U Zvorniku je održana danas radionica za prosvjetno-pedagoške radnika sa regije Birča u oblasti javnog zagovaranja i izrade akcionih planova u okviru projekta "Jedna minuta za cijeli život", čiji je cilj jačanje sistema socijalne zaštite i inkluzije na ovoj regiji.\nKoordinator ovog projekta i Udruženja "Infohaus" Emina Bećić rekla je novinarima da je Udruženje "Infohaus", sa UNICEF-om, pokrenulo projekat "Jedan minut za cijeli život" u svrhu promocije socijalne inkluzije na podrućju Birča, koje obuhvata opštine Zvornik, Bratunac, Srebrenica, Miliće i Vlasenicu.\n"Radimo sa školama i prosvjetno-pedagoškim radnicima koji su prisutni na radionici kako bi u septembru i oktobru radili na izradi akcionih planova za promociju socijalne inkluzije u lokalnim zajednicama", rekla je Bećićeva i naglasila da je prošle godine "Infohaus" radio istraživanje i prikupio podatke od predstavnika lokalnih vlasti po pitanju najboljih mehanizama za promociju socijalne inkluzije, na kojima se radi ove godine.\n"Djeca će uz pomoć nastavnika koordinatora razviti pet lokalnih dječijih akcionih planova koji će biti predstavljeni različitim sektorskim grupama u lokalnim zajednicama u toku diskusija na okruglim stolovima", rekla je Bećićeva i dodala da će 30. novembra, kada se obilježava međunarodni dan djeteta, biti održan festival filma na kome će svi prikazani filmovi imati elemente socijalne inkluzije.\nPedagog iz Osnovne škole "Vuk Karadžić" iz Vlasenice Spomenka Savinović rekla je da su ove radionice veoma značajne, jer se na njima nauči nešto novo što doprinosi da se na drugačiji način radi i pomaže učenicima kojima je to potrebno.\n"Ono što je najbitnije, uočene probleme putem ovih projekata lakše rješavamo", rekla je Savinovićeva.\nProjekat socijalne inkluzije djece sa poteškoćama u razvoju na području Birča dio je aktivnosti koje udruženje "Infohaus" provodi uz podršku UNICEF-a već drugu godinu.


Osnovci učili o Josifu Marinkoviću\n„Bećari“ tokom maja neumorno igrali\nTV Novi Bečej • Redakcija TV Novi Bečej • 8. april 2022. • 12:02 •\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje raspisao je Oglas za prijem zahteva za upućivanje korisnika penzija na rehabilitaciju za 2022. godinu. Pravo na desetodnevnu besplatnu rehabilitaciju u banjama i lečilištima Srbije imaju korisnici starosnih, invalidskih i porodičnih penzija, sa prebivalištem na teritoriji Republike Srbije, čija penzija iznosi do 30.978 dinara, i koji osim penzije nemaju druga lična primanja. Pravo da se jave na oglas imaju i penzioneri koji su to pravo ostvarili primenom domaćih propisa i koji primaju penziju iz inostranstva (preračunato po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan 1. 4. 2022. godine 1€ = 117,7507 dinara), pod uslovom da zbir tih penzija iznosi do 30.978 dinara.\nUz prijavu je potrebno podneti: penzijski ček; dokaz o visini penzije iz inostranstva (izvod banke, potvrda inostranog nosioca socijalnog osiguranja i drugo); popunjenu prijavu sa izjavom na propisanom obrascu, gde želi da koristi rehabilitaciju, da osim penzije korisnik nema drugih ličnih primanja, da nije koristio rehabilitaciju u 2020. i 2021. godini i da ovlašćuje Fond PIO da u njegovo ime i za njegov račun može da zaključi ugovor o poslovnoj saradnji sa ustanovom u kojoj će koristiti pravo na rehabilitaciju. Korisnik može da priloži i raspoloživu medicinsku dokumentaciju, ukoliko je poseduje.\nPrijave se podnose udruženjima, odnosno odborima korisnika penzija sa područja filijale Fonda na kojoj korisnik ima prebivalište, a mogu se podneti i u najbližoj organizacionoj jedinici Fonda, ukoliko penzioner u vreme podnošenja prijave boravi van svog mesta stanovanja. Korisnici sa teritorije AP Kosovo i Metohija sa prebivalištem, odnosno boravištem van teritorije AP Kosovo i Metohija, prijave podnose najbližoj filijali Fonda prema mestu prebivališta, odnosno boravišta.\nPrijave na oglas podnose se od 5. aprila, zaključno sa 21. aprilom 2022. godine.\nRang lista penzionera koji ispunjavaju uslove za upućivanje na rehabilitaciju objavljuje se dvadeset prvog radnog dana od dana isteka oglasa. Na rang listu se može podneti prigovor nadležnoj komisiji u roku od pet radnih dana od dana njenog objavljivanja na oglasnoj tabli.\nKomisija je dužna da u roku od pet radnih dana razmotri prigovore i utvrdi konačnu rang listu.\nČlanovi Opštinskog veća utvrdili rebelans budžeta opštine\nNovi sanitet Domu za odrasle i starije u Novom Bečeju


Vučić: Priština iznela ultimatume, Merkelova i Makron bili korektni - Novi Standard\n„Spremni smo da razgovaramo o svim koracima koji bi popravili odnose naroda, protok ljudi, robe, kapitala, ali da ne prihvatamo ultimatume. To nije moguće ni realno“\n“Sada se sve promenilo: u nedelju ćemo imati video-konferenciju, a nastavak dijaloga je planiran za četvrtak u Briselu, uz učešće obe delegacije”, rekao je Vučić posle video-samita u Parizu.\nDodao je da se, umesto sutrašnje večere sa zvaničnicima EU, delegacija Srbije vraća u zemlju, da bi u nedelju učestvovala na video-konferenciji, a potom, za četiri dana ide u Brisel na nastavak dijaloga.\n“Ovog leta ćemo, čini mi se, imati puno video-konferencija”, konstatovao je predsednik Srbije.\n“Zadovoljan sam onim što je naša argumentacija. Neće biti lako u budućnosti. Bićemo izloženi velikim, da ne nazovem pritiscima, ali očekivanjima naših evropskih partnera. Istovremeno nailazimo na nerealističan pristup kosovskometohijskih Albanaca, koji žele sve, a da Srbija ostane bez ičega”, ocenio je Vučić.\nTEŽAK PUT PRED SRBIJOM, ALI LjUDI NE TREBA DA BRINU\nPredsednik navodi da je težak put pred Srbijom, ali da neće biti lako ni onima koji misle da će Srbiji uzeti sve, da ona ne dobije ništa.\n“Ljudi ne treba da brinu. Naši ljudi su bili veoma dobro pripremljeni za ovaj sastanak”, rekao je Vučić nakon video-konferencije sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, francuskim predsednikom Emanuelom Makronom i premijerom privremenih kosovskih institucija Avdulahom Hotijem.\n“Mi smo tražili Beograd i Priština, a ne Srbija i Kosovo”\n“To su očuvanje teritorijalnog integriteta Kosova, očuvanje ustava i ustavne organizacije Kosova, trajno uzajamno priznanje a ne model dve Nemačke, članstvo u UN i da druge evropske zemlje priznaju Kosovo. A tek onda bi se bavili pitanjem nestalih i ratne štete”, rekao je Vučić.\n“Spremni smo da razgovaramo o svim koracima koji bi popravili odnose naroda, protok ljudi, robe, kapitala, ali da ne prihvatamo ultimatume. To nije moguće ni realno”, poručio je Vučić.\nMERKELOVA I MAKRON BILI KOREKTNI\nNavodi da su nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik Francuske Emanuel Makron na video-samitu o kosovskom pitanju bili korektni i da Srbija nije bila izložena pritiscima, ali je podsetio da su obe zemlje priznale nezavisnost Kosova.\nVučić je novinarima posle video-samita u organizaciji Nemačke i Francuske, upitan kakav je bio stav Francuske i Nemačke, rekao da su oni bili korektni i da njihovi lideri razumeju poziciju Srbije, ali da su te zemlje priznale nezavisnost Kosova.\n“Ne moram ništa dalje da objašnjavam i govorim”, rekao je predsednik Srbije.\nOcenjuje da su Merkelova i Makron iskusni političari koji znaju šta je moguće i realno, a šta nije.\n“Jedno su želje, a drugo je stvarno i ozbiljno razumevanje političke situacije”, rekao je Vučić.\nDodaje da ne može da kaže da je Srbija bila izložena pritiscima Markona i Merkelove.\nKaže da se trudio da danas na hrabar, racionalan i pragmatičan način odgovori na zahteve i “spisak lepih želja” albanske strane, te da veruje da su nemačka kancelarka i francuski predsednik to razumeli.\nOsvrćući se na odnose SAD i EU, poručio je da to nije naša stvar i istakao da mi učestvujemo u dijalogu pod pokroviteljstvom Brisela i Miroslava Lajčaka.\n“Sada idemo u dijalog sa Briselom pod pokroviteljstvom Lajčaka. Ne znam ko se gde pojavljuje i ko će šta da uradi. Albanci nisu hteli u nedelju da dođu, pošto Tači ima nešto sa Hagom u ponedeljak, pa im ne odgovara tada da dođu i na sve to treba da trpimo i ćutimo. Mi uvek možemo, jer ozbiljni i odgovorni ljudi nikada ne beže sa pregovaračkog stola, ako imate argumente i zastupate istinu”, naveo je predsednik Srbije.\nUpitan da li je i Amerika umešala prste oko dijaloga, Vučić kaže da neće odnosima Amerikanaca i Evropljana da se bavi pošto imamo dosta svojih problema i da je njihova stvar kako će oni jedini prema drugima.\n“Mi učestvujemo u dijalogu pod pokroviteljstvom EU, to je za nas važno i to ćemo raditi”, naglasio je predsednik Srbije.\nIzvor Tanjug/RTS, 10. jul 2020.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je da je sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom razgovarao o tri ključne teme – današnjem samitu o KiM, bilateralnim odnosima Srbije i Francuske i budućnosti Evropske unije i Srbije u Uniji.\n„Razgovarali smo o tri ključne teme – sutrašnji samit i odnosi Srba i Albanaca i rešenju kosovskog pitanja, zatim o bilateralnim odnosima i kako pojačati saradnju u domenu obrazovanja, kulture, ekonomije i ulaganja”, rekao je Vučić.\n„Mi se dobro razumemo, Makron uvek govori jasnim i jednostavnim jezikom. Ne razumem uvek formalan birokratski rečnik, ali Makrona uvek dobro razumem…”, rekao je Vučić.\n„Govorio sam strateški i šta mislim da se zbivalo i šta može da se dogodi u budućnosti”, rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da „presecanje preko noći” ne može doneti dobre rezultate u dijalogu Beograda i Prištine, već da dve strane mogu da naprave bezbroj malih koraka kako bi popravile odnose.\n„Ne mislim da će da bude previše rezultata, biće pronađeni nekakvi principi, ali koje ne možemo svi da dogovorimo, tako da verujem da će izaći sa predsedničkim saopštenjem Francuzi i Nemci, mi ćemo posebno, kao i Albanci”, rekao je Vučić.\n„Da obezbedimo slobodan protok ljudi i usluga, očuvanje mira, da obezbedimo bezbroj malih sporazuma koji će da promene odnose između Srba i Albanaca, da vidimo šta ćemo da radimo sa tim o čemu se ne slažemo”, rekao je Vučić.\nKako je objasnio, Albanci će reći da su došli da razgovaraju o međusobnom priznanju, a mi da to Srbiju ne zanima, ali postoji bezbroj malih koraka kojima mogu da se popravljaju odnosi i uradi nešto za srpski i albanski narod.\n„To je taktika za koju mislim da je dobra, a presecanje preko noći je nešto što ne može da nas dovede do dobrog rešenja”, rekao je Vučić.\n„Smešno bi bilo da kažem da je Makron na našoj strani, nije, ali, da li razume poziciju Srbije? Mislim da je razume i dobro shvata. I mislim da sam na plastičan način to i objašnjavao, tako što sam rekao „Zašto bismo mi nešto uradili, da vidimo šta Srbija dobija. I on kaže „u pravu si, hajde da vidimo šta Srbija dobija”.\nPreporučujemoAleksandar Vučićdijalog Beograda i PrištineEmanuel MakronKosovo i Metohijarešenje za Kosovo


