U spornom testiranju leka u Francuskoj učestotvalo 90 ljudi\nBeta 15. januara 2016. 19:05\nDevedeset dobrovoljaca učestvovalo je u kliničkom ispitivanju leka u Francuskoj koje je dovelo do moždane smrti jedne osobe i pet hospitalizovanih, rekla je danas francuska ministarka zdravlja Marisol Turen.\nMinistarka je ovo izjavila na konferenciji za štampu u Renu u kojem je krenulo naopako ispitivanje leka i u kom se oboleli pacijenti nalaze na bolničkom lečenju. Ona je dodala da su volonteri dobili različite doze ispitivane supstance.\nRadilo se o prvoj fazi kliničke probe u kojoj zdravi volonteri uzimaju lek da ispitaju bezbednost njegovog korišćenja, toleranciju i druge elemente, navelo je ranije francusko Ministarsto zdravlja.\nLekovi su uzimani oralno, a test je sproveden u privatnoj laboratoriji u Renu, na zapadu Francuske.\nMinistarka je rekla da su žrtve bile deo grupe koja je više puta dobijala taj lek, i naglasila da je ta nesreća nešto dosad nezabeleženo u Francuskoj.\n„Nije mi poznat nijedan uporediv dogadjaj, ovo do sada nije vidjeno“, rekla je ministarka.\nIncident se dogodio u okviru kliničkog ispitivanja leka u prvoj fazi, odnosno na zdravim volonterima, pošto su prethodno izvršeni testovi na životinjama, medju kojima i na šimpanzima.\nTestiranje supstance u okviru ispitivanja terapije sprovela je privatna laboratorija, a odnosi se na probleme raspoloženja i anksioznosti, rekla je ministarka i demantovala izveštaje medija da je u ispitivanom molekulu bilo i kanabisa.\nŠest nastradalih osoba su muškarci stari od 28 do 49 godina, a lek su uzimali više puta.\nŠef odelenja za neuronauke Bolničkog centra u Renu Pjer-Žil Edan rekao je da četiri od pet osoba koje se nalaze na lečenju u bolnici imaju „neurološke smetnje različitih stepena ozbiljnosti“ i da bi troje od njih mogli da ostanu sa „nepovratnim“ oštećenjima.\nPeta osoba nema simptome, ali se nalazi pod pažljivim nadzorom.\nEdan je rekao da su, kada je stigao prvi oboleli, mislili da se radi o cerebralnom vaskularnom oštećenju i dodao da se stanje tog pacijenta brzo pogoršavalo i da je ta osoba sada u stanju moždane smrti.\nIspitivanje je sprovodila od prošlog leta kompanija Biotrial, za portugalsku farmaceutsku grupu Bial.\nKompanija Biotrial sa sedištem u Francuskoj ima medjunarodni ugled i sprovela je hiljade testova od kad je osnovana 1989. godine.\nFrancusko tužilaštvo otvorilo je istragu zbog „nenamernih povreda“, a Ministarstvo zdravlja naložilo je ispitivanje laboratorije.


Dileme oko servisiranja kosovskog duga\nNakon predloga ministra ekonomije Mlađana Dinkića da Srbija treba da prestane da plaća kosovski dug, ekonomisti upozoravaju da bi takva odluka mogla imati posledice zbog neispunjavanja obaveza prema poveriocima. Za razliku od ekonomskih, ovakva eventualna odluka, po oceni stručnjaka, ne bi trebalo da proizvede političku štetu u vezi sa stavom Beograda da je Kosovo deo Srbije.\nDok ministar ekonomije Mlađan Dinkić smatra da bi Beogradu bilo pametnije da sredstva, od 100 do 150 miliona dolara, koliko iznosi servisiranje kosovskog duga, preusmeri Srbima na Kosovu, a ne da daje Albancima, ekonomisti upozoravaju da bi takva odluka mogla da nanese štetu upravo Srbiji. To što Beograd plaća kosovski dug, iako nema poreske prihode sa Kosova, jeste nelogično sa ekonomskog stanovišta, objašnjava za naš program ekonomista Milan Kovačević, ali da bi, sa druge strane, insistiranje na neplaćanju tog duga moglo imati posledice:\n"Trebalo bi se dogovoriti kako će onda biti, u slučaju da ga ne plaćamo. To bi se moglo smatrati kao kršenje našeg sporazuma sa tim kreditorima. To je dug prema međunarodnim organizacijama, a one imaju uredne ugovore sa prethodnom državom koja je uzela kredite - mi smo pravni naslednici te prethodne države."\nEkonomisti upozoravaju da bi ušteda od oko 100 miliona dolara bila mala u poređenju sa štetom koju bi Srbija platila gubitkom kreditnog rejtinga, ako bi prestala da ispunjava obavezu prema poveriocima. Prema nekim prognozama u slučaju da država ne ispunjava obaveze prema poveriocima to bi praktično značilo da je proglašen bankrot što bi moglo da dovede do poskupljenja kredita, smanjenog priliva kapitala i većih troškova. Ministar Mlađan Dinkić je, objašnjavajući predlog novinarima, pojasnio da će tek videti na Vladi kako bi takva inicijativa mogla da se realizuje:\n"Svetska banka i njeni predstavnici dolaze sledeće nedelje u Beograd i to je prilika da sa njima krenemo u te razgovore jer prva ovogodišnja tranša za otplatu duga dospeva u martu."\nA ekonomista Milan Kovačević objašnjava da je Srbija jedino uspevala da postepeno skine dug država koje su nastale od bivše Jugoslavije i da je ostao ukupan dug koji se odnosi i na Srbiju i na Kosovo:\n"Ako bi prestali sa plaćanjem tog duga, a nemamo sporazum sa Kosovom da će se to plaćati iz njihovog fiskalnog prihoda, došli bismo na neki način u koaliziju sa odredbama koje imamo u ugovoru oko korišćenja tog kredita."\nPredlog jednog od ministara u Vladi Srbije o prestanku servisiranja kosovskog duga došao je u trenutku kada Srbija pokušava da ospori odluku Prištine o nezavisnosti. Ministar Mlađan Dinkić ipak kaže da tako nešto ne bi moglo da utiče na napore Beograda:\n"Ako ne bi plaćali dug, to ne bi značilo da se odričemo političkog zahteva za suverenitetom Srbije. To samo znači da smo budale i da dajemo neki novac u međuvremenu."\nI za profesora ustavnog prava na Univerzitetu Union Bogoljuba Milosavljevića prestanak servisiranja kosovskog duga ne bi se mogao posmatrati kao odricanje Srbije od suverenitata nad Kosovom, nego kao politička mera kojom se želi pokazati nesaglasnost sa proglašenjem nezavisnosti Kosova. Prestanak servisiranja kosovskog duga ne bi doneo nešto posebno novo, kaže profesor Milosavljević:\n"Budući da se i neki drugi aspekti suvereniteta na tom delu teritorije ne obavljaju od strane Srbije, praktično od 1999. godine, time Srbija jasno saopštava da ne želi da servisira jedan dug, koji otpada na taj deo teritorije, dok taj deo teritorije ima takve secesionističke namere."


VUČIĆ U UN: Mi ne podižemo nacionalističke tenzije, Srbi na KiM žive u getoima! (VIDEO)\nVUČIĆ U UN: Mi ne podižemo nacionalističke tenzije, Srbi na KiM žive u getoima! (VIDEO)\n5 decembra 2014\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić upozorio je da na Kosovu i Metohiji ni danas nisu ostvarene osnovne pretpostavke normalnog života i istakao posvećenost Srbije pomirenju naroda koji žive na Kosovu i unapređenju životnih uslova za sve.\nVučić je pred Savetom bezbednosti UN podvukao da je Beograd čvrst u svom stavu da ne prizna nasilno i međunarodnom pravu protivno otcepljenje KiM i njegovo samoproglašenje za državu, ali da to danas nije prepreka razgovorima i sve življoj komunikaciji sa Prištinom.\nKako je naglasio, to je pre svega zato što Beograd, Vlada Srbije, žele mir i stabilnost u celom regionu, žele dijalog i pronalaženje rešenja, i žele da njime, nesmetano, cirkulišu ljudi, roba i sve pozitivne ideje.\nVučić je rekao da Beograd traži i za Srbe na Kosovu ono što želi i Albancima – mogućnost da normalno žive, da rade, budu bezbedni, komuniciraju i nesmetano se kreću.\n„I zato mislimo da sve što je Srbija u poslednje dve godine uradila na širenju i promovisanju ovakvih svojih stavova, zaslužuje i pažnju i priznanje i podršku. Pre svega zato što je naša želja – mir i saradnja na celom Balkanu – jedini način da taj region postane ravnopravni deo Evrope, i to tako što se od nje ni po čemu neće razlikovati“, poručio je srpski premijer.\nVučić je pozvao međunarodnu zajednicu da sa maksimalnom ozbiljnošću uvaži zaključke glavnog tužioca Specijalne istražne jedinice Euleksa Klinta Viljamsona, po kojima je prikupljeno dovoljno dokaza za podizanje optužnice protiv lidera tzv. OVK odgovornih za progon Srba, Roma i pripadnika drugih nealbanskih zajednica, kao i samih kosovskih Albanaca.\n„Zamerke Vlade Srbije na rad pravosuđa na Kosovu i Metohiji posebno dobijaju na težini nakon otkrića ozbiljnih sumnji u postojanje visoke korupcije u redovima Euleks misije, koje uključuju primanje mita zarad obustavljanja desetina krivičnih postupaka protiv kosovskih Albanaca, kao i fabrikovanja dokaza u sve besmislenijem procesu protivu Olivera Ivanovića“, naglasio je on.\nGovoreći o izveštaju o stanju na Kosovu šefa UNMIK-a Farida Zarifa, on je ukazao da na Kosovu ni osnovne pretpostavke normalnog života nisu ostvarene, pa je i sada – više od petnaest godina od rasporedivanja medunarodnih predstavnika – neophodno da Savet bezbednosti diskutuje o obezbedivanju elementarnih uslova za život, pre svega Srba i drugih nealbanaca u pokrajini.\nZato Srbija smatra da je i dalje neophodno jačati ulogu UNMIK-a u oblastima za koje je ta misija i dalje nadležna.\nVučić je naglasio i da je neophodno posvetiti dužnu pažnju životu Srba, ne samo na severu Kosova, već južno od Ibra.\n„Srbi u enklavama širom Pokrajine žive tiho, skromno i teško, na sramotu Evrope i sveta, u getoima savremenog doba“, naglasio je on.\nPremijer je ukazao i na više problema, uključujući i one sa kojima se susreću bivši pripadnici MUP Srbije sa prostora Kosova i Metohije pri integraciji u Kosovsku policijsku službu (KPS).\nTakođe je ukazao i na probleme pokušaja kosovskih Albanaca da putem uzurpacije zemljišta i izgradnje objekata bez građevinske dozvole izmene etničku strukturu na Kosovu i Metohiji.\nVučić je ukazao i na probleme vezane za bezbednost i slobodu kretanja pripadnika srpske zajednice, koji neretko nisu u mogućnosti da dostojno obeleže verske praznike i obiđu grobove najbližih, ali i na problem u Kopnenoj zoni bezbednosti uz administrativnu liniju prema Kosovu i centralnoj Srbiji.\nPrema njegovim rečima, Priština još uvek nije preduzela potrebne korake kako bi ispunila svoj deo obaveza u ključnim oblastima, navodeći da pre svega na neadekvatna rešenja u Zakonu o amnestiji, Zakonu o budžetu, kao i u Zakonu o lokalnoj samoupravi.\nVučić je preneo duboku zabrinutost Vlade Srbije zbog incidenata koje kontinuirano sprovode pripadnici većinske zajednice na Kosovu a koji za cilj imaju sprečavanje povratka Srba i drugih nealbanaca na njihova ognjišta sa kojih su proterani.\nVučić je rekao da je posebno zabrinjavajuće stanje u oblasti zaštite kulturnog i verskog nasleđa na prostoru Kosova i Metohije i s tim u vezi je pomenuo grafite „Islamske države“ koji su se pojavili na pomoćnim objektima manastira Visoko Dečani.\nSrpski premijer se na kraju osvrnuo i na incident na fudbalskoj utakmici reprezentacija Srbije i Albanije u Beogradu, podvukavši da ga Srbija nije izazvala, već albanski navijači.\nOn je kazao da se može samo zamisliti šta bi se desilo da se to dogodilo u nekoj drugoj zemlji, te podsetio da je posle incidenta u Beogradu boravio albanski premijer Edi Rama.\nObraćanje Savetu bezbednosti UN Vučić je završio porukom da se može računati na Srbiju kao stub stabilnosti, i veoma brzo, modernu i uspešnu zemlju.\nZARIF: FORMIRATI VLADU NA KOSOVU, NASTAVITI DIJALOG\nŠef UNMIK-a Farid Zarif pozvao je večeras političke vođe na Kosovu i Metohiji da završe proces formiranja vlade i ukazao da je potrebno stvoriti novi zamajac u pregovorima Beograda i Prištine i nastaviti sastanke na visokom nivou.\nZarif je na sednici Saveta bezbednosti, predstavljajući redovni tromesečni izveštaj generalnog sekretara UN Ban Ki-muna o situaciji na Kosovu, rekao da je kašnjenje od šest meseci u formiranju vlade u Prištini nanelo štetu, jer je došlo do kašnjenja u institucionalnim reformama i nastavku dijaloga sa Beogradom.\nOn je pozdravio to što su i u tom prelaznom periodu nastavljeni tehnički pregovori.\n„Svakako ponavljam da je potrebno stvoriti novi zamajac i nastaviti sastanke na visokom nivou što je pre moguće, kako bi obe strane realizovale obećanja i iskoristile prilike koje donose EU i evropske integracije“, rekao je Zarif.\nOn je pozdravio saradnju opštinskih struktura na severu Kosova za pripreme opštinskih budžeta za 2015. godinu, ističući da to pokazuje da su obe strane ubeđene u to koliko je važan dijalog na lokalnom nivou kako bi se stvorila bolja vladavina.\n„Bitno je da se održi zamajac u pravcu integracije četiri severne opštine i u tom kontekstu uspostavljanje Zajednice srpskih opština u skladu sa Briselskim sporazumom“, rekao je Zarif.\nZarif je ukazao da je potrebno raditi na povratku interno raseljenih lica, kao i na otkrivanju sudbine nestalih lica u sukobima 1998. i 1999. godine.\nVUČIĆ SA KI MUNOM: NAŠE PONAŠANjE – DOKAZ SNAGE SRBIJE\nSrbija je stub stabilnosti u regionu i zato nije reagovala na provokacije, što je dokaz naše snage, a ne slabosti, istakao je srpski premijer Aleksandar Vučić u razgovoru sa generalnim sekretarom UN Ban Ki Munom, sa kojim se sastao danas popodne u Njujorku, pred početak sednice Saveta bezbednosti o Kosovu.\nPredsednik Vlade Srbije pozvao je generalnog sekretara UN da poseti Srbiju.\nVlada Srbije je, kako je podvukao premijer Vučić, usvojila važne zakone, sprovela reforme, fiskalnu konsolidaciju i postigla aranžman iz predostrožnosti sa MMF-om, što ukazuje na to da je naša zemlja na dobrom putu i da nam ne treba bilo kakva destabilizacija Zapadnog Balkana.\nOn je istakao da će se Srbija, iako Beograd i Priština imaju različit stav po pitanju nezavisnosti Kosova, boriti za život ljudi na Kosovu, njihovu budućnost i nastaviti razgovore sa Prištinom pod okriljem Evropske unije.\nNa početku sastanka, Ban Ki Mun je istakao da su UN uvek spremne da sarađuju sa Vladom Republike Srbije i zemljama u regionu.\n„Odnosi Beograda i Prištine su veoma važni i nadamo se da će dijalog na najvišem nivou biti nastavljen po formiranju Vlade u Prištini“, istakao je Ban.\nOn je naglasio da je predsedavanje Srbije OEBS-u od velikog značaja, jer će to omogućiti bližu saradnju sa UN na promociji mira i stabilnosti.\nTakođe je pozdravio odluku Srbije da poveća broj učesnika u mirovnim misijama pod okriljem UN širom sveta.\nPremijer Vučić je, s tim u vezi, naglasio da se Srbija zalaže za povećanje broja učesnika u mirovnim misijama UN, jer želi da pomogne uvođenju mira širom sveta.\nVučić se, takođe, zahvalio UN na pomoći upućenoj nakon poplava koje su zadesile Srbiju.\nKasnije večeras premijer Vučić govoriće na sednici Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, na kojoj će biti predstavljen tromesečni izveštaj generalnog sekretara UN-a o radu UNMIK-a za period od 16. jula do 15. oktobra.\nBan je u izveštaju izrazio zabrinutost zbog političkog zastoja u Prištini i pozvao kosovske lidere da pojačaju napore radi pronalaženja rešenja i da sto pre nastave dijalog s Beogradom.\nGeneralni sekretar UN čestitao je vlastima u Beogradu i Prištini na napretku ka evropskoj budućnosti i ohrabrio što skoriji nastavak dijaloga na visokom nivou, pod okriljem EU.\nEvropska komisija, kako je primetio, u oktobarskom Izveštaju o napretku Srbije navela je da je napredak u normalizaciji odnosa od ključnog značaja za evropski put obeju strana.\nGeneralni sekretar UN je istakao da su tehnički razgovori nastavljeni i da je ostvaren određeni napredak u oblasti integrisanog upravljanja prelazima, telekomunikacijama i energetici i slobodi kretanja.\nČURKIN POZVAO NA OSNIVANjE SUDA\nAmbasador Ruske Federacije Vitalij Čurkin izrazio je zabrinutost zbog negativnog uticaja političke krize na Kosovu i nemogućnosti političkih aktera da formiraju vladu na osnivanje specijalnog suda za zločine počinjene tokom i posle rata na Kosovu. Ti zločini, kako je podsetio, uključuju etničko čišćenje Srba i trgovinu organima.\n„Počinioci moraju biti nađeni. Pozivamo UN da aktivno prati osnivanje tog suda,“ rekao je ruski ambasador.\nČurkinje istakao da Kosovo ni posle toliko godina nije postigno napredak u vladavini zakona što se, kako je ocenio, odražava i na ekonomsku situaciju. Izrazio je zabrinutost zbog sumnji da su visoki funkcioneri Euleksa učestvovali u korupciji iako su oni ti koji je trebalo da sprovode zakon.\n„Uznmiravaju nas napadi na manastire koji svedoče o tom da još postoji međuetnička netolerancija,“ rekao je on.\nPonovio da se ruski stav o nepriznavanju nezavisnosti Kosova nije promenio i da rezolucija 1244 ostaje na snazi..\nSUSRET SA TAČIJEM\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da se večeras neformalno u zgradi UN u Njujorku sastao sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem, sa kojim je razgovarao o nastavku dijaloga Beograda i Prištine, navodeći da su se obojica saglasili da bi dijalog trebalo nastaviti što pre.\n„Razgovarali o tome kada, kako i na koji način da se nastavi dijalog. Obojica smo izrazili želju da to bude što pre. Imamo različita mišljenja po pitanju nezavisnosti, ali ja mislim da je važno da moramo da razmišljamo o stabilnosti celog regiona i da je bolje da sve probleme rešavamo razgovorom, a ne na neki drugi način“, rekao je Vučić za RTS.\nPROTESTE U BEOGRADU predvodio ĐEMŠIT ARIFI\nAMERIČKI MEDIJI: Dva velika poraza BAJDENA\nŠTA TO ERDOGAN IMA? UCENJUJE CEO ZAPAD i ne odstupa\nVučić picousti i njegovo bla, bla, bla. Kada se radikal presvuče i okrene od ruske gubernije ka EU taj više ne ume da vodi ni samog sebe.\nLADY GAGA / pod Javorom ovce pasu,čini mi se moje da su..... says:\nVUČIĆU, HAPSIŠ NOVINARKU KOJA JE IZREKLA ISTINU O CIGANIZACIJI SRBIJE, A U NOVI PAZAR,GDE TI DIVLJAJU TURCI, NOS NE SMEŠ DA PROOLIŠ. GADIŠ MI SE.


