 11,8 odsto Fonda za razvoj. Preostalih 0,9 odsto kapitala je u vlasništvu malih akcionara.\nJavni poziv predstavlja početak tenderske prodaje „Zastave“ i omogućava svim zainteresovanim kupcima uvid u dokumentaciju i prikupljanje informacija, posle čega će u aprilu početi tenderska prodaja tog preduzeća i objavljen tender. Tada će moći da se kupi i tenderska dokumentacija.\nU pozivu se navodi da će preliminarne posete Sobama sa podacima trajati od 14. januara do 31. marta 2008. godine, a pristup će imati samo kvalifikovani ponuđači, odnosno preduzeća koje se bave proizvodnjom automobila najmanje poslednje tri godine i imaju poslovni prihod od namanje pola milijarde evra u 2006. godini.\nPristup podacima će biti omogućen i svim finansijskim investitorima koji posluju najmanje poslednje tri godine, čija je osnovna delatnost investiranje i obuhvata investicione kompanije, zajedničke fondove, osiguravajuća društva, penzione fondove i investicione banke, a ima aktivu najmanje dve milijarde evra u prošloj godini.\nPristup „Sobama sa podacima“ imaće i konzorcijumi, u kojoj kompanija sa učešćem većim od 51 odsto ispunjava jedan od ta dva uslova.\nRok za podnošenje zahteva za učešće u pregledu dokumentacije je 20. mart 2008, a učešće u preliminarim posetama Sobama sa podacima neće ni u kom pogledu, osim čuvanja poverljivih podataka, biti obavezujuće za potencijalne ponuđače.\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić kaže da veruje da će se na tender za prodaju Zastava automobila javiti bar dve svetske kompanije. On je ponovio da će onaj ko izgubi na tenderu, ukoliko zaista bude zainteresovan za automobilsku industriju, moći da napravi još jednu fabriku.\n„Naš cilj je fabrika dobije dobrog vlasnika, a ako bude više zainteresovanih svima ćemo omogućiti posebne mere za izgradnju fabrike da bi se što više ljudi zaposlilo“, rekao je Dinkić.\n„Ovo je jedan malo modifikovan model tendera, a prava trka kreće od početka aprila do kraja maja“, kazao je on i dodao da do tada u saglasnosti sa sindikatima treba uraditi socijalni program.\nNa pitanje koliko vredi imovina Zastave ministar nije odgovorio, ali je naglasio da su dugovanja fabrike oko 360 miliona evra. Od tog iznosa, samo dugovi državi iznose 340 miliona i država će ih otpisati u celini.\n„Cena nije toliko bitna koliko to da se fabrika proda bez dugova, sa investicijama i podsticajnim merama“, rekao je Dinkić.\nDinkić je rekao i da je uveren da će automobilska industrija biti važan segment i za izvoz i za zapošljavanje i naglasio da 2008. godine počinje izgradnja dve nove „grinfild“ fabrike za auto delove.\n„Ovde postoje kvalitetna radna snaga i tradicija i konačno je vreme da se napravi preokret u automobilskoj industriji Srbije“, kazao je on i dodao da na svetskom tržištu postoji ogromno interesovanje za proizvodnju auto komponenti u Srbiji.\nPrivatizacija i preduzeća „Zastava Specijalna Automobila“\nAgencija za privatizaciju ponudiće 22. februara na licitaciji 99,2 odsto kapitala preduzeća „Zastava Specijalna Automobila“ iz Sombora, po početnoj ceni od 631,8 miliona dinara. Na prodaju se nudi 89,2 odsto društvenog kapitala i 9,7 odsto kapitala Fonda za razvoj, a investitor će biti obavezan da u roku od godinu dana od zaključenja ugovora o prodaji u preduzeće uloži 40 miliona dinara. Rok za podnošenje prijava za učešće na licitaciji je 13. februar, a depozit za učešće iznosi 63 miliona dinara.\nNa licitaciji mogu učestvovati kompanije koja se najmanje poslednje tri godine bave proizvodnjom ili prometom drumskih vozila i u tom periodu ostvarila prihod od najmanje 10 miliona evra ostva. Pravo učešća imaju i konzorcijumi, ukoliko nosilac konzorcijuma ispunjava navedene uslove.\nU 2008. godini Zastava proizvodi 18.600 automobila\nFabrika „Zastava Automobili“ u 2008. godini proizvešće 18.600 automobila. Planom za iduću godinu, u kojoj bi privatizacija trebalo da bude završena, predviđena je proizvodnja 11.100 „Florida In“, „Korala In“ i „Skala 55“, što predstavlja osnovni program fabrike. Po licenci „Fijata“ planirana je i proizvodnja 6.000 „desetki“ i 1.500 vozila iz „Opelovog“ programa.\nPrema ugovoru koji je Zastava potpisala sa „Dženeral motorsom“ proizvodnja automobila sa oznakom „Opel“, planirana je za poslednji kvartal 2008. godine. Do tada će sa ovim partnerom biti preciziran i model koji će se proizvoditi u pogonima kragujevačke fabrike.


