Poznat identitet muškarca koji je ubijen u Banjoj Luci\nU Gundulićevoj ulici u Banjoj Luci sinoć oko 23 časa iz vatrenog oružja ubijen je muškarac. Prema nezvaničnim informacijama likvidiran je Nebojša Čubrilović, narkodiler iz Slovenije koji je u kući živio kao podstanar.\nPrema još nepotvrđenim ionformacijama u Čubrilovića je ispaljeno najmanje četiri do pet metaka ispred vrata kuće, koja u vlasništvu Đurađa Regodića, koji je inače (su)vlasnik hotela “Talija” u centru Banje Luke.\nIz Centra javne bezbjednosti Banja Luka je saopšteno da je ubijen tridesettrogodišnjak iz Banje Luke, te da je ubistvo je oko 23.00 sata izvršilo nepoznato lice upotrebom vatrenog oružja.\nDežurni tužilac Okružnog tužilaštva Banja Luka i policijski službenici Sektora kriminalističke policije izvršili su uviđaj na licu mjesta.\nIz tužilaštva su naveli da je uviđaj obavio dežurni tužilac Okružnog tužilaštva Banja Luka Željko Blažić, zajedno s ovlaštenim službenim osobama Centra javne bezbjednosti Banja Luka-Sektor kriminalističke policije.\nTužilac je naložio da se preduzmu istražne radnje i mjere na otkrivanju počinioca ovog krivičnog djela.\nS mjesta ubistva su izuzeti tragovi koji će se koristiti za potrebe vještačenja, a naložena je i obdukcija tijela ubijenog, koja će biti obavljena u Zavodu za sudsku medicinu Republike Srpske.


Pobjeda stranke, a ne kandidata\nPredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata Milorad Dodik ocijenio je jucer u Banjoj Luci da ce pobjeda Rajka Kuzmanovica na prijevremenim predsjednickim izborima doprinijeti potpunoj politickoj st Procitaj vise\nSlab odziv srpskih birača\nU Republici Srpskoj jucer su održani prijevremeni izbori za predsjednika ovog bh. entiteta. U utrku za sedmog po redu predsjednika RS ušlo je devet kandidata politickih partija i jedan nezavisni ka Procitaj vise\nU utrci deset kandidata\nZa vanredne predsjednicke izbore, prema podacima Centralne izborne komisije BiH, registrovano je preko milion i sto hiljada biraca. U Republici Srpskoj danas se održavaju prijevremeni izbori za predsj Procitaj vise\nDelta Maxi preuzela Tropik maloprodaju\nPredstavnici kompanija “Delta Maxi” iz Beograda i “Tropik maloprodaje” Banja Luka u srijedu su potpisali ugovor o preuzimanju kompanije “Tropik maloprodaja”. Ugovorom vrijednim 35 milona eura, “Tropik Procitaj vise\nHitni postupak bez javne rasprave\nU Banjoj Luci danas ce biti održan nastavak šeste posebne sjednice Narodne skupštine RS na kojoj bi se poslanici trebali izjasniti o prijedlogu dokumenta Ekonomska politika za 2008. godinu. Vec toko Procitaj vise\nMožemo živjeti samo uz uvažavanje”\nPolaganjem svecane zakletve pred Narodnom skupštinom Rajko Kuzmanovic jucer je preuzeo dužnost predsjednika Republike Srpske. U inauguralnom govoru Kuzmanovic je rekao da preuzimanjem funkcije predsj Procitaj vise\nČetiri prijedloga za novi grb\nKomisija za utvrdivanje simbola Republike Srpske danas bi trebala da u parlamentarnu proceduru uputi prijedloge novog grba Republike Srpske. Kako je ranije saopšteno, poslanici Narodne skupštine imace Procitaj vise\nStranka za BiH vodi kampanju protiv CIPS-a\nDušanka Majkic, predsjedavajuca Komisije za finansije i budžet Parlamenta BiH, smatra da su napadi na rad CIPS-a usmjereni iskljucivo na njenog direktora Sinišu Macana jer je pripadnik srpskog naroda. Procitaj vise\nOtac nacije zaboravio svoju ratnu ulogu\nDobrica Cosic, srpski pisac i akademik, boravio je u dvodnevnoj posjeti Banjoj Luci kako bi na XII medunarodnom sajmu knjige promovisao svoj posljednji roman „Vreme vlasti 2“. Osim predstavljanja novo Procitaj vise\nDržava bez entitetske podjele\nU povodu obilježavanja 101. godine osnivanja Hrvatske narodne zajednice u Banjoj Luci je u subotu predstavljen prijedlog Biskupske konferencije o ustavnom preustrojstvu BiH. Snažna decentralizacija U Procitaj vise


OTETI MISIONARI IZ SAD: Na Haitiju bande sada kontrolišu polovinu prestonice Port o Prens, Vašington ne šalje trupe\n18. 10. 2021. u 09:56\nDetalji o otmici nisu do kraja objašnjeni, ali lokalno stanovništvo je svedočilo da su misionari oteti iz autobusa koji je išao ka aerodromu.\nHaiti ima jednu od najvećih stopa kidnapovanja na svetu jer bande koriste situaciju u zemlji da na ovaj način dođu do novca. Više od 600 otmica je registrovano na Haitiju za prvih devet meseci ove godine što je znatno više od 231 kidnapovanja zabeleženih za isti period 2020. godine. Ali čak i u zemlji koja je navikla na rašireno bezakonje, otmica tako velike grupe Amerikanaca šokirala je zvaničnike. Do juče po podne niko iz američke vlade se nije oglasio povodom incidenta.\nHaiti je godinama u stanju političkih previranja, a situacija se drastično promenila na gore posle ubistva predsednika Žovanela Moiza u julu ove godine. Uz to, razorni zemljotres koji je u avgustu odneo preko 2.000 života, još je pogoršao ionako lošu situaciju i učinio je gotovo nemogućom za normalan život ljudi.\nRUSKI LOVAC PRESREO AMERIČKI BOMBARDER: MiG-31 stao na put B1-B\n17. 10. 2021. u 16:13\nUSVOJEN ZAKONSKI PREDLOG: Predstavnički dom izglasao podizanje granice zaduživanja\n13. 10. 2021. u 07:44\nHAVANA SINDROM I U KOLUMBIJI: Nema bezbednog mesta za američke diplomate\n13. 10. 2021. u 00:03\nKIM NA OPREZU: Razvoj naoružanja zbog neprijateljske politike SAD\n13. 10. 2021. u 08:02\nNasilje raste u glavnom gradu Port o Prensu. Prema nekim procenama, bande sada kontrolišu otprilike polovinu grada. Nedavno su bande pucale na školski autobus, pri čemu je povređeno najmanje pet ljudi, uključujući učenike, dok je banda otela drugi gradski autobus.\nMnogi Haićani, žitelji zvanično najsiromašnije zemlje Amerike, pozivali su Sjedinjene Države da pošalju vojsku da stabilizuje situaciju, ali administracija predsednika DŽozefa Bajdena nije bila voljna da pošalje trupe.\nMisija Ujedinjenih Nacija\nKIDNAPOVANJE američkih misionara dogodilo se samo dan nakon što je Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija produžio svoju misiju na Haitiju za devet meseci.\nkidnapovanje Haiti vesti misionari SAD naoružane bande\nŠEF BRITANSKIH OBAVEŠTAJACA PORUČUJE EVROPI: Ne zanosite se, Rusija neće popraviti svoje ponašanje!\nEVROPSKE zemlje ne bi trebalo da budu uverene da će njihovi unilateralni ustupci prema Rusiji izmeniti politiku Moskve, izjavio je direktor britanske spoljnoobaveštajne službe MI6 Ričard Mur.\n30. 11. 2021. u 18:46\nPRODUŽEN LOKDAUN U AUSTRIJI: Stroge mere do 12. decembra, restrikcije za nevakcinisane i kasnije\n30. 11. 2021. u 22:06\nPUTIN UPUTIO ZAHTEV NATO-U: "Tražimo pismene garancije, pošto usmene obaveze ne realizujete"\nPREDSEDNIK Rusije Vladimir Putin predložio je da se krene u pregovore oko postizanja pravnih garancija za neširenje NATO-a na istok.\n01. 12. 2021. u 12:45\nREAGOVAĆEMO AKO POSTAVE RAKETE NATO U UKRAJINI: Neuvijen odgovor Vladimira Putina na oštre poruke lidera Severnoatlantskog saveza\n30. 11. 2021. u 22:11\nBUNKERI ZA 5.000 LJUDI I TAJNI KREMATORIJUMI: Bio je 47 godina u Iluminatima i tvrdi - Bil Klinton je umešan!\nMUŠKARAC koji je 47 godina bio član Iluminata, otkrio je detalje o ovom tajnom društvu.\n30. 11. 2021. u 22:29\nBLOKADA PUTEVA U LONDONU: Masovna hapšenja i zatvorske kazne! Ovako izgleda obračun države sa prestupnicima\nSVE JE SPREMNO ZA RUSKE NUKLEARNE RAKETE: Lukašenko otkrio - Jeljcin me je pritiskao, rekao sam ne!\nSVA lansirna mesta za nuklearne interkontinentalne balističke rakete u Belorusiji, osim jednog, očuvana su i spremna za upotrebu, izjavio je beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko u intervjuu za RIA Novosti.\n01. 12. 2021. u 17:47\nPROTESTI U VIŠE GRADOVA AUSTRIJE: Protivnici korona mera na skupovima u svim većim gradovima\nU VIŠE gradova Austrije danas posle podne održavaju se protesti protivnika epidemioloških mera i odluke o uvođenju obavezne vakcinacije.\n01. 12. 2021. u 17:40\n18:34 OVO JE PRVA SUPRUGA ŽIKE JAKŠIĆA: Bili su u braku deset godina, zajedno imaju sina - evo kako ona danas izgleda! (FOTO)\n18:22 VUČIĆ POKAZAO VAŽNA DOKUMENTA: Istina o Rio Tintu pred građanima Srbije - ključni dokument iz 2012. godine\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić na vanrednoj konferenciji za novinare govorio je o Rio Tintu i pokazao dokumenta.\n18:20 ZA ŠEST DANA KREĆE ISPLATA 20 EVRA: Vučić o državnoj pomoći građanima Srbije\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić u vanrednom obraćanju građanima Srbije rekao je kada će krenuti isplata vanredne novčane pomoći.\n18:14 ŠARGAREPA ZA BOLJE VARENJE: U ovo doba godine na trpezi treba da se nađe korenasto povrće\n18:13 ZVEZDA - VOŽDOVAC, UŽIVO: Crveno-beli jure novi trijumf u Superligi\nCRVENA zvezda igra protiv Voždovca odloženu utakmicu 10. kola Superlige Srbije koju možete da pratite uživo na portalu "Novosti".\n(UŽIVO) VANREDNO OBRAĆANJE PREDSEDNIKA VUČIĆA: "Predstaviću istinu o projetku litijuma i Rio Tinto" (VIDEO)\nTAKMIČE SE ČIJA ĆE LAŽ BITI VEĆA: Jovanov o napadima na Danila Vučića\n01. 12. 2021. u 17:16


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Ponovo pokazala zašto je zovu kraljicom bikinija\nPonovo pokazala zašto je zovu kraljicom bikinija\nIzraelska lepotica i ovog leta uspela je da zaseni mnoge svoje koleginice kada se pojavila u minijaturnom kupaćem kostimu.\nOdušvila obožVoce novom provokativnom slikom\nBar aefaeli trenutno boravi u rodnom Izraelu, a da joj odmor i te kako prija pokazala je fotografijama na društvenim mrežama.\nSlavni supermodel fotografisala se na jednoj plaži gde je pozirala u bikiniju i sa šeširom na glavi.\n* VIDEO: Atraktivna manekenka reklamira donji veš\n* Kejt Apton dobija zamenu\n* Guza Amber Rouz zasenila Kim Kardašijan\nU centru pažnje bila je njena zavidna figura, zbog koje je i dobila nezvaničnu titulu kraljice bikinija.\n-Bez filtera, čisto uživanje - napisala je ona.\nŠOUBIZNIS "Mama je umorna od nošenja gaćica"