2000/07/07 16:23 Za�to su prazni fondovi penzijskog i zdravstvenog osiguranja\nFRI, 07 JUL 2000 16:23:06 GMT\nZa�to su prazni fondovi penzijskog i zdravstvenog osiguranja\nBanja Luka, 7. juli 2000. (AIM)\nKada se Nedeljku Nedi�u razboljela k�erkica Sanja, koja je ustvari jo� beba,nije ni slutio koliko �e biti poni�avan, vrije�an i ogor�en. Njegove nevolje po�ele su onog momenta kada je trebao ovjeriti zdravstvenu knji�icu za njeno normalno lije�enje. Nije to mogao u�initi, jer njegovo preduze�e "Incel" iz Banja Luke, u kojem je zaposlen dugo godina, jednostavno mu ne upla�uje doprinose za penzijsko i zdravstveno osiguranje. Tako Nedeljko Nedi� nije mogao da dobije otpusnu listu za k�erku i nastavi njeno dalje lije�enje, zbog toga �to nije imao da plati 600 KM avansa za dotada�nje lije�enje.\nOzbiljnost problema natjerala je i generalnog direktora Javnog fonda Penzijsko invalidskog osiguranja RS (JF PIO) Svetozara Mihajlovi�a, ina�e i potpredsjednika Srpskog narodnog saveza - stranke koja je �lan vladaju�e koalicije "Sloga", da o tome tavno progovori. "Vlada RS mora uvesti restriktivne mjere za ona preduze�a koja ispla�uju plate, a ne upla�uju obaveze prema dr�avi", bio je jasan Mihajlovi�, istovremeno o�tro zamjeraju�i potpredsjedniku Vlade �ura�u Banjcu, koji je u razgovoru sa predstavnicima sindikata savjetovao da se doprinos upla�uje samo za one radnike koji odlaze u penziju.\nU RS se u stalnom radnom odnosu, �to ne zna�i i zaista zaposlenih, nalazi oko 240.000 gra�ana i oko 171.200 penzionera. Za njih oko 50.000 se neredovno, u kra�em ili du�em vremenskom periodu, ne upla�uju doprinosi za penziono i zdravstveno osiguranje.\nPrije rata u BiH je broj zaposlenih u odnosu na broj penzionera bio tri prema jedan u korist zaposlenih. Danas se taj broj u RS pribli�ava omjeru jedan na prema jedan. Ako se ima u vidu �injenica da se i za veliki broj onih koji su zaposleni pribjegava pla�anju doprinosa na najni�u, zagarantovanu cijenu rada od 80 KM, slika postaje jo� sumornija.\nVojo Trti�, rukovodilac finansija u banjalu�koj filijali Javnog fonda Penzijsko-invalidskog osiguranja, koja objedinjuje rad PIO na podru�ju 12 op�tina RS, ka�e da se na ovom podru�ju nalazi 96.000 zaposlenih i 56.542 penzionera. Na ovom, privredno najja�em podru�ju RS, doprinose ne pla�a oko 40 posto preduze�a. Neka me�u njima doprinose ne pla�aju nekoliko mjeseci, dok druga to ne �ine ve� godinama. Me�u najve�im du�nicima su upravo ona najve�a, sa velikim brojem zaposlenih, koja su sada i u najve�im nevoljama - po�ev od "Incela", "�ajevca", "Vrbasa", "Jel�ingrada", "Univerzala", Poljoprivrednog dobra "Mladen Stojanovi�" iz Gradi�ke, "Itrisa" iz Srbca, "Svile" iz �elinca, pa do gotovo cjelokupne privrede Kne�eva.\nOsim preduze�a, me�u du�nicima se nalaze i neke skup�tine op�tina,(izuzev Banja Luke kao pozitivnog primjera), te druge institucije. Pojava je toliko masovna da je ona prije pravilo nego izuzetak. Na ovom podru�ju registrovane su i 2.962 privatne firme, mada njih 50 posto uop�te ne radi. Iz privatnog sektora prijavljeno je 17.600 radnika, �to u ukupnom broju ne �ini relevantniji procenat. Po broju zaposlenih u privatnom sektoru prednja�i op�tina Lakta�i sa oko 40 posto zaposlenih.\nTrti� isti�e da se doprinosi ne upla�uju, ne zato �to to preduze�a ne �ele, nego jednostavno zato �to to nisu u mogu�nosti. "�im privreda ne radi, nemaju novca ni za doprinose i ispla�uje se samo onoliko koliko se mo�e i za �ta se mora", ka�e Trti�. Izuzetak je "Banjalu�ka pivara", koja dobro posluje i redovno upla�uje doprinose za svoje radnike. Trti� tvrdi da smo dospjeli u paradoksalnu situaciju da su plate gotovo manje od penzija.\nProsje�na penzija, koja bi trebala biti ispla�ena za mart iznosi�e 140 KM. Iako su stope doprinosa smanjene na 18 posto, u Fondu penzijskog osiguranja ne znaju kako do�i do novca za njihovu isplatu. "Kada bismo bar stigli do omjera dva zaposlena na jednog penzionera, situacija bi bila mnogo podno�ljivija, ali to je jo� uvijek te�ko o�ekivati, s obzirom na stanje u privredi", ka�e Trti�.\nTrti� upozorava i na �injenicu da �e se broj korisnika penzija pove�ati za broj penzionera, dr�avljana RS, koji su do sada penziju primali u Hrvatskoj.\nZa sada doprinose za penzijsko-invalidsko i zdravstveno osiguranje upla�uju vojska, policija, prosvjeta, finansijski sektor i dr�avne institucije.\nSli�no mi�ljenje i stavove o ovom problemu ima i Boro Janjetovi�, zamjenik direktora Fonda za zdravstvo RS. Iskustva ovog fonda u cjelini se poklapaju sa onim iz Fonda PIO. Janjetovi� smatra da se ovaj problem ne mo�e rije�iti pritiskom na gra�ane i prelamanjem preko njihovih le�a. "Problem mora biti rije�en na najvi�em, dr�avnom nivou, ako uop�te i tamo mo�e biti rije�en u situaciji kada privreda ne funkcioni�e. Klju� rje�enja je, dakle, u ekonomiji i o�ivljavanju privrede u kojoj �e radnici za svoj rad biti adekvatno pla�eni, a zakon o radu biti po�tovan", smatra Janjetovi�.\nOdgovor na pitanje za�to dr�ava toleri�e nepla�anje doprinosa uzalud smo tra�ili u Finansijskoj policiji RS. Jedini ovla�teni da govori za medije je njen direktor, a on je zbog "silne prezauzetosti" bio neuhvatljiv. Ova inspekcija bi po zakonu bila du�na da protiv svih direktora preduze�a koja ne upla�uju doprinose podnese krivi�ne prijave javnom tu�ila�tvu, jer je nepla�anje zakonom propisanih obaveza krivi�no djelo zloupotrebe ovla��enja u privredi.\nFinansijska policija RS - podru�ni centar Bijeljina, izvr�ila je u maju kontrolu 69 pravnih lica, 66 privatnih i tri dr�avna preduze�a i utvrdila nepravilnosti u pogledu pla�anja javnih prihoda u ukupnoj vrijednosti od 4.621.060 KM, izjavio je na�elnik Centra Nedeljko Vuji�. Vuji� je naveo da je u istom periodu napla�eno 538.661 KM duga, dok napla�eni dug za prethodne mjesece iznosi 618.716 KM.\nFinansijski policajci tvrde da su nemo�ni kada se radi o velikim dr�avnim preduze�ima. Oni mogu da podnesu odre�ene prijave, ali to ionako ni�ta ne zna�i, jer su ra�uni nelikvidnih preduze�a i bez toga blokirani. Radi izbjegavanja socijalnih nemira, izbjegavaju se i ste�ajevi i tako se krug zatvara.\nKao jedno od globalnih rje�enja ovog problema pominje se pomjeranje starosne granice za penziju na 65 godina. Na taj na�in bi se smanjio priliv penzionera i pritisak na fondove. Takvo rje�enje usvojeno je u Federaciji BiH, dok se u RS zakon jo� nalazi u fazi pripreme.\nMe�utim, ovo bi bilo samo djelimi�no rje�enje. Ekonomski stru�njaci ka�u da je klju� rje�enja u privrednom i pravnom sistemu RS. Oni upozoravaju da se mora iza�i iz donatorske ekonomije i da bez normalne privrede, realnih stopa doprinosa i plata nema rje�enja za stanje op�teg kolapsa.


Ekspert za politička pitanja - Imeri: Dogovor daleko, strane insistiraju na svojim stavovima | Info-ks.net\n05.05.2022 u 13:40\nEkspert za politička pitanja Imeri: Dogovor daleko, strane insistiraju na svojim stavovima\nEkspert za politička pitanja Visar Imeri rekao je da iz malo informacija koje su proistekle sa sinoćnje večere u Berlinu na kojoj su bili premijer Albin Kurti i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izgleda da je mogućnost postizanja konačnog dogovora veoma daleko, prenosi Ekonomija onlajn.\nPrema njegovoj ocjeni, izgleda da su obe strane insistirale na svojim stavovima i da nijedna nije spremna da uđe u proces koji bi rezultirao kompromisom.\n„Postoji vrlo malo informacija o tome šta se razgovaralo tokom sastanka. Koliko ja znam, večera je trajala skoro dva sata i sve što imamo je izjava premijera Kurtija u kojoj kaže „imamo dodatno neslaganje sa Vučićem – pitanje Ukrajine”. Mislim da ovo ne bi trebalo da bude tema te večere, jer svi znamo da su se tamo okupili da razgovaraju o pitanjima između Kosova i Srbije, a ne ruske invazije na Ukrajinu. Međutim, iz onoga što je premijer rekao poslije večere, jasno je da je mogućnost dogovora veoma daleka“, rekao je Imeri.\nVašington, Berlin, London.., kako je dodao, dali su novi podsticaj procesu dijaloga, posebno nakon invazije na Ukrajinu, a uloga Njemačke, smatra, vitalna je u ovom procesu.\n„Pošto Njemačka ima važnu ulogu u Evropskoj uniji, uvijek je igrala veoma važnu ulogu u pregovaračkom procesu. Sada imamo novu situaciju koja se donekle razlikuje od onoga što smo mi imali za vrijeme predsjednika Trumpa. Sa novom administracijom predsjednika Bidena vidi se da postoji približavanje država članica Evropske unije Sjedinjenim Američkim Državama, što je veoma važno za Kosovo“, ocjenjuje on.\nSituacija u Ukrajini, kako smatra, promjenila je pristup zemalja EU prema zemljama regiona.\n„Dat je poseban značaj postizanju sporazuma između Kosova i Srbije, što bi bila jedna od temeljnih odluka za bližu regionalnu saradnju, čime bi se izbjegli regionalni sukobi u budućnosti“, rekao je Imeri.\nPrema njegovim riječima, iako je uloga Njemačke od vitalnog značaja, treba uključiti i druge zapadne zemlje.\n„Njemačka ne može biti sama u ovom procesu. Najbolja, najinteresantnija i najatraktivnija šargarepa za zemlje regiona bio bi siguran proces članstva u Evropskoj uniji, a to može da ponudi Njemačka, ali ne sama", zaključuje Imeri.\nVisar Imeridogovordijalog Kosova i Srbije


- Korona virus ne može da se razmnožava u hrani. Potrebna mu je životinja ili čovjek da bi se umnožavao - tvrde.\nKineski stručnjaci su uvjereni da je do kontaminacije hrane virusom došlo prilikom pakovanja, ali ističu da to ne znači da je hrana kao takva zarazna. Oni smatraju da uzorci koji se uzimaju s hrane i pakovanja najvjerovatnije "kupe" RNA mrtvog virusa. Ostaci virusa su i ranije davali lažne pozitivne rezultate kod pacijenata koji su preležali koronu.\n- To bi značilo da korona virus može da preživi smrzavanje i da postaje opet aktivan nakon otapanja - naveli su kineski zdravstveni stručnjaci.\n- Nije isključeno ni da je virus "pao" s neke druge namirnice koja je bila na dasci - navedeno je.


Trke u kojoj su uvek poznati pobednici - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Trke u kojoj su uvek poznati pobednici\nSufinansiranje medijskih projekata u Zrenjaninu i Novom Pazaru\nTrke u kojoj su uvek poznati pobednici\nSufinansiranje medijskih projekata u Zrenjaninu rezervisano je, slično kao i u mnogim drugim gradovima i opštinama gde je SNS sa koalicionim partnerima na vlasti, za uglavnom isti krug medija, a ostali su statisti u trci u kojoj se zna pobednik.\n0Piše: M. Pudar - S. Novosel 01. juna 2020. 11.30 Izmenjeno: 11.31\nFoto: FoNet/ Velimir Ilic\nSituacija ovog proleća, kada se čeka da komisija zvanično objavi rezultate, prolongirana je vanrednim stanjem.\nZrenjanin je, naime, 10. januara objavio konkurs za sufinansiranje projekata medijskih sadržaja, 6. februara je objavljeno rešenje o obrazovanju konkursne komisije, a od tada, bar javno, ni glasa.\nVlasnica zrenjaninske KTV televizije Dana Radić kaže da svake godine konkurišu sa oko 20 projekata i u Zrenjaninu i u drugim gradovima, s obzirom na to da se program ove televizije emituje u celoj Srbiji.\n– Statistički gledano, KTV televiziji se svake godine tri četvrtine projekata odbije, a za najviše pet se odobre sredstva i to drastično manja u odnosu na druge medije koji ne proizvode kvalitetan program, pa samim tim nemaju ni gledanost, a što je najvažnije ne obavljaju svoju osnovnu funkiju jer ne proizvode sadržaje u javnom interesu. Paradoks svega jeste to što 70 odsto podobnih medija, koji na konkursima dobiju sredstva, nikad te projekte ni ne realizuju, već u narativnim izveštajima popune obrasce, bez materijalnih dokaza o urađenim emisijama, ističe Radićeva i potvrđuje da se ništa nije promenilo u praksi raspodele budžetskih sredstava tako da se ona dodeljuju isključivo podobnim medijima, a da se mediji koji izveštavaju u interesu naroda disciplinuju, što je slučaj sa KTV televizijom. Šta čeka medije na zrenjaninskom konkursu trebalo bi uskoro da bude poznato.\nS druge strane u finansiranju medijskih projekata u šest sandžačkih lokalnih samouprava (Novi Pazar,Tutin,Sjenica, Nova Varoš. Priboj i Prijepolje) vlada šarenilo.\nPolovina je realizovala konkurse ili je realizacija sadržaja koji se sufinansiraju u toku, a kod druge polovine čeka se raspisivanje konkursa ili saopštavanje rezultata.\nU budžetima, grada Novog Pazara i pet opština, za ovogodišnje medijske projekte predviđeno je ukupno 99,8 miliona dinara.\nZajedničko za dodeljena sredstva je da je najviše otišlo lokalnim televizijskim kućama.\nNajviše sredstava izdvojeno je iz novopazarskog gradskog budžeta – 64,1 miliona dinara.\nRezultati konkursa, raspisanog lane krajem decembra: Pristigao je 31 projekat, a komisija je odlučila da za 16 dodeli sredstva. Projekti dve televizije „odneli“ su 58 miliona dinara – RTV Novi Pazar 45 miliona i 13 miliona dinara Sandžak TV.\nPreostalih 6,1 miliona podeljeno je na 14 projekata.\nI u Novoj Varoši završen je konkurs. Iz opštinskog budžeta izdvojeno je 4,8 miliona dinara.\nRaspodela kao i u Novom Pazaru – najviše para dobile su tri televizije TV Priboj, TV Zlatar i TV 5 iz Užica. Za njihove medijske projekte dato je pola od ukupne sume.\nZa sredstva iz novovaroškog budžeta konkurisalo je 28 medija, a komisija je odlučila da sredstva dodeli za osam projekata – tri iz Nove Varoši, dva iz Čačka i po jedan iz Priboja, Prijepolja i Užica.\nInteresantno je da su na ovom konkursu učestvovale i medijske kuće iz Ivanjice, Požege, Vrnjačke Banje, Niša i najviše iz Beograda. Konkurs je završen i u opštini Priboj, koja je za tu namenu izdvojila osam miliona dinara. Finansirano je 11 projekata.\nPrijepoljska opština je za medijske projekte iz svog budžeta, ove godine opredelila devet miliona dinara. Konkurs je raspisan 28. januara i odavno završen, ali još nije poznato kome su i po koliko dodeljena finansijska sredstva.\nDva dana nakon uvođenja vanrednog stanja, Opštinsko veće Tutina raspisalo je konkurs za finansiranje medijskih projekata. Ni desetak dana posle isteka roka za podnošenje projekat, nije bilo poznato kada će biti razmotreni.\nZa medijske projekte iz opštinske kase namenjeno je 10 miliona dinara, kao i prošle godine. Pravilnikom je predviđeno da se za televizijske projekte dodeli polovina od ukupne vrednosti projekta.\nUcene za prodaju firmi\n– Naši i slični nezavisni projekti omalovažavaju se i odbijaju, kako bi što više finansijski oslabili, a da bi vlast posle mogla da nas ucenjuje, da prodamo firme za tepsiju pite, što je sa ovom televizijom u proteklih 20 godina pokušano više puta, iznosi svoje iskustvo Dana Radić, vlasnica zrenjaninske KTV televizije.\nSjenica među šest nikad raspisanih\nNajneizvesnija je sudbina sufinansiranja medijskih sadržaja u opštini Sjenica. Ta opština se našla među šest u Srbiji koje nikada nisu raspisale takve konkurse. Bilo je najava koje su ostale samo neispunjena obećanja. Prvi put se to dogodilo pre četiri godine i najavljeno je 10 miliona dinara, ali konkurs nije raspisan. U ovogodišnjem budžetu predviđena su četiri miliona dinara, dva miliona za unapređenje javnog informisanja i isto toliko i za informisanje na bosanskom jeziku. Nema nagoveštaja kada bi opština Sjenica mogla da realizuje zakonsku obavezu.\nMediji, Sufinansiranje medijskih projekata, tabloidiZrenjanin\nMihajlović: Devet milijardi dinara uložili u puteve u Mačvanskom okrugu\nProjekat regulacije Crnice u Paraćinu sprečio poplave