VUČIĆ UŽIVO IZ BATAJNICE, OVO SU LETEĆI TENKOVI: Ne bih mogao ni da uđem 58 127\t587\nNastavlja se Beogradski bezbednosni forum\n17.10.2019. 09:40h 17.10.2019. 12:25h\nBEOGRAD - Deveti Beogradski bezbednosni forum pod nazivom "U potrazi za pravdom u svetu podela" nastavlja se danas, a u fokusu drugog dana biće, između ostalog, Zapadni Balkan i odnosi Beograda i Prištine.\nForum je počeo panelom o održivim rešenjima za Zapadni Balkan na kojem će govoriti nemački diplomata zadužena za Zapadni Balkan Suzana Šic, bivša visoka predstavnica za spoljnu i bezbednosnu politiku EU Ketrin Ešton, direktor kancelarije za južnu i centralnu Evropu u američkom Stejt departmentu Dejvid Kostelancik, kao i bivši ambasador Francuske u Srbiji Frederik Mondoloni.\nTokom dana biće reči i o finalnom dogovoru o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, na panelu pod nazivom "Razumeti srce i um". Učesnici foruma će se baviti i posledicama odloženih i usporenih evropskih integracija zemalja u regionu. Značajan deo panela biće posvećen klimatskim promenama, o kojima će govoriti srpski ministar zaštite životne sredine Goran Trivan, kao i direktor Energetske zajednice Janez Kopač. Diskutovaće se i o socijalno-ekonomskim aspektima klimatskih promena u Srbiji.\nMondoloni: Pariz spreman da pomogne u dijalogu BG i PR\n- Želimo da organizujemo sastanak, zajedno sa Nemačkom, ako to može da uzbrza proces, rekao je Mondoloni na panelu "Održiva rešenja za Zapadni Balkan" na Devetom Beogradskom bezbednosnom forumu. On je ocenio da je, po tom pitanju, mnogo toga postignuto, ali je naglasio da dijalog mora da se nastavi.\nPredsednica Beogradskog fonda za političku izuzetnost Sonja Liht pozvala je danas na nastavak procesa proširenja EU na Zapadni Balkan, upozorivši da će, ako se to ne desi, drustva u regionu biti ozbiljno ugrožena.\nLiht, koja je otvorila panel "Održiva rešenja za Zapadni Balkan", u okviru drugog dana Beogradskog bezbednosnog foruma, podsetila je da kada je pre osam godina počeo da se održava taj forum, najvažnije pitanje je bilo kako vratiti globalnu debatu na Balkan i osigurati da on postane njen deo.\nOna je, takođe, podsetila da su zemlje Balkana bile ubeđene posle samita u Solunu da će postati punopravne članice EU, ali se to nije desilo.\n"Ne samo da nismo za stolom kao punopravne članice EU, već još težimo za evropskom perspektivom. Neki od nas se nalaze u procesu pristupanja EU, neki se nadaju da će uskoro biti tamo", rekla je Liht.\nOna je, takođe, podsetila na ono što je bivša šefica hrvatske diplomatije Vesna Pusić rekla juče na forumu - da je proces pristupanja proces izgradnje države.\n"Ne uvek uspešan, nekad mnogo sporiji nego što smo očekivali", navela je Liht dodajući da su za većinu stvari odgovorne naše zemlje.\nLiht je, međutim, dodala da su organizatori Beogradskog bezbednosnog foruma ubveđeni da odluka da se odloži otvaranje poglavlja za Severnu Makedoniju i Albaniju i vizna liberalizacija za Kosovo podrivaju glavnu ideju procesa pristupanja kao procesa izgradnje države.\nOne je, stoga, pozvala članove evropske porodice da razmotre odluku da odlože te datume.\n"Imaćete vremena da reformišete EU, ali proces pristupanja može da se nastavi, a mi moramo da budemo deo tog procesa", rekla je Liht.\nOna je upozorila da ako se to ne desi neće samo ova tri društva biti ozbiljno ugrožena ocenivši da, ako Balkan ostane van EU, može da usledi loš kraj za sve.\nLiht je istovremeno podsetila da je BSF pre nekoliko godina odao počast trima ženama koje su, kako je navela, učinile mnogo za region, poput bivše šefice evropske diplomatije Ketrin Ešton, njene naslednice Federike Mogerini i nemačke kancelarke Angele Merkel.\nOna je, ovog puta, odala počast 16-godišnjoj švedskoj ekološkoj aktivistkinji Greti Tunberg koja je celom svetu ulazala na jednog od glavni izazova - klimaske promene. "Hvala što si ono što jesi", rekla je Liht.\nDrugog dana foruma biće reči i o doprinosu žena miru, demokratiji i razvoju u regionu Zapadnog Balakan, ali i o doprinosu žena u reformi bezbednosnog sektora. Na panelima će biti reči i o tome da li pravda ima šansu u podeljenom svetu, a tema će biti i situacija u regionu Bliskog istoka i Severne Afrike, kao i bezbednost u Aziji.\nNa trodnevnom forumu, koji je okupio više od 100 govornika i 700 učesnika, predstavnici međunarodne i domaće političke i diplomatske scene, kao i istraživači i naučnici razmatraju mogućnosti i izazove s kojima se suočavaju svet, Evropa i svet.\nBeogradski bezbednosni forum je jedini dogadaj ove vrste koji je rezultat inicijative organizacija civilnog druĹĄtva: Beogradskog fonda za politicku izuzetnost, Evropskog pokreta u Srbiji i Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nOd prvog izdanja u 2011. godini, BSF se ubraja u najprestižnije dogadaje u oblasti bezbednosti i spoljne politike u jugoistocnoj Evropi.\nSvake godine okuplja više od 100 govornika i 700 ucesnika, medu kojima su donosioci odluka i kreatori politika, predstavnici bezbednosnih institucija, civilnog društva, međunarodne i akademske zajednice iz Srbije i regiona, ali i ostalih delova Evrope i sveta.\nBeogradski bezbednosti forumpanelRazumeti srce i umSonja LihtgovorKetrin Ešton