U izradi nacionalni program za borbu protiv dezertifikacije i ublažavanja posledica suša | Novinska agencija Beta\nZELENA-SRBIJA | 17.06.2020 13:10 > 17.06 13:10\nU izradi nacionalni program za borbu protiv dezertifikacije i ublažavanja posledica suša\nMinistarstvo zaštite životne sredine saopštilo je danas da je započelo izradu Nacrta nacionalnog akcionog programa za borbu protiv dezertifikacije i degradacije zemljišta i ublažavanja posledica suša.\nOvim dokumentom biće utvrdjene praktične mere neophodne za borbu protiv dezertifikacije, kao i neophodne uloge i aktivnosti vlade, lokalnih zajednica i korisnika zemljišta, kao i raspoloživi potrebni resursi, saopštilo je Ministarstvo povodom Svetskog dana borbe protiv dezertifikacije i suše, 17. juna.\nMinistarstvo je, na osnovu pristupanja programu "Neutralnost degradacije zemljišta", formiralo multisektorsku radnu grupu i u februaru Sekretarijatu "Кonvencije Ujedinjenih nacija o borbi protiv dezertifikacije u zemljama sa teškom sušom i/ili dezertifikacijom, posebno u Africi" dostavilo "Izveštaj o primenjenoj metodologiji i identifikaciji ciljeva za uspostavljanje neutralnosti degradacije zemljišta u Republici Srbiji".\nMinistarstvo je Sekretarijetu Konvencije u aprili uputilo i "Inicijivu za sušu, Republika Srbija Preporuke za izradu Nacionalnog plana za sušu", kao osnov za dalju borbu protiv suše i njenih posledica, koja je od 2000. godine u Srbiji izazvala štetu od pet milijardi evra.\nPodseća se da dezertifikacija zemljišta sa kojom se suočavaju skoro sve zemlje sveta, podrazumeva degradaciju zemljišta sa smanjenjem, odnosno gubitkom biološke i ekonomske produktivnosti.\nUzroci dezertifikacije zemljišta su brojni, ali uglavnom su posledica ljudskih aktivnosti, kao što su promena namene korišćenja zemljišta, nekontrolisana seča šuma, nekontrolisana urbanizacija, neadekvatni tretman obradivog zemljišta, a neposredni uzrok su i klimatske promene, različite forme erozije zemljišta, poplave.\nProcesi degradacije zemljišta manifestuju se na različite načine, od smanjenja prinosa useva, do smanjenja produktivnosti ekosistema i gubitka biodiverziteta.\nOvogodišnje obeležavanje Svetskog dana borbe protiv dezertifikacije i suše Ujedinjene nacije posvetile su uticaju porasta svetske proizvodnje i široke potrošnje na zemljište.\nКako je istaknuto, danas je više od dve milijarde hektara nekadašnjeg plodnog zemljišta degradirano, a više od 70 odsto prirodnih ekosistema izmenjeno.\nUkazano je da rast svetske populacije, sve veći obim proizvodnje stočne hrane i proizvodnje jeftine brzo potrošne odeće, imaju veliki negativni uticaj na zemljište, ali i na stanje ekosistema i biodiverziteta.\nProcenjuje se da će do 2030. godine za proizvodnju hrane biti odvojeno dodatnih 300 miliona hektara zemljišta, dok će 35 odsto više plodnog zemljišta biti korišćeno za potrebe modne industrije.\nOvakav trend uticaće i na klimatske promene, s obzirom da četvrtina emisije gasova sa efektom staklene bašte (GHG) dolazi od poljoprivrede, šumarstva i drugih vidova korišćenja zemljišta, dok proizvodnja odeće i obuće uzrokuje osam odsto emisije GHG, sa procenom da je moguće da do 2050. godine ovaj procenat naraste i do 50 odsto.\nMinistarstvo ovogodišnjom manifestacijom pridružuje se pozivu Ujedinjenih nacija da svojim svakodnevnim ličnim izborima, promenom navika u ishrani, odevanju i životom u harmoniji s prirodom, doprinesemo očuvanju i obnavljanju zemljišta, očuvanju biodiverziteta i ublažavanju posledica klimatskih promena.\nКonvenciju Ujedinjenih nacija o borbi protiv dezertifikacije u zemljama sa teškom sušom i/ili dezertifikaciojm, posebno u Africi, koja je usvojena 1994. godine u Parizu, do sada je ratifikovalo 197 zemalja, od čega je više od 140 zemalja pogodjeno procesom dezertifikacije/degradacije zemljišta.\nSrbija je Konvenciju potpisala 2007. godine.\nSvetski dan borbe protiv dezertifikacije i suše, koji promoviše ciljeve Кonvencije svake godine posvećen je drugoj temi, a ove godine slogan "Food.Feed.Fibre." ukazuje na uticaj prizvodnje hrane i modne industrije na zemljište, navedeno je u saopštenju.\nIdeja je potekla od Irfana Misvarija koji je ukazao na uticaj modne industrije na zemljište i vodu u indonežanskoj provinciji Zapadna Java.\nU ovoj oblasti, koja se tokom sušne sezone pretvara u sušno područje, u uzgoju pamuka više od stotinu tekstilnih i modnih kompanija iskoristi više od 2.500 litara vode za proizvodnju jedne majice.


PRO-Budućnost: Podrška projektima razvoja društvene kohezije - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno PRO-Budućnost: Podrška projektima razvoja društvene kohezije\nPRO-Budućnost: Podrška projektima razvoja društvene kohezije\n12/03/2022 - 11:55\nUSAID-ov projekat PRO-Budućnost, kojeg u BiH provodi američka humanitarna organizacija Catholic Relief Services (CRS) sa partnerima, objavio je Javni poziv za dodjelu finansijske podrške projektima razvoja društvene kohezije.\nProjektni prijedlozi moraju se odnositi na izgradnju mira i jačanja povjerenja, unapređenja dijaloga i razvoja društvene kohezije u BiH, a na javni poziv, otvoren do 01. aprila, mogu se prijaviti: omladinske i organizacije civilnog društva, ekološke organizacije i organizacije koje djeluju pri vjerskim zajednicama i bave se međureligijskim dijalogom.\nAplikanati svoje ideje i prijedloge trebaju kreirati u skladu sa Platformom za mir, koja je rezultat intenzivnog i dugotrajnog rada projekta PRO-Budućnost u lokalnim zajednicama širom Bosne i Hercegovine.\n“Kroz ovaj projekat izdvojeno je više od milion dolara za male grantove, a kroz ovogodišnji Javni poziv u dva ciklusa biće izabrano 15 malih grantova, koji su približne vrijednosto oko 7.000 KM”, navodi Nera Haljevac, predstavnica CRS-a.\nInače, sam projekat PRO-Budućnost, projekat je izgradnje mira i povjerenja među građanima i građankama svih etničkih i vjerskih skupina u Bosni i Hercegovini, a svoje aktivnosti provode u preko 75 lokalnih zajednica, među kojima je i Zeničko dobojski kanton.\nPrethodni članakKošarkašice Čelika upisale novu prvenstvenu pobjedu\nNaredni članakSportsko-rekreativni klub Bosna organizuje Eko rafting regatu


Na izložbi „Taština malih razlika“ | AzilSrbija\nPočetna / AKTUELNO / Na izložbi „Taština malih razlika“\nNovi Sad,21. maj– „U okviru projekta sa ženama i tinejdžerkama tražiocima azila kao i sa mladim ženama iz Srbije, koji finansira Svetska banka, APC je organizovao interkulturalnu radionicu u Muzeju savremene umetnosti u Novom Sadu. U ovom muzeju je u toku izložba britanskog umetnika Grejsona Perija „Taština malih razlika“, koju su obišle žene iz Avganistana, koje borave u Centru za azil u Krnja?i, a uz njih su bile i žene iz Srbije.\nBila je to prilika da se kroz doživljaj umetni?kog dela i razli?itost percepcija u njegovom tuma?enju otvori i prodiskutuje tema suo?avanje pojedinaca sa izazovima. Pažnju smo usresredili posebno na žene i sve ono sa ?im se suo?avaju u želji da napreduju – obrazovanje, razvijanje individualnosti i stila, upoznavanje sa drugim ljudima, uloga majke, kao i o pripadnosti odre?enoj grupi – migranti, izbeglice, Balkanci.\nPrethodno Kreativna radionica kroz umetničko izražavanje\nSledeće Pravno i psihološko savetovanje migranata duž granica Srbije sa Mađarskom, Hrvatskom i Rumunijom


Dan Narodne biblioteke Kruševac (VIDEO) | RTK\nDan Narodne biblioteke Kruševac 1. oktobar i 156 godina postojanja, biće obeležen sutra u čitaonici od 12 časova otvaranjem izložbe ,,Štamparstvo i izdavaštvo u periodu od 1885 do 1941. godine“ autora mr Snežane Nenezić i od 13 časova svečanom akademijom.\nDirektorka biblioteke Violeta Mihajlović ističe da će ovom prilikom biti dodeljene nagrade najvernijim čitaocima i učenicima za najbolje radove na literarnom konkursu MOJ KUTAK U GRADU.\nTokom meseca oktobra, posvećenog knjizi, Biblioteka će promovisati nove naslove domaćih pisaca.\nOd 9. do 11. oktobra Narodna biblioteka Kruševac sa Kulturnim centrom i Istorijskim arhivom, organizuje Sajam knjiga Rasinskog okruga. gde će promovisati najnoviji broj časopisa ,,Savremena biblioteka“, a tokom oktobra, meseca posvećenog knjizi, predstaviće i nove naslove zavičajnih pisaca i učestvovaće na Sajmu knjiga u Beogradu.\nNarodna biblioteka Kruševac je najstarija ustanova u kulturi u gradu. Postoji 156 godina i najveća je javna biblioteka u Rasainskom okrugu sa 67 opštinskih, školskih i specijalnih biblioteka.Čitaocima, kojih je 7.700, na raspolaganju je preko 150.000 naslova.\nPrethodno : Moje najlepše dvorište – pobednici do kraja nedelje (VIDEO)\nSledeće : Radnici „Zvezde“ nastaviće rad kada dobiju jednu platu i garanciju kontinuiteta zarada


Nova stranka traži zabranu desničarskog skupa u Beogradu\nZAHTEV ZA GRADONAČELNIKA\nZoran Živković je kazao je da će ta partija reagovati ukoliko nadležni ne zabrane najavljeni skup desničara\nObjavljeno: 06.02.2018. 14:53h\nRukovodstvo Nove stranke pozvalo je danas gradonačelnika Beograda Sinišu Malog da "pismeno i javno" zatraži od gradske Policijske uprave da zabrani "Marš za srpsko Kosovo" koji su pojedine desničarske organizacije najavile za 17. februar.\n"Ako to ne budu uradili, mi ćemo pozvati stranke, pokrete, udruženja, sindikate na dogovor kako da se suprotstavimo tom maršu. Ne pozivam ni na kakve kontramitinge niti na sukobe, postoje i drugi načini za opredeljivanje gradjana koji su protiv takvog skupa", kazao je Živković novinarima u sedištu Nove stranke u Beogradu.\nOn je ocenio da su organizatori marša "rulja koju je organizovao Aleksandar Vučić" a da je samo pominjanje Kosova u najavi tog skupa "vrhunac licemerja i bezobrazluka".\n"Kosovo se ne brani u Kosovskoj ulici u Beogradu ili po kafanama. Gde su bili kad je trebalo braniti Kosovo 1999. godine ili 17. marta 2004. godine kada se dogodio pogrom nad kosovskim Srbima? Neka naprave marš od Uroševca do Prizrena, tamo se brani Kosovo", naveo je lider Nove stranke.\nPoslanica te partije Marinika Tepić kazala je da ne bi ništa bilo sporno u vezi sa najavljenim skupom da njegovi organizatori nisu "isti oni koji su pre dva dana na pomenu Milanu Nediću uzvikivanjem nacističkog pozdrava 'zig hajl' i podizanjem ispružene ruke uvis, poslali najgoru sliku iz Beograda i Srbije".\nBONUS VIDEO: Zamalo tuča i sukob pristalica lika i dela Milana Nedića i pristalica Demokratske stranke\nBeogradski izbori 2018.Izbori u Beogradu 2018.Nova strankaMarš za srpsko KosovoZoran ŽivkovićDesničari


Varhelji: Nije na EU da razmatra finansijsku situaciju u CG\nTanjug 4. maja 2021. 16:07\nPODGORICA – Evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji izjavio je danas da u Briselu razmatraju da pomognu Crnoj Gori da se suoči sa teškoćama koje su nastale usled kreditnog aranžmana s kineskom Exim bankom za autoput, a koji je velika finansijski teret za Crnu Goru.\n„Naravno, nije na nama da razmatramo finansijsku situaciju u zemlji. Vlada nam je tražila pomoć, i upravo to i radimo. Ali nije na nama da plaćamo umesto drugih zajmove. I mislim da to nije ono što Vlada traži od nas, već da razmotrimo mogućnost refinansiranja, odnosno druge finansijske modalitete“, rekao je Varhelji na konferenciji za novinare u Podgorici s premijerom Zdravkom Krivokapićem, prenose Vijesti.\nOn je dodao da još ne može da kaže da li EU to može da uradi ili ne, već da to razmatra.\n„Razmatramo različite opcije i u komunikaciji smo sa Vladom“, kazao je Varhelji.