ОТКРИВЕНО: Ево зашто се Америка повукла из СПОРАЗУМА О РАКЕТАМА\nOTKRIVENO: Evo zašto se Amerika povukla iz SPORAZUMA O RAKETAMA\nNakon što su SAD objavile da se povlače iz Sporazuma o raketama kratkog i srednjeg dometa, optuživši Rusiju za kršenje odredbe tog dokumenta, američki predsednik Donald Tramp je najavio da bi u budućnosti mogao biti sklopljen novi sporazum za kontrolu naoružanja, koji bi obuhvatio i druge zemlje.\nPo njegovim rečima, jedna od učesnica novog sporazuma mogla bi biti i Kina.\n„Inicijativa za izlazak tog dogovora došla je sa američke strane. Šta oni mogu da ponude u ovom slučaju? Smešno je — prvo poništavaju dogovor, a onda hoće da ga ponove. Pritom, najverovatnije da ti pregovori neće biti laki, zato što Amerikanci menjaju dispozicije sistema odbrane. Ovo će pooštriti diskusiju i pokrenuti pitanje da li je preporučljivo time se baviti. Nema mesta u svetu gde SAD nemaju svoje interese. Na taj način oni pokušavaju da pokažu svoj globalni prioritet da je sa njima neophodno o svemu dogovarati se“, kaže za Sputnjik ruski politikolog Aleksandar Safonov.\nOn je napomenuo da je stvaranje tenzija oko Rusije dobro osmišljena američka politika.\n„Izlazak iz Dogovora o raketama srednjeg i kratkog dometa i pokušaj izgradnje sistema raketne odbrane po obodu Ruske Federacije su akcije u dva plana. Prvi je ekonomija, jer se na taj način finansiraju zahtevi američkih vojnoindustrijskih kompanija. Drugo, to je ekonomski pritisak na Rusiju — Amerikancima se uopšte ne sviđa što je Rusija u poslednje vreme postala ključni igrač na energetskom tržištu. Uostalom, mi ne samo da proizvodimo naftu, već i poboljšavamo infrastrukturu — stižu ’Severni tok‘ i ’Turski tok‘, stvaraju se čvorišta… Sve je to udar na američke interese“, kaže Safonov.\nPored toga, smatra on, Sjedinjene Države strahuju od približavanja Rusije i evropskih zemalja, posebno sa Nemačkom.\n„Amerikanci imaju fobiju da će Rusija kao glavni izvor prirodnih i ljudskih resursa biti u stanju da uspostavi čvrste kontakte sa Nemačkom, gde postoji dobra inženjerska škola i industrija. Povezivanje jednog sa drugim stvara fantastične izglede za ekonomski napredak tih zemljama. Zbog toga je svaki haos oko Rusije, proglašavanje Rusije ’svetskim zlom‘, stvaranje tenzija na ruskim granicama osmišljena politika“, zaključio je politikolog.\nSa svim svojim nedostacima, Dogovor o raketama iz 1987, koji su potpisali lideri SAD i SSSR-a, Ronald Regan i Mihail Gorbačov, označavao je likvidaciju cele klase raketa dometa od 500 do 5.500 kilometara kopnenog baziranja.\nDirektor Centra za vojnopolitičke studije MGIMO-a Aleksej Podberjozkin ističe da je Dogovor o raketama igrao važnu ulogu u „obuzdavanju“ trke u nuklearnom naoružanju.\n„Istina, ovaj sporazum nije obuhvatio nuklearne sile Francuske, Velike Britanije i Kine. Posle toga su se pojavile nuklearne snage u Indiji, Pakistanu i, verovatno, Izraelu — i sve to oružje nije spadalo pod dogovor i to je njegov nedostatak. Ali zahvaljujući tom sporazumu, cela klasa naoružanja dve najveće nuklearne države bio je uništen i značajan kanal trke naoružanja je zatvoren. Sada, nakon što su SAD rešile da izađu iz tog dogovora, mi ćemo biti prinuđeni da preduzmemo kontramere i stvaraćemo takve rakete kopnenog baziranja, uključujući, verovatno, i hiperzvučno oružje“, kaže ekspert Aleksej Podberjozkin.\nVećina ruskih eksperata smatra da Tramp, predlažući nerealan sporazum u zamenu za stari Dogovor o raketama svesno „sahranjuje“ taj sporazum. To je, kako objašnjavaju, tipična američka strategija koju su pokušali da sprovedu i za vreme raspada dogovora o protivraketnoj odbrani. Scenario je isti: u početku se daje apsolutno nerealan predlog kojim se bilateralni sporazum (u ovom slučaju između RF i SAD) menja nekakvim multilateralnim sa učešćem Kine i Indije. Nakon što takav ugovor ne bude potpisan, „Amerikanci će za to optužiti Kineze, Indijce, Pakistance“.\nRuski ekspert Aleksej Fenenko je siguran ne postoji šansa da novi dogovor bude zaključen zbog upravo odbrambene strategije Nju Delhija i Pekinga. Pošto Indija još nema svoje interkontinentalne balističke rakete, dok Kina nema svoju flotu dovoljnu da uništi strateški potencijal SAD, ove zemlje se oslanjaju na rakete srednjeg i kratkog dometa kao glavni instrument obuzdavanja Amerikanaca, koji imaju svoje baze u regionu. Samim tim, Vašingtonu je jasno da Kina i Indija ne mogu pristati na tu ponudu i upravo zbog toga Tramp i daje nerealne predloge.\nMeđutim, ima i ruskih eksperata koji smatraju da bi nov sporazum mogao da bude potpisan.\nZagovornici novog sporazuma smatraju da razvoj novog oružja zahteva potrebu da se odredbe dogovora prilagode novim uslovima i novim standardima u oblasti naoružanja.\nOni ne isključuju mogućnost da će Moskva i Vašington tome pristupiti razumno, da će pobediti politički realizam i da će Putin i Tramp zaključiti novi sporazum o kontroli naoružanja.\n„SRAM VAS BILO“\nLUKAŠENKO SADA IGRA PUTINOVU IGRU\nNagradno pitanje:Koliko vrede sporazumi i potpisi sa amerikom?\nTaj sporazum je odavno prevaziđen. Vreme ga je davno pregazilo, vreme je za nove pregovore.


"BiH već ima sankcije, a to je zaostajanje za susjedima" - Klix.ba\nCarl Bildt "BiH već ima sankcije, a to je zaostajanje za susjedima"\n"BiH već ima sankcije, a to je zaostajanje za susjedima"\n25.2.2011. u 12:52\nCarl Bildt (Foto: AP)\nBivši visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Carl Bildt smatra da samo vlasti BiH mogu povesti zemlju naprijed, navodeći da nisu svi evropski zvaničnici uvjereni da eventualne sankcije prema političarima u BiH pomažu kada je riječ o formiranju vlasti i vođenju zemlje.\n"Ne mislim da su sankcije produktivne, ne kada je riječ o ovim pitanjima", rekao je za "Glas Amerike" Bildt, koji je i ministar inostranih poslova Švedske.\nOn je naveo da BiH već ima sankcije - a to je zaostajanje za ostalim državama, kao naprimjer po pitanju bezviznog režima, jer je BiH bila iza svih ostalih zemalja zahvaljujući nesposobnosti svojih političara da bilo šta odluče.\nOdgovarajući na pitanje šta reći svima u BiH koji od Brisela očekuju neke korake, Bildt je odgovorio da "ne treba da ih očekuju".\n"Treba da očekuju zaključke svojih političkih lidera, u Sarajevu ili bilo gdje u BiH, da bi približili stavovi i formirali vlast za dobrobit BiH. Samo domaća vlast može povesti zemlju naprijed. Ponavljam ovo već desetak godina, ali, izgleda da ne pomaže", istakao je Bildt.\nOn je naglasio da pitanja kao što su promjena Ustava, formiranje vlasti, ekonomska politika nikada neće biti riješena u Briselu i da se ona moraju riješiti u Sarajevu.\n"Riječ je o istoj politici kakvu imamo prema bilo kojoj evropskoj zemlji. Uz to, imamo i mirovni sporazum, što je važno. Međutim, mirovni sporazum se bavi tek nekim od osnovnih, ključnih pitanja, a ukupan proces evropskih integracije je daleko veći od mirovnog sporazuma. Riječ je o krupnom, zahtjevnom procesu”, istakao je Bildt.