„Insistiram na očuvanju mira i stabilnosti u BiH“ - Naša Borba\n„Insistiram na očuvanju mira i stabilnosti u BiH“\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da će sutra na sastanku u Beogradu saslušati stavove Milorada Dodika i Željke Cvijanović u vezi sa situacijom u BiH i istakao da će uvek insistirati na očuvanju mira i stabilnosti u toj zemlji.\nVučić je u Minhenu, gde je odgovarao na pitanja novinara u pauzi Minhenske bezbednosne konferencije, za Al Dzaziru rekao da je Dodika i Cvijanović pozvao na sastanak i pre sporne odluke Ustavnog suda u BiH o imovini.\n„Sutra ću da saslušam Dodika i Cvijavnović da čujem šta misle. Uvek ću da insistiram na očuvanju mira i stabilnosti u BiH, mi postujemo integritet BiH i integritet Republike Srpske u okviru BiH“, dodao je Vučić.\nOn je naveo da svi zajedno moraju da rade na očuvanju mira i stabilnosti jer je to najvažnije za sve narode.\nPrethodni tekstGoran Ivanišević o Đokoviću: Novak je genijalac, rođeni pobednik i za mene je najveći\nSledeći tekstSedam pacijenata u Kliničkom centru Srbije od početka epidemije koronavirusa


Ministar Dačić i šef UNMIK-a o aktuelnoj bezbednosnoj i političkoj situaciji na Kosovu i Metohiji\nPrvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić primio je danas specijalnog predstavnika generalnog sekretara Ujedinjenih nacija i šefa UNMIK-a Zahira Tanina, u sklopu njegove redovne posete Beogradu, pred predstojeću sednicu Saveta bezbednosti UN-a o radu UNMIK-a.\nRazgovarano je o aktuelnoj, osetljivoj bezbednosnoj i političkoj situaciji na Kosovu i Metohiji, posebno nakon tragičnog ubistva Olivera Ivanovića, kao i u vezi sa aktuelnim dešavanjima povodom pokušaja ukidanja Specijalnog suda za zločine OVK.\nTeme razgovora bile su i perspektiva dijaloga Beograda i Prištine i angažman UNMIK-a.\nUkazano je na značaj daljeg nesmanjenog prisustva i delovanja ove misije radi stvaranja uslova za normalan i dostojanstven život Srba i pripadnika drugih nealbanskih zajednica na Kosovu i Metohiji.\nMinistar Dačić je naglasio da je za Republiku Srbiju očuvanje aktuelne dinamike i formata sednica Saveta bezbednosti UN-a na ovu temu od izuzetne važnosti, posebno u kontekstu nastojanja u pravcu izgradnje poverenja i stabilnosti.\nŠef srpske diplomatije je izrazio posebnu zahvalnost na uloženim naporima u implementaciji mandata UNMIK-a, uz očekivanje da će Misija i u narednom periodu nastaviti sa njegovim sprovođenjem u skladu sa rezolucijom SB UN 1244 (1999).\nKljučne reči: Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova UN UNMIK


Na Kosmetu ima najviše rezervi lignita, ali zbog ukupne situacije u južnoj srpskoj pokrajini nemamo direktnu nadležnost nad tim resursima, ukazao je državni sekretar Dragosavljević.\nDragosavljević je istakao da Srbija, zbog nekorišćenja uglja sa Kosmeta ima značajne štete i gubitke u energetskom sektoru, jer bi se taj energent koristio, pre svega, za proizvodnju struje.\nPrema podacima srpskog ministarstva energetike iz 2009. vrednost imovine države Srbije u sektoru elektroenergetike, koja je protivpravno prisvojena na Kosmetu, iznosi oko 1,5 milijardu evra.\n"Vrednost tog bogatstva iznosila bi do 100 milijardi evra, kada se uzme u obzir perspektiva i iznos koji bi se dobio eksploatacijom i pretvaranjem tog energetskog bogatstva u električnu energiju", rečeno je tada Tanjugu u resornom ministarstvu.\nVrednost elektrana na Kosmetu procenjena je na oko milijardu evra, a pripadajuće prenosno-distributivne infrastrukture na oko pola milijarde evra.\nU procenu vrednosti te imovine ulaze elektrane, koje je država Srbija gradila iz kreditnih sredstava, kao i distributivna i prenosna mreže i pripadajuća postrojenja.\nDragosavljević je podsetio da se trenutno iz uglja u Rudarskom basenu Kolubara dobija polovina struje u Srbiji, s obzirom da se tu proizvodi više od 70 odsto domaćeg uglja.