Zadovoljan radom institucija Srpske | Zvornik Danas\nBANJALUKA – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da nije bila moguća stabilnija odbrana od poplava, te da je zadovoljan radom institucija Srpske u teškim uslovima.\n„Poplave su došle iznenada i nije bila moguća neka stabilnija odbrana od one koju smo pružili. Za samo jedan dan palo je kiše koliko za šest do osam mjeseci i to je bio strašan pritisak koji nisu mogla izdržati riječna korita, nasipi i sistemi odbrane“, rekao je Dodik.\nOn je za „Novi pečat“ ocijenio da su pričinjene štete ogromnih razmjera i da će bitno uticati na budući status i razvoj Srpske.\n„Sada je važno da izađemo sa jasnim planom šta i kako učiniti. Kao prvo, trebalo bi obezbijediti jednokratnu pomoć onima u čije stambene objekte je ušla voda, jer prvi zadatak je obezbijediti da ljudi imaju gdje da borave“, dodao je Dodik.\n„Problem u Šamcu je ogroman, jer je sve odneseno. I kanalizacija i odvodi su začepljeni, jer se ogromna količina mulja slegla i začepila odvode. Trebaće nam mnogo vremena i prostora da to sve osposobimo“, kaže Dodik.\nOn je istakao da je potrebno napraviti procjenu za pomoć privredi. „Pružićemo pomoć i privrednicima da ožive proizvodnju. Mnogima su nastradali, ne samo pogoni, već i repromaterijal, pa čak i gotovi proizvodi“, podsjetio je Dodik.\nOn je napomenuo da će biti formiran i fond solidarnosti, koji će imati svoje izvore finansiranja. „On bi mogao funkcionisati i više od sedam godina, s obzirom na obim šteta koje su pričinjene“, pojasnio je Dodik.\n„Vjerovatno ćemo uvesti i dodatni porez na plate zaposlenih, koji će se zvati solidarni porez i biće dio trajnih prihoda pomenutog fonda solidarnosti. Kada pomognemo u stambenom zbrinjavanju, počećemo s ulaganjima u privredu, infrastrukturu i poljoprivredu“, rekao je Dodik.\nOn je napomenuo da će biti napravljene i procjene novih odbrambenih sistema, na bazi sadašnjih odnosa – ove posljednje poplave i onoga što je ona učinila.\n„Moramo prilagoditi sve naše planove na nove sisteme odbrane. To je posao koji će morati biti rađen godinama, možda i decenijama“, naglasio je predsjednik Srpske.\nOznake: institucijemilorad dodikpoplavepredsjednik rssrpska


Zvezda dovela prvo pojačanje, Nikola Petković treći put na Marakani\nPrvo pojačanje Crvene zvezde u zimskom prelaznom roku je odbrambeni igrač Nikola Petković, koji će po treći put obući dres kluba sa Marakane.\nOn dobro zna kako funkcionišu stvari među crveno-belima, pošto je igrao za srpskog vicešampiona 2008. godine i prošle sezone. Petković će dati značaj doprinos čvrstini u odbrani, a može da igra i levog beka i levog štopera.\nIskusni, 26-godišnji defanzivac je prvo oprostio dug kada je u klub sa Marakane došla nova uprava na čelu sa Draganom Džajićem i Nebojšom Čovićem, a i pored ponuda iz inostranstva je odlučio da do juna igra za Zvezdu.\nRabrenović: Vukićević nije mogao da u isto vreme bude plejboj i trener\nU prvih nekoliko kola prolećnog dela prvenstva funkcioneri Vojvodine i tadašnji trener Dejan Vukićević štitili su jedni druge u izjavama tvrdeći da su loši rezultati samo trenutna pojava kao i da novi igrači moraju da se uklope u sredinu.\nJedan od najboljih inostranih fudbalera u istoriji Crvene zvezde Gelor Kanga zvanično se, vratio u redove srpskog šampiona.\nDileme više nema, Srbija će se od sezone 2021/22. definitivno pridružiti grupi zemalja koje su svoje elitno fudbalsko takmičenje oplemenile video-tehnologijom.


Aktivnosti – Page 24 – CHRIS Network\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 29/01/2013\nKonvencija o zaštiti lica u odnosu na automatsku obradu podataka usvojena je 28.01.1981.godne, u Savetu Evrope. Ovaj dan se obeležava kao Evropski dan zaštite podataka o ličnosti. Tim povodom, u ponedeljak, 28.01.2013. na platou ispred tržnog centra Kalča, predstavnici Odbora za ljudska prava Niš su zajedno sa volonterima sproveli akciju deljenja letaka na ulici. Građanima…\nAktivnostiBy dragan 27/01/2013\nUdruženja građana Partneri za demokratske promene Srbija (Partneri Srbija) i Mreža odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS u ponedeljak, 28. januara, obeležavaju Evropski dan zaštite podataka podataka o ličnosti. Na taj dan 1981. godine u Savetu Evrope usvojena je Konvencija o zaštiti lica u odnosu na automatsku obradu podataka. Tim povodom, Partneri Srbija i…\nAktivnostiBy dragan 24/01/2013\nPartneri za demokratske promene Srbija u saradnji sa Mrežom Odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS pokrenuli su platformu o zaštiti podataka o ličnosti sa ciljem podizanja svesti javnosti o značaju prava na privatnost, naročito u oblasti zaštite podataka o ličnosti. Takođe, ova platforma može poslužiti rukovaocima podataka o ličnosti da se dodatno upoznaju sa svojim zakonskim obavezama.…\n“Kako do efikasne antidiskriminacione politike u Srbiji?”\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 24/12/2012\nU subotu, 22. decembra 2012. u hotelu Tami, u Nišu, u organizaciji Kancelarije za ljudska i manjinska prava i Odbora za ljudska prava Niš održan je okrugli sto „Kako do efikasne antidiskriminacione politike u Srbiji“. Ovaj skup je deo šireg programa javnih rasprava u okviru kojih će biti predstavljen proces izrade Strategije za borbu protiv…\nJavni forum u Kragujevcu “Diskriminacija Roma u Srbiji”\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 17/12/2012\nU petak, 14.decembra 2012. godine u zgradi Grada Kragujevca održan je okrugli sto “Javni forum – Diskriminacija Roma u Srbiji”. Cilj skupa bio je otvaranje dijaloga o problemima koji su posledica diskriminacije romske nacionalne manjine u lokalnoj zajednici, te o mogućnostima prevazilaženja ovih problema na temelju postojeće zakonske regulative i međunarodnih standarda zaštite ljudskih prava.…\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 11/12/2012\nPovodom 10. decembra, Međunarodnog dana ljudskih prava, u Nišu su Press konferenciju zajedno održali Odbor za ljudska prava Niš, udruženje Ženski prostor i Centar za devojke. Najdiskiminisanije društvene grupe su Romi, osobe sa invaliditetom i pripadnici LGBT populacije, istaknuto je na konferenciji. Predstavnici organizacija slažu se da je učinjen korak napred jer su manjinske grupe…\nRadionica “Prava marginalizovanih grupa”\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 10/12/2012\nU subotu, 08.12.2012., u Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju u Nišu, održana je edukativna radionica pod nazivom „Prava marginalizovanih grupa“. Učesnici radionice u Nišu bili su predstavnici marginalizovanih grupa iz Južne Srbije, predstavnici organizacija civilnog društva, političkih partija, predstavnici kulturnih institucija i neformalnih grupa iz Južne Srbije. Na radionici je bilo pristuno…\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 29/11/2012\nU petak, 23. novembra, u Medija centru u Nišu, reditelj Lazar Stojanović održao je predavanje o značaju i potrebi osnivanja Regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o žrtvama ratova na prostoru bivše SFRJ- REKOM. U ime žrtava, i štiteći njihova prava, nastojimo da se osnuje jedno telo koje bi polazilo pre svega od činjenica o svim…\nSajam organizacija civilnog društva južne Srbije\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 23/11/2012\nU Nišu, 20. novembra 2012. u Galeriji savremene likovne umetnosti održan je prvi Sajam organizacija civilnog društva sa ciljem da se građanima približi rad ovog sektora, ali i da predstavnici različitih organizacija razmene iskustva, kako bi unapredili svoj rad. Predstavnici Odbora za ljudska prava Niš učestvovali su na prvom sajmu OCD u Nišu. Građanima su…\nLjudska prava – Pravno-sistemski okvir, Saša Gajin\nAktivnostiBy dragan 21/11/2012\nLjudska prava se u pravnoj literaturi obično određuju kao skup prava i sloboda koja pripadaju svim ljudima. Uz ovo određenje često se dodaju i reči koje upućuju na neotuđivost ljudskih prava i njihovo prirodno poreklo. Tako se kaže da se čovek rađa slobodan, sa svim pravima i slobodama koje pripadaju i drugim ljudima. Svi ljudi…


SD Nikšić: U nikšićkom vrtiću bezakonje koje treba spriječiti - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/SD Nikšić: U nikšićkom vrtiću bezakonje koje treba spriječiti\nDa u nikšićkoj javnoj predškolskoj ustanovi vlada bezakonje koje je radi djece potrebno hitno spriječiti, govori činjenica da je gospođa Ana Pejović, čiji se status u ustanovi “Dragan Kovačević” ni ne zna, raspisala nezakoniti konkurs za asistente u nastavi. Takođe, mimo propisa i dobre prakse otpustila je prethodne asistente, što navodi na zaključak da su u radni odnos, prema matrici nove vlasti, primljeni podobni, a otpušteni nepodobni, navodi se u saopštenju SD Nikšića.\n“Naime, gospođa Pejović otpustila je prethodne asistente mimo dobre prakse da se, bez posebnih razloga, a zbog djece sa kojom asistenti rade, isti ne mijenjaju često, budući da se djeca naviknu na rad sa jednom osobom. Osim toga, da je formalnopravno gospođa Pejović u zoni kršenja zakona, govori i činjenica da je nezakonito odnosno bez saglasnosti Ministarstva raspisala novi konkurs”, piše u saopštenju.\nKako su kazali još frapantnije je da je tim povodom, ona, kao neko ko se nalazi na čelu predškolske ustanove, saopštila: “Mislila sam da mi saglasnost iz Ministarstva za konkurs ne treba”.\n“Čime se da utvrditi da je riječ o osobi bez elementarnih znanja o upravljanju javnom predškolskom ustanovom. Dodatno, javnosti je potrebno pojasniti i da li je Konkurs uopše raspisalo ovlašćeno lice, odnosno na kojoj poziciji je gospođa Pejović sada: VD direktora ili je joj i VD mandat istekao, ili pak nešto treće”, dodaje se u saopštenju.\nIz SD-a su kazali da ovakva neozbiljnost, neznanje i loša namjera bez obzira na interes djece, ponajmanje bi se očekivala od osobe koja je prvih dana nakon što je stupila na funkciju, konstantno obavješavala medije o, kako je navela, nezakonitostima u radu prethodne direktorice. Što bi bilo sasvim u redu da to, očigledno, nije radio neko ko i sam nezakonito postupa.\nTakođe su nave li da je Pejović već uspjela da izrevoltira dobar dio zaposlenih, koji su se čak i saopštenjima obraćali javnosti, u potrazi za nekim ko bi im pružio pomoć i podršku.\n“U svemu ovome, ispaštaju oni čiji interes bi trebalo da bude na prvom mjestu: djeca, dok nova direktorica, kao “kadar” nove vlasti, ne “oposli” ono zbog čega je na tu poziciju i postavljena. A to sigurno i očigledno nijesu djeca2, zaključuje se u saopštenju.