Vuk Stanković: Nikolićeva kandidatura nož u ledja Vučiću - Izazov\nBeta 16. februara 2017. 12:05\nPolitički analitičar Dejan Vuk-Stanković ocenio je danas da je Tomislav Nikolić odlukom da se ponovo kandiduje za predsednika Srbije „zabio nož u ledja“ Aleksandru Vučiću, ali smatra da Nikolićevi dometi nisu veliki.\n„Jasno da je ova objava kandidature predstavlja politički atak na Srpsku naprednu stranku i Aleksandra Vučića, a ujedno i jednu vrstu protivrečnog stava samog Nikolića koji je do juče tvrdio da u izbornom procesu neće raditi ništa što bi štetilo ineteresima Vučića i SNS“, rekao je Vuk Stanković agenciji Beta.\nOn je kazao i da se Nikolić ovom „šokantnom“ kandidaturom politički svrstao u grupu opozicionih političkih aktera koji već mesecima sistematično osporavaju rad Vlade i pokušavaju da sruše kredibilitet Vučića.\n„Njegova odluka (Nikolića) je šokantna i politički konfuzna, ali menja dosadnjašni pogled na predsedničku trku. Mislim da Nikolićevi dometi nisu mnogo veliki jer se u protekle tri godine biračko telo SNS identifikovalo sa predsednikom Vlade tako da Nikolićeva kandidatura može eventualnu da okrzne Vučića, ali ne može da mu načini štetu“, ocenio je Vuk Stanković.\nNa pitanje da li je možda Nikoliću „zabijen nož u ledja“ jer je očekivao podršku SNS i Vučića za novi mandat, Vuk Stanković je rekao da je svaka kandidatura pitanje verovatnoće, a u ovom slučaju je veću verovatnoću za pobedu imao Vučić.\nMinistar Vulin svečano dočekan u Sarajevu\nMinistar Vulin svečano dočekan u Sarajevu, govorio o napadu na Vučića\nSmeta im Palma\nMartinović: Šutanovac čuvao Miru Marković\nFirme kao srpski štit\nDa priznamo Kosovo, sve bi nam cvetalo!\nLjajić: Imamo jasan stav o kosovskom pitanju\nIzetbegović: Kosovo ne može biti priznato bez konsenzusa u…\nOdgovor SNS-a Saši Jankoviću


"Neverovatno je razmišljati o svetu kao o računaru. Mislim da je to prava metafora za nas kako se krećemo napred", rekao je tokom gostovanja u Londonu direktor “Microsofta” Satja Nadela.\nDanašnji svet nerazdvojno je povezan sa tehnologijom koja je ugrađena u svako mesto, u svaku stvar i svaku osobu, i sve što danas radimo fundamentalno je oblikovano upravo digitalnom tehnologijom koja je prisutna u našim domovina, na poslu, mestima gde se zabavljamo i tako dalje, smatra Nadela.\nDakle, zahvaljujući računarstvu u oblaku, Internetu stvari i veštačkoj inteligenciji, našu planetu sada možemo da posmatramo kao jedan veliki računar. Za uspeh i budućnost “Microsofta” od najveće će važnosti biti upravo veštaka inteligencija, prenosi “Poslovni dnevnik”\nDodao je da “Microsoft” trenutno ponovno smišlja svoje najvažnije proizvode korišćenjem veštačke inteligencije, koja ih zajedno povezuje i veruje da je veštačka inteligencija ključ za razvoj novih servisa, poput računarske vizije, obrade govora itd. Koliko im je važna veštačka inteligencija, pokazuje i preuzimanje kompanije “Semantic Machinse”, koja će ovoj kompaniji pomoći u razvoju što realističnijih chatbotova, odnosno virtualnih asistenata koji će moći da razgovaraju s ljudima, piše ZDnet.\nDirektor “Microsofta” naročito je upozorio na to da veštačka inteligencija treba da razvija uz strogo vođenje računa o određenim principima i etici, odnosno da bi trebalo da se upotrebljava isključivo za dobrobit čovečanstva i da bi trebalo da nam pomogne u obavljanju svakodnevnih stvari, iako je jasno da će vremenom zameniti ljude na velikom broju poslova.


Prof. dr Tomica Milosavljević, ministar zdravlja najavio je danas na konferenciji za novinare početak akcije u kojoj će svi građani Srbije poštom dobiti brošuru o izboru ličnog lekara, što će, prema rečima ministra zdravlja, biti jedini način za ostvarivanje svih prava iz zdravstvenog sistema.\nMinistar je dodao i da će u okviru akcije "Vodič forte" svakidom zdravlja biti opremljen kutijom sa upustvima o zdravstvenom sistemu koji sadrži i preventivni kalendar pregleda.\n"Preventivni kalendar pregleda ne znamo dovoljno i često lekari licitiraju netačnim i kontradiktornim podacima, a u vodiču će jasno biti navedeno u kom vremenskom periodu i uzrastu je potrebno i zbog čega javiti se lekaru", rekao je ministar Milosavljević.\nMinistar je dodao da je do sad nedovoljan broj građana izabrao lekara i naveo da umesto 50 odsto njih koji su to do sad uradili, do kraja ove ili početka sledeće godine bar 70 odsto građana treba da izabere lekara.\nSvetlana Vukajlović, direktorka Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje je istakla tom prilikom da zdravlje nije pravo, već i obaveza svakog pojedinca i ocenila da je izbor lekara važan zbog bližeg odnosa sa pacijentom.\nGrađani imaju pravo da izaberu lekara opšte medicine ili medicine rada, pedijatrije, ginekologije ili stomatologije na godinu dana, sa spiska lekara koji treba da je istaknut u svakom domu zdravlja.\nCilj projekta "Podrška primeni kapitacije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti" je tehnička i stručna pomoć u reorganizaciji i unapređenju rada domova zdravlja da bi građani dobijali brže i efikasnije zdravstvene usluge.


U Hrvatskoj falsifikovani dokumenati za mafijaše iz Srbije i Crne Gore | Novine Toronto\nU Hrvatskoj falsifikovani dokumenati za mafijaše iz Srbije i Crne Gore\nHrvatski Ured za suzbijanje korupcije i organizovanog kriminala (Uskok) je podigao optužnicu protiv 18 osoba, među kojima i zaposlenih u MUP zbog sumnje da su došli do milion i po kuna (više od 200 hiljada evra) pribavljajući informacije i hrvatska dokumenta mafijaškim grupama uglavnom iz Srbije i Crne Gore.\nRadi se o grupi koju je navodno okupio Nusret Seferović koji je s nekoliko saradnika pritvoren još krajem novembra prošle godine, prenela je Hina.\nUskok je, otkrivajući samo inicijale optuženih, objavio da pripadnike grupe tereti za zločinačko udruženje, falsifikovanje isprava, zloupotrebe položaja i ovlašćenja, trgovanje uticajem i podsticanje na ta dela.\nZa komplet hrvatskih dokumenata - ličnu kartu i pasoš s njihovom fotografijom i tuđim identifikacionim podacima, tražili su po najmanje 3.500 evra, dok su navodno uzimali najmanje 2.500 evra za vozačke dozvole.\nUskok tvrdi da je grupa svojim klijentima iz Srbije, Crne Gore i Slovenije obezbedila najmanje 41 ličnu kartu i 41 pasoš i najmanje 15 lažnih vozačkih dozvola.\n"Takođe je bio omogućen prelazak državna granica između Hrvatske i Slovenije bez granične kontrole za najmanje šest osoba i to 21 put", a grupa je izvela i za sada neutvrđen broj provera u Informacionom sištemu MUP-a, saopštio je Uskok koji je u optužnici predložio oduzimanje protivpravno stečene imovinske koristi i istražni zatvor za dvojicu optuženih.


BIRN i NUNS: Nabavke medijskih usluga od 83 miliona dinara – top 10 dobitnika\nDruštvo Autor:Fonet20. okt. 202116:18\nBalkanska istraživačka mreža (BIRN) i Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) objavili su novi izveštaj u kojem se navodi da su državne institucije i javna preduzeća nabavile medijske usluge u vrednosti od 83 miliona dinara na osnovu izuzetaka od javnih nabavki.\nTelevizija VA PLUS odbila 800.000 dinara za sufinansiranje\nMatić kritikovao konkurs za sufinansiranje medija u Pazaru\nU analizi se navodi da su 10 najvećih dobitnika iz obrađenog uzorka Tanjug sa 8.689.080 dinara, TV Kopernikus Niš je dobio 8.606.288 dinara, slede Sat TV sa 6.048.800 i RTV Šabac 5.999.999 dinara.\nSrpskom telegrafu dato je 5.848.033 dinara, Dnevniku 5.360.000 dinara, list Blic je dobio 5.040.000 dinara, YU Eco TV 4,8 miliona dinara, dnevne novine Alo 3.837.000 dinara i list Politika 3.829.236 dinara, navodi se u analizi.\nBonus video – Građani Paraćina o kablovskim operaterima\nBIRNdržavne institucijeFinansiranjeJavna preduzećamedijimediji u srbijimedijske uslugenabavkeNUNSsufinansiranje medija


Deo novca ipak za komunalni razvoj - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Deo novca ipak za komunalni razvoj\nDeo novca ipak za komunalni razvoj\nPo Zakonu o privatizaciji lokalna samouprava nema pravo na pet odsto ostvarene cene od prodaje, zbog toga što će Rudarsko topioničarski basen Bor biti privatizovan iz restrukturisanja. Prema informaciji koju je lokalnim medijima u Majdanpeku potvrdio Nebojša Ćirić, pomoćnik ministra ekonomije i regionalnog razvoja, postoji opredeljenje da se određeni deo sredstava, ako se kupoprodaja uspešno završi, usmeri za komunalno infrastrukturni razvoj, ali da nije precizirano koliko će to iznositi.\nPo Zakonu o privatizaciji lokalna samouprava nema pravo na pet odsto ostvarene cene od prodaje, zbog toga što će Rudarsko topioničarski basen Bor biti privatizovan iz restrukturisanja. Prema informaciji koju je lokalnim medijima u Majdanpeku potvrdio Nebojša Ćirić, pomoćnik ministra ekonomije i regionalnog razvoja, postoji opredeljenje da se određeni deo sredstava, ako se kupoprodaja uspešno završi, usmeri za komunalno infrastrukturni razvoj, ali da nije precizirano koliko će to iznositi. Ćirić je takođe rekao da se u principu, ta sredstva usmeravaju lokalnoj samoupravi u kojoj je sedište pravnog subjekta što bi u ovom slučaju bio Bor, ali da zbog specifičnosti Rudarsko-topioničarskog basena Bor, ima vremena da se sagleda i pozicija Majdanpeka.\nU Majdanpek stiže pomoć iz Kine


Vesti online / Srpski informativni portal / Izraelski vojnici ubili 13-godišnjeg Palestinca\nIzraelski vojnici ubili 13-godišnjeg Palestinca\nI deca žrtve nasilja u Palestini\nDirektor bolnice Ahmed Bitavi je precizirao da je Ahmad Šaraka ubijen sa tri metka ispaljena u grudi, vrat i glavu. Izraelska vojska nije ništa komentarisala.\nPolicija je saopštila da su Izraelci napadnuti kraj grada Hadere, a lekari da je jedna osoba u ozbiljnom stanju. Takođe je rečeno da je napadač, očito Arapin, pritvoren.\nU poslednjih nekoliko nedelja učestali su palestinski napadi, mahom nožem, kao i sukobi u istočnom Jerusalimu na Zapadnoj obali, pa potom i širom Izraela, a tokom vikenda i duž granice Pojasa Gaze.\nPalestinci noževima napadali Izraelce\nTamo su u subotu za vreme demonstracija ubijena dva palestinska dečaka, a u nedelju ujutru je u izraelskom vazdušnom udaru ubijena trudna Palestinka i njena trogodišnja kćerka.\nNa Zapadnoj obali nasilne demonstracije su skoro svakodnevne, a u nedelju je najmanje 45 ljudi ranjeno bojevom municijom u sukobima između studenata i izraelskih snaga na vojnom kontrolnom punktu kraj grada Nablusa, reklo je palestinsko Ministarstvo zdravlja.\nIzraelska vojska je saopštila da su Palestinci palili autumobilske gume i bacali kamenice na pripadnike bezbednosnih snaga. Sličnih demonstracija je bilo u u Gazi duž granične ograde, gde je četvoro ljudi ranjeno.\nIzraelski premijer Benjamin Netanijahu je na sednici vlade rekao da se zemlja bori sa "talasom terora" podstaknutog sistematskim huškanjem Palestinske uprave na Zapadnoj obali i Islamskog pokreta u Izraelu. On je rekao i da razmatra sankcije protiv tog pokreta koji ima obrazovne i verske službe za arapske građene Izraela.\nOtkako je nasilje počelo ovog meseca, ubijeno je osam palestinskih napadača I još 13 Palestinaca u demonstracijama i sukobima na Zapadnoj obali i Gazi. Crveni polumec tvrdi da je više od 500 Palestinaca ranjeno u nasilnim protestima, a najmanje 100 bojevom municijom.\n* Izrael i Palestina na korak od novog rata\n* Rastu tenzije u Izraelu: Ubijena dva palestinska tinejdžera\n* Pokolj u Jerusalimu: Policja likvidrala Palestinca koji je ubio dvojicu Izraelaca\n* Izraelski vojnici ubili Palestinca na sahrani


Kompozitne plombe - Stomatološka ordinacija MEA:DENT\nPostavljanje kompozitne plombe podrazumeva sanaciju zuba zbog destrukcije zuba karijesom ili oštećenja usled preloma zuba.\nU konzervativnoj stomatologiji ispuni su se pre radili od amalgama (sive plombe) koji ne ispunjavaju savremene estetske zahteve. Danas, kada se traži visoka estetika jedini materijali koji mogu zadovoljiti takve kriterijume su kompoziti. Moderni standard među kompozitima su nano-hibridni kompozitni materijali koji svojim svojstvima omogućavaju izradu ispuna vrhunskog kvaliteta i estetike. Bazirani na nanotehnologiji, imitiraju sa izgledom, transparencijom, opalescencijom i fluorescencijom prirodni zub, i poseduju visoku otpornost na habanje. Pošto su im refleksija i druga optička svojstva gotovo identična prirodnom zubu, oni su nevidljivi i savršeno uklopljeni u preostali deo zuba.