Arhiva - Žena nosi maramu kao zaštitnu masku, u sklopu mera suzbijanja epidemije koronavirusa, u Melburnu, Australija.\nSIDNEJ, AUSTRALIJA —\nKako najmnogoljudnija australska država dodatno ublažava ograničenja u borbi protiv Kovida 19, stručnjaci kažu da je ta zemlja dovela epidemiju "pod kontrolu". Jedan od vodećih komentatora kaže da "ne može pronaći drugu zemlju koja je razbila virus", tako dobro kao Australija.\nŽivot u većem delu Australije počinje da liči na ono što je bio pre Kovida 19. U petak će uslediti dodatno ublažavanje mera u državi Novi Južni Vels.\nU bogomoljama će biti dozvoljeno da bude do 300 ljudi, dok će se povećati i kapacitet teretana. Očekuje se da će oko 40.000 ljubitelja sporta u nedelju prisustvovati finalu takmičenja u Nacionalnoj ragbi ligi u Sidneju.\nOtkad je prvi put otkriven u Australiji krajem januara zabeleženo je više od 27.400 slučajeva Kovida 19 i 900 smrtnih slučajeva. Urađeno je 8,3 miliona testova.\nSavezni ministar zdravlja Greg Hant rekao je da je zatvaranje australijskih granica za strane putnike u martu takođe bilo kritično.\n"Ono što smo videli je da smo širom zemlje prošli neverovatno dobro i postoje četiri odbrane: Naše međunarodne granice, testiranje, koje je bilo ujednačeno dobro u svim državama i teritorijama, praćenje, koje je u velikoj meri bilo izvanredno, sa Novim Južnim Velsom kao zlatnim standardom", rekao je. "Viktorija je imala stvarnih izazova, ali se poboljšava, i mislim da je to vrlo važna poruka, kao i distanciranje".\nOčekuje se da će međunarodna putovanja u Australiju i van nje ostati ograničena i u sledećoj godini, iako takozvani balon za sigurno putovanje omogućava Novozelanđanima da lete u Novi Južni Vels i Severnu Teritoriju.\nMnogi Australijanci su u neverici i brizi za porodicu i prijatelje gledali kako se slučajevi koronavirusa ponovo povećavaju u drugim delovima sveta.\nRajna Meklntir, profesorka biološke bezbednosti sa Instituta Kirbi na Univerzitetu Novog Južnog Velsa, rekla je da je situacija u Sjedinjenim Državama i Velikoj Britaniji zastrašujuća.\n"To je potpuno šokantno", rekao je Meklntir. "Kada razmišljamo o pandemijama, ne mislimo da će se zemlje sa visokim prihodima sa bogatim resursima raspasti po šavovima, ali upravo to smo videli".\nNeke od najtežih mera zatvaranja na svetu, u gradu Melburnu, mogle bi biti ublažene sledeće nedelje, jer broj prijavljenih inficiranih i dalje pada. Glavni grad države Viktorija bio je u središtu australijske vanredne situacije zbog Kovida 19, ali vlasti se nadaju da su stroge naredbe za boravak kod kuće i druge mere koje su trajale više od 100 dana funkcionisale.\nZdravstveni službenici poslali su tekstualne poruke za oko 140.000 ljudi koji žive u tri predgrađa Melburna, pozivajući ih na testiranje nakon što je zaražen Kovidm 19 dok je pohađao školu.\nAustralijski zvaničnici priznaju da će se, iako je virus uglavnom obuzdan, uspeh proslaviti samo kada bude dostupna sigurna i pouzdana globalna vakcina.


Najveći plato sira ušao u Ginisa - Biznis i Finansije\nHome\tPosle 5\tNajveći plato sira ušao u Ginisa\nNajveći plato sira ušao u Ginisa\nby bifadmin 10. juna 2019.\nNa Internacionalnom sajmu sira Mondial du Fromage, održanom ove nedelje u Turu u Francuskoj, oboren je Ginisov rekord sa najvećim platoom sira dužine 161 metar. Na njemu se nalazilo tri tone sira iz 20 različitih zemalja, a jedini predstavnik Srbije bila je kompanija Mlekoprodukt, deo Savencia Fromage & Dairy grupe, sa polutvrdim Biser Selekta sirom od kravljeg mleka i istoimenim tvrdim sirom od ovčijeg mleka. Oko 1.000 posetilaca imalo je priliku da, tokom tri dana sajma, degustira 952 vrste sira.\nNa sajmu je, u saradnji sa „Interanacionalnim udruženjem sirara“ održano i svetsko takmičenje za najbolji sir. Članica žirija, koji je činilo 135 sudija, bila je i Bojana Momčilov ispred kompanije Mlekoprodukt.\n„Prilikom degustacije i ocenjivanja upoznali smo se sa nekim od najspecifičnijih aroma sira iz Italije, Belgije, Brazila, Japana, Izraela i mnogih drugih zemalja. I u tome jeste najveća prednost ovog sajma, jer predstavlja mesto sastajanja najvećih profesionalaca iz ove oblasti mlekarske industrije, kao i priliku za razmenu informacija o inovacijama na tržištu sira“, rekla je Bojana Momčilov i dodala:\n„Sa zadovoljstvom smo se odazvali pozivu organizatora. Iako nismo osvojili nagradu sajma, sama činjenica da nas je kvalitet naših sireva kvalifikao za takmičenje na kom su učestvovali proizvođači iz celog sveta je veliko priznanje.“\nSrbiju želi da napusti polovina populacije izmedju 15 i 29 godina\nWI-FI mreže bez zaštite ne treba koristiti za novčane transakcije