Dimplex električni kamin insert Danville cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nDimplex električni kamin insert Danville cene\n- 100% 3-D efekat plamena, izuzetan dizajn i patentirana tehnologija. Mogućnost korišćenja funkcije grejanja kao centralnog izvora toplote u prostoriji. Moderne obloge u komvinaciji sa jedinstvenim 3-D prikazom. ’’Vodena vatra’’ – genijalna i svetski patentirana kombinacija svetlosti i pa... specifikacija\n100% 3-D efekat plamena, izuzetan dizajn i patentirana tehnologija, Mogućnost korišćenja funkcije grejanja kao centralnog izvora toplote u prostoriji, Moderne obloge u komvinaciji sa jedinstvenim 3-D prikazom, ’’Vodena vatra’’ – genijalna i svetski patentirana kombinacija svetlosti i pa\ncena od 141.690,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dimplex električni kamin insert Danville po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dimplex električni kamin insert Danville na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kamini cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dimplex Kamini, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dimplex električni kamin insert Danville sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dimplex električni kamin insert Danville. Pre kupovine, podatke za Dimplex električni kamin insert Danville proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


ESCO & EPC - eeVrbas.org\nUgovaranje učinka Finansiranje od strane trećih lica (Third Party Financing), kao vrsta privatno javnog partnerstva jedan je od načina finansiranja energetskih usluga u objektima javne potrošnje. U zavisnosti od pristupa, svrhe ili ograničenja koja proističu iz načina ugovaranja, razlikuju se tri slučaja finansiranja energetskih usluga od strane trećih lica:\n-ugovaranje održavanja energetskih sistema javnog objekta,\n-ugovaranje pružanja određene energetske usluge (npr. ugovaranje pružanja usluge javnog osvetljenja ili isporuke energije) i ugovaranje učinka, odnosno uštede energije koju troši neki javni objekat (Energy Performance Contracting).\n-ugovaranje učinka omogućava efikasnu energetsku sanaciju i upravljanje objektom, odnosno sistemima koji troše energiju, kao i smanjenje potrošnje energije i operativnih troškova javnog objekta. Kompanije za pružanje ovu vrste energetskih usluga poznate su pod nazivom ESCO (Energy Service Company).\nSva tri osnovna modela, a posebno drugi, široko se koriste u sektoru javnih zgrada, ali i u različitim kombinacijama i varijantama i u sektoru javnog osvetljenja.\nIz perspektive klijenta, projekti energetske efikasnosti u javnim objektima mogu biti finansirani na četiri različita načina: donacijama, samofinansiranjem iz sopstvenih investicionih fondova, zaduživanjem na finansijskom tržištu (uzimanje kredita) ili finansiranjem od strane trećih lica, putem ugovaranja učinka, u kom slučaju se otplata investiranih sredstava vrši iz ostvarenih ušteda u tekućim troškovima za energiju. TakoĐe, moguća je i kombinacija elemenata sva četiri načina finansiranja.\nU osnovi, ugovaranje učinka odnosno ušteda energije, može se vršiti na osnovu dva modela (slika 1), zavisno od ugovorenog učešća klijenta, u ostvarenoj uštedi u tekućim troškovima za energiju:\n- model trajanja (celokupan iznos ugovorenih ušteda se koristi za otplatu investicije što znači da klijent, odnosno javni sektor, nastavlja da plaća postojeće iznose za tekuće troškove za energiju sve do završetka ugovora),\n- model učešća (ugovoreni deo ostvarenih ušteda ostaje klijentu, odnosno javnom sektoru, zbog čega je trajanje ugovora duže u odnosu na prethodni slučaj ali javni sektor odmah po otpočinjanju ugovorne obaveze smanjuje izdatke za tekuće troškove za energiju).\nSlika 1 Elementi ugovaranja učinka\nOsnovna odlika ugovaranja učinka je da se kompanija koja pruža energetsku uslugu ugovorom obavezuje da za finansiranje mera energetske efikasnosti u javnom objektu angažuje svoja ili sredstva koja pozajmi na finansijskom tržištu. Kompanija u potpunosti snosi tehnički i finansijski rizik (ili veći deo rizika) za preduzete mere u javnom objektu koji je obuhvaćen ugovorom, i to, kako u pogledu potrošnje energije, tako i u pogledu troškova kasnijeg održavanja primenjenih mera. Ako se ostvare ugovorena poboljšanja energetske efikasnosti, odnosno uštede u tekućim troškovima objekta, kompanija dobija šansu da ostvari odgovarajući profit. i obratno, javni sektor stiče pravo na ugovorenu nadoknadu u slučaju da se ugovoreno smanjenje potrošnje energije, odnosno tekućih troškova ne ostvari. U slučaju da ostvarene uštede u troškovima za energiju premaše ugovorene uštede, javni sektor i privatni partner učestvuju u podeli dobiti na ugovorom definisani način.\nKoristi koje javni sektor, kao vlasnik javnog objekta, ostvaruje su višestruke. Javni sektor ne troši sopstvena sredstva, niti se kreditno zadužuje radi investiranja u mere energetske efikasnosti.\nDrugim rečima, teret investicije u javni objekat prebacuje se na privatni sektor a otplata se vrši iz ušteda u tekućim troškovima koji se za tu namenu uobičajeno planiraju u godišnjem budžetu. S obzirom na složenost energetskih sistema u javnim objektima, preduzete mere su skoro uvek kompleksne.\nPo pravilu, javnom sektoru nedostaju odgovarajući ljudski resursi i materijalni kapaciteti za pripremu i tehničku realizaciju projekata, što se primenom ovakvog modela finansiranja u potpunosti prebacuje na privatnog partnera.\nUsluge koje nude različite kompanije u ovom sektoru kreću se od pripreme i razvoja projekta, preko projektovanja, izvođenja radova, pružanja različitih energetskih usluga i održavanja, do kompletne rekonstrukcije energetskih sistema zgrade i finansiranja.\nTakođe, sve novougrađene mere, odnosno sistemi prelaze u vlasništvo javnog sektora odmah po ugradnji, nezavisno od trajanja ugovorne obaveze, a kompanija preuzima obavezu održavanja primenjenih mera, odnosno ugrađenih instalacija za vreme trajanja ugovorne obaveze.\nSa stanovišta klijenta, odnosno javnog sektora, jedan od najatraktivnijih aspekta ugovaranja učinka je činjenica da tokom realizacije projekta sarađuje samo sa jednom kompanijom za sve delove projekta, a ne sa nekoliko kompanija i institucija tokom različitih faza projektnog ciklusa kao što su, na primer, finasijske institucije, projektanti, proizvođači i uvoznici opreme, dobavljači materijala, izvođači radova, distributeri energije, državne institucije, itd.\nMogućnost dobijanja „paket aranžmana“ značajno smanjuje troškove transakcija i angažovanja sopstvenih ljudskih resursa klijenta, koji su često najveća prepreka implementaciji projekata energetske efikasnosti u javnom sektoru.\nSlika 2 Integrisano finansiranje i realizacija investicije u energetsku efikasnost\nOdnos između javnog sektora kao vlasnika objekta i privatnog partnera kao nosioca investicije reguliše se tzv. ugovorom o uštedi energije u javnom objektu radi smanjenja tekućih troškova javnog objekta.\nOvim ugovorom regulišu se sva pitanja od značaja za implementaciju ovakvog načina finansiranja, kao što su ugovorni objekti, obračun potrošnje različitih vidova energije u referentnoj godini, referentne cene, korekcije koje je potrebno izvršiti zbog klimatskih i drugih uslova, kriterijumi komfora i kvaliteta, mere energetske efikasnosti koje će biti primenjene, pripremni period, iznos ugovorene uštede energije, učešće javnog sektora u ostvarenim uštedama, trajanje glavne ugovorne obaveze, nadoknada javnom sektoru u slučaju neostvarivanja ugovorene uštede, monitoring potrošnje energije, postupak prijema mera, prenos rizika, dostupnost rezervnih delova, obezbeđenje izvršenja obaveza iz ugovora, itd.\nDodela ugovora vrši se transparentno, kroz restriktivni postupak javne nabavke koju, u skladu sa zakonom, sprovodi javni sektor. Ovakav način nabavke ove specifične usluge obezbeđuje konkurenciju ponuđenih tehničkih i finansijskih rešenja, smanjenje rizika za ponuđače i zaštitu interesa javnog sektora.\nPre dostavljanja svojih ponuda sve kompanije koje zadovoljavaju postavljene kriterijume da učestvuju u drugoj fazi restriktivnog postupka dobijaju pravo uvida u svu raspoloživu dokumentaciju o objektu i potrošnji energenata i energije u njemu. Takođe, njihova stručna lica mogu da obiđu i snime objekat. Na osnovu ovako prikupljenih podataka kompanije vrše detaljnu analizu stanja objekta i njegovih energetskih sistema, kao i potrošnje energije u referentnom periodu. Nakon sprovedene analize kompanije identifikuju mogućnosti za uštedu energije, definišu optimalno tehničko rešenje i kvantifikuju moguće uštede. Kompanije su veoma zainteresovane da ovaj deo posla obave na najbolji mogući način, odnosno da izaberu sigurne i najisplativije mere energetske efikasnosti s obzirom da same snose i tehnički i finansijski rizik posla, a vrednost ponuđene uštede predstavlja kriterijum prilikom ocenjivanja ponuda. Nakon dodele ugovora kompanija vrši glavno projektovanje mera kao i izvođenje radova, odnosno implementaciju mera energetske efikasnosti. Glavna ugovorna obaveza počinje da se ostvaruje nakon ugradnje i predaje svih mera energetske efikasnosti klijentu.\nDosadašnje iskustvo u primeni ovog modela finansiranja ukazalo je na karakteristične grupe tehničkih mera čija primena omogućava postizanje značajnih ušteda energije u relativno kratkom roku. Uglavnom su to mere rekonstrukcije sistema grejanja i klimatizacije zgrade uz uvođenje visokog stepena automatizacije, zamena energenta za grejanje, mere na sistemu za pripremanje potrošne tople vode, ugradnja visokoefikasnih automatskih sistema unutrašnjeg osvetljenja, sistemi integrisanog energetskog menadžmenta zgrade i sl. Interesantno je da se vrlo često predlažu i mere za smanjenje potrošnje vode, s obzirom da voda i prečišćavanje otpadne vode imaju visoku cenu u zemljama Evropske Unije. Zavisno od vrste zgrade trajanje glavne ugovorne obaveze kreće se između 10 i 15 godina.\nPrimena ugovaranja učinka nije ograničena samo na velike objekte kod kojih se ostvaruju veliki apsolutni iznosi ušteda. Radi uključivanja što većeg broja manjih objekata u ovaj način finansiranja razvijen je model grupisanja manjih javnih objekata u takozvane pulove zgrada. S obzirom da se pojedinačne zgrade veoma razlikuju jedna od druge njihovi potencijali za uštedu energije će takođe biti različiti. Grupisanjem ovakvih zgrada u jedinstven projekat povećava se isplativost primenjenih pojedinačnih mera.\nU Srbiji, kao i u ostalim zemljama istočne Evrope, zbog dotrajalosti, tehnološke zastarelosti, lošeg odražavanja i neadekvatnog ponašanja korisnika energetski indikatori javnih zgrada su veoma nepovoljni. To se posebno odnosi na objekte u kojima se permanentno odvija određeni radni proces kao što su to bolnice, objekti kolektivnog smeštaja, sportski centri i sl. Zato su potrebe za investicijama u javne zgrade velike što nije moguće zadovoljiti u kratkom periodu, a posebno ne u uslovima ekonomske krize. Orijentacija ka masovnijoj primeni finansiranja putem primene modela ugovaranja učinka omogućila bi angažovanje raspoloživog privatnog kapitala za investicije u javni sektor. To bi proizvelo višestruki pozitivan efekat putem intenziviranja ekonomskih aktivnosti vezanih za realizaciju ovakvih investicija, kao što su konsalting, proizvodnja i isporuka odgovarajuće opreme i materijala, angažovanje projektanata i izvođača radova i dr. Ovo je posebno značajno za lokalne samouprave koje na ovaj način mogu značajno rehabilitovati svoju infrastrukturu, podići nivo ekonomske aktivnosti i pri tome proizvesti uštede u budžetu.\nIsplata ugovornog smanjenja troškova za energiju\nPrincip delovanja ugovornog smanjenja troškova za energiju


Ministar Aleksandar Vulin posetio Topolu\nRazlog dolaska ministra rada je poseta fabrike konfekcije „Rudnik“ koja je nakon stečaja pronašla strateškog partnera\nMinistar rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin posetio je Topolu. On je u pratnji predsednika Skupštine opštine Topola i narodnog poslanika Dragana Jovanovića obišao fabriku konfekcije „Rudnik“, koja je nakon stečaja i uz angažovanje lokalne samouprave pronašla strateškog partnera.\nOva fabrika predstavlja jedinstven primer propale firme koja je uz pomoć Opštine pronašla partnera i u kojoj su svi radnici koji su proglašeni tehnološkim viškom dobili posao, tako da siu na tržistu rada proveli samo jedan dan.\nNovi poslodavac je firma „AUREA“ DOO Beograd, koja sa zaposlenima u pogonu u Topoli kojih ukupno ima 140, i sa pogonima u Gornjem Milanovcu i Beogradu upošljava ukupno 320 radnika.\nPlan je da se u pogonu u Topoli, otvori druga smena gde bi se zaposlilo još 120 radnika. Tim povodom je u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje pokrenuta zajednička akcija kako bi se izvršila prekvalifikacija radne snage u profile šivača. Plan je da se obuka obavi u samoj fabrici.