Svetska banka prognozira da će pad srpske privrede ove godine biti najmanje 2,5% | Kamatica\nPočetna > analiza > Svetska banka prognozira da će pad srpske privrede ove godine biti najmanje 2,5%\nSvetska banka prognozira da će pad srpske privrede ove godine biti najmanje 2,5%\nTekst objavljen: 29.04.2020 12:45\nSrbija će se ove godine suočiti sa padom privrede od 2,5 procenata, pod uslovom da mere za obuzdavanje širenja pandemije korona virusa budu ukinute do kraja juna a postepeni oporavak počne u drugoj polovini godine, pokazuje poslednje izdanje Redovnog ekonomskog izveštaja Svetske banke (SB), objavljeno danas\nSrpska privreda mogla bi imati i pad od 5,3 procenta, navedeno je u izveštaju SB, ukoliko se ostvari pesimističan scenario koji je takođe razmatran a koji predviđa ukidanje mera za sprečavanje širenja virusa na kraju avgusta i oporavak ekonomskih aktivnosti u poslednjem tromesečju godine.\nIz SB su istakli da su obe projekcije izračunate na osnovu podataka dostupnih na dan 15. aprila.\n„Vlada Srbije brzo je reagovala na ekonomske izazove izazvane krizom usled pandemije virusa COVID-19, usvajanjem programa pomoći u iznosu od 5,2 milijardi evra“, kazao je šef kancelarije Svetske banke u Srbiji Stiven Ndegva.\nOn je rekao da će se ekonomija Srbije povratiti u ovoj godini, ukoliko „ambiciozan program“ koji se bavi problemima zapošljavanja, malih i srednjih preduzeća i likvidnošću, bude u potpunosti sproveden i uklopljen sa sprovođenjem dugotrajnih strukturnih reformi.\nIz SB su naveli kako očekuju da će regionalni rast na Zapadnom Balkanu iznositi između minus tri i minus 5,6 procenata.„Obim recesije će zavisiti od trajanja pandemije u Evropi. Iako je ekonomski uticaj tekuće pandemije u regionu teško predvideti, postoji vrlo malo sumnje da će ova pandemija izazvati rasulo u životima širom regiona – opterećujući zdravstvene sisteme, parališući ekonomske aktivnosti i podrivajući dobrobit ljudi“, kazala je direktorka SB za Zapadni Balkan Linda Van Gleder. Prema njenim rečima, srednjoročno se očekuje snažan oporavak rasta u regionu, sa postepenim vraćanjem ekonomskih aktivnosti u normalu, ali to, kako je istakla, takođe zavisi i od trajanja i intenziteta trenutne krize, kao i od koraka koje će donosioci politika preduzimati u rešavanju problema izazvanih pandemijom.\nOcenjeno je i da će recesija u svim zemljama Zapadnog Balkana pokrenuti značajan pad domaće i strane potražnje tokom pandemije. Ukazano je da ograničenja putovanja i mere društvenog distanciranja imaju posebno dugotrajan uticaj na turizam i usluge, a usluge čine oko 50 procenata ukupne zaposlenosti u pet zemalja u regionu i 75 procenata u Crnoj Gori.\nPrekidi u snabdevanju i niža potražnja dodatno utiču na mnoge proizvodne sektore, dok ograničenja likvidnosti i akutna nesigurnost guše investicije, navela je SB.Glavni rizik za Zapadni Balkan, prema oceni SB, je činjenica da bi produžena pandemija, kao i dublja recesija u Evropskoj uniji, mogle da otežaju upravljanje nadolazećom ekonomskom krizom.\nPrema izveštaju SB, brze, smele i pažljivo osmišljene mere ublažavanja mogu ograničiti društveni i ekonomski uticaj ove krize. Vlade svih šest zemalja najavile su fiskalne i socijalne mere za podršku domaćinstvima i preduzećima tokom vanredne situacije – u rasponu od jedan do 6,7 procenata BDP-a.\nZemlje koje su ušle u krizu sa većim fiskalnim i eksternim zaštitnim slojevima imaju više prostora za finansiranje obimnijih programa podrške, naveli su iz SB i ocenili da su najavljene kratkoročne mere neophodne i usklađene sa politikama odgovora na krizu u zemljama EU.\nMeđutim, sve više ljudi na Zapadnom Balkanu oslanja se na samozapošljavanje, rad sa skraćenim radnim vremenom i prihode od neformalnih aktivnosti, ukazala je SB.Ove grupe su osetljive na krizu, ali ih je teško podržati konvencionalnim merama.\nPrema navodima izveštaja, možda će biti potrebna dodatna podrška – prilagođena lokalnom kontekstu – kako bi se pružila podrška svim ugroženim grupama u regionu.\nKao primer je navedeno da je nekoliko zemalja Zapadnog Balkana najavilo proširenje obuhvata postojećih programa socijalnih transfera radi podrške samozaposlenim porodicama i većem broju osetljivih pojedinaca.S obzirom da nije sigurno koliko će ova kriza trajati, donosioci politika svuda se suočavaju sa istiom dilemom u donošenju politika: korišćenje celokupnog fiskalnog prostora za ublažavanje neposrednog uticaja može biti štetno ukoliko kriza potraje.\nOdgovori politika stoga treba da budu prilagođeni tako da ublažavaju neposredne efekte, prilagođavaju se novim realnostima koje se mogu javiti i ostavljaju prostora za pripremanje ekonomije za oporavak, naveli su iz SB.\nIzveštaj je, kako je saopšteno, usredsređen na makroekonomski uticaj korona virusa u zemljama Zapadnog Balkana i priprema teren za dodatne analize. Serija kratkih dokumenata Redovnog ekonomskog izveštaja, koji će se baviti uticajem na pojedinačne ekonomske oblasti, socijalne sektore i siromaštvo i distribuciju prihoda u regionu, biće objavljena naknadno u toku maja, navedeno je u saopštenju.\nSrbija ekonomija recesija svetska banka


Kalamperović: Evropska unija dostavila Crnoj Gori tekst mape puta za ukidanje viza\nEvropska unija dostavila je Crnoj Gori tekst mape puta za ukidanje viza crnogorskim građanima, kazao je ministar unutrašnjih poslova i javne uprave, Jusuf Kalamperović.\nKalamperović je kazao da će zvanično uručenje tog dokumenta biti u srijedu, 28. maja, u Podgorici.\nPrema njegovim riječima, da bi Crna Gora ostvarila potpunu viznu liberalizaciju potrebno je da ispuni četiri ključna uslova, od kojih se prvi odnosi na bezbjednost ličnih dokumenata.\nKalamperović je podsjetio da je prvi uslov Crna Gora već ispunila, jer od 5. maja izdaje biometrijske pasoše.\n„Drugi uslov je bezbjednost granica. Mislim da i tu veoma dobro stojimo. Treći uslov je saradnja sa susjednim zemljama u oblasti bezbjednosti. Sa svima imamo dobre odnose i sporazume o saradniji“, objasnio je on.\nKalamperović je kazao da je četvrti uslov borba protiv kriminala i korupcije. „Mislim da tu imamo jako pozitivne ocjene, posebno kada je u pitanju droga i organizovani kriminal“.\nOn je rekao da je Crna Gora spremna da ispuni sve uslove na putu koji vodi do bezviznog režima, kao i da bi se to moglo desiti krajem ove ili početkom naredne godine. „Ostajemo optimisti da bi to moglo da biti negdje oko Nove godine“, zaključio je Kalamperović.\nNo, iz Pokreta za promjene ocijenili su da crnogorska vlast ne pokazuje jaku političku volju da država snažnije i brže krene ka evropskim integracijama, poručujući da je apliciranje za članstvo u Evropsko uniji trenutno najznačajniji državni interes.\nLideri ove, najjače opozicione stranke, tvrde da Crnoj Gori neće tako brzo biti ukinute vize, jer ni izbliza nije ispunila uslov koji se tiče borbe protiv kriminala i korupcije.


Dan Evrope – simbol mira, demokratije, prosperiteta i solidarnosti | EUME\nNaslovnica Info Intervjui Dan Evrope – simbol mira, demokratije, prosperiteta i solidarnosti\nDan Evrope – simbol mira, demokratije, prosperiteta i solidarnosti\n„Dan Evrope, sa Šumanovim vizionarskim putem ujedinjenja, simboliše jedno obećanje mira, demokratije, prosperiteta i solidarnosti. I upravo ovi principi su održali Evropsku uniju u prethodnih 70 godina. Solidarnost i jednakost među temeljnim su vrijednostima na kojima je izgrađeno evropsko društvo“, poručila je savjetnica glavne pregovaračice“, Dragana Marković gostujući u emisiji Evropa na Radiju Crne Gore.\nMarković je istakla da je pandemija koornavirusa odnijela veliki broj ljudskih života i oslabila ekonomije, ali da su poteškoće, pratili i mnogobrojni primjeri solidarnosti, među kojima se izdvaja i podrška Evropske unije.\n„U periodu pandemije koronavirusa, kada smo se svi trudili da se odgovorno ponašamo, učimo i radimo od kuće i čuvamo svoje i zdravlje svojih najbližih, kao i ljudi oko nas, upravo nam je Evropska unija, naš partner i prijatelj, pružila ruku i pomogla da se borimo sa nevoljama koje su zadesile ne samo Crnu Goru, već i čitav svijet. Vjerujem da na tu podršku možemo računati i dalje, koliko god je izazovan period pred nama“, poručila je Marković.\nGovoreći o posjeti komesara Varheljija i isporuci kontigenta od 2.340 Pfizer-BioNTech vakcina, savjetnica glavne pregovaračice je kazala da to predstavlja nastavak nesebične podrške koju Unija pruža Crnoj Gori u borbi protiv COVID-19.\nPodsjetila je da je, od početka pandemije, EU djelovala brzo i odlučno, mobilišući vrlo značajan paket vrijedan 53 miliona eura bespovratne finansijske podrške i 60 miliona eura makrofinansijske pomoći Crnoj Gori. Donirali su i 100 bolničkih medicinskih respiratora, 10 modernih digitalnih rendgenskih uređaja i preko dva miliona komada lične zaštitne opreme. Pored toga, EU i njene države članice donirale su stotine hiljada komada lične zaštitne opreme kroz Mehanizam civilne zaštite.\n„Evropska sredstva će se, takođe koristiti za izgradnju dva nova bolnička krila u Podgorici, izgradnju zgrade Centra za kontrolu i prevenciju zaraznih bolesti sa Operativnim centrom za vanredne situacije pri Institutu za javno zdravlje i obnavljanje desetak laboratorija“, saopštila je Marković.\nGovoreći o politici proširenja u vrijeme pandemije koronavirusa, Marković je istakla da je pažnja EU prvenstveno bila posvećena borbi protiv pandemije koronavirusa i oporavku ekonomije koja je u najgoroj krizi od Drugog svjetskog rata, ali da to ne znači da je proširenje zaboravljeno ili stavljeno u drugi plan jer je riječ o jednom kontinuiranom procesu.\n„Ne treba sumnjati da EU nastavlja da prati reformske procese Crne Gore i ostalih država Regiona, te da će na pravi način prepoznati i vrednovati napore koje ulažemo, kao i rezultate koje ostvarujemo“, kazala je ona.\nKada je riječ o Novoj metodologiji pristupanja EU, Marković kaže da ona predstavlja jedan od mehanizama EU koji je konkretno osmišljen da podrži države Zapadnog Balkana, podstičući dinamiku i kredibilnost pregovaračkog procesa. Istakla je da Kancelarija za evropske integracije i glavni pregovarač imaju intenzivnu diplomatsku komunikaciju kako sa portugalskim predsjedništvom Savjeta EU, tako i sa svim državama članicama EU u pogledu elemenata njene primjene. Pojasnila da se u velikoj mjeri primjena mehanizma oslanja na naš postojeći pregovarački okvir i da Crna Gora faktički već pregovara po novom pristupu s fokusom na poglavlja 23 i 24.\n„Vjerujemo da će primjena nove metodologije omogućiti zemljama kandidatima da pokažu vidljivost reformi i političku posvećenost, kroz politički dijalog na visokom nivou koji će se voditi u obliku političkih međuvladinih konferencija. Nadamo se da ćemo imati prvi takav događaj do kraja portugalskog predsjedavanja Savjetu EU. Spremni smo da dokažemo i na političkom i na ekspertskom nivou da je nova Metodologija zaista primjenjiva i da donosi dodatnu vrijednost procesu“, rekla je Marković.\nKada je riječ o daljoj dinamici pristupnih pregovora i radu na tom polju, istakla je da će prioritet svakako će biti nastavak sprovođenja reformi u svim oblastima, a posebno na polju vladavine prava, sa vidljivim rezultatima i efektima po život građana.\nIstakla je da se radi na ekipiranju radnih grupa za pregovore, daljem snaženju institucionalnih i administrativnih kapaciteta, profesionalizaciji javne uprave i pregovaračke strukture kako bi odgovorili obavezama iz pregovaračkog procesa i budućeg članstva.