Načelnik Efendić i ministar Alikadić obišli gradilište bazena na Dobrinji - Index.ba\nNaslovnica BiH Načelnik Efendić i ministar Alikadić obišli gradilište bazena na Dobrinji\nUgovor o sufinansiranju izgradnje bazena i sportsko – rekreacionog centra Dobrinja za budžetsku 2020. godinu, u iznosu od pola miliona konvertibilnih maraka, potpisali su danas načelnik Općine Novi Grad Sarajevo Semir Efendić i ministar Ministarstva za kulturu i sport Kantona Sarajevo Kenan Alikadić. Nakon toga obišli su i gradilište gdje je u toku izgradnja bazena.\nOvom prilikom načelnik Efendiće istakao je da je Ministarstvo u ovoj godini izdvojilo znatno veći iznos sredstava nego prošle godine, a da je od samog početka realizacije ovog velikog infrastrukturnog projekta, ideja bila da se bazen gradi zajednički, između Kantona i Općine. U prvoj godini je finansiranje bilo jednako, međutim prošle godine je od strane Kantona bio zastoj, odnosno izdvojeno je svega 100.000 KM, a radi se ipak o višemilionskom projektu, vrijednosti većoj od 6 miliona KM.\n“Kada je u pitanju ulaganje u ovaj projekat utrošeno je nešto više od 3 miliona KM. Već je potpisan ugovor koji se tiče sredstava koja je Općina osigurala u ovoj godini, oko 800.000 KM i sada smo dobili sredstva od Ministarstva kulture i sporta KS u vrijednosti od pola miliona konvertibilnih maraka, nakon čega će biti potpisan ugovor i za njihovu realizaciju. To će biti značajno, jer je uglavnom sva konstrukcija objekta završena, sada se izvode radovi vezani za instalacije bazena tehnika, pumpe i nabavka svih tih uređaja koji na kraju omogućavaju da bazen fukncioniše po svim propisanim standardima i normativima. Nadam se da ćemo uz ova sredstva od Kantona uspjeti da u narednoj godini, zajedno sa Ministarstvom, obezbijedimo dovoljno sredstava da bazen bude otvoren naredne godine u ljetnoj sezoni“, izjavio je općinski načelnik Semir Efendić.\nPrema riječima ministra Alikadića, koncept Ministrastva kojim rukovodi je ulaganje u sportske i kulturne resurse na području Kantona Sarajevo. Ističe da su za projekte poput bazena i slične, ove godine planirana 4,2 miliona iz kreditnih sredstava Razvojne banke.\n“Vrlo je pohvalna dinamika radova koji se odvijaju na izgradnji bazena i pratećih sadržaja sportsko-rekreacionog centra Dobrinja. Općina Novi Grad je najmnogoljudnija općina u Federaciji BiH i značajno je da dobije jedan ovakav resurs, koji će se moći koristiti i u ljetnom i u zimskom periodu. Mi kao Ministarstvo kulture i sporta KS smo trebali uložiti značajna finansijska sredstva, međutim ove godine je to 500.000 KM, a značajnija sredstva planirat ćemo u budžetu iduće godine, kako bi se ovaj projekat mogao privesti kraju“, kazao je ministar Alikadić.\nPrethodni članakUhapšeni sarajevski policajci predati Tužilaštvu KS\nNaredni članakMedicinskim radnicima se odbija od plaće jer su zaraženi koronom. Dr. Zaid: Ti ljudi su duplo kažnjeni


ПРЕДСЕДНИК ОПШТИНЕ О ПЛАНОВИМА ЗА НАРЕДНЕ ЧЕТИРИ ГОДИНЕ - Opština Vračar\nPREDSEDNIK OPŠTINE O PLANOVIMA ZA NAREDNE ČETIRI GODINE\nPredsednik Gradske opštine Vračar govorio je ovoga jutra, tokom gostovanja u programu „Jutro sa Sanjom“ na RTV „Studio b“ o planovima Gradske opštine Vračar u naredne četiri godine.\nPredsednik je istakao da su građani iskazali zadovoljstvo zbog brze i ekifasne dezinfekcija ulaza tokom trajanja epidemije korona virusa. „Veće Gradske opštine Vračar prošle godine iniciralo je da Grad Beograd prebaci nadležnost održavanje fasada, liftova i krovova opštinama, i odlukom Grada Beograda to nam je omogućeno. Obezbedili smo sredstva da do 2022 rekonstruišemo 4.000 fasada na Vračaru“, rekao je Nedeljković i naglasio da se obraća svim zvaničnicima Grada, sekretarima i direktorima javnih preduzeća kad god postoji problem koji treba rešiti.\nPrvi čovek Opštine je najavio da je obezbeđen novac za rekonstrukciju dve elitne vračarske osnovne škole – „Sveti Sava“ i „Vladislav Ribnikar“. Tokom gostovanja predstavio je gledaocima brošuru o budućim projektima i planovima do kraja 2025. godine.