Marija Kovač, učenica II-9 odeljenja, i Dimitrije Martinović, učenik IV-13 odeljenja, plasirali su se na republičko takmičenje iz hemije, koje će se održati od 13. do 15. maja, u Nišu. Hemijsko-tehnološka škola bila je, tradicionalno, domaćin međuokružnog takmičenja iz hemije, održanog u subotu, 16. aprila. Dimitrije je zauzeo drugo mesto u kategoriji trećih i četvrtih razreda, dok je Marija Kovač u kategoriji drugih razreda osvojila prvo mesto.\nU okviru projekta ŠKOLA VEŠTINA I ZNANJA, koji finansira Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, u ponedeljak, 21. marta, u Hemijsko-tehnološkoj školi, održano je takmičenje čiji je cilj razvijanje preduzetničkih sposobnosti, komunikacije i javnog nastupa. Učenici su prezentovali svoj proizvod (tečni sapun za ruke) koji su izradili na radionicama organizovanim u okviru časova stručnih predmeta, i pokušali da ga što bolje, virtuelno, plasiraju na tržište.\nSanja Božičković, učenica IV-11 odeljenja Hemijsko-tehnološke škole, osvojila je drugo mesto na okružnom – gradskom takmičenju iz stranih jezika, održanom u subotu, 19. marta, u Gimnaziji „Svetozar Marković".\nFinale međurazrednog turnira u odbojci za muškarce, održano u četvrtak, 17. marta, proteklo je u znaku odeljenja IV-11, koje je pobedivši rivale (odeljenje IV-1), zauzelo prvo mesto!\nUSPEH NAŠE RECITATORKE\nODGOVOR NA POSLOVNI IZAZOV\nBroj posetilaca 1243119


Srbija dobila Nigeriju - ebart\nSrbija dobila Nigeriju\n'Orlovi' su odigrali veoma dobar meč i potpuno zasluženo savladali 'Super Orlove', što se može ispostaviti veoma važnim pred Mundijal na leto, posebno posle poraza od Maroka prošlog petka u Torinu (2:0).\nZa razliku od duela sa Marokancima, ali i u nešto drugačijem, standardnijem sastavu, Srbija je krenula ofanzivno od samog starta, kontrolisala je posed i zaista delovala kao tim, pa je već u uvodnim minutima počela i da ređa šanse.\nPrvi je zapretio igrač meča Mitrović, snažnim udarcem sa ivice kaznenog posle osam minuta igre, ali je talentovani golman afričkog sastava Fransis Uzoho pokazao da je raspoložen.\nNastavila se igra u istom, visokom ritmu – Nigerijci uzvraćaju preko Viktora Mozesa, Vladimir Stojković se ističe odličnom intervencijom, a već u sledećem napadu ponovo Mitar, sada zbog neodlučnosti, ne uspeva da kruniše maestralno dodavanje Dušana Tadića 'štiklom' iza leđa.\nCentarforu Fulama se veliki napor isplatio u 14. minutu, kada je uspeo da se izbori sa čuvarom i glavom poštalje loptu preko linije, ali to nije video Kreg Poson, odnosno njegov pomoćnik, pa Srbiji nije priznat čist gol.\nDo odlaska na odmor, najbolju priliku u prvom delu meča za 'Orlove' propušta Tadić, posle centaršuta Antonija Rukavine, kada se još jednom ističe dvadesetogodišnji Uzoho.\n"Orlovi" oprez: Švajcarska sa 6:0 razbila učesnika Mundijala\nS druge strane, daleko bolje prilike u finišu imali su Nigerijci, ali oba puta posle velikih propusta našeg tima. Najpre je kapiten Aleksandar Kolarov u poslednji čas sprečio Aleksa Ivobija da, najverovatnije, zakuca loptu u mrežu sa peterca, dok Rukavina 'čisti' situaciju na nekoliko metara od linije posle neopreznog faula Branislava Ivanovića.\nNije Krstajić ništa menjao na poluvremenu, a nije bilo promene ni u pristupu Srbije. Sada je Filip Kostić prednjačio u atacima, ali smo na vodeći gol ipak morali da sačekamo do 68. minuta.\nNeverovatno uporni i agilni MItrović uspeo je da se izbori za loptu na ivici šesnaesterca, pored dvojice čuvara, i doturi je do Kostića na stranu, ovaj mu je odmah vratio na peterac, a Aleksandar lepim volej udarcem zatresao mrežu za slavlje srpske dijaspore u Londonu.\nPored napadačkog mentaliteta i tečne igre na polovini rivala, ono što može da raduje jeste i činjenica da smo nastavili da kontrolišemo dešavanja na terenu i pošto smo poveli, nešto što bi svakako uvek trebalo da radimo, a kao produkt svega došla je još jedna odlična akcija i potvrda zasluženog trijumfa.\nMeđutim, neposredno pre nego što je postavljen konačan rezultat, po ko zna koji put, neopreznost i 'jeftina' greška mogli su da nas koštaju pobede.\nLoše su bili postavljeni naši igrači, Ivanović nije uspeo da se izbori sa Odeonom Igalom, što je ovaj umalo iskoristio da gotovo sa zemlje donese izjednačenje, ali lopta kači našeg čuvara mreže i nekako odlazi preko prečke.\nKazna je stigla u 81. minutu, posle divne akcije u četiri poteza. Aleksandar Kolarov je izveo aut, Tadić sačuvao loptu i prosledio je do zahuhtalog Kostića koji je u pravi čas 'zavrće' ka penalu – gde natrčava Mitrović i rutinski pogađa mrežu za tačku na londonskom 'Hajvu'.\nKRAJ – Kada se sve sagleda i sabere, Srbija je odigrala veoma dobar meč protiv uvek neugodnih Nigerijaca, kontrolisala je igru tokom većeg dela duela i konstantno bila opasna. Naši momci su bez previše problema uspevali da dođu do prilika za pogodak, dok je, kao što smo i rekli na kraju prvog poluvremena, ono što brine igra u odbrani.\nU svakom slučaju, vremena za rešavanje problema i dodatno uigravanje nema previše, ali ima dovoljno, a ne treba zaboraviti da selektor Mladen Krstajić u ovom ciklusu priprema nije mogao da računa na povređenog Sergeja Milinković-Savića.\n84' – Afrikanci su se unervozili posle primljenog drugog pogotka, ali ništa ne može da opravda nepotreban, prljav potet Ogua – koji je u duelu pokušao laktom da udari Tadića. Došlo je do manjeg sukoba, u kom je prednjačio, logično, Mitrović, ali se sve brzo smirilo.\n81' – GOOOOOL – Da nikada ni ne treba da prestajemo s napadima, koji god rezultat bio, po ko zna koji put se pokazalo u 81. minutu, a ponovo je kobna po Nigerijce bila kombinacija Kostić-Mitrović.\n80' – IZMENA – U poslednjih desetak minuta šansu je dobio i Andrija Živković, umesto Adema Ljajića.\n77' – Pokušali su Nigerijci odmah da uzvate, ali Stojković lako hvata pokušaj Igala sa desetak metara. Međutim, ono što svakako može da nas raduje jeste da su 'Orlovi' nastavili za ofanzivnim pristupom i posle vođstva.\n68' – GOOOOOL – Bolja i konkretnija igra našem timu napokon se isplatila, a strelac je, takođe zasluženo, bio i neverovatno uporni Aleksandar Mitrović.\nUspeo je prvi napadač Srbije da se izbori za loptu na ivici kaznenog, pored dvojice čuvara, i doturi je do Kostića na stranu, ovaj mu je odmah vratio na peteac, a Mitrović lepim volej udarcem zatresao mrežu za slavlje srpske dijaspore u Londonu – 1:0!\n65' – IZMENA – Krstajić prvi put reaguje i pravi istu izmenu kao u petak, Nemanja Matić ustupa mesto Marku Grujiću.\n62' – Malo je nedostajalo da nas 'jeftina' greška, kao protiv Marokanaca, košta pogotka. Rezervista Igalo, koji je na pauzi zamenio Mozesa, pao je posle duela sa Ivanovićem u petercu, ali je uspeo brže da se pridigne i da šutira, ali lopta kači već savladanog Stojkovića i nekim čudom odlazi preko prečke.\n58' – Srbija je još jednom oštećenja, ovoga puta za penal. Onazi je izašao da zatvori centaršut sa desnog boka, a upućena lopta pogodila ga je u ruku. Glavni arbitar odmahnuo je rukom i pokazao samo na korner.\n50' – Kao i u prvom poluvremenu, 'Orlovi' su napadali u talasima, sada je Ljajić dobio loptu i situaciju 1 na 1, ali je dvadesetogodišnji čuvar mreže rivala bio brži i na petercu pokupio loptu ispred našeg krilnog napadača.\n48' – Selektor je odlučio da ništa ne menja na poluvremenu, a naš tim zapretio je već posle tri minuta nastavka. Ponovo je Kostić bio u prilici, uspeo je da se izbori za loptu i prostor za šut, ali ne i da pogodi okvir sa dvadesetak metara.\n41' – Ovakav pristup afričke selekcije omogućio je daleko više prostora za brze kontre našeg tima, a upravo posle takve situacije videli smo i poslednju priliku u prvom delu susreta. Filip Kostić je lepo primirio loptu na levom krilu, ušao iskosa u kazneni i šutirao, ali je lopta pogodila samo spoljni deo mreže.\n37' – Nigerijci su u finišu prvog dela preuzeli kontrolu i tako sve lakše dolazili u dobre situacije kod našeg kaznenog, pa je Bane morao da ruši Ahmeda Musu na samoj ivici kaznenog, uz gol aut liniju, posle čega nije bilo veće opasnosti.\n34' – Nova opasna situacija zabeležena je ispred našeg gola, kada je Mozes fauliran na dvadesetak metara. Upravo on je i preuzeo odgovornost, ali je šutirao veoma loše ispod zida, dok je odbijenu loptu poslao visoko preko prečke.\n30' – Šanse su se ređale do ulaska u pola časa igre, na obe strane. Najpre je Kolarov u poslednjem trenutku uspeo da spreči Ivobija da gotovo sigurno zatrese mrežu Stojkovića sa svega nekoliko metara, da bi Tadić, posle dobrog centaršuta Antonija Rukavine, šutirao iz prve, ali Uzoho još jednom veoma dobro reaguje.\n17' – Mitrović je odličnu kretnju i agilnost uspeo da kruniše pogotkom, ali je on neopravdano poništen. Posle gužve u kaznenom prostoru Mitar je uspeo da se izbori za prostor i da šutira, sa pet šest metara, Uzohi lopta prolazi ispod ruke i prelazi gol liniju, ali arbitri ne reaguju.\n12' – Nastavila se igra u visokom ritmu, a da je Mitrović bio odlučniji sigurno bismo i vodili. Dušan Tadić je divno petom prosledio dodavanje Aleksandra Kolarova do našeg najisturenijeg igrača, ali je ovaj dozvolio da mu se defanzivac primakne i klizećim s leđa u poslednji čas izblokira udarac.\n10' – Samo dva minuta kasnije, možda i još opasnije, zapretili su i 'Super Orlovi'. Posle dugačke akcije lopta dolazi do Viktora Mozesa, ovaj, takođe sa oko šesnaest metara, gađa oštro bliži ugao, ali je Vladimir Stojković bio oprezan i brzom reakcijom izbio loptu u korner.\n8' – Nismo dugo morali da čekamo prvi šut u okvir gola rivala pošto je već u osmom minutu zapretio Aleksandar Mitrović. Centarfor Fulama šutirao je snažno sa ivice kaznenog, a Uzoho nekako uspeo da je zaustavi na putu ka mreži.\n5' – Srbija je od starta meča preuzela kontrolu nad posedom i odmah krenula da preti. Moglo je da bude opasno već u trećem minutu, kada je Adem Ljajić poslao loptu na peteca, ali je ona zamalo pobegla Branislavu Ivanoviću i Uzoho je uspeo da odreaguje.


Izraelski ministar odbrane Avigdor Liberman izjavio je danas da ta zemlja može da živi bez bezbednosne saradnje s Palestincima i upozorio da će oni patiti ako palestinski predsednik Mahmud Abas održi obećanje o nesaradnji.\nU izjavi za novinski sajt Ynet Liberman je rekao da od bezbednosnih veza ionako najviše koristi imaju Palestinci. On je s druge strane kritikovao Abasa što nije osudio palestinskog napadača koji je u petak uveče usmrtio nožem troje članova jedne izraelske porodice u jevrejskom naselju Halamiš na Zapadnoj obali, navodi Asošiejted pres.\n"Nije da je bezbednosna saradnja potreba Izraela. To je palestinska potreba pre svega i najviše. Ako je žele, nastaviće je, ako ne, neće", rekao je Liberman i dodao da je nečuveno Abasovo odbijanje da osudi gnusno ubistvo.\n"Morate razumeti da on (Abas) nije partner, on ne teži miru. On teži da nas izmori, da nas podeli iznutra, da nanese štetu državi Izrael i njenom statusu u međunarodnoj zajednici," rekao je izraelski ministar odbrane.\nAbas je u petak, posle sukoba palestinskih demostranata i izraelskih bezbednosnih snaga u istočnom Jerusalimu zbog novih bezbednosnih mera na svetilištu na kojem se nalazi džamija Al Aksa, najavio da zamrzava saradnju s Izraelom na svim nivoima dok se te mere ne ukinu, navodi AP.\nOn je pritom mislio na detektore za metal koje je Izrael postavio na ulazu u svetilište nakon nedavnog oružanog napada u kojem su ubijena tri izraelska policajca.\nAbas nije precizirao da li prekida i bezbednosnu saradnju.