Povećanje svesti o značaju komunikacija na nivou donosilaca odluka - Marketing Mreža\nPovećanje svesti o značaju komunikacija na nivou donosilaca odluka\nSvest o vrednosti komunikacija za komercijalni uspeh je u porastu u regionima CEE u SEE , Rusiji i području Evroazije, sudeći po 46% profesionalaca u oblasti komunikacija koji su odgovarali na pitanja prvog PULSE istraživanja u kvartalnim serijama. Predstavljen u aprilu 2012. godine, Grayling PULSE ima za cilj identifikovanje značajnih podataka i saznanja o ključnim globalnim i regionalnim izazovima i mogućnostima sa kojima se suočava industrija komunikacija.\nUprkos trenutnoj ekonomskoj nestabilnosti, rezultati istraživanja pokazuju da su ukupna PR ulaganja u kompanijama iz centralne i istočne Europe kao i jugoistočne Evrope na stabilnom nivou; 19,4% ispitanika izjavilo je da PR budžeti rastu, dok 20,4% misli da nema promena. Svest o vrednosti komunikacijskih aktivnosti na nivou donosilaca odluka unutar organizacija i udelu PR aktivnosti u komercijalnom uspehu kompanije raste, što je potvrdilo 33,6% i 45,9% ispitanika. U isto vreme, rezultati jasno pokazuju povećanje budžeta za komunikacijske aktivnosti na tržištima Rusije i Evroazije (20,3%) – trend koji je u skladu sa širim ekonomskim kretanjima. Jan Šimunek, regionalni direktor kompanije Grayling za CEE i SEE, prokomentatisao je rezultate: „U praksi smo zapazili da se veći naglasak stavlja na komunikacije koje su alatka podrške poslovnom razvoju. Rezultati prvog izdanja PULSE istraživanja to i pokazuju: Menadžment je posvećen i direktno uključen u komunikacijske aktivnosti jer na taj način prati direktan uticaj koji komunikacije imaju na njihove poslovne rezultate. Značajnu ulogu igraju i izgradnja brenda (brand building) i menadžment reputacije (reputation management), kao i regulatorno okruženje i konstantno poboljšanje odnosa sa ključnim donosiocima odluka. Zbog toga je Grayling širom regiona izmenio svoju strategiju nudeći integrisane odnose sa javnim institucijama i PR usluge (kao i digitalne komunikacije) na svim tržištima, s posebnim naglaskom na najviše nivoe strateškog savetovanja”.\nU nastavku možete naći i druge zaključke dobijene na osnovu istraživanja regiona CEE i SEE, Rusije i Evroazije.


Prava istina o "HAPŠENJU" SORAJE na beogradskom aerodromu!\nBroj pregleda: 415\nNakon što se oko 11 časova pojavila informacija da je Soraja navodno uhapšena na aerodromu "Nikola Tesla", po sletanju iz Podgorice, ispostavilo se da je istina sasvim drugačija, i da su policajci samo prišli starleti i uputili je da mora da da izjavu o nedavno zapaljenom "maseratiju" koji je vozila.\nPošto se nije odazivala na pozive da da izjavu o slučaju paljenja maseratija, za njom je bila raspisana potraga i po sletanju, policajci su je uputili da ode u policiju i da zvaničnu izjavu o ovom slučaju.\nSoraja priznala na koga sumnja da joj je zapalio auto i otkrila koliko telohranitelja ima (VIDEO)\nPrema informacijama Telegrafa, Soraja nije uhapšena! Kako saznajemo, nakon pasoške kontrole, policajci su joj prišli povodom toga jer mora da da izjavu u svojstvu oštećene, a zbog nedavno zapaljenog "maseratija" koji je vozila.\nVučelićeva je, kako saznajemo, podigla frku upravo zbog toga što su joj policajci prišli na aerodoromu, nakon čega je, kako nezvanično saznajemo, sama dojavila informaciju da je uhapšena.\nSoraja sa beogradskog aerodorma ide u policijsku stanicu u Bulevaru despota Stefana gde će dati izjavu.\nPrethodni članakSnimao je olujno nevreme, munje i gromove, a onda je NEŠTO PUKLO i zabeležio je najjeziviji trenutak u svom životu (VIDEO)"\nSledeći članakTi si kvazi pevačica, morala si da ga... Maca napala Teodoru i svašta joj rekla za Ćazima, ostali se hvatali za glavu! (VIDEO)\nLjudi gledaju, broje i ne veruju koliko je telefona uspela da sakrije u sebe tokom krađe (VIDEO)


Čak 97,6% električne energije u Kaliforniji početkom meseca obezbedili su obnovljivi izvori Čak 97,6% električne energije u Kaliforniji početkom meseca obezbedili su obnovljivi izvori\nKaliforniji je zbog brojnosti stanovništva i razvijenosti ekonomije neophodna ogromna količina električne energije, te je zbog toga dostignuće s početka aprila utoliko značajnije.\nPreko 97% potražnje za strujom u saveznoj američkoj državi Kaliforniji početkom aprila zadovoljili su obnovljivi izvori.\nOvu državu na zapadu Amerike naseljava skoro 40 miliona ljudi. Prostor je veoma industrijski razvijen, a jedan od pokazatelja ovoga jeste i tamošnja Silicijumska dolina sa preko 6 hiljada firmi koje se bave visokom tehnologijom. Kaliforniji je zbog brojnosti stanovništva i razvijenosti ekonomije neophodna ogromna količina električne energije, te je zbog toga dostignuće s početka aprila utoliko značajnije.\nRekordnih 97,6% čiste energije u elektromreži zabeleženo je 3. aprila u 15:39 po lokalnom vremenu, kako je saopštio nezavisni operator kalifornijske elektromreže (California ISO). Prethodni maksimum, od 96,4%, izmeren je nekoliko dana ranije, 27. marta.\n„Novi rekord predstavlja rezultat napornog rada i saradnje mnogo ljudi, od donosilaca odluka do operatora sistema,” izjavio je predsednik i izvršni direktor ISO-a Eliot Majncer. „Uprkos tome što su ovi istorijski maksimumi zabeleženi tokom kratkog vremenskog perioda, oni demonstriraju pouzdan napredak koji je Kalifornija napravila na svom putu ka ostvarenju ciljeva vezanih za čistu energiju.”, kazao je Majncer.\nVremenske prilike tokom ovog doba godine posebno su pogodne za proizvodnju struje u kalifornijskim solarnim panelima, jer Sunca ima više, a temperature su još uvek umerene pa potrošnja nije previsoka. Zbog toga, kao i širenja kapaciteta za proizvodnju struje iz obnovljivih izvora u periodu za nama, eksperti iz ISO-a prognoziraju obaranje postavljenog rekorda u bliskoj budućnosti.\nPredsedavajući upravnim odborom, Ašutoš Bagvat, smatra da je rekordna proizvodnja iz obnovljivih izvora nastala kao rezultat ambicioznih ciljeva države na polju klime i čiste energije. „Kada posvedočimo ovakvim vrhuncima obnovljive energije, možemo da zamislimo kako će izgledati elektromreža budućih generacija”, konstatovao je Bagvat i dodao, „ovakvi momenti pomažu nam da iskristališemo viziju moderne, efikasne i održive mreže sutrašnjice.”\nKalifornija planira da do 2045. godine svoju elektromrežu oslobodi emisija ugljenika zbog čega se očekuje priključenje novih solarnih elektrana i vetroparkova. Ova ekspanzija će možda morati i dodatno da se ubrza s obzirom na to da je predsednik Džo Bajden postavio cilj da cele Sjedinjene Američke Države do 2035. koriste 100% čistu električna energiju.\nParalelno teče i razvoj sistema za skladištenje energije, a do juna ove godine njihov kapacitet trebalo bi da se uveća na 4.000 MW sa trenutnih 2.700 MW. Većinom se radi o litijum-jonskim baterijama. Skladištenje je veoma bitno kako ne bi bili izgubljeni viškovi energije koji nastaju tokom sunčanih, letnjih dana. Oni bivaju iskorišćeni za zadovoljenje uvećane potrošnje tokom večeri kada Sunce zađe.\nGodišnja proizvodnja električne energije u Kaliforniji tokom 2020. godine, prema zvaničnim podacima, iznosila je 272 TWh. Energetski resursi koji ne emituju ugljen-dioksid (nuklearne elektrane, velike hidroelektrane i obnovljivi izvori) imali su udeo u proizvodnji od 51%. Od toga je 33% poteklo od obnovljivih izvora što je oko 90 TWh.


Goran Maričić: Poreski obveznici dužni 1,1 milijardu maraka (VIDEO) - Srpskacafe\nGoran Maričić: Poreski obveznici dužni 1,1 milijardu maraka (VIDEO)\nČetvrtak, 7.03.2019., 13:01 Četvrtak, 7.03.2019., 13:01\nUkupan dug svih poreskih obveznika u Srpskoj, zaključno sa prošlom godinom iznosi milijardu i 153 miliona maraka i za tri miliona je manji u odnosu na 2017.\nRekao je ovo Goran Maričić, direktor Poreske uprave Republike Srpske, te dodao da je Poreska uprava RS prošle godine prikupila rekoradan iznos javnih prihoda, još od njenog osnivanja, i to 2,4 milijarde maraka.\nTakođe, naglasio je da je u narednom periodu neophodno poboljšati materijalne i tehničke uslove rada u Poreskoj upravi.\n– Jedan od ciljeva u narednom periodu je povećan broj inspektora na terenu. Zato je važno da svi poreski obveznici moraju znati da je njihovo pravo i obaveza da legitimišu inspektore i traže nalog, bez obzira da li je kontrola najavljena ili ne – rekao je Maričić.\nKomentarišući Nacrt zakona o fiskalnim kasama, podsjetio je da je inicijator izmjena Zakona bila poslovna zajednica, a da su rigorozne kazne jedini način da se izbore sa sivom ekonomijom.\n– Najveći dužnici po osnovu poreza i doprinosa i dalje su javne zdravstvene ustanove, a najveći dužnik je UKC RS, koji duguje 58 miliona maraka – rekao je Maričić.\nNa pitanje kako vratiti stari dug Maričić kaže da za to treba da pronađe rješenje Vlada Republike Srpske, Ministarstvo zdravlja i Fond zdravstvenog osiguranja, jer to nije nadležnost Poreske uprave.\nPogledajte kompletan intervju u sljedećem videu:


Civilni sektor u Madjarskoj i Srbiji podržava migracije | Novine Toronto\nCivilni sektor u Madjarskoj i Srbiji podržava migracije\nPremijer Madjarske Viktor Orban je u Budimpešti izjavio da u Srbiji i Madjarskoj postoje civilne organizacije koje podržavaju migracije i da je to potpuno u suprotnosti sa bezbednosnim interesima dve zemlje.\nNa sednici vlada Srbije i Madjarske, rekao je Orban, dve države su se saglasile da "obnove centralnu Evropu".\n"Trenutno nije dovoljno da samo obnovimo centralnu Evropu nego moramo i da je zaštitimo, moramo da garantujemo bezbednost centralne Evrope. Dešavanja u Avganistanu naslućuju jedan veliki talas migracije i to kopnom što može i Srbiju i Madjarsku da dovede u veoma tešku situaciju", rekao je on novinarima nakon zajedničke sednice.\nMadjarska je u potpunosti privržena evropskoj integraciji Srbije, jer smatra da bez toga da Srbija postane deo bezbednosne strukture EU, naveo je Orban, nije moguće garantovati bezbednost celog kontinenta.\n"Nama je jasno da ti migranti ne žele da žive ni u Srbiji ni u Madjarskoj, nego žele da prodju u zapadnoevropske zemlje, što znači da ako stanemo na put migracijama branimo te zapadnoevropske zemlje. To je zadatak koji nam je istorija odredila, da odbranimo Evropu. Ja verujem da zajedničkim snagama Srbi i Madjari to mogu da urade", rekao je on.\nDodao je da Srbija ne može da bude zaštićena bez bezbednosti Madjarske i ne može Madjarska da bude zaštićena bez bezbednosti Srbije.


Direktor policije Vladimir Rebić rekao je danas da je tokom dvodnevnih protesta povređeno 118 policijskih službenika, kojima je ukazana pomoć u zdravstvenim ustanovama u više gradova u Srbiji, a da su sinoć procesuirane 153 osobe. „Građani su i sinoć bili svedoci neverovatnih razmera nasilja ne samo u Beogradu, već i u Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu. Takvo nasilje je nedopustivo i policija će preduzeti sve mere kako bi se zaustavilo nasilje na ulicama, a izgrednici će biti privedeni pravdi”, rekao je Rebić. Direktor policije je dodao da je pričinjena velika materijalna šteta, jer su demonstranti oštetili imovinu građana, kao i javnu imovinu. „Uništavali su automobile, prozore, izloge, palili kontejnere. U Novom Sadu su razbijena stakla na RTV Vojvodina i zapaljena je vatra na ulazu u


Garbage objavljuju novi album naredne godine - Boom93\nU nedavnom intervjuu, Shirley Manson, liderka sastava Garbage, izjavila je kako je novi album grupe snimljen i da je trenutno u procesu miksanja, a može se očekivati tokom 2021. godine.\nTo će biti sedmo studijsko izdanje američkog benda, a još uvek aktuelnu ploču “Strange Little Birds” objavili su 2016. godine.\nČlanovi benda nadali su se da će ovu godinu provesti slavljenički, na turneji povodom 25 godina od albuma “Jagged Little Pig” sa Alanis Morissette, ali je to odloženo zbog dobro poznatih razloga.\nU istom intervjuu, Shirley se dotakla sopstvenih psihičkih problema koje oseća zbog karantina. Alt-rok ikona priznala je da se bori sa “nižim stepenom depresije i anksioznosti”.\nOznakeGarbage novi album Shirley Manson


Novi Sad: Od danas prijave za subvencije za kupovinu bicikala - Ekologika\nFoto: Noralí Nayla, Unsplash\nNovosađani od danas u 12 časova, mogu da se prijave za subvenciju od 10.000 dinara za kupovinu bicikla. Rok za prijavu ističe 5. jula u podne, a ukupno je planirano 900 subvencija.\nZa subvencije je ukupno obezbeđeno 7.020.000 dinara.\nPrijave se predaju na sajtu Gradske uprave za zaštitu životne sredine i sajta “Novosadske biciklističke inicijative” www.vozibicikl.rs.\nPredviđeno je da se nakon elektronske prijave dobije redni broj, a oni koji dobiju broj od 1 do 900 treba da dostave kopiju ili očitanu ličnu kartu radi dalje provere.\nU javnom pozivu se napominje i da pravo na subvenciju ima samo jedan član domaćinstva uz uslov da novčana podrška bude data jednom u tri godine po domaćinstvu. Mogu da se prijave oni koji imaju prijavljeno prebivalište u Novom Sadu.\nPet dana nakon isteka roka za prijavu na sajtu Uprave, kao i Udruženja, biće obavljena rang lista, a građani kojima bude odobrena dotacija od 10.000 dinara o tome će biti obavešteni u roku od osam dana od objavljivanja rang liste.\nOni koji budu izabrani imaju obavezu da u roku od 15 dana od objave rang liste dostave dodatnu dokumentaciju kako bi im se isplatio novac.\nOni kojima budu odobrene subvencije dokumentaciju će predavati u Kulturnoj stanici “Eđšeg”, Antona Čehova 4. Potrebna su lična karta na uvid, original potpisanog obrasca izjave o članovima domaćinstva, original potpisanog obrasca saglasnosti o obradi podataka o ličnosti, dokaz o otvorenom dinarskom računu na svoje ime (npr. kopija bankovne kartice sa imenom, prezimenom i brojem računa ili potvrda banke), dokaz o kupovini novog bicikla, sa datumom nakon objavljivanja konačne rang-liste (originalni fiskalni račun, sa gotovinskim računom koji glasi na ime izabranog lica, uz redni broj prijave i garanciju).\nTakođe, kako bi se dobila subvencija bicikl mora biti nov i kupljen na teritoriji Srbije, sa datumom nakon objavljivanja konačne rang-liste, piše 021.\nUkoliko ne budu ispunjeni uslovi gubi se pravo na dotaciju, a pravo će dobiti sledeći na listi.\nTokom narednih meseci, Novosađani mogu očekivati i novi konkurs za subvencionisanje kupovine bicikala. Grad Novi Sad je u budžetu, osim inicijalnih osam miliona dinara, od kojih će biti podeljeno više od sedam miliona dinara dok ostatak ide za troškove NSBI koji sprovodi konkurs, opredelio još 10 miliona dinara.\nIdeju o dodeli subvencija za kupovinu bicikala potekla je od NSBI i lokalna vlast je ovaj projekat prihvatila pre nekoliko meseci kako bi se povećao broj biciklista na ulicama i kako bi se smanjilo zagađenje vazduha iz saobraćaja.\nBeograd izdvaja po 5.000 dinara za kupovinu bicikala 31 ugovor za čistiji vazduh Bitka za baru Revu: Divlje deponije zatrpavaju Srbiju EPS sprema izgradnju dve solarne elektrane