\nMilan Nedeljković je najavio da će do kraja godine biti završen aneks zgrade Opštine namenjen predškolcima. „Skoro 300 mališana će koristiti vrtić, nismo hteli da se proširujemo i da tu budu kancelarije Opštine, već smo taj prostor ustupili PU ‘Vračar’“, rekao je Nedeljković i istovremeno najavio igradnju vrtića u Šumatovačkoj ulici\n„Prošle godine inicirali smo u Gradu da se parking mesta koja su pripadala kafićima oslobode i dobili smo 190 parking mesta. Pre dve nedelje inicirali smo da se parking u Katanićevoj ulici i ulicama Bore Stankovića i Skerlićeva oslobode, ta molba nam je ispunjena i dobili smo još 200 parking mesta. Takođe, nameravamo da u Skerlićevoj ulici bude napravljena podzemna garaža, sa kapacitetom od 300 do 500 parking mesta. To je važno i za Vračarce i zbog posetilaca Hrama Svetog Save“, istakao je Nedeljković.\nPredsednik je najavio i da će do 2022. biti izgrađen i novi sportski centar na Južnom bulevaru sa olimpijskim bazenom. „U Sekretarijatu za imovinu Grada Beograda se već radi na projektu izgradnje olimpijskog bazena sa pokretnim krovoma i prizemnom multifunkcionalnom sportskom dvoranom. To je kvantitativni i kvalitativni pomak za Vračar“, zaključio je prvi čovek Opštine.


Brnabić: Pejsend jedna od najnaprednijih evropskih kompanija\n26. 05. 2022. u 21:47\nPREMIJERKA Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je kompanija "Pejsend" (Paysend) iz Velike Britanije, koja je objavila da je otvorila svoj novi Evropski tehnološki centar u Beogradu, jedna od najnaprednijih i najpoznatijih evropskih kompanija.\nKako je rekla, ta kompanija je jedan od lidera u tehnološko-razvojnom smislu u finansijskom sektoru.\n- Nakon nekoliko rundi razgovora sa nama, kompanija ''Pejsend'' je objavila da će svoj tehnološko-razvojni centar za Evropu praviti upravo u Beogradu - rekla je Brnabić novinarima u Narodnom pozorištu u Beogradu, gde se danas održava konferencija World Minds koja okuplja okuplja svetske lidere u raznim oblastima poput nauke i inovacija, ali i brojne investitore.\nNovi tehnološki centar će se fokusirati na razvoj softvera i proizvoda i predstavlja potvrdu reputacije Srbije kao jedne od vodećih tehnoloških centara u Evropi, sa rastućom zajednicom poznatih visokotehnoloških kompanija i fintek startapa koji dolaze u Srbiju zahvaljujući dobroj lokaciji, i međunarodno priznatim znanjima i veštinama naših ljudi, naveo je na svom sajtu Pejsend, globalna fintek kompanija sa sedam miliona klijenata.\nPejsend omogućava korisnicima da plaćaju i šalju novac na mreži bilo gde, bilo kako i u bilo kojoj valuti.\nLEPA VEST ZA SRBIJU: Otvoren tehnološki centar - Beograd bio logičan izbor za Pejsendovo tehnološko čvorište\n26. 05. 2022. u 13:43\nANA BRNABIĆ ODGOVORILA MILANOVIĆU: Šta nam Hrvati neće oprostiti - Što tražimo pravdu za ubijenu decu na Petrovačkoj cesti?\n25. 05. 2022. u 17:06\nPejsend kompanija Pejsend Ana Brnabić\n27. 06. 2022. u 11:08\nKAKO DO VAUČERA ZA ODMOR OD 15.000 DINARA? Procedura je jednostavna, a ovo su i uslovi\n26. 06. 2022. u 16:53\nMINISTAR policije Aleksandar Vulin i šef Delegacije Evropske unije (EU) u Srbiji Emanuel Žiofre, obići će danas modernizovani, rekonstruisani granični prelaz Kotroman između Srbije i Bosne i Hercegovine (BiH).\n27. 06. 2022. u 10:51\n16:27 RASTE BROJ ZARAŽENIH: Objavljen najnoviji korona presek\nU SRBIJI je u poslednja 24 sata registrovan 751 novi slučaj zaraze koronavirusom, od 7.615 testiranih uzoraka.\n16:26 DROGA, ZLOSTAVLJANJE, NAPUŠTANJE: Ovi veliki glumci ne razgovaraju sa svojom decom - svađe i prekid odnosa\nDRAME su sastavni deo i njihovih života\n16:22 NOVI NAPAD NA STRANE BORCE U UKRAJINI: Rusi tvrde da su uništili diverzante ozloglašene gruzijske legije\nVOJSKA Ruske Federacije potvrdila je danas likvidaciju stranih plaćenika iz Gruzije i evropskih zemalja kod Lisičanska.\n16:22 VELIKA ZVEZDINA NADA U PARTIZANU: Stolica potvrdio, "parni valjak" je na pragu novog pojačanja (VIDEO)\nFUDBALSKI Klub Partizan nastavlja da osnažuje igrački kadar pred velike izazove koji slede na evropskoj sceni.\n16:21 NIKOLA LAZETIĆ PONOSNO: "Vratili smo ugled srpskom fudbalu"\nDIREKTOR mlađih reprezentativnih selekcija Fudbalskog Saveza Srbije, Nikola Lazetić, analizirao je u ponedeljak učinak timova koji su sa manje ili više uspeha predstavljali zemlju u prethodnom periodu.\n37 LOŠE VESTI ZA ZAPAD: Turska se oglasila o sankcijama Rusiji\n35 RAT U UKRAJINI: Komandant marinaca VSU- Izgubio sam 80% vojnika; Psi rata iz zemalja NATO okoljeni u Lisičansku (VIDEO)\nUŽIVO: Đoković - Kvon: Novak ne blista, ali je blizu druge runde\n"NE MOGU DA NAPUSTIM TRAVU": Danil Medvedev u društvu srpskog zeta pati za Vimbldonom\n27. 06. 2022. u 12:48\nŠPANSKI "AS" OBJAVIO: Poznat naslednik Luke Modrića u Realu\n27. 06. 2022. u 15:15