Šta se krije iza skandala tokom Novakovog intervjua - Sputnjik Srbija\n19:00 31 Oktobar 2020\n20:00 28.09.2020 (osveženo 20:40 28.09.2020) Preuzmite kraći link\nMnogo zabune izazvala je informacija o navodnom skandalu koji se dogodio na „naprasno prekinutoj“ konferenciji Novaka Đokovića pre početka pariskog grend slema, kada je Novak govorio o temi „o kojoj niko ne priča“.\nOrganizatori su objasnili da je, zapravo, reč o posebnom intervjuu na koji je imao pravo francuski radio „Evropa 1“ u danu kada je održana i njegova opšta konferencija za medije, u subotu. Intervju je objavljen u ponedeljak, kada je pušten i video-zapis razgovora na sajtu ovog radija.\nĐoković pričao o „nepoželjnim temama“, pa mu prekinuli intervju /video/\nNovak je tu, odgovarajući na postavljena pitanja, dosta govorio o koroni, kao i mnogi igrači na svojim konferencijama, a istakao je i da bi voleo da postoji mogućnost drugog testa posle 24 sata, da bi se utvrdilo da li je prvi tačan. Isto to rekao je i na opštoj konferenciji za medije.\nRazgovor se posle toga nastavio sledećim pitanjem o tome da li bi ovo mogla da bude njegova godina na Rolan Garosu. Posle toga jeste usledio prekid, ali iz razloga koji se redovno dešavaju i nisu uopšte neuobičajeni, istakli su u Parizu.\nNovinar je imao pravo na tri pitanja – objasnili su za "Novosti" na Rolan Garosu.\nATP odao priznanje Đokoviću: Zašto je Srbin najbolji na svetu\nSrbin nije prvi samo u tenisu: Koliko zarađuje Novak Đoković\nNovak Đoković otkrio šta mu je glavni cilj do kraja karijere


Srbija može i mora da tuži Crnu Goru - TAMO DALEKO\n28. децембра 2019. Zdravko Elez 818 Views 0 Comments\nZašto pokretanje medjudržavnog spora protiv Crne gore pred Evropskom sudu u Strazbu zbog Zakona o slobodi vjerosipovesti ne prestavlja mešanje u utrašnje stvari, već obavezu\nSta država Srbije može da preduzme u cilju efiaksnije zaštitete i sprečavanja daljih gaženja prava Sprpske pravoslavne crkve, srpskog naroda i ostalog pravoslavnog življa u Crnoj Gori, a da se to ne oceni kao mešanje u unutrašnje poslove druge zemlje!\nMedju mnoštvom ideja kako pomoći ugroženom narodu i SPC, zaboravljena je mogućnost pokretanja medjudržavnog spora po osnovu člana 33 Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, koju su ratifikovale Srbija i Crna Gora, i koja je na taj način postala sastavni deo pravnih poredaka u obe zemlje! Uz to Evrospki sud u Strazbuuru je svojevrsni naddržavni ustavni sud!\nBaš Evropskom konvecijom nastupila je prava revolucija u zaštiti ljudskih prava u modernom evrospkom zakonodavstvu. Poznato je da su klasično poimanje međunarodnog prava i državne suverenosti nebrojeno puta tokom istorije pokazali svoje slabosti! Kada je reč o ostvarivanju ljudskih prava, uz pomoć Evropske konvencije i Evrospkog suda u Sgtrazburu (ima bitne nadležnsoti iz ustavno-pravne zaštite) stvorena je cela nova grana prava pod nazivom „evropsko preavo ljudskih prava“! Uz pomoć ove grane prava sazrevala je svest da se ona moraju obezbediti pojedincu i protiv odluka sopstvene države i drugih članica Saveta Evrope. Uvereni u to da osuda nepoštovanja ljudskih prava i sloboda ne sme naići na prepreke oličene u državnim granicama, pisci Evropske konvencija uspostavili su prvi naddržavni sud sa nadležnošću da sudi državama za povrede ljudskih prava i sloboda.\nI mada sve to ličillo na utopiju, ove ideje su zaživela, nekada sa više a nekad sa manje uspeha. Tako je stvoren mehanizam delotvorniji od ostalih, koji menja ustaljena mišljenja i praksu tradicionalne neefikasnosti međunarodnog prava, čija se nemoć neogleda toliko u neizbežnosti njegove posredne primene, angažovanjem državnog aparata, koliko u činjenici da su naddržavne instance i procesi predviđeni da stvaraju i štite međunarodno pravo još uvek slabrazvijeni. Ne tako davno, Herbert Hart (Herbert Hart) je pisao da međunarodnom pravu, u odnosu na nacionalno, nedostaju ne samo sekundarna pravila promene i presuđivanja, iz kojih proističu zakonodavstvoi sudstvo, već i unifikujuće pravilo prepoznavanja koje određuje izvore prava i opšte kriterijume identifikovanja njegovih normi.\nEvropski sud koji je, na međunarodnom planu, doskora prednjačio po svojoj efikasnosti, opovrgava Hartovu tezu o nepostojanju aparata sekundarnih normi van okvira države i sve više podseća na kakav naddržavni ustavni sud. Nekadašnji sudija Evropskog suda iz Srbije dr Dragoljub Popović, dao je nesumnjivo ogroman doprinos razvoju naučne misli u uvezi primene konvencije, ali i sudske prakse Evropskog suda u Strazburu. Baš u Popovićevim naučnim radovima ističe se, da se funkcije Evropskog suda, ne svode samo na filtriranje pojedinačnih predstavki, posredovanje u postizanju prijateljskog poravnanja, prikupljanje dokaza i presuđivanje u slučaju kada je pojedinac tužio državu.\nNaprotiv, Evropski sud ima značajna ovlašćenja kada su u pitanju i međudržavni sporovi i baš zbog toga je osnažena njegova nepisna uloga kao nadržavnog ustavnog suda.\nNa osnovu člana 33 Evropske konvencije utemeljene su državne predstavke (tužbe) kada jedna Visoka strana ugovornica ukazuje Sudu na povredu odredaba Konvencije za koju smatra da se može pripisati nekoj drugoj Visokoj strani ugovornici. Jedna država može podneti predstavku protiv druge države i kada nisu u pitanju državljani neke od država ugovornica Evropske konvencije, ili čak u slučaju povrede prava državljana države protiv koje je predstavka uperena. U tom smislu, međudržavna predstavka je actio popularis. To znači i da sve druge države članice Saveta Evrope, a ne samo Srbija, imaju pravo da pokrenu postupupak za oocenu nezakonitosti, neustavnosti i ptorivpravnosti crnogorskog Zakonona o slobodi vjeroispovesti bez ograničenja i sumnji da se upliću unutrašnje stvari druge države!\nNeki autori i poznavaoci „Evrospkog prava ljudskih prava“ navode, da se čak s može reći da se u međudržavnim sporovima Visoke strane ugovornice stavljaju u poziciju javnog tužioca koji nastupa u opštem interesu, braneći pozitivne teokvine savremenog evropskog zakonodavstva i to pred Velikm većem od 17 Evrospkog suda. Naime, nije potrebno da država koja pokreće postupak bude „žrtva” ponašanja druge države, niti je ona u obavezida imenuje konkretna lica-žrtve navodnog kršenja konvencijskih prava. Dovoljno je da ukaže na zakonodavstvo ili administrativnu praksu druge Visoke strane ugovornice koji su u neskladu sa Evropskom konvencijom.\nU slučaju Irska protiv Ujedinjenog Kraljevstva (Ireland v. the United Kingdom, predstavka br. 5310/71, presuda od 18. januara ). Sud je istakao da „povreda odredaba Konvencije” može da proistekne i iz činjenice da se zakonom uvode i dozvoljavaju mere koje su u nesaglasnosti sa zajemčenim pravima i slobodama.\nDa bi Sud osudio jednu državu neophodno je da se osporenim zakonom nedvosmisleno narušava prava i slobode iz Evropske Konvencije. U slučaju Zakona o vjerskim slobodama teško je i pobrojati sva kršenja ustavnih i načela koje štite Ustav Crne Gore i Evrospka koncvencija.\nU formalnom smislu sporna je procedura. Zakon je usvojen a da je predhodno pohapšena sva opozicija u parlamentu. Zakon je usvojen običnom većinom glasova, a ne dvotrećiunskom većinom u skladu propisom iz člana 91. stav 6, Ustava Crne Gore, koji propisuje da kada se odlučuje o imovini stranog lica nije dovolja obična već kvalifikovana većina. Ovde je u pitanju imovina SPC, a ona je u Crnoj Gori strano pravno lice i za usvajanje o pljački-preknjižavanjem imovine SPC trebala je dvotrećinska većina glasova.\nI da to sve ostavimo po strani, predmetni zakon je najočigledniji izvor nepravde, nepravičnosti, nezakonitosti, neustavnosti sastanovištva maaterijalnog prava. Sa njim se ruši pravni poredak Crne Gore, izaziva njaviši stepen pravne sigurnosti. Evrospki sud i njegovo Veliko veće od 17 sudija ne bi imali težak posao da identifikuju i osude brojsna kršenja prava i sloboda iz Evropske konvecije.\nOvim zakonom se krši pravo na imovinu garantovano članom 1. Prvog Protokola uz Evropsku konvenciju o ljudskim pravima. Pomenuti protokol predvidja:\n„Svako fizičko i pravno lice ima pravo na neometano uživanje svoje imovine. Niko ne može biti lišen svoje imovine, osim u javnom interesu i pod uslovima predviđenim zakonom i opštim načelima medjuunarodnog prava.“\nSudka praksa je proširila ovo pravno pravilo i pod pravom na mirno uživanje imovine stvoren je jedan koncept rukovodjen idejom da namera Konvencije nije da garantuju iluzorna, teorijska prava, nego prava koja se efikasno sprovode i štite, Sud se zauzima za princip praktičnih i delotvornih prava. Evropski Sud je u svom tumačenju stvorio autonmni koncept imovine, nezavisan od formulacija koje su zastupljene u nacionalnim pravima.\nAutonomni pojam imovine izgradjen u praksi Suda prevazilazi sadržinu koju pojam svojine ima u tradicionalnom značenju utemeljonom na rimskom pravu i domaćem pravu Crne Gore, jer donekle se približava širom anglosaksonskom konceptu, s obzirom da ne obuhvata samo pravo svojine, već čitav niz imovinskih prava. Sve to nikako ne ide u prilog crnogorski predlagačima Zakona o vjerskim slobodama. Jer kada se uporedi koncept imovine koji oni zastupaju u premetnom predlogu Zakona sa stavovima iz tako strvorenog modernog evropskog koncepta prava na mirno uživanje imovine , izgleda da se crnogorski zakodavac grubo poigrava sa svim demokratskim i pravnim načelima.\nZna se da he Evropski sud je izgradio i bogatu praksu u vezi zabrane diskriminacije iz člana 14 Evrospke konvencije kada u pitanju status verskih zajednica i pojedinaca. Za nas u regionu najpoznatiji je slučaj Saveza crkava Riječ života protiv Hrvatske, iz 2010. godine, gde Evropski sud presudio da je prekršen član 9 Konvencije koji garantuje slobodu mišljenja, savesti i vere i član 14 Konvencije. Suština spora je bila u tvrdnji da je Vlada sa drugim verskim zajednicama ztaključila sporazum ali, ne i sa Savezom crkava pod imenom Riječ života. Sličnost sa aktuelnom situacjom u Crnoj Gori i i zbegavanjem sporazuma o imovini jedino sa Mitropolijom je više nego uočljiva. Evropski sud presude donosi na osnovu svoje sudske prakse i presadana!\nU oblasti duhovnih sloboda i prava proučavaju se mnoge presude u kojima su države potpisnice nezakonito ograniočavale slobodu ispovedanja vere. Odredbe o registraciji verskih zajednica iz crnogorskog zakona su, takodje, vrlo sporne i teško održive sa aspekta prakse evrospkog suda. U tim presuda se podstiče pluralizam, tolerancija i otvorensot duha, kao oznake demokratskog društva, a ne zabrane i ograničenja u vezi imena verskih zajednica!\nOno što je izvesno niko i nikada još u modernoj Evropi, a ni u praksi Evropskog suda u Strazburu, nije imao slučaj da se preknjižavanjem upisa u Katastru stiče imovina, niti da se odlukom vladujće patrije i državnih organa stvara nova crkva, koja još u svom nazivu nekanonski i necivilzacijski zloupoterbljava pojam – pravoslavlja!\nU svojoj naučnoj studiji „Evrospko pravo evroskog prava“ dr Dragoljub Popović, navodi da je pred Evropskim sudom više od 90 odsto pojedinačnih predstavki i da je tako gledno srazmerno mali medjudržavnih tužbi. U medjudržavnim sporovima najpoznatije su presude koje Veliko veće od 17 sudija Evropsko suda donelo u slučajevima: Irska protiv Ujedinjenog Kraljevstva 1978. i u slučaju Kipar protiv Turske iz 2001. godine.\nJedan od dobrih poznavalaca ove oblasti prava, tvdri da se državne tužbe pred Evrospkim sudom u Strazburu relativno retko podnose zbog neznanja i neinformisanosti, ali i pogrešnih tvrdnji da se one mogu označiti kao mešanje u unutrašnje stvari druge države! Sve članice Saveta Evrope ratifikovale su i uvrstile u svoje domaće zakonodavstvo Evropsku konvenciju i takvoj situaciji niko ne može da se poziva na mešanje u unutrašnju politiku i niti da po tom osnovu osporava nadležnost Evrospkog suda u Strazburu.\nTo je apsolutno netačno jer država tužilac je u obavezi da nastupa u opštem interesu, braneći pozitivne teokvine savremenog evropskog zakonodavstva. Naime, nije potrebno da država koja pokreće postupak bude „žrtva” ponašanja druge države, niti je ona u obavezi da imenuje konkretna lica-žrtve navodnog kršenja konvencijskih prava. Dovoljno je da ukaže na zakonodavstvo ili administrativnu praksu druge državu koji su u neskladu sa Evropskom konvencijom i to u ime zajedničkih vrednosti i zaštite prava i sloboda!\n← Порука црногорским властима: Сами ћете себи доакати!\nНа Флориди се дружило 200 српске деце →\nИ Ђоковић уз браћу у Црној Гори!