Brnabićeva: Srbija i u teškim vremenima postaje sve jača – Objektivni\nPočetna/Društvo/Brnabićeva: Srbija i u teškim vremenima postaje sve jača\nBrnabićeva: Srbija i u teškim vremenima postaje sve jača\nCentralna državna svečanost povodom Dana državnosti održana je u Orašcu. U tom mestu je doneta odluka o podizanju ustanka protiv Turaka, a za vožda je izabran Karađorđe Petrović. Premijerka Ana Brnabić i predsednica RS Željka Cvijanović prisustvovale su ceremoniji.\nU memorijalnom kompleksu u Orašcu održana je ceremonija obeležavanja Dana državnosti Srbije.\nVenac na spomenik vođe Prvog ustanka, Đorđa Petrovića Karađorđa, položile su premijerka Srbije Ana Brnabić i predsednica Republike Srpske Željka Cvijanović, koja je građanima i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću čestitala Dan državnosti.\nPremijerka Ana Brnabić poručila je na svečanosti u Orašcu da Srbija i u ovim teškim vremenima postaje sve jača i sve bolje mesto za život.\n„Naši preci bili bi ponosni kako se bori svojim resursima i znanjem“, istakla je premijerka Brnabić.\nPoručila je da Sretenje danas obeležavamo u svetu kakav nismo mogli da zamislimo pre godinu dana, u svetu suočenom sa najvećom krizom od Drugog svetskog rata, u kome se zbog pandemije sve preko noći promenilo i da prolazimo kroz nezabeležene izazove.\nInspirisana sretenjskim duhom, Srbija je postala predvodnik u svetu, sopstvenim snagama najbolje organizovana u borbi protiv kovida, i pomaže u regionu, poručila je Brnabićeva.\nDuh sretenjske Srbije vodi nas i inspiriše i danas, rekla je Brnabićeva. „Srbija je moderna i jaka država koja vrednuje svoju istoriju i tradiciju i brine o građanima, nacionalnim interesima i ekonomiji“, kaže ona.


Centar Sarajevo - Trosoban Stan - 68 m2 - Prodaja - Nekretnine - Stanovi - Stari Grad - OLX.ba\nCentar Sarajevo - Trosoban Stan - 68 m2 - Prodaja\n21.12.2021. u 14:22\nJedinstveno pozicioniran trosoban stan u centru Sarajeva (općina Stari Grad) površine 68 m2 u prodaji!!\nTrosoban Austrougarski Stan u Centru Sarajeva - Jedinstvena PONUDA! - 68 m2\nNovo u prodaji! Prodaje se odlično pozicioniran trosoban stan, površine 68 kvadratnih metara, smješten na 1. spratu stambeno-poslovne zgrade smješten u blizini Baščaršije, centralne pješačke zone Ferhadije, i ostalih centralnih gradskih sadržaja. Zgrada u kojoj je smješten stan, izgrađena za vrijeme Austro-ugarske, a udaljena je svega par minuta od linija javnog gradskog prevoza (tramvaj). Stan je trostrano orijentisan ka istoku, zapadu i sjeveru što mu pruža izvrsnu dnevnu prirodnu osvijetljenost, i sastoji se od 3 odvojene prostorije, ulaznog hola, dva kupatila i malog balkona. Stanje interijera je u dobrom stanju, stan je renoviran prilikom čega je promjenjena vanjska stolarija i ugrađen novi sistem grijanja (plinsko etažno).


OVO MORATE DA VIDITE: Na Tašu se fudbal nekada igrao - FIĆAMA! (VIDEO) | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tOVO MORATE DA VIDITE: Na Tašu se fudbal nekada igrao – FIĆAMA! (VIDEO)\nOVO MORATE DA VIDITE: Na Tašu se fudbal nekada igrao – FIĆAMA! (VIDEO)\nStadion Tašmajdan, na kojem se poslednjih godina češće događaju tragedije nego zanimljive manifestacije, nekada je bio i poligon za autobol. Ne znate šta je to? Evo kratke lekcije o sportu i istoriji prestonice\nSećate se jugoslovenskog “fiće”? Znate da je mogao da igra fudbal? Ako vam to deluje nemoguće, verovatno ste previše mladi da biste se sećali kasnih sedamdesetih u Beogradu…\nStadion Tašmajdan, na kojem se poslednjih godina češće događaju tragedije nego zanimljive manifestacije, nekada je bio i poligon za autobol. Ne znate šta je to? Evo kratke lekcije o sportu i istoriji prestonice.\nTridesetih godina prošlog veka uspešan reli vozač Nemac Karl Kapler osmislio je “loptašku” igru – automobilima. Prva utakmica ove vrste odigrana je na fudbalskom terenu FK Frankonia Karlsrue. Ipak, nakon Kaplerovog povlačenja iz ovog sporta, alutobol je nakratko zaboravljen.\nSedamdesetih godina ova ideja pojavila se na drugom kraju planete – u Brazilu. Umesto na automobilskoj stazi, četvorotočkaši su se pojavili na fudbalskom igralištu.\nNavodno, prva zvanična autobol utakmica u ovom sportu na tlu Evrope održana je u Beogradu. Naime, na Tašmajdanskom stadionu, maja 1978. godine, pred oko 1.500 gledalaca, sučelile su se ekipe Crvene zvezde s jedne i Beograda s druge strane.\nObe ekipe vozile su tada čuvenog jugoslovenskog četvorotočkaša “fiću”. Svaku ekipu predstavljala su po četiri takmaca, a rezultat je, nakon penala, bio 8:7 za Zvezdu.\nGENERAL RADINOVIĆ: Evo da li će i kada stići S-300 i ruska eskadrila MIG-29…(VIDEO)\nMUKE KONOBARICE SANDRE SA VRAČARA: S vremena na vreme moram da dam gazdi, da me ne otpusti!


Banke: Ako nema plate, ostaju i bez minusa – Nadlanu.com\nBanke: Ako nema plate, ostaju i bez minusa\nObjavljeno 9. maja 2013. / 09:30:45\nZaposleni kojima kasni plata, a gotovo polovina poslodavaca u Srbiji ne isplaćuje je redovno, mogu na svu muku da očekuju i dodatne probleme ukoliko su zaduženi u bankama. Prvi “udar” osetiće korisnici popularnih dozvoljenih minusa, pošto preko noći mogu da osvanu u – nedozvoljenom, gde je, ionako visoka kamata, još veća.\n– S obzirom na to da je poslednja uplata zarade vaših zaposlenih bila 15. februara, obaveštavamo vas da, u slučaju da ne bude novih uplata u narednom periodu, 13. maja obustavljamo sva dozvoljena prekoračenja po tekućim računima vaših radnika – gotovo identičan dopis poslalo je, uoči praznika, više banaka finansijskoj službi jedne velike domaće firme.\nPoslodavac u ovom slučaju ne snosi baš nikakve posledice. Sav teret pada na pleća zaposlenog, koji nije primio zaradu duže od tri meseca. Taj period od tri meseca bez uplate je kritičan i gotovo sve banke uobičavaju da u tom slučaju raskinu ugovor sa klijentom, pa se odjednom ceo iznos dozvoljenog pretvara u nedozvoljeni minus. Ipak, retko koja banka je želela javno o tome da govori.\nKlijenti banaka koje tromesečno usklađuju visinu odobrenog minusa često su u problemu i prilikom samo jednog kašnjenja uplate. Jer, prosečan priliv po računu tokom tri meseca mu je smanjen i banka automatski spušta i nivo odobrenog minusa. Nemali broj klijenata, uglavnom onih koji su do maksimuma u dozvoljenom minusu, tako se, ni kriv ni dužan, nađe u nedozvoljenom prekoračenju, iako kašnjenje plate nije veliko. Jasno je da se i kod njih, u slučaju prosečne tromesečne uplate od nula dinara, dozvoljeni minus automatski ukida.\nU Komercijalnoj banci nema automatskog usklađivanja minusa sa prosečnim prilivom. Po rečima Ljiljane Milošević, zamenika direktora sektora poslova sa stanovništvom, zakašnjenjem uplate zarade ili penzije u periodu do tri meseca ne dolazi do smanjenja limita, u toku važenja ugovora o dozvoljenom prekoračenju.\n– Zaključen ugovor o dozvoljenom prekoračenju po tekućem računu se raskida u slučaju izostanka priliva u periodu dužem od tri meseca – kaže za “Novosti” Ljiljana Milošević. U slučaju da klijent ne izmiri dug, banka blokira njegov račun, u propisanoj dinamici dostavlja opomene uz poziv na izmirenje duga, a celokupni dug proglašava dospelim stotog dana docnje. Istovremeno, banka klijentu može ponuditi i zaključenje sporazuma za izmirenje duga u najviše šest mesečnih rata.\nMiroslav Rebić, član izvršnog odbora Sosijete ženeral banke, kaže za “Novosti” da, ako se dogodi da firma svom zaposlenom ne uplati zaradu duže od tri meseca, banka, pravno gledano, ima osnov da raskine ugovor.\n– Ipak, u obostranom interesu je da banka na svaki način pokuša da pomogne klijentu, odobravajući mu, na primer, grejs-period – kaže Rebić.\nbankadozvoljeni minusduggrejs -periodplateraskidugovorzaduživanje


Hitna služba - Vesti RTV Sokobanja 09.04.2012.\nKako saznajemo iz Hitne službe Doma zdravlja, još uvek su učestali slučajevi gripa i stanja sličnih gripu, koja su praćena visokom temperaturom, kašljem, curenjem iz nosa, bolovima u zglobovima, malaksalošću i gubitkom apetita\n09. 04. 2012. VEST: Hitna\nKako saznajemo iz Hitne službe Doma zdravlja, još uvek su učestali slučajevi gripa i stanja sličnih gripu, koja su praćena visokom temperaturom, kašljem, curenjem iz nosa, bolovima u zglobovima, malaksalošću i gubitkom apetita. Ova stanja se efikasno leče antipiretskom terapijom i sretstvima koja ili ublažavaju kašalj ili omogućavaju lakše iskašljavanje sekreta. Pored ovih tegoba, javlja se ponekad i mučnina sa nagonom za povraćanjem, u početku u većem broju, ove nedelje u opdanju, kaže lekar Hitne službe, dr Miodrag Bojković. Još uvek su prisusutna, a bilo je i porasta broja, alergijska oboljenja gornjih disajnih puteva zbog prisustva polena u vazduhu. Savet pacijentima koji pate od alergija jeda se jave lekaru radi tačnog utvrdjivanja dijagnostike i propisivanja terapije. U proteklom periodu, kao i ranije prisutne su učestale hipertenzivne krize, prevashodno zbog nepoštovanja uputstava za uzimanje propisane terapije i nepoštovanja higijensko dijetetskog režima o smanjenju unosa soli u organizam.