Đokić najavio nove investicije u Nevesinje i Hercegovinu - Moja Hercegovina\nPočetna / Đokić najavio nove investicije u Nevesinje i Hercegovinu\n25. 09. 2017. 19:26\nNEVESINJE – Članovi Socijalističke partije Nevesinje izabrali su danas 19 članova Opštinskog i pet članova Nadzornog odbora, a izboru je prisustvovao vrh stranke na čelu sa predsjednikom Petrom Đokićem koji je najavio nove investicije u Hercegovinu, sigurnu pobjedu aktuelne vlasti u Srpskoj i borbu za pozicije u Sarajevu koje drže stranke “Saveza za promjene”.\nPredsjednik Socijalističke partije Petar Đokić je rekao da bi bez učešća socijalista politički život, ali i ulaganja u Nevesinje bila manja i naglasio da je aktuelna vlast u Hercegovini započela niz projekata, prevashodno onih u energetskom sektoru i da će se kroz njih u ovu regiju uložiti oko dvije milijarde maraka.\n“Najvažniji projekti koji se danas realizuju u Hercegovini su oni iz oblasti energetike. U toku je izgradnja HE “Dabar”, a pokušavamo da obezbjedimo finansiranje druge faze radova na budućoj hidroelektrani. Trenutno vodimo pregovore sa Kinezima koji su pokazali ozbiljan interes i uvjeren sam da će sredstva biti obezbjeđena”, rekao je Đokić i istakao da se vode pregovori oko izgradnje HE “Buk Bijela” i TE “Gacko 2” te da će problem predstavljati opozicija koja, po njegovim riječima, opstruiše rad vlasti i da je zbog toga neophodno osvojiti pozicije vlasti u Sarajevu.\nĐokić je pohvalio rad opštinskog odbora u Nevesinju rekavši da, zahvaljujući njima, partija ima mogućnost da učestvuje u kreiranju i realizaciji projekata u Nevesinju i da su socijalisti, zbog svoje politike, poželjan partner svim nosiocima vlasti.\n“Drago mi je što u Nevesinju nakon deset mjeseci počinju da se realizuju projekti koji su dio predizbornih obećanja nove vlasti. Članovi naše partije su pomogli niz projekata u Nevesinju, a potrudićemo se da u narednom periodu animiramo investitore iz Srbije kako bi ulagali u ovaj kraj”, rekao je Đokić.\nPredsjednik Opštinskog odbora Socijalističke partije Nevesinje Ognjen Kuljić se osvrnuo na nastanak nevesinjskog odbora, njegov postojanje, kao i na to da je jedan od najbolje pozicioniranih odbora SP-a u Srpskoj.\n“Moram da se zahvalim svima koji su omogućili dobre rezultate naše stranke u prethodnim izbornim ciklusima, a očekujem još bolje. Ostaje žal što nismo izborili za direktni mandat u NSRS, pored jednog kompenzacionog mandata i nadam se da ćemo taj naš osnovni cilj ostvariti na narednim izborima”, rekao je Kuljić, koji je izrazio zadovoljstvo koalicijom u Nevesinju i činjenicom da je SP, sa tri odbornika, važan dio nje.\nPredsjednik Izvršnog odbora SP Slobodan Protić je rekao da je u Nevesinju jedan od najorganizovanijih odbora i da je trud hercegovačkih socijalista nagrađen tako što su dobili predstavnike u svim strukturama partije, a potpredsjednik stranke Maksim Skoko i načelnik opštine Nevesinje su čestitali novoizabranim članovima i pozdravili rad partije.\nIzbornoj konferenciji u Nevesinju prisustvovalo je 110 od ukupno 113 delegata iz Nevesinja.


Otvaranje ruskog marketa u Leskovcu očekuje se do leta, za investiranje u grad na Veternici zainteresovane još dve kompanije - juGmedia\nFoto: Instagram bigcentar_4m\nRadovi na ruskom trgovinskom lancu „Svetofor“ u Leskovcu su u toku, i njegova adaptacija je počela, a završetak i otvaranje može da se očekuje u junu ili julu. Ovaj će prostor biti po svemu sudeći deo prostora Apostolovića, odnosno tamo gde je već napravljen najveći salon nameštaja na Balkanu, preko 12. 000 metara kvadratnih, pored toga biće verovatno i stakleni deo gde će kupci moći da vide i nameštaj i da tu imamo i ovu rusku firmu. Zbog nekih dobrih bratskih odnosa zvaće se isto kao i u Rusiji „Svetofor“, kazao je danas gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.\nKako je objasnio, neće to biti objekat poput Lidla, da kupci kada uđu budu oduševljeni izgledom ili ambijentom, ali će se izdvajati po velikom broju artikala sa niskim cenama i viskom kvalitetom.\nLeskovac je targetiran kao dobro mesto, ova ruska firma biće na nekih 1000 kvadratnih metara, a prema informacijama koje sam dobio od njih, čokoladice će na primer poput Snikersa, kilogram takvih čokoladica u jednoj kesi biće 350 dinara, i smatram da će ponuda biti mnogo veća. Setite se samo Lidla kad je bio otvoren, mi smo prvi srušili ogormne objekte tu, to je bio trnovit put, trebalo je mnogo hrabrosti da se sve to poruši, da smanjite nezadovoljstvo građana i da ih ubedite da će sledeća varijanata biti bolja. Do sada sve što sam zamislio sa svojim timom što se tiče tih trgovinskih lanaca sam uspeo da realizujem. Ostaje mi nešto što je za sada još samo ideja, to je da član upravnog odobra u NALED-u koji je moj uvaženi kolega i član DIS-a, da krene da se spušta ispod Niša i smatramo da grad poput Leskovca treba i takav lanac domaće proizvodnje da ima u svojoj konkurenciji, siguran sam da će naši potrošači na taj način dobiti maksimum“, objasnio je gradonačelnik.\nPored otvaranja marketa, prvi čovek grada Leskovca je danas istakao i to da se svakog meseca javlja nekoliko potencijalnih investitora i da je samo danas lično u svom kabinetu razgovarao sa predstavnicima dve strane kompanije koje su zainteresovane za ulaganje u naš grad.\n„Iako je pandemija zarazne bolesti kovid 19, izazvala veliku ekonomsku krizu, poljuljala i najrazvijenije i najbolje svetske zemlje, naš zadatak i obaveza je da nastavimo da radimo predano kako bi svi naši sugrađani imali dobre uslove za život. Privlačenje stranih i domaćih investirora jedan je od osnovnih prioriteta jer na taj način razvijamo sve sfere života, kao lokalna samouprava sa jasnim ciljem dajemo sve od sebe kako bismo poboljšali standard i kvalitet života naših uvaženih sugrađana“, naglasio je gradonačelnik.\nNa pitanje o kojim kompanijama je reč, Cvetanović je odgovorio da ono što danas može da nam kaže je da je reč o turskom invenstitoru, ali ne i ime, kao i da je od šest-sedam gradova ostao samo Leskovac ili Prokuplje, ali da su oni isključivo zainteresovani za Leskovac.\n„Oni će sami da prelome, Zelena zona je u pitanju, reč je o velikom prostoru u vrednosti otprilike od milion 190 evra, bila bi velika ogromna fabrika, 60 posto bi bilo izgrađeno od tog prostora, 15 posto zelene površine , bilo bi tu negde 2000 radnika, velika kompanija, auto-industirja, tako da se nadam da ćemo uspeti, zato što targetiraju i Prokuplje, ne oni kao firma nego oni koji odlučuju o novcu“, objasnio je gradonačelnik Leskovca.\nKomentarišući za televiziju Prva navode o mogućem podizanju mauzoleja Ridvanu Ćazimiju, poznatijem kao Kapetan Leši u Velikom Trnovcu kod Preševa,…


Na severu Kosmeta inficirane još četiri osobe | Novosti.RS\nnedelja, 05. 04. 2020. u 18:05\nU opštinama na seevru Kosmeta u nedelju potvrđena su još četiri nova slučaja obolelih do korona virusa.\nNaime, kako je saopšteno na konferenciji za ovinare kriznog štaba opštine Kosovska Mitroivca tripacijenta su prebačena u Niš a jedna u beograd.\nDanas su uzeta još 24 uzorka za testiranje-rečeno je na današnjoj konferenciji za novinare dok s eprema saznanjiam Novosti čekaju rezultati još stotinak uzoraka.\nInače, sa današnjim podacima u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji 27 lica je obolelo pri čemu je jedno lice preminuo.\nOd četvoronovoobolelih tri su iz Mitrovice dok je jedna iz Zvečana.


Vidljivi podaci za nevidljiv vazduh - Energija, klima i životna sredina\nVidljivi podaci za nevidljiv vazduh\nProjekat „Vidljivi podaci za nevidljiv vazduh“ imao je za cilj da, kroz primenu principa otvorenih podataka, doprinese boljem kvalitetu i dosptupnosti podataka o kvalitetu vazduha u Srbiji.\nSpecifični ciljevi projekta su podizanje svesti i poboljšanje informisanosti građana o kvalitetu vazduha, zatim iniciranje stvaranja adekvatnog okruženja na internetu za objavljivanje, razmenu, prikupljanje i korišćenje podataka o kvalitetu vazduha u mašinski čitljivom formatu. Pored toga, jedan od ciljeva je i uspostavljanje međusektorskih partnerstava za bavljenje pitanjem kvaltieta vazduha.\nGlavne aktivnosti na projektu bile su:\n- Uspostavljanje mreže za građansko merenje kvaliteta vazduha;\n- Razvijanje i održavanje platforme za objavljivanje podataka o kvalitetu vazduha;\n- Uspostavljanje mreže partnera u oblasti otvorenih podataka o kvalitetu vazduha.\nPlatforma vazduhgradjanima.rs na kojoj se nalaze podaci o kvalitetu vazduha dostupna je na ovom linku.\nProjekat je doveo do povećanja razumevanja značaja dostupnosti podataka i primene otvorenih podataka za unapređenje javnih politika u oblasti žaštite kvaliteta vazduha od strane svih relevantih aktera.\nFinansijski je bio podržan od strane Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP Srbija). Partnerske organizacije na projektu bile su Internet društvo Srbije i IoT kompanija AllThingsTalk.