Jak zemljotres na granici Irana i Iraka, osetio se do Bagdada\nTanjug 26. avgusta 2018. 07:56\nBAGDAD – Snažan zemljotres potresao je noćas granično područje Irana i Iraka, pri čemu je u iranskom gradu Kermanšahu stradalo dvoje ljudi i povređena 241 osoba, a potres se osetio sve do iračke prestonice, objavili su lokalni mediji, prenosi Rojters.\nIranska agencija Tasnim je javila da je Kermanšah, koji je blizu granice s Irakom, pogodio zemljotres jačine 5,9 stepeni Rihterove skale, nakon čega su usledila dva naknadna potresa od tri stepena Rihtera.\nGeološki institut SAD objavio je da je zabeležen zemljotres jačine 6,1 stepeni Rihtera na oko 88 kilometara zapadno i severozapadno od Kermanšaha.\nIračka državna televizija javila je da se potres osetio i u Bagdadu, ali za sada nema podataka o povređenima.\nAP podseća da je prošlog novembra 530 ljudi stradalo i na hiljade osoba ranjeno u zemljotresu jačine 7,3 stepeni Rihtera koji je potresao sela i gradove u iranskoj pokrajini Kermanšah, duž planiskog graničnog područja s Irakom.


Francuska: Nova muslimanska fondacija za finansiranje džamija – NovostiDana.rs\nFrancuska: Nova muslimanska fondacija za finansiranje džamija\nPARIZ – Predsednik Saveta francuskih muslimana Anuar Kbibeš najavio je danas da će biti osnovana nova fondacija koja će pomagati u finansiraju džamija u Francuskoj, pri čemu neće biti priman novac radikalnih donatora.\nKbibeš je rekao da će nova fondacija biti korišćena za finansiranje izgradnje i funkcionisanja džamija, te da će biti finansirana sredstvima iz sektora halal hrane, prenosi AP.\n„Gotovo svi muslimani u Francuskoj su privrženi mirnom, otvorenom, tolerantnom islamu i u potpunosti poštuju vrednosti i zakone Republike“, rekao je Kbibeš televiziji LCI.\nKbibeš je rekao i da Savet francuskih muslimana radi na unapređenju obuke imama u Francuskoj kako bi oni bolje poznavali svetovnu istoriju te zemlje i institucije Republike.\nFrancuski ministar unutrašnjih poslova Bernar Kaznev izrazio je želju, posle sastanka sa Kbibešom, da fondacija bude otvorena u oktobru.\nKaznev je rekao da je 20 džamija zatvoreno proteklih meseci zbog radikalnih stavova koji su tamo iznošeni.\n„U Francuskoj nema mesta za one koji pozivaju i podstiču na mržu u prostorijama za molitve ili džamijama i ne poštuju principe Republike“, istakao je Kaznev, dodavši da vlada smišlja način kako da garantuje „totalnu transparentnost“ u finansiraju džamija.\nFrancuska, u kojoj živi najveća muslimanska zajednica u Evropi, kao svetovna država zabranjuje upotrebu državnog novca za hramove, podseća američka agencija.\nFrancuski premijer Manuel Vals izneo je krajem prošle nedelje nameru da obustavi strano finansiranje izgradnje džamija.\nDebatu u vezi sa finansiranjem džamija u Francuskoj rasplamsalo je prošlonedeljno ubistvo sveštenika u crkvi u Normandiji koje su počinila dvojica islamskih ekstremista.\nNeki posmatrači smatraju da bi strani uticaj na pojedine džamije u Francuskoj mogao da podstakne radikalizaciju vernika, zaključuje američka agencija.\nU Francuskoj od decembra zatvoreno 20 džamija\nFrancuske vlasti su od decembra zatvorile oko 20 džamija i prostorija za molitvu za koje je utvrđeno da se u njima propovedao radikalni islam, izjavio je danas francuski ministar unutrašnjih poslova Bernar Kaznev.\n„U Francuskoj nema mesta za one koji pozivaju na mržnju ili ju podstiču u prostorijama za molitvu ili džamijama, kao ni za one koji ne poštuju određene republikanske principe, prvenstveno one koji se odnose na jednakost između muškaraca i žena“, rekao je Kaznev, a prenela agencija AFP.\n„Zato sam pre nekoliko meseci doneo odluku o zatvaranju džamija putem primene vanrednog stanja, zakonskih ili administrativnih mera. Oko 20 džamija je dosad zatvoreno, a biće ih još“, rekao je Kaznev nakon sastanka sa čelnicima Francuskog saveta za muslimansku veru.\nU Francuskoj ima oko 2.500 džamija i prostorija za molitvu, od kojih se za oko 120 njih smatra da se u njima propoveda radikalni selafizam.\nKaznev je dodao da je od 2012. iz Francuske proterano 80 ljudi, a u toku je proterivanje još nekih.


Beta 14. jula 2020. 15:35\nŽetva pšenice u Srbiji je pri kraju i ukupan rod je oko 2,6 miliona tona, što je za pet-šest odsto bolje nego prošle godine, rekao je danas direktor Udruženja za unapredjenje proizvodnje i izvoza žita i uljarica „Žita Srbije“ Vukosav Saković.\n„Ostalo je još da se završi žetva pšenice na oko dva odsto površina u Vojvodini i oko 10-12 odsto u centralnoj Srbiji, ali to neće bitno uticati na ukupan prinos“, rekao je Saković za Betu.\nDodao je da će 2020. godina ostati upamćena po velikim rasponima u prinosima koji su iznosili od tri do devet tona po hektaru, u proseku oko 4,5 tona.\nPrema njegovim rečima do sada nikada nisu bili tako veliki rasponi u prinosima, već u kvalitetu.\n„Pšenica je ove godine, prema trgovačkim parametrima, dobrog kvaliteta, a ostaje da i pekari utvrde kvalitet brašna jer ti parametri ne moraju da se poklope“, rekao je Saković.\nOn je rekao da je cena pšenice u Srbiji od 18,30 do 19 dinara po kilogramu i da je za oko dinar skuplja nego u okruženju, pa da izvoz neće krenuti dok u svetu ne poskupi ili u Srbiji pojeftini.\nOve godine rod pšenice u svetu prema sadašnjim procenama, kako je rekao, biće veći za oko devet miliona tona ili za 1,3 odsto jer je bolji prinos u Rusiji, Kazahstanu, Kini i Indiji, a podbacio je u Francuskoj i Ukrajini.\nSaković je rekao da oni proizvodjači u Srbiji koji su imali prinos od tri tone po hektaru „sigurno će imati gubitak“.\n„Sada je cena pšenice za poljoprivredne proizvodjače do 19 dinara za kilogram, a firme trguju po ceni od 17,30 dinara, pa naviše i ne treba očekivati velika kolebanja cena“, rekao je Saković.\nPredsednik UO Nezavisne asocijacije poljoprivrednika Srbije Jovica Jakšić rekao je da je „prinos za nijansu bolji nego što se procenjivalo“.\n„Poslednje kiše pomogle su da sorte pšenice koje kasnije sazrevaju poprave prinos pa je prosečan rod umesto ranije procenjenog na 4,2 tone, oko 4,5 tona po hektaru“, rekao je Jakšić.\nOn je rekao da sadašnje cene pšenice u Srbiji nisu dovoljne da pokriju troškove i da bi pšenica trebalo da košta bar 21 dinar po kilogramu da bi se ostvarila zarada.\n„Cena u Srbiji je sada viša nego u svetu, a i treba jer je jedina koja je na lageru, a ostale su na njivama jer žetva još nije počela“, rekao je Jakšić.\nDodao je da poljoprivredni proizvodjači u Srbiji sada ne mogu pšenicu da prodaju Republičkoj direkciji robnih rezervi i ako država ponudi višu cenu jer to nije uradila pre žetve, pa je žito moralo da bude lagerovano kod skladištara.\nIzvlačenje te pšenice iz silosa sada bi, kako je rekao, koštalo „oko jedan odsto vrednosti robe, plus transportni troškovi, što se ne isplati“.\nProteklog vikenda 30% manje prihoda od putarina\nVrednost građevinskih radova u drugom kvartalu pala za 2,6 %\nZa pola godine 12 odsto više pretovara na rekama Srbije\nZa pola godine12 posto više pretovara na rekama Srbije\nSaudijska prognoza unela optimizam na tržište nafte\nU Luci Bar gradiće se novi kontejnerski terminali


Svečano otvoren Međunarodni festival Sarajevska zima\nTanjug 8. februara 2021. 21:17\nSARAJEVO – Međunarodni festival Sarajevska zima svečano je otvoren večeras centralnom ceremonijom u Narodnom pozorištu u Sarajevu.\nCeremonija je održana u prisustvu ograničenog broja gostiju zbog preporuka kriznog štaba za vreme pandemije korona virusa, a brojni umetnici poslali su poruke podrške putem onlajn aplikacija, prenosi Fena.\nOvogodišnji festival održava se pod motom „Family online art“, u znaku stote godišnjice Narodnog pozorišta Sarajevo, stote godišnjice rođenja kompozitora Astora Pijacole, 700 godina smrti pesnika i filozofa Dantea Aligijerija i 150. godišnjice rođenja Mahatme Gandija.\nPrvog dana Festivala program je u nedelju održan na platou Olimpijskog centra Skenderija uz učešće sportista, vitezova iz Jajca i plesača u „Čarobnom gradu“.\nProgram Festivala je realizovan u saradnji s bosansko-hercegovačkim, mediteranskim, evropskim i svetskim umetnicima i institucijama, u skladu sa epidemiološkim okolnostima u galerijama, pozorištima, koncertnim i bioskopskim dvoranama.


Zaječarska okružna liga: Šljivar deklasiran u Sokobanji, Radnički i Velika Jasikova remizirali - Glas Zaječara\nHome Sport Zaječarska okružna liga: Šljivar deklasiran u Sokobanji, Radnički i Velika Jasikova remizirali\nZaječarska okružna liga: Šljivar deklasiran u Sokobanji, Radnički i Velika Jasikova remizirali\nZa vikend su odigrane utakmice 26. kola Zaječarske okružne lige. Šljivar deklasiran u Sokobanji, Graničar savladao OFK Rtanj, Radnički i Velika Jasikova podelili bodove, dok je Kosovo poraženo u Osniću.\nU okviru 26. kola Zaječarske okružne lige, Šljivar je poražen od Ozrena rezultatom 7:0, Graničar je bio bolji od OFK Rtnja rezultatom 1:0, Kosovo je poraženo od Osnića rezulatom 5:1, dok je Radnički iz Lubnice igrao 1:1 sa Velikom Jasikovom.\nU ostalim utakmicama postignuti su sledeći rezulatati:\nMidžor – Sloga 3:1\nRtanj – Hajduk 9:1\nTrebič – Rudar P 3:2\nOmladinac – Rudar Vrška Čuka 2:1\nPrvi na tabeli su fudbaleri Ozrena sa 63 boda, drugi je Trebič sa 62, treći je Omladinac sa 54, dok je četvrti Radnički iz Lubnice sa 51 bodom.\nU narednom kolu Graničar igra protiv Rudara, Šljivar dočekuje Veliku Jasikovu, Radnički igra protiv Rtnja, dok Kosovo dočekuje Slogu iz Minićeva.\nOmladinac – MIdžor\nOFK Rtanj – Trebič\nRudar P – Ozren\nHajduk – Osnić\nPrethodni tekstZona „Istok“: OFK 019 samo do boda\nNaredni tekstDanas ističe rok za uplatu druge rate godišnjeg poreza na imovinu


Izvor: B92, 16.Sep.2021, 20:32\nZrenjaninska policija uhapsila je dvojicu zbog krađe i prikrivanja.\nZrenjaninska policija uhapsila je, u saradnji sa policijskim službenicima Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, R. R. (37) iz Zrenjanina i I.T. (36) sa teritorije opštine Nova Crnja, zbog sumnje da su izvršili više krivičnih dela teška krađa i prikrivanje.\nKako je saopšteno, pregledom kombi vozila stranih registarskih oznaka, za koji se sumnja da je ukraden, u tovarnom prostoru, pronađen je mini bager koji je ukraden sa gradilišta u inostranstvu.\nPretresom stana i drugih prostorija pronađeno je i privremeno oduzeto više radnih mašina, mini bagera, pumpe za beton i kompresor za koje se na osnovu izvršenih...\nRadio 021: Zrenjaninac i meštanin Nove Crnje u inostranstvu ukrali bager, radne mašine, kompresor...\nZrenjaninska policija uhapsila je, u saradnji sa policijskim službenicima Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, R. R. (37) iz Zrenjanina i I.T. (36) sa teritorije opštine Nova Crnja, zbog sumnje da su izvršili više krivičnih dela teška kradja i prikrivanje.Kako je saopšteno, pregledom...