Mali: Prvih 40.000 penzionera dobilo personalizovane senior kartice - Blic\nArhiva » Vesti » Blic 13.02.2018\nMali: Prvih 40.000 penzionera dobilo personalizovane senior kartice\nPrvih 40.000 penzionera, korisnika senior kartica, dobilo je personalizovane kartice umesto dosadašnjih nepersonalizovanih, privremenih, izjavio je danas gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nBlic utorak, 13. februar 2018. | Beoinfo\n- Njima su te kartice poslate na kućnu adresu, sutra će još 20.000 penzionera dobiti svoje personalizovane kartice, a sa tim će se nastaviti dok svi članovi kluba (za sada ih je više od 200.000) ne dobiju kartice sa svojim imenom i prezimenom - rekao je gradonačelnik.\nMali je objasnio je da će penzioneri dobiti zajedno sa karticama i spisak svih maloprodajnih objekata i preduzeća partnera tog projekta, kako bi na jednom mestu imali sve podatke o tome gde i kolike popuste mogu da ostvare.\n– U ovom trenutku imamo više od 800 maloprodajnih mesta i više od 200 kompanija koje su članovi ovog kluba – kazao je gradonačelnik i pozvao najstarije sugrađane da posete Sajam za treće doba, na kojem će se pričati o senior karticama, ali i o svim manifestacijama i programima koji postoje za njih.\nMali je istakao i da će penzioneri u svakom delu grada imati bar po jedan klub, kako bi imali mesto na kome će provoditi slobodno vreme, rekreirati se, a gde će biti organizovan veliki broj manifestacija.\nMali: Počela podela personalizovanih senior kartica\nPočela podela personalizovanih senior kartica\nPrvih 40.000 penzionera dobilo personalizovane senior kartice\nStižu nove kartice za seniore - sada stalne\nNova pravila parkiranja: Od ponedeljka nova zona i 2.000 parking mesta više\nBlic pre 23 minuta\nSrbija danas pre 5 minuta\n"I ja se borim": Svetski dan dece obolele od raka obeležen kod Delijske česme uz muziku i balone\nBlic pre 59 minuta


Američki DFC i Eksim banka potpisali pisma o namerama za finansiranje autoputa Niš-Priština | EurActiv Serbia\nIzvršni direktor američke Finansijske korporacije za međunarodni razvoj (DFC) Adam Boler i direktorka Izvozno-uvozne (EXIM) banke SAD Kimberli Rid potpisali su pisma o namerama sa Srbijom i Kosovom za pomoć u finansiranju izgradnje "Autoputa mira" između Niša i Prištine.\nKako je saopštila DFC, Boler i Rid su pisma potpisali 15. septembra, na osnovu "istorijskog sporazuma o ekonomskoj normalizaciji koji su Srbija i Kosovo potpisali" 4. septembra u Vašingtonu.\nNavodi se da pisma o namerama nisu obavezujuća i da će obe agencije, pre nego što se zvanično obavežu na finansiranje, sprovesti standardne provere.\nProjekat "Autoput mira" dugo je bio ključni deo pregovora o normalizaciji odnosa Srbije i Kosova, navodi DFC.\nBoler je rekao da će "Autoput mira pokrenuti ekonomski razvoj i regionalnu integraciju povezivanjem Niša i Prištine".\n"Takođe će biti snažan simbol novog, transformativnog odnosa ovih susednih zemalja. U partnerstvu s EXIM bankom, DFC je posvećena razvoju ovog mirovnog procesa investiranjem u projekte koji stvaraju radna mesta i donose održivu ekonomsku korist obema zemljama", rekao je Boler.\nRid je kazala da je "Autoput mira važan korak ka ekonomskoj saradnji Beograda i Prištine" i pohvalila rad predsednika SAD Donalda Trampa i celokupne američke administracije "na ovom istorijskom sporazumu", navodi se u saopštenju.\n"EXIM banka SAD posvećena je podršci projektima koji unapređuju ekonomski razvoj i zapošljavanje u regionu i podržavaju američki izvoz i radnike. Radujem se saradnji sa DFC i ostalim mojim američkim kolegama u postizanju ovog cilja", navela je Rid.\nDFC i EXIM banka planiraju, kako se navodi, da tokom septembra pošalju delegacije u Beograd i Prištinu radi unapređenja rada na Autoputu mira i drugim projektima.\n"DFC će takođe postaviti temelje za otvaranje svoje prve kancelarije u regionu. Stalno prisustvo DFC u Beogradu olakšaće realizaciju prioritetnih projekata kao što je Autoput mira, koji će doprineti otvaranju novih radnih mesta i ekonomskom rastu u regionu", dodaje se u saopštenju.\nPotpisivanje pisma o namerama imeđu DFC i EXIM banke pozdravio je i premijer Kosova Avdulah Hoti, uz ocenu da je to "dobra vest" na putu ka ispunjavanju dogovora iz Bele kuće.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Avdulah Hoti obavezali su se 4. septembra u Beloj kući na normalizaciju ekonomskih odnosa. Oni su u prisustvu predsednika SAD Donalda Trampa potpisali svako svoj primerak dokumenta nazvanog "Ekonomska normalizacija". Dokumenti se razlikuju samo u poslednjoj od 16 tačaka.\nU jednoj od tačaka piše da će Kosovo i Srbija sarađivati sa DFC i EXIM bankom SAD na memorandumima o saglasnosti radi ostvarivanja Autoputa mira, železničke veze između Prištine i Merdara, železničke veze između Niša i Prištine, obezbeđivanja sredstava za finansiranje zajmova potrebnih za mala i srednja preduzeća, dodatnih bilateralnih projekata i stalnog prisustva DFC u Beogradu.\nDužina deonice "Autoputa mira" od Niša do administrativne granice sa Kosovom kod Merdara, koju će graditi Srbija, iznosi 77 kilometara. Cena te deonice procenjena je na oko 850 miliona evra. Kosovska strana treba da izgradi deonicu od Merdara do Prištine, dužine 22 kilometra.\nPut treba da bude deo budućeg, 384 kilometara dugog autoputa Niš-Merdare-Priština-Tirana-Drač, koji će povezati centralnu Srbiju i saobraćajni Koridor 10 sa albanskom lukom Drač.


Vesti online / Vesti / Srbija / Turci ne traže Gazivode\nTurska kompanija KEDS ne polaže pravo na hidroelektranu Gazivode, rečeno je "Vestima" u tom preduzeću. Služba za distribuciju električne energije na Kosovu vlasništvo je turskih kompanija Čalik Holding i Limak, a počela je za radom maja 2013. godine, kada je nakon postupka privatizacije delokrug distribucije i naplate odvojen od Kosovske energetske korporacije - KEK.\n- Naša kompanija se bavi distribucijom električne energije, održavanjem imovine na terenu i naplatom električne energije. Mi nemamo nikakve veze s proizvodnjom. Za ta pitanja ćete morati da se obratite KEK-u - rekli su "Vestima" u toj kompaniji u Prištini, demantujući informaciju koja se pojavila u medijima da je ta firma kupila i platila Gazivode i da traže da im one u potpunosti pripadnu.\nKEK je, s druge strane, javno preduzeće.\n* "Priština pokušala da preuzme Gazivode"\n* Kosovo na briselskom stolu\n* Vučić: Nema izgleda za konačni dogovor\nPregovore o vlasništvu i upravljanju nad hidroelektranom koja je u prošloj godini ostvarila profit veći od 10 miliona evra, a od koje zavisi snabdevanje strujom na severu Kosova, premijer Srbije Aleksandar Vučić označio je kako jednu od najtežih tema. On je istakao da Srbija neće dati hiroelektranu, po cenu da se ne otvore pregovori Srbije i EU.\nBeograd smatra da bi budućnost hidroelektrane Gazivode trebalo da budu na dnevnom redu u okviru pregovora o imovini, dok Priština ne želi na takav način da pregovara, smatrajući da ona pripada njima.\nHidroelektrana Gaziovode deo je hidrosistema Ibar-Lepenac i do sada nije bila deo nijednog briselskog dokumenta.\nSRBIJA Kfor: Gazivode nisu blokirane


Rezultati predsedničkih izbora – indikator slabljenja nacionalističke opcije\n28. juni/lipanj, 2004.\nObraćajući se juče novinarima predsednik Srbije Boris Tadić je posebno istakao:\nVažno je da podvučem da ova zemlja ne odustaje od evropskih integracija, ne odustaje od regionalnih integracija, ne odustaje od bezbednosnih integracija. Partnerstvo za mir i razne druge forme bezbednostnih i političkih integracija su ne usud ove zemlje nego želja ove zemlje i njenih građana.\nI mada su rezultati buduće najavljene kohabitacije novog predsednika sa Vladom Vojislava Koštunice još neizvesni i izazivaju opravdanu skepsu, pogotovo ako se ima u vidu podrška koju ta vlada dobija od Socijalističke partije Srbije koja se protivi punoj saradnji a Haškim tribunalom, ipak opšte je mišljenje da izbor Tadića znači korak Srbije ka Evropi. U tom smislu upozoravajuće su reči šefa diplomatije Vuka Drašković koji pozdravljajući Tadićev izbor za predsednika naglašava:\nJa današnji rezultat posmatram sa jedne druge tačke gledišta. Niko neće moći iz Beograda da priča priče ni Briselu ni Vašingtonu da se ne smeju ispunjavati obaveze prema Tribunalu u Hagu, jer bi to moglo da bude kapitalizovano od strane ovih ili onih. Niko neće moći više da objasni nikome zašto se kasni sa harmonizacijom ekonomskih sistema Srbije i Crne Gore, zašto se ne usklade carinske stope, zašto se kasni sa obavezama iz Akcionoga plana preuzetih pred Briselom. Prema tome, ma koliko da će ovaj izborni rezultat da obraduje sasvim sigurno Evropsku uniju i demokratski svet, to će istovremeno sa pravom se očekivati da Srbija posle ovakvog ishoda glasanja odlučno raščisti sa svim tapkanjima u mestu, da odlučno raskrsti sa Miloševićevim ljudima.\nMeđunarodni posmatrači predsedničkih izbora u Srbiji pozdravili su danas izbor Borisa Tadića za predsednika Srbije i ocenili da su izbori protekli u skladu sa standardima OEBS i Saveta Evrope. Šef posmatračke misije OEBS ocenio je da je Srbija izborom predsednika i regularnom procedurom njegovog izbora posle tri neuspešna pokušaja učinila napredak ka demokratskim reformama. Uverenje da izbor Tadića znači pozitivni korak napred stiže iz Crne Gore i Hrvatske, i svih zemalja u regionu, što se može takođe oceniti kao pozitivan znak i najava bliže saradnje zemalja u regionu.\nAnalitičari ocenjuju da rezultati predsedničkih izbora predstavljaju indikator slabljenja nacionalističke opcije, kako u strankama tako i među biračima. Jovica Trkulja sa Pravnog fakulteta u Beogradu ocenio je danas da je bitna odlika ovih izbora politička homogenizacija i jačanje i profilisanje političkog spektra u Srbiji. Zanimljivo je da profesor Trkulja smatra da su se jučerašnjim izborima uloge promenile. Da su opozicione stranke, kao što su Demokratska stranka, Srpska radikalna stranka i Snaga Srbije Bogoljuba Karića, pobednici, dok je vladajuća koalicija na čelu sa Demokratskom strankom Srbije gubitnik. Ipak, predstojeći lokalni i pokrajinski izbori biće prvi ozbiljan test rezultata predsedničkih izbora. A drugi njihov test biće donošenje novog ustava.


MUP RS podnio 23 izvještaja protiv 28 osoba zbog krijumčarenja migranata\nREPUBLIKA SRPSKA U najvećem broju slučajeva kod sebe nisu imali lična dokumenta\nMUP RS podnio 23 izvještaja protiv 28 osoba zbog krijumčarenja migranata Izvještaji podneseni Tužilaštvu BiH\nPolicija manjeg bh. entiteta je od početka godine pronašla 2.852 migranta, koji su ilegalno ušli u Bosnu i Hercegovinu, a u najvećem broju slučajeva kod sebe nisu imali lična dokumenta.\n- Više od polovine migranata pronađeno je na području Policijske uprave Bijeljina, dok je značajan broj evidentiran na području Zvornika - saopćeno je nakon treće sjednice Koordinacionog tijela za praćenje kretanja ilegalnih migranata preko teritorija tog bh. entiteta.\nTužilaštvu BiH podnijeli su 23 izvještaja protiv 28 osoba zbog osnova sumnje da su počinili 25 krivičnih djela krijumčarenje ljudi.\n- Na području RS nisu evidentirana krivična djela ili prekršaji narušavanja javnog reda i mira koje su izvršili migranti, a razlog je, među ostalim, i to što je policija RS uspostavila dobru kontrolu kretanja migranata - navodi se u saopćenju iz MUP RS.\nNa sastanku, kojim je predsjedavao direktor policije RS također je istaknuta spremnost policije da, ukoliko se za tim ukaže potreba, stavi na raspolaganje i veći broj policijskih službenika koji bi pomogli Graničnoj policiji BiH u sprečavanju i otkrivanju ilegalnih migranata.\nTrenutno je 78 policijskih službenika MUP-a RS angažirano da u ovom smislu pomogne Graničnoj policiji.\nRepublika Srpska MUP RS Migranti Krijumčarenje ljudi Tužilaštvo BiH\nDodik i dalje očekuje da će se RS spojiti sa Srbijom\nTači: Nećemo imati razmjenu teritorija i naroda i nećemo dopustiti stvaranje RS ovdje\nBivši srbijanski rukometaš Vlada Mandić u Kalinoviku podigao spomenik zločincu Ratku Mladiću


Dogovor SAD i Rusije o primirju u Siriji\nVašington i Moskva su predložili da primirje, koje se ne bi odnosilo na terorističke grupe poput Islamske države, stupi na snagu u subotu 27. februara\nSAD i Rusija postigli su saglasnost o planovima za okončanje neprijateljstava u Siriji, što bi moglo da otvori put za slanje veće humanitarne pomoći opkoljenim gradovima i nastavak razgovora o političkoj tranziciji.\nVašington i Moskva su u zajedničkom saopštenju predložili da primirje stupi na snagu 27. februara. Prekid vatre bi se odnosio na sve strane u sukobu, osim na terorističke grupe poput Islamske države i ogranka Al Kaide, Džabhat al-Nusre.\nTakođe je najavljeno da će biti uspostavljenja linija komunikacije da bi se održalo primirje, te da će, ako to bude potrebno, biti formirana radna grupa za razmenu informacija.\nBela kuća je navela da su predsednik Barak Obama i njegov ruski kolega Vlaidmir Putin telefonom razgovarali o sporazumu.\n“Narednih dana, radićemo na tome da dobijemo obećanje ključnih strana da će poštovate uslove ovog primirja", rekao je američki državni sekretar Džon Keri uz ocenu da je ovo obećavajući trenutak, ali da će primena prekida vatre zavisiti od budućih poteza.\nNajava mogućeg primirja usledila je dan nakon što je Islamska država preuzela odgovornost za niz napada u Damasku i Homsu, u kojima je poginulo više od 100 osoba.\nPortparol Stejt departmenta, Mark Toner, je ranije danas osudio napade, ističući da je za uništavanje te terorističke organizacije potreban jedinstven, globalni napor. Rusko ministarstvo spoljnih poslova navelo je da je posle terorističkih napada potrebna adekvatna reakcije međunarodne zajednice.\nU međuvremenu, portparol generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Ban ki Muna pozdravio je sporazum Rusije i Sjedinjenih Država o primirju i pozvao sve strane da ga poštuju.