„Novi govor“: Putin i Tramp su najvažnije poruke za svet razmenili — iza vrata - 16.07.2018, Sputnik Srbija\nSusret ruskog i američkog lidera Vladimira Putina i Donalda Trampa u Helsinkiju prvi je korak ka uspostavljanju konstruktivnog partnerstva dve države koje se... 16.07.2018, Sputnik Srbija\n22:07 16.07.2018 (Osveženo: 08:57 17.07.2018)\n© AFP 2022 / Yuri KADOBNOV / Lehtikuva Donald Tramp i Vladimir Putina na konferenciji za medije u Helskinkiju\n© AFP 2022 / Yuri KADOBNOV / Lehtikuva\nPolitikolog Aleksandar Asafov ističe da je, imajući u vidu prethodno pripremljene stavove obe strane, bilo jasno da neće biti nekakvih očiglednih ili upadljivih konfrontacija. Teme i problemi koje su dvojica predsednika pomenula i pristup njima, smatra ruski ekspert, čine „novu reč“ u međunarodnom političkom procesu, koji kao takav očigledno niko nije očekivao. Većina je, naime, očekivala da će biti dobronamerne diskusije, ali bez iznošenja konkretnih stavova, obrazlaže on.\n„Teme koje su pomenuli predsednici su pitanja koja brinu praktično čitavu svetsku javnost. Na ovaj način su predsednik Putin i Tramp dotakli sve one goruće tačke na svetu, gde na ovaj ili onaj način obe države učestvuju ili su zainteresovane da budu deo njih“, primećuje Asafov, za kog su posebno su upečatljivi a donekle i neočekivani bili konferencija za medije dvojice predsednika i pitanja novinara.\nAsafov navodi primer ukrajinskog problema, ističući da je Putin pomenuo da je lično apelovao na predsednika Trampa da snažnije utiče na Kijev, povodom realizacije Minskih sporazuma. Kao odgovor je Putin obavestio Trampa da će Rusija razmatrati tranzit gasa preko Ukrajine i produžetak tranzitnog ugovora, ako u Stokholmskom arbitražnom sudu budu ukinute pretenzije „Gaspromu“ od strane „Naftogasa“.\n„To je takođe novost, ranije se nije o ovoj temi govorilo, predsednik Putin je ranije pominjao samo da bi tranzit mogao biti razmotren ako bude bio komercijalno isplativ“, objašnjava sagovornik Sputnjika.\nKad je reč o „Severnom toku 2“, Asafov navodi da je Tramp konstatovao da će obe države nastaviti trend međusobne konkurencije i dodao da smatra da ovaj gasovod nije najbolje rešenje za Nemačku, ali da to nije stvar SAD. „To jest, možemo pretpostaviti da je Tramp odlučio da ne napada ’Severni tok 2‘, što je ranije vrlo rado činio“, naglašava ruski ekspert.\nŠto se tiče drugih aspekata, kako kaže Asafov, imajući u vidu da se radi o dijalogu predsednika dve najjače nuklearne države, bilo je reči da je neophodno konstruktivno razmatrati razoružavanje, uključujući nastavak, odnosno produžetak trajanja sporazuma o međusobnoj kontroli proizvodnje i upotrebe raketa malog i srednjeg dometa, kao i da je neophodna saradnja i zajedničko učešće pri rešavanju korejske krize.\nPregovori lidera Rusije i SAD — dobar početak i maksimum mogućeg\nPrema mišljenju Asafova, očekivana je i Trampova konstatacija da je potrebno uticati na Iran u vezi sa nuklearnim programom te zemlje, na šta je Putin odgovorio da je Iran država koju Međunarodna agencija za nuklearnu energiju najviše proverava i da kompetentni stručnjaci nisu našli nikakva odstupanja ili narušavanja međunarodnih pravila.\nZa Aleksandra Asafova zanimljiv je i momenat na konferenciji za novinare kada je Putin poklonio fudbalsku loptu Trampu. Prethodno je ruski predsednik citirao državnog sekretara Majka Pompea da je sad „lopta na ruskoj strani povodom rešavanja sirijske krize“. Putin je, konstatuje ruski analitičar, poklanjajući loptu, simbol Svetskog prvenstva u fudbalu, čiju su organizaciju oba predsednika pohvalila, Trampu rekao da je sada „lopta povodom Sirije“ prešla u američke ruke.\nPo oceni politikologa Maksima Žarova, ton konferencije za novinare posle sastanka govori o tome da je prethodno između Putina i Trampa vođen oštar, ali otvoreni razgovor.\n„Verujem da su dve teme bile u centru pažnje. Prva je navodno rusko mešanje u američke izbore, a druga je situacija u Siriji. Ono što se moglo zaključiti jeste da je Putin tokom konferencije pokušavao da pomogne Trampu i da objasni njegovim političkim oponentima, koliko je bespredmetno to za šta ga optužuju“, kaže Žarov, koji smatra da su se dvojica predsednika dogovorili da aktivno rade na deblokiranju rusko-američkih odnosa, kao i da je Tramp shvatio je Putin pokušavao da mu pomogne i da je na to pozitivno reagovao.\nKad je reč o situaciji na jugoistoku Sirije, Žarov veruje da je prethodno iza zatvorenih vrata bio vođen ozbiljan razgovor.\n„Tramp je na konferenciji pokušao da predstavi celu priču oko povlačenja Irana sa jugoistoka Sirije, kao da je to jedan od neophodnih uslova za održavanje daljih pregovora i mirovnog procesa u Siriji. Putin se nije složio sa ovim stavom i izneo stav da situacija može biti rešena unutar već postojećih formata. Verujem da ćemo tek posle izjava ministara diplomatije dve države imati dublji uvid o onome o čemu je bilo reči iza zatvorenih vrata“, mišljenja je Žarov.


Nema vraćanja u učionice u Srbiji, produženi boravak od sutra - Užicka Republika Press\nNema vraćanja u učionice u Srbiji, produženi boravak od sutra\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević nedavno je najavio da će onlajn nastava za osnovne i srednje škole biti završenaa krajem maja, a da će u junu škole biti otvorene kako bi se održala mala matura i pružila prilika onim đacima koji žele da poprave ocene. Ministar je rekao da je školskim kalendarom u regularnim uslovima predviđeno da nastava traje do polovine juna, ali da će zbog skraćenog prolećnog raspusta i radnih subota, onlajn nastava biti završena ranije.\nMinistar je objasnio da će, ukoliko epidemiološka situacija bude povoljna, mala matura biti organizovana u drugoj polovini juna, koja je školskim kalendarom predviđena za 17, 18. i 19. jun, ali da i to može da se pomeri. Za nadarene učenike, koji žele da upišu specijalizovana odeljenja u gimnazijama, prijemni će biti organizovan do prve polovine juna, naveo je on.\nOnlajn nastava za studente biće završena polovinom maja i već krajem tog meseca planiran je aprilski rok, a u junu regularni ispitni rok. Šarčević je istakao da, po Zakonu o visokom obrazovanju, nije moguće da se organizuju i onlajn ispiti, a fakulteti koji imaju akreditovane onlajn studijske programe ispite moraju da organizuju u sedištu fakulteta.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević je napomenuo da za planirane ekskurzije i dalje pokušavaju da se nađe najbolje modele. Verovatno će za uplaćeni novac đaci dobiti vaučere koje će porodica moći da iskoristi, rekao je ministar i dodao da za narednu školsku godinu ekskurzije mogu samo uslovno da se planiraju, i to isključivo na teritoriji Srbije.\nOvome dodajemo da će od sutra, 11. maja, 87 učenika do 12 godina krenuti u produženi boravak u šest užičkih gradskih osnovnih škola i pritom će biti ispoštovane sve zaštitne mere. Roditelji su dužni da školi dostave potvrdu poslodavca koja dokazuje da su oba roditelja/samohrani roditelj u radnom odnosu i da nije moguće da im se organizuje rad od kuće.\nU Prvu osnovnu kralja Petra Drugog su prijavljena 22 učenika, Stari grad 34, u „Dušan Jerković“ i u „Nadu Matić“ po devet učenika, u „Slobodan Sekulić“ sedam i u školu „Aleksa Dejović“ u Sevojnu šest učenika, rekao je Vlade Živanović, predsednik Aktiva direktora užičkih osnovnih škola za “Vesti“.


► Kurti: Hoti u Vašingtonu potpisao pristupanje Kosova Četvrtoj Jugoslaviji\nKako prenosi RTK, Kurti je komentarišući dogovor o mini-šengen zoni izjavio je da će kosovski Albanci i Albanija u "Četvrtoj Jugoslaviji" biti samo potrošači srpske robe i da će se nadati naplati putarine od srpskih kamiona.\n"Kosovski Albanci i Albanci, u toj 'Četvrtoj Jugoslaviji', biće samo potrošači srpske robe i nadati se da će dobiti putarinu od srpskih kamiona. Zato što će naši proizvođači ostati nezaštićeni", rekao je Kurti u obraćanju članovima Glavnog odbora Samoopredeljenja.\n"Srbija je izborila punu rehabilitaciju pred svetom. Decenijama srpski predsednik nije išao u Belu kuću", kazao je on.\n"Vlada ne predstavlja nikakve mere niti planira da se izbori sa velikom ekonomskom krizom, već suprotno, povlači nerazumne poteze utičući na Fond penzijske štednje. Ovaj rizični korak ne pomaže ljudima jer većina ima malu penzijsku ušteđevinu... Ova akcija samo ima za cilj da Vladi otvori put za krađu penzijske ušteđevine", rekao je on.\nPremijer Kosova Avdulah Hoti izjavio je danas Zajednica srpskih opština (ZSO) neće biti formirana sa izvršnim ovlašćenjima, već onako kako je utvrdio Ustavni sud Kosova.\nVlada Kosova neće prihvatiti dodatne pregovore za uspostavljanje asocijacije opština sa srpskom većinom, ali će ispuniti zakonsku obavezu o formiranju Zajednice srpskih opština (ZSO),...\nKada su srpski predsednik Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti potpisali sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa u Ovalnoj kancelariji 4. septembra, Trampova administracija je to...


fudbalski sudija : Južne vesti\n10:06, 4. 5. 2022.\nMeč 34. kola Superlige između "Čukaričkog" i "Radničkog" završen je nerešenim rezultatom 0:0, a utakmicu je obeležila sporna situacija u 85. minutu utakmice, kada je igrač tima iz Niša oboren oko linije šesnaesterca. Nakon konsultacije sa VAR sobom, sudija Đorđe Maksimović nije pokazao na belu tačku, što za nekadašnjeg internacionalca Danila Grujića predstavlja brutalnu krađu na štetu "Radničkog".\nLeskovački funkcioner i kum gradonačelnika četvrti sudija na večitom derbiju\n13:23, 24. 2. 2022.\nFudbalski sudija iz Leskovca Milan Mitić i kum gradonačelnika Leskovca, što je Cvetanović i sam ranije potvrdio, ali i predsednik Komisije za sport koja odlučuje o tome koliko će novca i kom klubu pripasti, poslednjih godina u srpskom fudbalu važi za jednog od arbitara na koga u FSS-u ozbiljno računaju, a potvrda je stigla i iz Sudijske komisije, pošto je on delegiran da u nedelju od 18 sati bude četvrti sudija na večitom derbiju između "Crvene zvezde" i "Partizana".\nDo izricanja kazne zbog ulaska Novice i Stanislava Tončeva u sudijsku svlačionicu na poluvremenu utakmice između Radnika i TSC -a, Disciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije na poslednjoj sednici je suspendovala aktuelnog ministra i njegovog sina sa funkcija u fudbalu.\nPresudu od 15 meseci zatvora i meru zabrane da u trajanju od 10 godina bude sudija na utakmicama, ali i na sve poslove u Fudbalskom savezu Srbije, fudbalskom sudiji Srđanu Obradoviću potvrdio je Apelacioni sud u Novom Sadu. Obradović je osuđen zbog favorizovanja domaćina na meču iz 2018. godine između Spartaka i niškog Radničkog .\nZbog toga što su u poluvremenu utakmice Radnik - TSC koja se igrala u sredu u Surdulici ušli u sudijsku svlačionicu kako bi se "raspravili sa sudijama" o navodnim greškama tokom prvog dela igre, protiv ministra Novice Tončeva i njegovog sina Stanislava, predsednika surduličkog kluba, Disciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije pokrenula je postupke.\nGrujić završava karijeru - postaje sudijski instruktor\n11:29, 28. 6. 2021.\nNakon što je "precrtan" sa liste superligaških sudija za narednu sezonu, Nišlija Danilo Grujić objavio je da završava sudijsku karijeru i da je zatražio od Fudbalskog saveza Srbije i Stručne strukovne organizacije sudija da postane sudijski instruktor.\nFudbalski sudija osuđen zbog nameštanja utakmice Spartaka i Radničkog\n17:11, 31. 3. 2021.\nViši sud u Novom Sadu osudio je na 15 meseci zatvora fudbalskog sudiju Srđana Obradovića iz Jagodine zbog favorizovanja domaćina na meču iz 2018. godine između Spartaka iz Subotice i niškog Radničkog, koji je imao veliki uticaj na to ko će sezonu završiti na trećoj poziciji koja je vodila u kvalifikacije za Ligu Evrope. Subotičani su iz dva sumnjiva penala pobedili Nišlije sa 2:0.\n09:50, 10. 1. 2020.\nDevojke i mladići od 15 do 26 godina koji žele da postanu fudbalske sudije, osnovna pravila fudbalske igre i iskustva nekih od najboljih srpskih sudija moći će da čuju u školi za fudbalske sudije koja se organizuje u Pirotu. Prijavljivanje je otvoreno do 20. januara.\nNišlija sudio meč Konga i Burkine Faso, fudbaleri ga pozdravili na srpskom\n08:07, 11. 6. 2019.\nPrijateljsku utakmicu u španskom gradu Marbelja odigrale su reprezentacije dve afričke države Konga i Burkine Faso, a sudio im je Nišlija Danilo Grujić. Kako je Kongu ovo bila generalna proba za afrički Kup nacija tražili su kvalitetno suđenje i izbor je pao na Srbina, koji kaže da su selektori bili oduševljeni deljenjem pravde, a poseban utisak na njega je ostavilo to što su ga neki od fudbalera pozdravili na srpskom jeziku.\n12:55, 17. 4. 2019.