Na javi je vampir mitsko biće, koje ima osobinu da drugima koji su živi „pije krv“, pa se tako i sa aspekta simbolike on može posmatrati kao neko ko druge stalno koristi, i preko tuđeg rada i truda želi da postigne napredak, pa ga nije briga da li drugi pate ili su poniženi i povređeni.\nŠta znači sanjati vampira – vampir kao predominirajući motiv u snu\nMada su snovi o vampiru kao motivu dosta učestali, i to pre svega zbog straha od ovih „neživih stvorenja“, oni imaju i jednu zaista zanimljivu i raznovrsnu simboliku, koja i jeste podeljena na pozitivnu i negativnu, ali je najčešće dosta ili implikativnog ili prenesenog značenja, već sasvim u skladu sa nekom konotacijom sna, i dominantnom situacijom koja se doživljava i proživljava.\nU nastavku teksta će biti navedeni oni najupečatljiviji snovi o vampiru, te analizirani i istumačeni po sanjaricama i sanovnicima, koji se generalno tematikom snova bave od najranijih vremena, i u koje ljudi i dan danas svesno ili podsvesno veoma i veruju.\nSanjati da vidite vampira koji „luta po noći“ i traži žrtve ali vas ne primećuje i ne ugrožava\nIscrpljuju vas neke laži u koje ste se sami „upleli“, i iako to zaista iskreno i želite, ne možete baš nikako iz svega da se „što bezazlenije izvučete“, i na vas će da padne sva krivica za tuđe greške i malverzacije.\nSanjati da vidite vampira koji luta po groblju i da ste veoma uplašeni i krijete se od njega\nStrah vas je od nekih realnih situacija, ali sa njima svakako morate da se suočite i da ih prebrodite jer vam svakako od toga zavisi dalja budućnost, i na privatnom i na poslovnom aspektu, koja nije na „zavidnom nivou“ trenutno, jer ste skloni da se preterano premišljate i dvoumite, te vi odajete utisak neodlučne i neozbiljne osobe.\nSanjati da vas je ugrizao vampir i da ste u strahu da vam je „zarazio krv“ i da ćete umreti\nPostoje realne šanse da se sa nekim sukobite, i da iz takvog konflikta vi izađete kao pobednik, ako ostanete „pri svojim stavovima“ i ne pokažete strah i slabost, jer su oni kojima ste se vrlo i zamerili, moćniji i sposobniji za laži i obmane, ali će vaša čast i poštenje sve uspeti da savlada.\nSanjati da vas je vampir ujeo i tako i vas pretvorio u vampira i sa njim uvek lutate zajedno\nVrlo ste odan i veran prijatelj, i svi koji se sa vama druže znaju da „i u dobru i u zlu“, mogu da računaju na vašu podršku i oslonac, te ste dokazali da imate vrlo jak karakter, ali i da ste u duši vi predobra osoba, koja se trudi da svakome plemenito u nevoljama pomogne.\nSanjati da se pretvarate da ste mrtvi kako vas vampir ne bi napao ali vam „srce udara“\nNe želite da shvatite i da prihvatite da vas je emotivni partner izneverio i da želi da vas ostavi, pa na sve načine vi i pokušavate da mu dokažete da ste se promenili, te i da ste spremni na sve vrste kompromisa, pa i na sasvim „novi početak“, ali je on ipak odlučan da „krene dalje“, i to će da vas sasvim emotivno „slomi“, i da vas dovede u stanje velikog očajanja i tuge.\nSanjati da ste ubili vampira „glogovim kocem“ ali ipak strahujete da će da se vrati po vas\nUspeli ste da ostvarite neke lične i velike ciljeve, jer ste prihvatili savete i promenili način rada ili razmišljanja, i prestali ste da se ponašate tvrdoglavo i zadrto, ali vas je ipak strah, da nešto može i opet da „krene po zlu“, pa sebe bez potrebe opterećujete brigama, i ne možete da se opustite.\nSanjati da je neka vama bliska osoba koja je umrla postala vampir i da vas ne prepoznaje\nNeki vama dragi i bliski ljudi neće moći da prihvate da ste postali toliko bestidna i beskrupulozna osoba, pa će da prestanu da sa vama komuniciraju, i postaviće vam uslov da se ili promenite, i/ili da na njihovu podršku i pomoć sasvim „zaboravite za ubuduće“.\nVi ćete svakako da pokleknete pred sujetom i gordošću, te i da napravite grešku, pa ćete da se i odreknete prijatelja i porodice, zarad i uspeha i slave koja je prolazna i koja nije prava i istinska sreća, što ćete kasno da shvatite, kada posrnete i sve izgubite.\nSanjati da vam je neko koga poznajete postao vampir i napada vas iako mu govorite ko ste\nOčajni ste i razočarani jer ste verovali pogrešnim ljudima, i potpuno ste šokirani time da su vas i izdali i izmanipulisali, upravo oni kojima ste stalno pomagali i bili oslonac, pa ćete da se olako i povučete u sebe, i da duboko i patite i žalite, ali ćete da poželite i da se za sve revanširate, što nije u vašem karakteru, i jednostavno „nije vaš manir“.\nSanjati da ste vi postali vampir u snu i želite da ubijete sve svoje neprijatelje i pijete im krv\nMada ste poznati kao neko ko je veoma časna i poštena osoba, vi ste i pak vrlo sujetni i nikada i nikome ne opraštate i ne zaboravljate uvrede i greške koje su usmerene protiv vas, pa ste vrlo ili skloni da se svetite, ili da namerno kada možete sabotirate one koji vam zatraže neku pomoć.\nSanjati da ste vi vampir i da ne želite da povredite osobe koje volite ali ne možete bez krvi\nTrudite se da stalno balansirate između posla i privatnog života, ali ćete na kraju ostati ili bez pozicije ili bez partnera, kada budete stavljeni „pred svršen čin“, i bili primorani da birate koga ćete da ostavite uz sebe, a šta ili koga da „stavite malo po strani“.\nSanjati da bežite od vampira koji vas juri neumorno da vas ubije i pokušavate da se skrijete\nPred vama su neke velike prepreke i skori gubici, jer ste sve vreme „bežali od manjih problema“, ali niste postigli ništa drugo, sem da se oni nagomilaju, i postanu praktično nerešivi, pa ste sada i prinuđeni da se „snađete kako znate“, i da zatražite pomoć onih koji su vam čak i konkurencija.\nSanjati da vidite vampira koji je bled i sa očnjacima ali vam je njegov lik poznat i prijatan\nPrevazišli ste neke strahove i nedoumice, i postali ste odlučna i odgovorna osoba, koja dobro zna šta hoće, i koja ne može da se pretvara da podržava greške i prestupe u radu, pa ste otvoreni baš u kritikama nesavesnih osoba, koje će da vam to i vrlo zamere, i da počnu da vas sabotiraju i lažu o vama „iza vaših leđa“.\nSanjati da pokušavate da oterate vampira koji vam se uselio u kuću ali on ne želi da ode\nMorate da pronađete način da se promenite, jer stalno ponavljate iste greške i nikako ne uspevate i da napredujete, ali ste tvrdoglavi i „po stoti put“ radite po svome, a onda detinjasto patite i vrlo ste i „besni na sve oko sebe“, kada shvatite da se samo vi „nikako ne pomerate sa mrtve tačke“.\nSanjati vampira koji spava u kovčegu i da vi pokušavate da ga ubijete pre nego se probudi\nSvesni ste koliko rizikujete prihvatanjem nekih projekata i planova, koji nemaju nikakva „realna pokrića“, i koji imaju neki dosta slab oslonac, ali ste vi željni da se pokažete i dokažete, te i samo vreme može da pokaže, „da li ćete da uspete ili da sasvim propadnete“.\nSanjati da pokušavate da „namamite vampira“ u crkvu ili na svetlost dana da bi on umro\nPrefigana ste i vrlo podmukla osoba, koja tačno zna na koji način nekoga da „pridobije“, za svoje planove i ideje, pa ste vrlo snalažljivi u tome da iskoristite ljude, a da oni to shvate kao da vam ili pomažu, ili da su oni „glavni i odgovorni za neki projekat“, sve dok na kraju vi sve zasluge i sav i uspeh, ne preuzmete za sebe, kada će se oni „otrezniti, ali prekasno da bi reagovali“.\nTetka - šta znači sanjati tetku?\nPoplava - šta znači sanjati poplavu?


Planirana izgradnja niza gasnih elektrana u Srbiji - Ozon Media\nBEOGRAD – U Srbiji je u planu izgradnja niza gasnih elektrana, ukupnog kapaciteta 950 megavata, a radi se i na pripremama za izgradnju podzemnog skladišta gasa Banatski Itebej, najavio je izvršni direktor „Srbijagasa“ Jovica Budimir.\n„Te gasne elektrane treba da budu izgrađene u Beogradu, Novom Sadu, Subotici, Zrenjaninu, Sremskoj Mitrovici, Kragujevcu i Nišu“, rekao je Budimir.\nGovoreći o planovima „Srbijagasa“, Budimir je istakao da su u toku razgovori sa „Naftnom industrijom Srbije“, koja raspolaže gasnim poljem Itebej, kako bi se realizovao projekat podzemnog skladišta gasa na tom gasnom polju. On je izjavio da kapacitet tog drugog podzemnog skladišta u Srbiji treba da bude milijardu kubnih metara gasa.\nU vezi sa gasovodom „Južni tok“, Budimir je podsetio da je „Srbijagas“ potpisao ugovor za izradu projektne dokumentacije za taj magistralni gasovod, čija će dužina kroz Srbiju iznositi 400 kilometara. On je dodao da će kapacitet gasovoda kroz Srbiju iznositi oko 40 milijardi kubika godišnje i da su planirana dva kraka – jedan za Republiku Srpsku, a drugi za Hrvatsku.\nPodsećajući da je završena gasifikacija oko 95 odsto Vojvodine, dok je uži deo Srbije nepokriven gasovodnom mrežom, on je najavio da se planira gasifikacija Kolubarskog, Zlatiborskog, Raškog i Braničevskog okruga, čime bi bilo gasifikovano oko 60 opština u tim okruzima.\nNa Fejsu izveštavali o zemljotresu


Nepodnošljiva lakoća pridruživanja\nKoja strategija je rukovodila naše pregovarače da u SSP-u prihvate odredbu po kojoj se preduzećima iz EU daju ista prava kao i srpskim privrednim društvima u pogledu dobara od opšteg interesa?\nOdluka EU da pošalje misiju na Kosovo i priznanje nezavisnosti Kosova određenog broja njenih država članica otvaraju novo poglavlje u odnosima Srbije sa Unijom. Treba biti realan, suočiti se sa situacijom u kojoj se Srbija našla, ne ponašati se kao da se ništa nije dogodilo u našim odnosima, i u novim okolnostima sagledati položaj Srbije u procesu pridruživanja. Ključno pitanje je na kojim osnovama će se graditi dalji odnosi Srbije i EU.\nUmesto osmišljavanja strategije Srbije u novim okolnostima, pridruživanje je, po ko zna koji put, predmet pojednostavljenih poruka. Razmotrimo samo neke od njih.\nU žaru političke kampanje, sa središnjim pitanjem da li potpisati ili ne Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, ovom sporazumu se pripisuju svojstva koja on uopšte nema. Tako čujemo da će nam potpisivanje ovog sporazuma omogućiti pristup „značajnim razvojnim fondovima”, što je više nego diskutabilna tvrdnja. EU će u periodu od 2007. do 2013. pružati bespovratnu finansijsku pomoć svim zemljama zapadnog Balkana, u vidu programa pod nazivom Pretpristupni instrument (IPA), čiji korisnici su Hrvatska, Makedonija i Turska, Srbija, Crna Gora, Kosovo, BiH i Albanija. Raspolaganje ovim sredstvima ni u kom smislu nije uslovljeno potpisivanjem SSP-a. Razlika između zemaljaje uobimu predviđenih sredstava, ali ni to nije direktno u vezi sa statusom zemlje u procesu integracije, već je rezultat odluke EU. Tako je, na primer, za 2008. godinu po glavi stanovnika predviđeno oko 33 evra za Hrvatsku, 35 za Makedoniju, ali samo 7 za Tursku, iako je i ona kandidat, dok će Srbija dobiti 25 evra, BiH 19, a Crna Gora čak 53.\nTakođe, kažese da potpisivanjeSporazuma znači bolji život, veću zaposlenost, dodatni priliv stranih investicija i privredni razvoj Srbijeuopšte. Možeda bude, ali ne mora da znači – to pre svega zavisi od politike Vlade Srbije. Od 2000. godine preko 95 odsto proizvoda poreklom iz Srbije može da se uvozi na tržište EU bez plaćanja carine, a u roku od šest godina od stupanja SSP-a na snagu, mi bismo morali da ukinemo carine na uvoz proizvoda iz EU. Ukoliko bi SSP bio potpisan ove godine, tržište Srbije bi 2014. bilo potpunootvoreno za gotovo sve proizvode iz 27 zemalja EU.\nU tom kontekstu tema br. 1 trebalobi da budešta je do sada učinjeno i šta će se učiniti da se podigne konkurentnost naše privrede pre ukidanja carina na uvoz proizvoda iz EU. Uprkos političkim proklamacijamao evropskim integracijama mi nismo obezbedili slobodnu konkurencijuna tržištu Srbije, dozvolili smo dominaciju proizvođačkih kartela i trgovinske monopole, omogućili da jedan broj preduzeća dobija subvencije bez kontrole, slabili smo institucije zadužene za borbu protiv korupcije, sprovodili privatizaciju koja je u nemalom broju slučajeva izazivala ozbiljne sumnje, i da ne nabrajamo dalje. Da smo drugačije radili, u mnogo većoj meri bismo se približili evropskim standardima nego što bi to učinilo puko potpisivanje SSP-a.\nI najzad, od parola u predizbornoj kampanji, ne čuju se izuzetno važna pitanja, kakvo je na primer: koja strategija je rukovodila naše pregovarače da u SSP-u prihvate odredbu po kojoj se preduzećima iz EU daje pravo sticanja vlasništva nad nepokretnostima, i ista prava kao i srpskim privrednim društvima u pogledu javnih dobara/dobara od opšteg interesa. Učijem interesu je to učinjeno?Naime, mnoge zemlje su i u procesu pridruživanja iz domena primene gore navedene tipske odredbe izričito isključileprirodna bogatstva, poljoprivredno zemljište, šume i šumsko zemljište.Od novih članica EU, Estonija, Letonija, Litvanija, Slovačka i Mađarska su zadržale ograničenja u pogledu kupovine poljoprivrednog zemljišta i šuma tokom sedam godina od učlanjenja, sa mogućnošću produženja za još tri godine, Češka slično, Poljska zadržava restrikcije čitavih 12 godina, a Slovenija može primenjivati poseban mehanizam tokom sedam godina – podsetimo: od učlanjenja. Što se našeg regiona tiče, Albanija i Hrvatska su u svojim SSP izričito isključile jednaka prava nad navedenim dobrima. Od brojnih razloga za ovakvo postupanje, navedimo samo jedan: cene poljoprivrednog zemljišta u zemljama Centralne i Istočne Evrope, kao i na zapadnom Balkanu su neuporedivo niže nego u EU, i opravdana je bojazan da bi se zemlja kupovala samo u špekulativne svrhe.\nNa kraju recimo: nije potreban SSP za sprovođenje odgovorne i strateški osmišljene reforme. Nije potreban za poštovanje zakona, za borbu protiv korupcije, monopola, tržišnu ekonomiju, borbu za zaštitu životne sredine i strategiju ekonomskog razvoja Srbije. SSP je jedno od mogućih sredstava zastrateško uključivanje Srbije u jedinstveno tržište EU. Stoga, ne treba verovati frazama da je SSP neophodan kako bi se sprovodile reforme u Srbiji. Neodgovornost i zloupotrebu javnih poslova zbog ličnih i partijskih promocija ne treba sakrivati iza evropskih integracija.\nšef Kancelarije za pridruživanje SRJ Evropskoj uniji 2001–2003.