SAD: Obustavljene deportacije, blokade na aerodromima\nRTV\t29.01.2017 12:59\nNekoliko američkih udruženja za zaštitu građanskih prava, među kojima uticajna Američka unija za građanske slobode (ACLU), podnele su u subotu tužbu protiv američkog predsednika zbog ukaza u kojem se izbeglicama iz nekih muslimanskih zemalja zabranjuje ulazak u SAD.\nTramp je u petak do daljeg zabranio ulazak u zemlju sirijskim izbeglicama, a tromesečna zabrana izdavanja američkih viza uvedena je za državljane Irana, Iraka, Libije, Somalije, Sudana i Jemena.\nPrema podacima ACLU, između 100 i 200 ljudi zadržano je od tada na aerodromima ili u tranzitu.\nDve prve osobe zadržane na ulasku u SAD, po dolasku na aerodrom u Njujroku u petak uveče, Iračani su povezani sa američkom vojskom.\nImigraciona služba ih je pustila u subotu uveče posle intervencije njihovih advokata.\nMinistarstvo će poštovati naredbu federalnog suda


Buš traži da Kongres odobri troškove operacija u Iraku\nPredsednik Buš vrši pritisak na Kongres da odobri njegov zahtev za budžet radi finansiranja rata u Iraku, gde, prema njegovim rečima, lideri počinju da se kreću ka političkom pomirenju.\nKada se članovi Kongresa vrate sa pauze zbog praznika Dana zahvalnosti, predsednik Buš želi brzu akciju za dopunsko finansiranje rata u Iraku, ali bez rokova za povlačenje američkih trupa koje traže demokrate.\nČlanovi predsednikove Republikanske stranke u Senatu, prošle sedmice blokirali su napore opozicionih demokrata da povežu 50 milijardi dolara za finansiranje rata sa povlačenjem borbenih jedinica iz Iraka do kraja sledeće godine.\nOdobrenje za finansiranje propalo je kada su demokrate blokirale republikanski predlog zakona kojim bi se odobrilo 70 milijardi dolara za rat, ali bez ikakvih uslovljavanja. Predsednik Buš izjavio je da se neki američki vojnici vraćaju kućama, dok će ih drugi slediti naredne godine, zbog poboljšane bezbednosne situacije koja je, prema njegovim rečima, delom rezultat njegove odluke, ranije ove godine, da pošalje dodatna pojačanja u Irak.\nTe trupe poslate su kao pomoć iračkim liderima kako bi dobili u vremenu za postizanje političkog dogovora o raspodeli naftnog bogatstva i dozvolili članovima bivše partije Sadama Huseina da se ponovo pridruže vladi. Ni jedna od ovih mera nije usvojena u iražkom parlamentu.\nU intervjuu za Ej BI Si njuz, predsednik Buš je zamoljen da prokomentariše tempo pomirenja i izjavu jednog kapetana američke vojske koji je rekao da koalicione snage ne mogu same da pomire iračke političare.\n«Sunitski šeici se javljaju i počinju da preuzimaju vodeću ulogu na lokalnom nivou. Kapetanova izjava je istinita u ovom smislu: Iračani će očigledno morati da preuzmu vodeću političku ulogu, i oni to već počinju da čine».\nUpitan da li je zadovoljan što se za manje od godinu dana nakon što je povećan broj američkih vojnika, nivo nasilja u Iraku izgleda smanjio u mnogim oblastima, predsednik je odgovorio potvrdno.\n«Ta odluka, koja nije bila laka, zaista je prethodno proučena i bila je zasnovana na preporukama najviših vojnih komandanata».\nPoboljšanje bezbednosti u Iraku delimično zavisi od susednog Irana, koji je politički uticajan na jugu i koji je, kako kažu američki komandanti, naoružao neke pobunjenike. Američka vojska saopštila je da pristaje na novu rundu razgovora sa Iranom o poboljšanju bezbednosti u Iraku. Američki komandanti kažu da poslednjih nekoliko nedelja Iran izgleda smanjuje priliv oružja preko granice.\nSjedinjene Države i Iran održali su tri runde razgovora o bezbednosti u Iraku ove godine, prekidajući period od 27 godina zamrznutih diplomatskih odnosa. Ti sastanci izgleda nisu doneli neki veći napredak, i dve strane se i dalje medjusobno okrivljuju za nasilje u Iraku.