Nemanji Mihajloviću predložen pritvor zbog pokušaja ubistva u Banjaluci - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nNemanji Mihajloviću predložen pritvor zbog pokušaja ubistva u Banjaluci\nOkružno javno tužilaštvo Banjaluka predložio je određivanje pritvora Nemanji Mihajloviću iz Banjaluke osumnjičenom za krivično djelo ubistvo u pokušaju.\nOsumnjičeni je 5. juna u 23.35 časova u Banjaluci pucao iz pištolja na lice čiji su inicijali D.K. iz ovog grada koje je tom prilikom povrijeđeno, saopšteno je iz Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.\nTužilac je Okružnom sudu u Banjaluci, nakon ispitivanja Mihajlovića, predložio određivanje pritvora zbog postojanja naročitih okolnosti koja opravdavaju bojazan da će osumnjičeni ponoviti krivično djelo ili da će dovršiti pokušano krivično djelo.\nPritvor je predložen i iz razloga vanrednih okolnosti, jer je riječ o krivičnom djelu za koje se može izreći kazna zavora od 10 godina ili teža kazna, a koje je posebno teško s obzirom na način izvršenja ili posljedice krivičnog djela, što bi puštanje na slobodu osumnjičenog rezultiralo stvarnom prijetnjom narušavanja javnog reda i mira.\nO prijedlogu za određivanje mjere pritvora odlučiće sudija za prethodni postupak Okružnog suda u Banjaluci, javlja Srna.\nNezapamćene poplave u okolini Čačka: Šteta na infrastrukturi, evakuisane 22 osobe\nMještani Kuljana traže da se završe započeti projekti i riješe problemi


Abazović: Pretpostavljam ko je šef između Belivuka i Zvicera - Glas Srpske\nTanjug 05.08.2021 13:00\nPODGORICA - Potpredsjednik crnogorske vlade Dritan Abazović kaže da cijeni izjave predsjednika Srbije Aleksandra Vučića kada je riječ o borbi protiv organizovanog kirminala i dodaje da pretpostavlja ko je šef koji postoji između Radoja Zvicera i Veljka Belivuka o čemu je Vučić nedavno govorio, ali da ne može da se javno bavi time.\n“Pratim dešavanja vezana za Belivuka i cijenim napore vaše policije u suzbijanju organizovanih kriminalnih grupa. Volio bih da nivo saradnje povećamo na još veći nivo kako bi zaista svi imali samo jednu zajedničku poruku – da naše države nisu plodno tlo za organizovane kriminalne grupe”, rekao je Abazović u intervjuu za “Novu”.\nNe želeći da ulazi u detalje saznanja Podgorice u vezi sa kriminalnim klanovima, on je potvrdio da pripadnici klana nisu izolovana lica i da ta grupa nije mala.\n“Klan nije mali i ne treba to gledati kroz to ko je glavni, a ko je manje glavni. Ja mislim da svi ti ljudi treba da odgovaraju, jer su svi opasni”, istakao je Abazović u intervjuu za Nova S.\nOn je rekao da je Zvicer još na slobodi jer se ne nalazi na području Crne Gore, već je u bjekstvu.\nDodao je da misli da se obruč oko njega sužava, ali da ne može da tvrdi da će biti lako privesti ga pravdi.\n“To su ljudi koji imaju toliko veza i toliku finansijsku moć da je ona neuporediva u odnosu na kapacitete institucija sistema. Ukoliko se ukaže i minimalna prilika, ja garantujem da Uprava policije Crne Gore neće imati nijednu sekundu zadrške. Ako bude minimum šanse, mislim da mi nećemo propustiti priliku kao što je nismo propustili ni u slučaju Kašćelana”, istakao je Abazović.\nSmatra da priča o tome da je za Belivuka bio spreman helikopter iz Kotora za Beograd tokom prethodnog boravka u Srbiji ne zaslužuje da se tretira na javan način.\n“Znam da je Belivuk boravio u Crnoj Gori više puta i da je skinut sa liste ljudi kojima je zabranjen ulazak u Crnu Goru. Nova vlada i nove službe koje se bave sektorom bezbednosti ne kriju da su te grupacije imale veliku podršku institucija sistema, odnosno ljudi koji su ovdje bili na najvišim pozicijama u policiji. U suprotnom, mislim da bi oni bili davno sankcionisani”, navodi Abazović ističući da organizovanog kriminala nema bez političke podrške.\nCrnogorski vicepremijer ne gleda negativno na izjave da je mafijaški obračun na teritoriji Srbije uvezen iz Crne Gore i potvrđuje da su “ta dva klana potekla iz Crne Gore” i da su “zaista došla do nekih razmjera koje nisu baš bile zamislive pre 15 godina”.\n“Kad kažete da su uvezeni iz Crne Gore, ipak djeluje politički nekorektno, jer ispada kao da smo mi to namerno uradili. Možda njihove vođe vode porijeklo iz Crne Gore, ali njihovi članovi su u velikoj meri ljudi koji nemaju veze sa Crnom Gorom”, rekao je Abazović.\nNaglasio je da njegov kabinet najviše radi upravo na promjeni imidža zemlje s ciljem da Crnu Goru niko više ne bi doživljavao “kao švercersku državu i državu koja izvozi organizovane kriminalne grupe”.\nAbazović je rekao da i dalje ima utisak da ne postoji dovoljno hrabrosti unutar parlamentarne većine kad je u pitanju borba protiv organizovanog kriminala ali da ne vidi da je Vlada Crne Gore ugrožena neslaganjima unutar koalicije.


Vučić: Policijski čas od petka u 18h u Beogradu, moguće i u celoj Srbiji\nNacionalne vesti - Utorak 07.07.2020 - 22:38\n"Beograd u kritičnoj situaciji" FOTO: D.Ristić/OK Radio\n"Danas je od početka epidemije najteži dan, imamo 13 preminulih. U ovom trenutku imamo više od 120 ljudi na respirtorima. U Beogradu je situacija alrmantna. Ozbiljna je u još četiri grada u Srbiji, ali je Beograd u kritičnoj situaciji", kaže Vučić.\nOd sutra su zabranjena okupljanja više od 5 ljudi, kako na otvorenom, tako i u zatvorenim prostorima, a od petka policijski sat, zaključno sa ponedeljkom.\n"A, onda ćemo dalje da vidimo. Obezbedićemo kretanje ljudima sa kućnima ljubimcima, majkama sa decom i penzionerima takođe".\nNa pitanje da li se policijski čas odnosi samo na Beograd ili za celu Srbiju, i kada počinje, on odgovara:\n"Mere počinju da važe od petka, krizni štab će doneti mere, može se dogoditi da toga ne bude ako brojevi budu mnogo bolji u naredna dva dana. Od petka u 18 časova do ponedeljka ujutru u 5, lično bih voleo da to bude za celu Srbiju."\nU Beogradu je, kaže, kritična sitacija, ali je dobra stvar što se ljudi javljaju na vreme.\n"Zato u Beogradu imamo manje mrvih. Molim ljude da čuvaju naše starije i gojaznije ljude", objašnjava predsednik.\n"Jer, to što legnu mlađi, svi će izaći, ali stariji mnogo teže. Nije Vulinu ništa bilo, ali pitanje je kako bi njegovim roditeljima bilo", rekao je Vučić.\nApelovao je na građane da ne budu sebični, jer je neophodno sačuvati zdravstveni sistem.\n"Nepopularne političke odluke donosićemo mi, bolnice su nam prepune", kaže i dodaje da je u Vojvodini i dalje najpovoljnija sitacija.\nOn je naveo da se u Srbiji dnevno tetsira oko 9.000 osoba, a dodaje i da u ovom trenutku imamo 376 slobodnih respiratora.\n"Imamo i 578 kliničkh respiratora, a 1100 će ih biti u roku od osam dana", dodaje.\n"Imamo 60 miliona hiruškihh maski, maski M95 20 miliona, 100.000 partikularnih maski i 7.366 maski sa gumicom za kiseonik...", naglasio je Vučić.\nIstiče da je situacija i regionu i svetu teža nego pre, ali da se to kod nas vidi jer mi ne krijemo broj mrtivih i zaraženih.\n"Testirali smo do sada 455.604 čoveka, Albanija 26.239, BiH 102.715, Bugarska 156.351, Hrvatska 85.997, CG 20.596, S.Makedonija 68.059, Slovenija 109.596...".\nVučić ističe su nam zato bolnice pune, jer Srbija najviše testira, oko 9.000 ljudi dnevno, a prvi posle nas 1.400 dnevno.\nVučić je rekao da je te činjenice nemoguće demantovati.\nTakođe, izvinio se što je rekao da u CG nemaju PCR laboratoriju, pošto je ta zemlja ima.\n"Moraćemo disciplinom da se izborimo za zdravlje naših ljudi", dodaje Vučić.\nNjegova greška je, kako navodi, što vojska nije odmah angažovana u Novom Pazaru.\n"Vojska je unela neophodni mir, i ponosan sam na način na koji se narod odnosi prema vojsci."\n"Vakcinisaćemo protiv gripa dva miliona ljudi"\n"Moraćemo da izbegenmo sudar gripa i koronavirusa. Vakcinisaćemo protiv gripa dva miliona ljudi", najavljuje.\nBiće vaksicinsaki svi medicisnki radnici, vojska, šalterski službenici, deca i svi hronični bolesnici\nOko 1. novembra se oćekuje najteži talas, a Vučić je najavio da će se graditi i nove bolnice.\nOd početka epidemije u Srbiji je testirano preko 456.000 ljudi.\n"Se ove borbe koju ćemo da dobijemo, jer predaja nikad nije bila opcija, čeka i teška jesen sa koronom", kaže i navodi da do juna neće biti vakcine za koronavirus.\nBogićević u Vranju: Prvo sređivanje IMOVINSKIH ODNOSA, pa konkurisanje za NOVAC\nRovita Zvezda kreće u pohod na evropsko proleće\nŠpanci bez milosti – samo su Marselo i Zidan gori od Jovića\nTiodorović: Vranjski ŠVERCERI seju KORONU po Srbiji\nRaste broj kovid pacijenata u Vranju\nZbog radova BEZ STRUJE delovi Vranja i nekoliko sela


BiH: 5 milijardi kredita građana - BIGportal.ba\nMaj 18, 2019 069\n„Zaduženost stanovništva kod sektora Ostalih nebankarskih finansijskih institucija na kraju 2018. godine iznosila je 752,3 miliona KM (383,8 miliona evra), od čega se 98 odsto odnosi na zaduženost stanovništva kod mikrokreditnih organizacija. U poređenju sa stanjem na kraju prethodne godine, zabilježen je porast od 13,6 odsto.\nPosmatrano po namjeni kredita plasiranih posredstvom banaka u BiH, na kraju marta 2019. godine, u ukupno plasiranim kreditima stanovništvu potrošački nenamjenski krediti učestvuju sa 75,7 posto, stambeni krediti sa 18,8 odsto, krediti po kartičnom poslovanju sa 3,2 odsto, krediti za preduzetništvo sa 2,1 odsto, a krediti za kupovinu automobila su 0,2 odsto“, podaci su Centralne banke BiH.\nStanovništvo je po ročnoj strukturi uzelo manje od 10 odsto kratkoročnih kredita, a skoro 40 odsto sredstava je u domaćoj valuti. Prosječna zaduženost po stanovniku Bosne i Hercegovine je u martu bila 1.372 evra i za posljednjih pet godina je uvećana za skoro 300 evra po svakom stanovniku ove zemlje.\n„Zaduženost sektora stanovništva kod Ostalih nebankarskih finansijskih institucija bilježi rast tokom prethodnih pet godina, uz blaže oscilacije, što je rezultiralo porastom od 23,9 odsto. Kad je riječ o omjeru kredita privredi i kredita stanovništvu kod banaka u BiH omjer učešća zabilježen tokom prethodnih pet godina je sličan onome zabilježenom u 2019. i skoro je jednak za razliku od omjera kod ostalih nebankarskih finansijskih institucija, gdje stanovništvo ima osjetno veći udio“, navodi Služba informisanja Centralne banke BiH.