ODRŽANA KONFERENCIJA ZA NOVINARE POVODOM FESTIVALA VINA „INTERFEST“ | Novi Sad\nPočetna stranica › ODRŽANA KONFERENCIJA ZA NOVINARE POVODOM FESTIVALA VINA „INTERFEST“\nODRŽANA KONFERENCIJA ZA NOVINARE POVODOM FESTIVALA VINA „INTERFEST“\nČlan Gradskog veća za privredu mr Goran Sečujski prisustvovao je konferenciji za novinare povodom 13. festivala vina „Interfest“ koji će biti održan od 16. do 19. juna u Novom Sadu. Prisutnima su se takođe obratili pomoćnik direktora Turističke organizacije Novog Sada Radovan Jokić i direktorka Međunarodnog festivala vina „Interfest“ Nataša Budisavlјević-Radišić.\n-Grad Novi Sad preko Gradske uprave za privredu i TONS-a nekoliko godina unazad podržava ovu manifestaciju, koja predstavlјa prvi međunarodni skup vinara u Srbiji koji je organizovan sa cilјem promocije vina i vinske kulture. Za Grad je ovaj događaj važan jer se bavi vinom kao turističkim proizvodom, a turizam je delatnost koju smo prepoznali kao delatnost sa velikim potencijalom od značaja za razvoj Grada Novog Sada. S druge strane, ovaj događaj je za naš grad bitan jer je veoma posećen, na njega dolaze brojni lјubitelјi vina iz regiona i drugih zemalјa. Ovaj i mnogi drugi događaji doprinose povećanju broja turista u Novom Sadu, kojih je za prva četiri meseca više u odnosu na isti period prošle godine pri čemu i u dolascima i u noćenjima prednjače strani turisti – rekao je mr Goran Sečujski.\nPomoćnik direktora Turističke organizacije Novog Sada Radovan Jokić je naglasio da je promocija turističke ponude Grada Novog Sada znatno obogaćena zahvalјujući upravo Festivalu vina „Interfest“ koji svake godine dovodi veliki broj domaćih i stranih gostiju u Novi Sad.\n- Vinski turizam grada i okoline znatno je unapređen i pobolјšan ovakvom manifestacijom domaćih i stranih vinara. Na Trgu slobode i ove godine na „Interfestu“ ćemo potvrditi da je Novi Sad centar vinskog turizma, dobrog raspoloženja i lepote u svakom smislu – rekao je Radovan Jokić.\nDirektorka Međunarodnog festivala vina „Interfest“ Nataša Budisavlјević-Radišić rekla je da će na ovogodišnjem “Interfestu” nastupiti 80 vinarija iz 11 zemalјa koje će na festivalskom prostoru na Trgu slobode predstaviti svoja vina.\n-Pored tradicionalnih učesnika koje čine domaće vinarije i vinarije iz regiona kao i uvoznici vina iz vinskih zemalјa poput Italije, Španije, Portugala, ove godine će posetioci festivala prvi put, imati priliku da probaju vina iz Grčke, sa ostrva Samos. Radno vreme Festivala vina je od 19 časova do ponoći, ulaz je slobodan, a način plaćanja degustacije su vaučeri - rekla je Nataša Budisavlјević-Radišić.\nNovi Sad, 14. jun 2016. godine


Kako pronaći dobro akademsko zvanje na buvljaku srpskog školstva\nDiplomiraj u Srbiji\nJedan bauk kruži srpskom prosvetom: bauk lakog, brzog i površnog obrazovanja. Kupiti diplomu je krivično delo, ali kupiti diplomski i magistarski rad, pa čak i doktorat, to je na slobodnom tržištu slobodno, nekažnjivo i, sudeći prema stanju ovdašnjeg školstva, preporučljivo. Na kojoj to pijaci svaki đak i student u Srbiji u svakom momentu može da kupi "preko 6.000 gotovih diplomskih i magistarskih radova" iz svih oblasti, ko su autori, ko ih plaća i kakve su posledice evidentnog haosa koji već dugo vlada na tržištu udžbenika...\nZašto se desilo potonuće srpskog školstva u deceniji novog veka i šta su uzroci tome, danas je nemoguće celovito sagledati. Najlakše je sve objasniti usudom prohujalih vremena, promenama sistema i država, ratovima i siromaštvom. Generacije odrasle i vaspitavane u duhu improvizacije i slatkorečivih medijskih prevara o lakom uspehu i prekim putevima, danas polako preuzimaju glavne stubove društva.\nKakve su posledice toga, vidljivo je na svakom koraku. U institucije sistema dolaze mladi ljudi čija je preporuka diploma. Ali, kakav je kvalitet te diplome, kakvo je to školovanje bilo, sa kakvim znanjem je kritični uzorak ušao u takozvanu društvenu elitu, to je tema o kojoj se najradije ćuti.\nU Srbiji, ali očigledno i u dobrom delu bivše Jugoslavije, umesto školovanja kakvo smo do sada poznavali, na sceni je sistem bez sistema prema kome je nekadašnje oštro kritikovano jugoslovensko srednje usmereno obrazovanje bilo vrhunska akademija.\nGeneracija koja se upravo školuje prema metodama brzog i površnog, već duže vremena se snalazi kako zna i ume. U tome joj pomažu nepoznati "stručnjaci" sa "gotovim diplomskim radovima" koje otkupljuju vlasnici internet sajtova.\nProdaja "gotovih radova" postala je ozbiljan i unosan posao koji je u velikoj meri izbacio iz upotrebe zvanične udžbenike i sva do sada poznata nastavna sredstva. Uzrok tome je, između ostalog, i činjenica da su pisci udžbenika po pravilu u milosti političke koalicije koja vlada državom. Bez obzira na to da li su i u kojoj su meri stvarni autoriteti u svojim oblastima. Tu je i činjenica da pisci udžbenika rade za ogromne autorske honorare, da u javnosti periodično traju njihove međusobne svađe oko dokazivanja sopstvenih kvaliteta, te da niko ne garantuje hoće li preskupi udžbenik biti deo nastavnog programa sledećoj generaciji učenika. Nedavno je direktor Zavoda za izdavanje udžbenika Miloljub Albijanić teško optužio svog prethodnika Radoša Ljušića da je u vreme vršenja funkcije direktora ove ustanove sebi isplatio 5,6 miliona dinara na ime autorskih honorara za pisanje udžbenika i time prekršio zakon. Ljušić se branio da je kao autor imao zakonsko pravo na pet odsto od maloprodajne cene udžbenika. Naravno, drugo je pitanje da li je Ljušić bio u ozbiljnom sukobu interesa (i ko je bio dužan da to utvrdi), jer je sebi kao direktor Zavoda za izdavanje udžbenika mogao da odobri neograničen broj autorskih naslova i isto toliko honorara.\nU takvoj atmosferi srednjoškolci, ali i studenti, počeli su da primenjuju ideologiju samoorganizovanja...\nOdsustvo ozbiljne državne politike u školstvu dovelo je do toga da su tvorci ideje o "lakom i brzom obrazovanju" putem javne prodaje "gotovih diplomskih radova" skoro sasvim porazili glavnog državnog izdavača kao što je Zavod za izdavanje udžbenika. Ali, pre svega, ovde je reč o fenomenu koji je razobličio svu trulež jednog zaparloženog školskog sistema, čija je politika svedena na ekonomsko preživljavanje postojećeg i održavanje socijalnog mira kod nastavnog osoblja koje u sindikalnim aktivnostima provede dobar deo školske godine.\nšta očekivati od mladih ljudi đačkog uzrasta koji u sopstvenoj porodici imaju siromaštvo kao znak generacijskog raspoznavanja, i šta očekivati od njihove "akademske perspektive" u okolnostima kad moraju sami da se snalaze kako bi što pre došli do diplome i zaposlenja?\nTu je spasonosni "diplomski za poneti", ponuđen kao jeftina kineska kopija vrhunskih brendova...\nVlasnik jednog od internet sajtova koji na veliko nudi "diplomiranje iz prve", specijalno za đake u Srbiji, svečanim tonom počinje svoj marketing:\n"...Dobro došli na najpoznatiji i najstariji internet portal koji se bavi maturskim, seminarskim i diplomskim radovima.\nSedam godina tradicije su dokaz kvaliteta našeg rada i kvaliteta našeg tima, zahvaljući tome smo postali apsolutni lider, stekli ugled i prepoznatljivo ime! Ukoliko tražite pomoć pri izradi Vašeg rada, na pravom ste mestu.\nNaš cilj je da pomognemo svim autorima koji nemaju vremena da sami urade radove, tako sto ćemo im ponuditi neophodne radove. Mi cenimo Vaše vreme. Gotovi maturski, seminarski, diplomski radovi, magistarski radovi su iz oblasti: ekonomije (menadžmenta, marketinga, finansija, elektronskog poslovanja), bankarstva, informacionog sistema, računarske mreže, hardvera, inteligencije, turizma, fizike, informatike, biologije i ekologije, filozofije, istorije, geografije, hemije, književnosti, matematike, likovnog, psihologije, sociologije, operativnog sistema, baze podataka, programiranja, informacionih sistema, računarske mreže...)".\nVlasnik jednog od internet sajtova koji su se potpuno uklopili u ideologiju bezb(r)ojnih "lakih univerziteta", čija je jedina misija profit po svaku cenu, nedavno je raspisao i konkurs (očito mu je ponestalo "gotovih radova"!). U ovom "javnom raspisu", vlasnik internet sajta precizira šta mu treba:\n"...Potrebni su nam saradnici koji bi radili radove iz raznih oblasti: ekonomija, biznis planovi, makroekonomija, finansije, biologija, ekologija, psihologija, sociologija, muzika, arhitektura, pravo, medicina, engleski jezik, hemija, fizika, književnost..."\nSrećni prodavac tuđeg znanja ide dalje, pa poziva đake i studente da obrate pažnju na spisak "gotovih radova koje posedujemo".\nDa bi stvar bila ubedljivija i da bi sebe preporučio kao ozbiljnog preduzetnika u ovom "akademskom biznisu", vlasnik spasonosnog sajta kaže kako je skupio sve samu intelektualnu elitu da radi na obrazovanju đaka i studenata u Srbiji:\n"...U cilju pružanja što kvalitetnijeg sadržaja radova, okupljen je odabrani tim, sastavljen od iskusnih stručnjaka iz različitih oblasti, čiji je cilj da autorskim pristupom i prepoznatljivim stilom izrađuju i istražuju najrazličitije oblasti i afirmišu slučajeve iz prakse.\nUkoliko niste pronašli rad koji Vam treba na našem spisku - ne očajavajte! Obratite nam se sa Vašim zahtevom, iznesite, ako ste dobili, detalje vezane za izradu rada od strane profesora: grub sadržaj, teze, formu, stil kucanja, rok, broj strana... Mi ćemo kontaktirati naše stručne saradnike (među kojima su profesori, magistri, odlični studenti viših godina...), koji se ovim poslom bave duži niz godina, i videti jesu li oni u mogućnosti uraditi rad. Dinamika aktuelnih popusta i akcija je jedanput mesečno!"\nNaravno, vlasnik (ili vlasnici) ovog elektronskog buvljaka, kao preduzetni ljudi, ponudili su školskoj omladini i druge "lake sadržaje", poput ukratko prepričanih dela iz obavezne lektire, te mnoštvo skraćenih kurseva iz tehnologije prepisivanja i drugih prevara.\nOvakvi i slični primeri obrazovne i duhovne pustoši generacije koja se sprema da preuzme srpsko društvo i državu, samo su deo sveopšte pijačarske i tezgaroške ideologije nastale na ruševinama bivše jugoslovenske zajednice. Ako se nešto slično ili skoro isto dešava i u najvećem broju bivših bratskih republika, to svakako ne treba da bude uteha srpskom školstvu i srpskoj kulturi.\nU dva poslednja veka, iz Beograda su u svet odlazili najškolovaniji i najsposobniji kadrovi, obrazovanje u Srbiji je bilo ravno svetskim standardima, a u pojedinim naučnim disciplinama i iznad tih standarda. Nažalost, politika improvizovanog školovanja, raznih "letećih školovanja" kao i politika dobrog broja privatnih univerziteta koje zanima samo profit, doveli su do toga da svaki bakalin koji uloži novac u prodaju "gotovih diplomskih i magistarskih radova", može da napravi profit kao sa prodajom brze hrane i gotovih jela. Onaj ko je sve ovo zgotovio, svakako je i sebi odsekao granu na kojoj sedi. On to danas ne vidi, ali osetiće kad padne.


Provera poslovanja kompanija (Due Diligence) | Protecta MCI Beograd\nProvera uspešnosti poslovanja (“Due Diligence”) je od izuzetne važnosti za donošenje značajnih poslovnih odluka – udruživanje i spajanje firmi, kupovina preduzeća ili ulaganje i investicije.\nProtecta MCI pruža usluge koje obuhvataju sveobuhvatnu procenu imovine, obaveza, komercijalnog potencijala i drugih bitnih činjenica o firmamam i kompanijama za čije poslovanje ste zainteresovani.\nNaše provere daće Vam uvid u sve finansijske i nefinansijske aspekte poslovnih mogućnosti Vaših potencijalnih poslovnih partnera.\nProvera poslovanja (Due Diligence) ima sledeće ciljeve:\nProvera naznačene poslovne orijentacije i tačnosti navoda o radu firme;\nUtvrđivanje i potvrda istorije profita ili gubitaka;\nUtvrdjivanje i potvrda tačnosti iskazanih godišnjih finansijskih izveštaja;\nIstraživanje i utvrđivanje reputacije i tržišne pozicioniranosti kompanija;\nProvera postojanja zahteva za naknadu štete ili dugovanja ili pokrenutih sudskih postupaka;\nIstraživanje i analiza vlasništva, uprave kao i utvrdjivanje drugih podataka od značaja za sagledavanje poslovnih odnosa unutar upravljačkih struktura firme;\nIdentifikacija eventualnog postojanja problema vezanih za bilo koji poslovni proces;\nProcena rizika, provera svih relevantih poslovnih podataka, pretraga javnih registara.\nNa osnovu specifičnosti zahteva naših klijenata, u mogućnosti smo da pružimo potrebne konsultacije i da zajednički utvrdimo nivoe i obim provere kako bi postigli punu ekonomičnost i najoptimalniji odnos izmedju cene i kvaliteta usluga.