Etihad zadržava vlasništvo u kompaniji Air Serbia | Gde Investirati\nEtihad zadržava vlasništvo u kompaniji Air Serbia\n“Etihad Airways” zadržava vlasništvo u kompaniji Air Serbia” sa udelom od 49 odsto i u potpunosti je posvećen partnerstvu, budući da su se nacionalni avio-prevoznik Srbije i avio-kompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata dogovorili o nastavku strateškog partnerstva.\nKompanija iz UAE nastaviće da podržava većinskog vlasnika “Air Serbia”, Vladu Srbije, navodi se u zajedničkom saopštenju dve kompanije.\nNacionalna avio-kompanija Srbije “Air Serbia” prijavila je neto dobit od 15,7 miliona evra za 2017. godinu, što je za 14,8 miliona evra više u odnosu na godinu dana ranije.\nU četvrtoj godini poslovanja, ukupni poslovni prihod avio-kompanije dostigao je 288 miliona evra, navodi se u saopštenju srpskog avio-prevoznika. Na osnovnu detaljne poslovne analize i zahvaljujući novom pristupu i merama, operativni troškovi smanjeni su za 7 odsto, dok je istovremeno povećan prihod od prodaje za 4 procenta.\nUprkos konsolidovanju mreže letova i porastu konkurencije, nacionalna avio-kompanija prevezla je 2,62 miliona putnika, što je na nivou prethodne godine. Kada je u pitanju prevoz tereta, “Air Serbia” je lani prevezla 6.158 tona tereta i pošte, što predstavlja povećanje od 25,3 odsto u odnosu na 2016. godinu.\n“Air Serbia” je obeležila u 2017. godini i dva važna događaja – 90 godina od osnivanja Aeroputa, kao njenog prethodnika, kao i desetomilionitog putnika koji je prevezen od trenutka kada avio-kompanija transformisana u “Air Serbiu” 2013. godine.\nPrevious EU preti Washingtonu uvođenjem tarifa od 300 milijardi dolara\nNext Dinar bez promene, srednji kurs 118,0295\nTags Air SerbiaEtihad\nCategory KompanijeTema danaTransport\nUBS: Građanima raste kreditni dug, a privredi opada\nPodaci Udruženja banaka Srbije pokazali su da je u prva tri meseca ove godine opala ukupna kreditna zaduženost građana i privrede.\nKompanija COSCO za 6,3 milijarde dolara preuzima Orient Overseas\nCOSCO je ponudio 6,3 milijarde dolara za preuzimanje Orient Overseas Internationala.


Podrška Solidarnog fonda Erste fondacije\nIzbijanjem epidemije virusa Kovid-19, Udruženje “Na pola puta” nastavilo je sa realizacijom aktivnosti, uz određene izmene u organizaciji usluga podrške. Od samog početka epidemije, primenjivane su preventivne mera zaštite kako bi se mogućnost zaražavanja korisnika i zaposlenih svela na minimum.\nDa bismo očuvali mentalno i zdravstveno stanje naših korisnika, osoba sa intelektualnim teškoćama, organizovali smo aktivnosti i radionice putem različitih online aplikacija i kreirali dodatne sadržaje u okviru usluge stanovanje uz podršku, kako bi korisnici proveli što kvalitetnije moguće vreme u izolaciji.\nTakođe, novonastala situacija je dodatno negativno finansijski uticala na poslovanje Udruženja, zbog obaveza pokrivanja određenih dodatnih troškova ili troškova ugovornih obaveza.\nNaše napore da promene u svakodnevnom životu korisnika tokom epidemije učinimo što podnošljivijim, prepoznao je i Solidarni fond Erste fondacije koji nam je pružio podršku da efikasnije odgovorimo na promene izazvane epidemijom Covid-19, doprineo poslovnoj sigurnosti i omogućio nam nastavak aktivnosti koje imaju za cilj da osiguraju kvalitet života ljudi sa intelektualnim teškoćama i njihovu socijalizaciju.


Kuburović: Ne postoji dovoljna koordinacija organa koji se bave porodičnim nasiljem | Nova Ekonomija\nNova ministarka pravde Srbije Nela Kuburović izjavila je danas da će ministarstvo u narednom periodu nastaviti da radi na unapređenju pravosuđa, kao i da će preduzeti nove mere u cilju pojačanja borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala.\n"Ministarstvo pravde je u prethodnom periodu posvetilo mnogo vremena izradi strategije istraga o finansijskom kriminalu, koja predlaže brojne aktivnosti koje ćemo da preduzmemo pre svega, izmena krivičnog zakonika, uvođenje novih krivičnih dela u oblasti privrede, izmena organizacionog zakona, koji se tiče svih organa koji postupaju u borbi protiv organizovanog kriminala", rekla je Kuburović za Radio-televiziju Srbije.\nKako je navela, Ministarstvo pravde će kontinuirano nastaviti aktivnosti koje je obavljalo u pregovaračkom poglavlju 23, kako bi se u planiranim rokovima ispunjavale predviđene aktivnosti.\n"Mi smo do sada zajedno sa ministrom Selakovićem uporno radili na sprovođenju svih aktivnosti pre samog otvaranja poglavlja, što se vidi iz izveštaja o aktivnosti da smo preko 80 odsto aktivnosti zacrtanih do tog perioda ispunjavali. Nadamo se da ćemo nastaviti istim tempom", rekla je Kuburović.\nOna je kazala da je zakon o poreklu imovine jedan od bitnih zakona koji bi trebalo da bude usvojen do kraja godine, kao i da će taj zakon na drugačiji način regulisati "vrlo osetljivu oblast".\n"Nadam se da ćemo u što skorije vreme na javnu raspravu da izađemo sa zakonom o poreklu imovine", dodala je ona.\nGovoreći o porodičnom nasilju, Kuburović je najavila nove mere i aktivnosti u policiji i pravosuđu, kao i posebnu evidenciju tih krivičnih dela, kako bi se uspostavila boja koordinacija organa koji se bave tom problematikom.\n"Pretpostavljamo da će to biti jedan od prvih zakona sa kojim ćemo se naći u skupštini, negde od septembra krećemo sa tim... Ustanovljeno je da ne postoji dovoljna koordinacija organa koji se bave tom problematikom", rekla je ona.


Predsjednik Državne dume: Rusija se uspješno oslobađa dolara – Borba\nRusija povećava prelazak na nacionalne valute u bilateralnim trgovinsko-ekonomskim odnosima sa drugim državama, uključujući i u okviru Evroazijskog ekonomskog saveza, izjavio je predsjednik Državne dume Vjačeslav Volodin.\n„Rusija se dosledno oslobađa zavisnosti od dolara. Na primjer, u okviru Evroazijske ekonomske unije za 74 odsto su porasle transakcije u nacionalnim valutama. Sistemski povećavamo trgovinu u nacionalnim valutama sa Kinom i Turskom“, rekao je Volodin novinarima.\nOn je podsjetio da je krajem februara Rusija promijenila valutnu strukturu sredstva Fonda za nacionalno blagostanje, uključivši u njega japanski jen (5 odsto) i kineski juan (15 odsto). Pri tome, udio američkog dolara i evra je smanjen sa 45 odsto na 35 odsto. Udio funte je ostao na nivou od 10 odsto, naglasio je predsjednik Državna dume.\nRanije je predsjednica Savjeta Federacije Valentina Matvijenko saopštila da će američki dolar ostati u upotrebi u Rusiji, ali da zavisnost ekonomije od njega treba smanjiti. Ona je podsjetila da ruske rezerve novca mnogo manje zavise od dolara, ali ima i drugih značajnih rezultata: poslednjih 10 godina ulaganja Rusije i američke državne obveznice su smanjene 30 puta.


Trivićeva otvorila izložbu: "Tolstoj i Dostojevski u srpskoj kulturi" u Banjaluci | BL Portal\n16. Juna 2021. 15:06\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić otvorila je u Banjaluci izložbu “Tolstoj i Dostojevski u srpskoj kulturi” i tom prilikom ocijenila da su srpski i ruski narod imaju zajedničku kulturu i određena kulturna obilježja.\nIzložba otkriva malo poznate, direktne veze između slavnih ruskih pisaca i srpskog naroda, njihova zalaganja za srpska pitanja, za ruske dobrovoljce u srpsko-turskom ratu.\nIzložbu čini 15 plakata posvećenih Dostojevskom i 15 plakata o Tolstoju. Trivićeva je istakla da su srpski i ruski narod usmjereni jedni na druge, te da će dah ruske knjižvenosti osjetiti i posjetioci Narodne i univerzitetske biblioteke u Banjaluci.\nOna je navela da je ova izložba koristila arhivsku građu nekoliko pravaca, od pozorišne, arhivske, preko književne.\nTrivićeva je istakla da resorno ministarstvo uvijek podržava izložbe, posebno kada se veličaju dva velika književnika, kako Tolstoj, tako i Dostojevski, koji su ostavili trag u književnosti koja se obrađivala i kroz obrazovne sisteme i šire.\n“Sigurno je uticala na mnoge naše oblasti, ne samo književnosti, već i kulture u cjelini”, rekla je Trivićeva novinarima. Autor izložbe Nataša Bulatović rekla je da je ideja izložbe da se prikaže kako su Srbi sa prostora bivše Jugoslavije doživljavali ovu dvojicu pisaca kroz kritiku, prevodilačke radove, izdavaštvo, filmove, dramsku umjetnost.\nBulatovićeva, koja je bibliotekar u Biblioteci grada Beograda, napomenula je da su 2011. godine uradili ovu izložbu za Dane srpske kulture u Moskvi i Sankt Peterburgu.\nDirektor Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srske LJilja Petrović Zečić rekla je da je mnogo dodirnh tačaka između Tolstoja i Dostojevskog, ali i njih dvojice sa srpskom kulturom. Ona se nada da će Banjalučani pogledati ovu izložbu, koja će biti otvorena narednih 30 dana.\nDirektor Biblioteke grada Beograda Jasmina Ninkov navela je da je saradnja te institucije kulture sa Narodnom i univerzitetskom bibliotekom Srpske izvanredna.\nOna je rekla da su bibliteke u vrijeme pandemije virusa korona bile sučene sa velikim izazovima, te je za septembar najavila naučni skup “Biblionet”, na kojem će biti razmatrana ova tema i razmijenjena iskustva među bibliotekarima.\nIzložbu “Tolstoj i Dostojevski u srpskoj kulturi” je priredila Biblioteka grada Beograda, a ove godine se obilježava 200. godina od rođenja Fjodora Mihajloviča Dostojevskog.\nTags: Banjaluka, izložba, Tolstoj i Dostojevski u srpskoj kulturi


Centar za socijalni rad ispitao navode, decu poverio Siniši Malom - Istinomer\n„Sud daje odluku o starateljstvu nad decom na osnovu mišljenja Centra za socijalni rad. Ja verujem da je Centar za socijalni rad neke od tih navoda i ispitao kada je donosio i davao predlog sudu kome deca treba da budu poverena.”\nhttps://www.istinomer.rs/izjava/centar-za-socijalni-rad-ispitao-navode-decu-poverio-sinisi-malom/ 2017-02-18 1 5 0 Neistina Istinomer\nSuzana Paunović Suzana Paunović\nOdgovarajući na pitanja o slučaju Mali, direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava, rekla je između ostalog za televiziju N1 da svi navodi o nasilju koje je trpela bivša supruga gradonačelnika Beograda Siniše Malog, Marija Mali moraju biti ispitani kao i da veruje da je to Centar za socijalni rad već i učinio pri donošenju odluke o poveravanju dece.\nPaunovićeva je dodala da “sud daje odluku o starateljstvu nad decom na osnovu mišljenja Centra za socijalni rad” čime je praktično aludirala da se odluka tog Centra za socijalni rad i suda poklapaju. Ipak, to u ovom slučaju nije istina.\nNaime, privremenom merom sud je troje maloletne dece Marije i Siniše Malog dodelio ocu, iako je Centar za socijalni rad prethodno doneo mišljenje da je za decu najbolje da budu sa majkom.\n„ … Procenom potreba maloletne dece konstatuje se da je u najboljem interesu maloletnih Mali da se privremenom merom povere majci na neposredno staranje“, piše u izveštaju Centra za socijalni rad Zvezdara objavljenom na portalu Pištaljka.\nNovinari tog istraživačkog centra navode da se Marija Mali Pištaljci obratila kao jedna od šest žena koje su se u sporovima za starateljstvo suočile sa tim da se na sudu mišljenje Centra za socijalni rad pobija nalazima veštaka.\nOvo je u izjavi za Istinomer potvrdio i Slobodan Ružić, advokat Marije Mali.\n”Potvrdjujem Vam da je CSR Zvezdara preporučio da se Mariji povere deca, ali je kasnije na osnovu veoma problematičnog veštačenja sud doneo privremenu meru da se Siniši poveravaju deca. Sumnjam da je u pitanju korupcija, ali to će biti tema uskoro”, rekao je Ružić za Istinomer.\nIzjavu Suzane Paunović Istinomer ocenjuje kao neistinu.\nOvo, nažalost, nije bila jedina problematična izjava Suzane Paunović, državne službenice na čelu Vladine Kancelarije za ljudska i manjinska prava.\nNakon što je izrazila sumnju u funkcionalnost roditelja koji svoju decu eksponira u javnosti, na insistiranje novinarke zbog čega to kaže jer Marija Mali tvrdi da je to uradila iz očaja, Paunovićeva je rekla da u to ne veruje.\n„Ne verujem da je toliko očajna. Iz izjava koje daje vidim da se više stavlja jedan politički kontekst, nego interes dece”, rekla je ona.\nPovećan interes javnosti da znaju detalje iz brakorazvodne parnice Siniše i Marije Mali, svakako je posledica njegove, javne, funkcije gradonačelnika Beograda. Podsetimo, Malog je bivša supruga optužila da je naterao da potpiše lažnu izjavu o prihodima za Agenciju za borbu protiv korupcije. Dalje, u intervjuu KRIK-u Marija Mali iznela je i druge detalje poput onog da je znala za neprijavljene stanove svog bivšeg supruga, čime je i sebe dovela u opasnost od nekih budućih sudskih postupaka. Uzrok takvim priznanjima mora biti dubok – na primer očaj majke kojoj su oduzeta deca u sudaru sa mužem moćnikom, uprkos mišljenju nadležnog državnog organa. Suprotno argumentu Suzane Paunović da je u javnost izašla kako bi politički naškodila svom suprugu, fer je da podsetimo da Marija Mali tvrdi da je Siniši Malom upravo njegova, javna, funkcija obezbedila starateljstvo nad njihovo troje dece. Javnost koja njenog supruga dobro poznaje i koja finansira gradonačelnika Beograda mora da zna za ozbiljne optužbe o finansijskim malverzacijama. A državni službenici moraju da se zalažu da se te optužbe provere, procesuiraju i da javnost sazna epilog! Pogotovo kada je taj neko na čelu Kancelarije za ljudska i manjinska prava.\nPaunovićeva je u svojoj odbrani “države” izjavila da će resorno ministarstvo sprovesti nadzor nad radom Centra za socijalni rad. Zanimljivo je da je propustila da pozove i druge nadležne organe da preispitaju i navode o tzv. kartelu ”veštak, advokat, sudija” za koje nekoliko majki tvrdi da dobro situiranim očevima obezbeđuju pozitivne sudske odluke.\n”I drugi roditelji su ostali bez starateljstva nad decom, ali se nisu obraćali na ovakav način i tražili zaštitu javnosti“, nastavila je direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava odbranu svog kolege, Siniše Malog.\nKao neko ko se bavi ljudskim i manjinskim pravima, Paunovićeva bi morala da zna da mnogo roditelja koji smatraju da su oštećeni nemaju pristup medijima. Oni koji dobiju medijsku pažnju, vidimo iz primera Marije Mali, budu optuživani da su to učinili samo zarad političkih udaraca. Ipak, ne može se reći da nema mnogo majki i očeva čija svedočenja čitamo u medijima, a koji smatraju da su im deca nepravedno oduzeta. Mnogo je svedočenja majki i očeva koji se bore sa bivšim partnerima za alimentaciju. Mnogo je majki i očeva koji tvrde da im država koju finansijski opslužuju nije pomogla u borbi za njihova prava. Da li je svima njima direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava, svojom odbranom partije na vlasti, a ne potencijalne žrtve – olakšala položaj, ulila nadu da postoji pravda u zemlji Srbiji?\nBIRODI traži smenu Paunovićeve, AŽC osuđuje\nBIRODI je naveo da je Suzana Paunović osudila čin uzbunjivanja javnosti koji je izvršila Marija Mali, kako je definisano u Zakonu o zaštiti uzbunjivača.\n„Zakon o zaštiti uzbunjivača jedan je od ključnih instrumenata zaštite ljudskih prava, navodi BIRODI i dodaje da postupak Suzane Paunović, „učinjen bilo iz neznanja, ili namerno da bi izvršila odmazdu nad uzbunjivačicom Marijom Mali“, nju „čini nedostojnom za daljnje obavljanje funkcije direktorke Kancelarije za ljudska i manjinska prava“.\nU izjavi za Insajder.net Tanja Ignjatović iz Autonomnog ženskog centra kazala je da su današnje izjave direktorke Kancelarije za ljudska i manjinska prava zamena teza i zloupotreba pozicije.\n„Nedopustivo je i na ivici skandaloznog da direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava komentariše funkcionalnost roditelja koji je ostao bez starateljstva nad troje dece i da ne razume očaj onoga ko se našao u situaciji da je suprotstavljen nekome ko ima toliko moći koju može da zlupotrebi. Na toj poziciji ona sigurno zna da je zloupotreba moći osnova diskriminacije“ kazala je Tanja Ignjatović.\nSiniša Mali pravosuđe ljudska prava centar za socijalni rad Marija Mali