Zasad obezbedili 1,8 miliona vakcina, najverovatnije Fajzer – Sandzak Vijesti\nZasad obezbedili 1,8…\nZasad obezbedili 1,8 miliona vakcina, najverovatnije Fajzer\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je preko covax sistema obezbeđeno 1,8 miliona doza vakcine protiv korone, najverovatnije Fajzerove, kao i da ćemo pre kraja decembra imati prve vakcine u zemlju.\n“Krenuli smo u potragu za vakcinama, da na najbrži mogući način nabavimo najbezbednije vakcine za građane, da prvo umanjimo, a onda i potpuno prekinemo katastrofalne uticaje korone na život ljudi u Srbiji i na našu ekonomiju”, rekao je Vučić u obraćanju javnosti.\n“Pokušaćemo do kraja januara da obezbedimo dovoljno za kompletan zdravstveni sektor, kao i za veći deo vojske i policije, koji su najviše na udaru, čime bismo im olakšali rad i zaštili zdravstveni sistem”, rekao je Vučić.\n“Pričalo se i o ”srpskom Bergamu”… Na kraju sve dođe na svoje i semafor je taj koji pokazuje rezultate rada, marljivog i hrabrog pristupa ljudi”, rekao je Vučić i čestivao zdravstvenim radnicima, kriznom štabu, kao i građanima koji su se disciplinovano ponašali.\n“Pre kraja decembra imaćemo prve vakcine u zemlji, a verujemo da ćemo uspeti da obezbedimo dovoljno vakcina, jer to nije pitanje političkog opredeljenja, nago pitanje zdravlja”, rekao je Vučić.


KKI Vrbas u Rumuniji: Opravdati ulogu favorita! Banjaluka.com\nČlanovi Košarkaškog kluba invalida „Vrbas“ sa dosta optimizma su otputovali za Oradeu!\nBanjalučani će u ovom rumunskom gradu učestvovati na tradicionalnom turniru koji će biti odigran sutra, 26. avgusta u 11 časova. Šampioni NLB lige u polufinalu odmjeriće snage sa ekipom Heroji iz poljskog grada Krakova, a u drugom duelu sastaće se Oradea i Karslrue.\nNa ovu smotru otputovali su zahvaljujući razumijevanju menadžmenta Tvornice obuće „Bema“.\n“Kada smo nedavno gostovali u slovenačkom gradu Kidričevu finasijski nam je pomogao gradonačelnik Igor Radojičić. Sada je „Bema“ stala uz nas i omogućila našim igračima da ponovo učestvuju na jakom turniru u Oradei. Nadamo se da će dostojno reprezentovati Banjaluku i Republiku Srpsku kao što su to činili i ranije” – istakao je Marinko Umičević, tehnički direktor „Beme“ i ujedno prvi čovjek KKI „Vrbas“.\nUprava uz igrače\nUprava jednog od najtrofejnijih klubova u Banjaluci, ali i Republici Srpskoj i BiH uvijek je uz svoje igrače.\n“Svi živimo kao jedan i kada je tako onda i ne čudi što iz godine u godinu bilježimo sjajne rezultate. Tako je bilo do sada, tako će biti i u vremenu koje dolazi. A, našu ekipu u novom takmičarskom ciklusu očekuju novi izazovi i sigurni smo da će i dalje nastaviti da osvajaju trofeje” – sa optimizom je poručio Marinko Umičević.\nMladen Šipka, član najužeg klupskog rukovodstva „Vrbasa“, nada se dobrom rezultatu u Rumuniji kao i u novoj sezoni.\n“Naša ekipa je u tri navrata osvajala prvo mjesto na prestižnom turniru u Oradei. Ono u što smo svi sigurni, a to je, da neće razočarati i da će sve učiniti da se kući vrate sa peharom. Poslije toga čeka nas početak NLB lige kao i novi šampionat BiH u kojima želimo ponovo da budemo najbolji” – kategoričan je Šipka.\nRaspoloženje na niovu\nEkspedicija Košarkaškog kluba „Vrbas“ je vidno raspoložena krenula put Rumunije.\n“Iako na ovaj turnir idemo bez Ante Štimca i Ademira Demirovića, mišljenja sam da imamo kvalitet da opet podignemo pobjednički trofej. Malo će nam biti problem taj što smo tek na početku priprema, ali ponavljam još jednom imamo snage i volje da završimo na prvom mjestu” – naglasio je Igor Ignjatović, kapiten banjalučkog sastava.\nBiljana Nedić, jedina dama u ekipi višestrukih šampiona Jadrana, Republike Srpske i BiH, takođe očekuje pobjedu u Oradei.\n“Mi u svaku utakmicu ulazimo sa željom da pobijedimo. Tako će biti i na ovom dosta jakom turniru na kojem će nam prvi rival biti ekipa iz Krakova. Nikog nećemo potcijeniti, ali ni precjeniti, pa valjda smo mi šampioni” – poručila je Biljana Nedić.