Početna » Beograd » Građani ne veruju gradskom urbanisti\n5Piše: I. Nikoletić 03. avgusta 2020. 12.08 Izmenjeno: 12.09\nAvala film, Dejan Jovanović, inicijativa Ne davimo Beograd, Košutnjak, Marko Stojčić, Rade Veljanovski, Radomir Lazović, Skupština Beograda, Udruženje Bitka za KošutnjakBeograd\n03. avgusta 2020. u 12.43\nHiljade i hiljade stanova se grade u Beogradu, na zelenim površinama. Niko normalan nije protiv gradnje ali ne na ovakav način gde je najlakše i investitoru i predstavnicima vlasti da prave dilove. Odvratni blokovi niču na sve strane, a ništa ne doprinose kvalitetu života u Beogradu. Par prostih pitanja: Da li Beograd treba da ima više stanovnika od Beča? Da li treba svi manji gradovi u Srbiji da nestanu da bi Beograd živeo?\n03. avgusta 2020. u 16.50\nrealno, vise nego naivno je, jos bilo kome verovati nesta u ovoj rupi od kvazi drzave!\n03. avgusta 2020. u 19.11\nGradskom urbanisti mora biti poznata cinjenica da gradjani imaju pravo ucesca u svim fazama izrade planskog dokumenta,jednako kao i narucilac izrade Plana.Stoga primedba da je potrebno da cutimo i cekamo Javni Uvid,ne stoji.\nTakodje,podrska Vlade RS razvoju filmke industrije ne moze biti paravan za investitore sa problematicnim referencama.\nKosutnjak film kaže:\n03. avgusta 2020. u 20.37\nVlasnik zemljista moze da radi sa njim kako hoce,ali ne moze da GRADI kako hoce.Upravo zbog toga i postoje urbanisticki planovi i uslovi.Jos cemo videti uz pomoc kog trika ce pokusati da privatizuju javno zemljiste u vlasnistvu Grada Beograda i Republike Srbije,odnosno suvlasnistvu svih nas,gradjana\n11. avgusta 2020. u 17.45\nOva halabuka je samo za ove i sve koji se bune protiv sece sume u Kosutnjaku.Vlast,Goran Vesic& ce par dana istrpeti kritike i nastavice po svom.A jos kad je AV dao izjavu koju je dao,znaci da ce biti sece sume.Dovoljno je podsetiti se dogadjaja i izjava povodom Sava male.


UEFA pokrenula postupak posle meča Srbija - Albanija, odluka narednog četvrtka\nEvropska fudbalska unija saopštila je da će pokrenuti disciplinski postupak protiv fudblaskih saveza Srbije i Albanije zbog incidenata u Beogradu na sinoćnoj kvalfikacionoj utakmici za Evropsko prvenstvo.\nUtakmica Srbija - Albanija prekinuta je u 42. minutu, pošto se nad terenom pojavila mala letelica - "kvadrokopter" na daljinsko upravljanje. Na platnu koje je bilo zakačeno za dron bila je mapa tzv. Velike Albanije u boji sa crnim dvoglavim orlom, sa leve strane fotografija osnivača moderne albanske države i prvog premijera Ismaila Ćemalija, a sa desne Ise Boljetinija, albanskog nacionaliste\nKako je agenciji AP rekao portparol UEFA Pedro Pinto Srbi i Albanci imaju rok do sledeće srede da se izjasne povodom dešavanja na stadionu Partizana, a konačna odluka biće doneta sutradan.\nPostoji nekoliko scenarija - službeni rezultat 3:0 za jednu od ekipa, odigravanje meča na neutralnom terenu sa ili bez publike, ili da se meč ponovo odigra u Beogradu pred praznim tribinama.\nKljuč odluke je u rukama delegata meča Harija Bina, a u korist Srbiji može ići Pravilnik UEFA koji zabranjuje političku propagandu, a baš je zastava takozvane Velike Albanije i pokrenula incidente. U svakom slučaju, novčana kazna ili sankcija igranjem bez publike je neizbežna, posle bacanja predmeta na teren, paljenja baklji i uletanja navijača.


Srbija bez medalje, Crna Gora u polufinalu! - Sportske.net\nSrbija bez medalje, Crna Gora u polufinalu!\nReprezentacija Srbije je u četvrtfinalu Evropskog prvenstva izgubila od ekipe Crne Gore rezultatom 9:8.\nIako je reprezentacija Srbije vodila tokom većeg dela utakmice, Crna Gora je uspela na kraju da stekne prednost od jednog gola razlike, i plasira se u polufinale Evropskog prvenstva.\nCrnogorci su prvi poveli iz prvog napada, a strelac je bio Nikola Janović.\nSrbija tada preuzima kontrolu nad utakmicom, koju je imala u rukama sve do samog kraja meča. Pijetlović je ubrzo izjednačio na 1:1, a Aleksić je nedugo zatim doveo naš tim u vođstvo. U sledećem napadu Crnogorci stižu do izjednačenja, a Brguljanu nije bilo teško da spusti loptu u praznu mrežu.\nDo 3:2, stižemo iz peterca koji uspešno realizuje Filipović, a tako se završio i prvi deo igre.\nMandić na početku druge četvrtine dovodi naš tim do vođstva od 4:2, ali Crnogorci sa dva gola Janovića stižu do 4:4.\nUbrzo se Srbija vraća na dva gola prednosti golovima Nikića i Gocića, ali Crnogorci opet stižu prednost i to golovima Janovića i Ivovića.\nJanović svojim četvrtim golom dovodi Crnu Goru do prednosti od 7:6, ali ubrzo Mitrović vraća rezultat u ravnotežu, a onda i dovodi Srbiju do prednosti od 8:7.\nKlikovac a zatim Ivović ipak dovode Crnu Goru do polufinala Evropskog šampionata.\nTreba istaći da je utakmica bila izuzetno borbena, i da su obe ekipe dale sve od sebe u ovoj izuzetno teškoj i neizvesnoj utakmici. Među našim igračima se istakao golman Aleksić, koji je sa nekoliko sjajnih odbrana držao naš tim u igri, a sa druge strane je bio večeras fantastični Janović, koji je sasvim sigurno i igrač utakmice.


Samit evropske budućnosti (17.05.2019)\nPosle dugotrajnog procesa evropske reflekcije, 9. maja, na dan kada se obeležava Šumanova deklaracija kojom je osnovana evropska konstrukcija, u rumunskom gradu Sibiu je održan prvi neformalni samit Evropske unije u Rumuniji.\nPosle dugotrajnog procesa evropske reflekcije, 9. maja, na dan kada se obeležava Šumanova deklaracija kojom je osnovana evropska konstrukcija, u rumunskom gradu Sibiu je održan prvi neformalni samit Evropske unije u Rumuniji. Na Samit 27-morice skicirana je budućnost Evropske unije. Jedinstvo je glavni princip na koji će se oslanajati budućnost, u skladu sa Deklaracijom iz Sibiua, dokument koji sadrži i preuzete obaveze evropskih lidera prema sigurnosti i blagostanju državljana zemalja članica. Evropski lideri obećavaju da će zemlje članice biti ujedinjene, solidarne i jednoglasne u potrazi za zajedničkim rešenjima. Deklaracija sadrži i obavezu zaštite evropskog načina života, demokratije i pravne države kao i smanjenje razvojnih razlika unutra Unije, na insistiranje rumunskog Predsedniptva Saveta Evropske unije. Evropa će prema Deklaraciji delovati kao odgovoran lider koji bi zajedno sa medjunarodnim partnerima bio uključen u očuvanje svetskog poretka baziran na medjunarodnom pravu. Ove obaveze potvrdjuju zalaganje za zajedničku budućnost u vreme kada se odvija proces izlaska Velike Britanije iz Unije. U kojoj će meri ponuda evropskih lidera odgovarati očekivanjima evropskih državljana? Dan Karbunaru, direktor multimedijskog portala caleaeuropeana.ro. (evropskiput.ro.) gost Radia Rumunije je izmedju ostalog izjavio: ,,Postoje razni evrobarometri koji mere potrebe ljudi i pitanja vezana za bezbednost, privredu i našu zajednicku viziju u ovoj Uniji. Ova pitanja postavljaju se u svim zemljama članicama. Postavlja se medjutim pitanje kako ćemo ponuditi ova rešenja, kako će evropske institucije uskladiti ova rešenja zajedno sa zemljama članicama. Jer u kriznim situacijama kakve smo imali u vezi sa migracijom i ekonomsko-finansijskim problemima zemlje, članice su okrivile Brisel, dok Brisel tvrdi da nema dovoljne snage. Mi treba da donesemo odluku, da vidimo kako ćemo poboljšati Uniju, kako ćemo brže i bolje izaći u susret željama evropskih državljana. Čuju se glasovi da je potreban novi sporazumu, a na suprotnoj strani, da treba i dalje efikasnije iskoristiti Lisabonski sporazum. Sigurno, mi želimo više, bolje i brže, ali sve članice Evropske unije imaju sada bolje ekonomske rezultate. Finansijsko-ekonomska kriza i migrantski talas sada ne mogu destabilizovati evropski kontinent kao ranije i postoje šanse za bolji život unutar Evropske unije.\nU gradu Sibiu su održani i prvi razgovori o strateškoj agendi Evropskog saveta za 2019-2024. Godine, strategiju koju treba usvojiti u junu na skupu Evropskog saveta. Strategija predvidja odbranu gradjana i slobode, razvoj ekonomske baze, bolju, pravedniju i inkluzivniju ekološku buducnost, promovisanje evropskih interesa i vrednosti u svetu. O ovim temama svaka država članica izjasniće se u pregovorima. Pre samita šefovi država su potpisali otvoreno pismo koje polazi od ideje da se Evropska unija suočava sa ozbiljnim problemima. Čujmo ponovo Dana Karbunarua: ,,Ova inicijativa omogućava zastupljenost interesa evropskih državljana i možda je nova potvrda konstatacije, za koju se mnogi zalažu, da je potrebna reforma sistema odlučivanja unutar Evropske unije. Jer smo sada u veoma čudnoj situaciji u kojoj se i zagovornici više ili manje Evrope žale na suženi prostor za odluke. U Briselu i drugim evropskim prestonicama govori se sve češće o načinu donosenja odluka. Sada je ovde rec o deklaraciji, ali postoje situacije kada se važne odluke donose kvalifikovanom večinom ili čak jednoglasno i zbog toga Evropa sporo napreduje. Amerikanci su za zamo nekoliko meseci izašli iz finansijskio-ekonomske krize, dok su evropljani tražili izlazna vrata. Krize nas neće zaobilaziti. Migrantska kriza, koja je sada u pauzi, može lako da se vrati. Finansijsko-privredna kriza takodje.''\nPostoje mnoge krize koje vrebaju, dodao je Dan Karbunaru, ali zarad zajedničke budućnosti treba da imamo zajedničku viziju da bismo se svi radovali u istoj meri.\nPublicat: 2019-05-17 08:30:00


Polovni Hiab transporteri oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarstvo > Transporteri > Hiab\nPolovna Hiab transporteri na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Hiab transporteri oglasa na prodaju. Možete sortirati Hiab transporteri oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Hiab transporteri u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista lista polovnih Hiab transporteri za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.