Izložba u Narodnom muzeju u Šapcu\nU Narodnom muzeju u Šapcu otvorena je izložba fotografija, rukopisa i predmeta "Sve će to narod pozlatiti".\nŠabac 05. decembar 2017. 16:00\nNa tridesetak fotografija velikog formata prikazani su potresni prizori stradanja u Prvom svetskom ratu. Prema zamisli jednog od autora izložbe Branislava Stankovića, kustosa Narodnog muzeja, prikazana su stradanja, pre svega, dece, ratne siročadi, ali i običnih "malih ljudi" koje su i najveće žrtve.\nJedna od fotografija zabeležila je i raport najmlađeg podoficira u istoriji ratovanja, Momčila Gavrića, kome su Austrougari poklali čitavu porodicu, kako podnosi raport, a imao je svega deset godina.\nOvaj naziv izložbe povezan je sa istoimenom pripovetkom Laze Lazarevića koja govori o nebrizi za ratne invalide. Pokazalo se da se istorija na ovim prostorima ponavlja, a Šabac je u Prvom svetskom ratu izgubio polovinu od ukupno 14.000 stanovnika. Po tome je nazvan "Srpskim Verdenom" i odlikovan je od Francuske, Čehoslovačke kao i Karađorđevom zvezdom.\nU realizaciji ove izložbe učestvovali su i Mirko Peković i Gordana Babović, a postavka je otvorena do januara naredne godine i kasnije će biti predstavljena u još nekolikim gradovima. Katalog izložbe štampan je Brajevim pismom, kako bi bila dostupna slepim i slabovidim osobama. Izložba je plod saradnje muzeja iz Beograda, Novog Sada i Šapca, a deo je projekta "Nemojte nas zaboraviti" koji govori o golgoti srpskog naroda.\nPrioritet preradni kapaciteti\nSećanje na Tinku - ženu nebeskog mehaničara


PRAVILNIK O KONTNOM OKVIRU I SADRŽINI RAČUNA U KONTNOM OKVIRU ZA PRIVREDNA DRUŠTVA, ZADRUGE, DRUGA PRAVNA LICA I PREDUZETNIKE - Biljana Trifunović\n(„Sl. glasnik RS“, br. 114/2006, 119/2008, 9/2009, 4/2010, 3/2011, 101/2012 i 118/2013 – dr. pravilnik)\nOvim pravilnikom propisuje se Kontni okvir i sadržina računa u Kontnom okviru za privredna društva, zadruge, druga pravna lica i preduzetnike koji, u skladu sa zakonom, poslovne knjige vode po sistemu dvojnog knjigovodstva (u daljem tekstu: pravna lica i preduzetnici).\nKontni okvir za privredna društva, zadruge, druga pravna lica i preduzetnike (u daljem tekstu: Kontni okvir) odštampan je uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nKlasa 0: Neuplaćeni upisani kapital i stalna imovina\nNa računima grupe 00 – Neuplaćeni upisani kapital, iskazuju se iznosi upisanih, a neuplaćenih akcija i upisani, a neuplaćeni udeli prema nazivima računa ove grupe.\nNa računu 000 – Neuplaćene upisane akcije, iskazuju se iznosi upisanih a neuplaćenih akcija u nominalnom iznosu, odnosno u dinarskoj protivvrednosti strane valute na dan upisa, zaduženjem ovog računa, a u korist računa 310 – Neuplaćene upisane akcije.\nUplata upisanih akcija knjiži se na teret računa 241 – Tekući (poslovni) računi u korist računa 000 za nominalnu vrednost upisanih akcija, uz istovremeno knjiženje na teret računa 310 – Neuplaćene upisane akcije i u korist računa 300 – Akcijski kapital.\nKursne razlike po osnovu preračuna neuplaćenog upisanog kapitala u stranoj valuti knjiže se zaduženjem ovog računa u korist računa grupe 31 – Neuplaćeni upisani kapital.\nNa računu 001 – Neuplaćeni upisani udeli, iskazuju se iznosi upisanih, a neuplaćenih udela u nominalnom iznosu, odnosno u dinarskoj protivvrednosti strane valute na dan upisa, zaduženjem ovog računa, a u korist računa 311 – Neuplaćeni upisani udeli.\nUplata upisanih udela knjiži se na teret računa 241 – Tekući (poslovni) račun u korist računa 001 – Neuplaćeni upisani udeli, za nominalnu vrednost upisanih udela, uz istovremeno knjiženje na teret računa 311 i u korist računa 301 – Udeli društva sa ograničenom odgovornošću.\nNa računima grupe 01 – Nematerijalna ulaganja, iskazuju se ulaganja u određeno nemonetarno sredstvo bez fizičkog sadržaja, koje služi za proizvodnju ili isporuku robe ili usluga, za iznajmljivanje drugim licima ili se koristi u administrativne svrhe.\nNa posebnom analitičkom računu, odnosno računima u okviru računa nematerijalnih ulaganja, iskazuje se ispravka vrednosti po osnovu obračunate amortizacije i eventualnog obezvređenja.\nGubitak po osnovu obezvređenja nematerijalnih ulaganja knjiži se, u zavisnosti od procenjenog preostalog korisnog veka upotrebe, vrednosnim usklađivanjem analitičkih računa nabavne vrednosti i ispravke vrednosti, a na teret računa 581 – Obezvređenje nematerijalnih ulaganja, odnosno na teret raspoloživih revalorizacionih rezervi na računu 330 – Revalorizacione rezerve, ako su prethodno formirane za konkretno nematerijalno ulaganje.\nPod razvojem se podrazumeva primena rezultata istraživanja ili drugog znanja radi proizvodnje novih značajnije poboljšanih materijala, uređaja, proizvoda, procesa, sistema ili usluga pre pristupanja komercijalnoj proizvodnji ili korišćenju.\nNa računu 011 – Koncesije, patenti, licence i slična prava, iskazuju se ulaganja u nematerijalna prava koja se priznaju u skladu sa MRS 38.\nNa računu 012 – Goodwill, iskazuje se svaki višak nabavne vrednosti u odnosu na interes sticaoca u poštenoj (fer) vrednosti stečenih identifikovanih sredstava i obaveza na datum transakcije razmene po osnovu poslovnih kombinacija, u skladu sa MSFI 3.\nU slučaju poslovne kombinacije koja dovodi do stvaranja odnosa matično pravno lice – zavisno pravno lice, goodwill iz stava 8. ovog člana matično pravno lice priznaje i prikazuje u svojim konsolidovanim finansijskim izveštajima.\nU slučaju poslovne kombinacije kada jedno pravno lice kupuje neto imovinu drugog pravnog lica (sredstva umanjena za preuzete obaveze), uključujući i goodwill tog pravnog lica i preduzetnika, koja dovodi do statusne promene spajanja ili pripajanja, goodwill iz stava 8. ovog člana, priznaje se u pojedinačnom bilansu stanja pravnog lica sticaoca.\nNa računu 014 – Ostala nematerijalna ulaganja, iskazuju se ulaganja u ostala nematerijalna ulaganja koja se priznaju u skladu sa MRS.\nNa računu 015 – Nematerijalna ulaganja u pripremi, iskazuju se svi oblici nematerijalnih ulaganja koji se priznaju u skladu sa MRS od dana ulaganja do dana početka korišćenja.\nNa računu 016 – Avansi za nematerijalna ulaganja, iskazuju se dati avansi za sticanje svih oblika nematerijalnih ulaganja.\nNa računima grupe 02 – Nekretnine, postrojenja, oprema i biološka sredstva (u daljem tekstu: osnovna sredstva), iskazuju se zemljišta, šume i višegodišnji zasadi, osnovno stado, građevinski objekti, investicione nekretnine, postrojenja i oprema u vlasništvu pravnog lica i preduzetnika, postrojenja i oprema uzeti u finansijski lizing, alat i inventar sa kalkulativnim otpisom i ostale nekretnine, postrojenja, oprema i biološka sredstva, uključujući stanove, stambene zgrade i odmarališta koji ispunjavaju uslov za priznavanje po MRS, kao i ulaganja za pribavljanje nekretnina, postrojenja, opreme i bioloških sredstava.\nNekretnine, postrojenja, oprema i biološka sredstva priznaju se i vrednuju u skladu sa MRS 16, MRS 17, MRS 36, MRS 40, MRS 41 i drugim relevantnim MRS.\nNa posebnom analitičkom računu, odnosno računima u okviru računa nekretnina, postrojenja, opreme i bioloških sredstava iskazuje se ispravka vrednosti po osnovu obračunate amortizacije i eventualnog obezvređenja.\nGubitak po osnovu usklađivanja vrednosti nekretnina, postrojenja i opreme knjiži se, u skladu sa MRS 41, vrednosnim usklađivanjem analitičkih računa nabavne vrednosti i ispravke vrednosti, računa 582 – Obezvređenje nekretnina, postrojenja i opreme, odnosno na teret raspoloživih revalorizacionih rezervi na računu 330 – Revalorizacione rezerve, ako su prethodno formirane za konkretno sredstvo.\nDobitak po osnovu usklađivanja vrednosti nekretnina, postrojenja i opreme knjiži se, u zavisnosti od procenjenog preostalog korisnog veka upotrebe, u skladu sa MRS 16, vrednosnim usklađivanjem u korist računa 330 – Revalorizacione rezerve ili u korist računa 682 – Prihodi od usklađivanja vrednosti nekretnina, postrojenja i opreme do visine rashoda koji su u prethodnom periodu proknjiženi na teret računa 582 – Obezvređenje nekretnina, postrojenja i opreme.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Na putu ka EU Skoplje sada ima problem sa Bugarskom\n14. 05. 2022. 08:00 >> 07:58\nZBOG ISTORIJE I JEZIKA\nNa putu ka EU Skoplje sada ima problem sa Bugarskom\nOd zemalja Zapadnog Balkana u čekaonici za Evropsku uniju, osim nas, koji smo status kandidata dobili daleke 2010. godine, duže je Sjeverna Makedonija. Nakon rješavanja decenijskog problema s Grčkom zbog imena, Skoplje je sada u problemu zbog spora s Bugarskom povodom istorije i jezika.\nSjeverna Makedonija je 2005. dobila status zemlje kandidata za prijem u Evropsku uniju. Bila je to istorijska odluka koja se u Skoplju slavila. Tadašnji premijer Vlado Bučkovski kazao je da Makedonija najzad napušta balkanske kozije staze. Ali, ni 17 godina kasnije ta zemlja još nije dobila datum za početak pregovora.\n"Da, imali smo problem s Grčkom koji smo prevazišli jer želimo da gradimo dobrosusjedske odnose sa našim prijateljima izregiona. Sada nam se otvara nov problem s Bugarskom", kazala je potpredsjednica SDSM Sanja Lukarevska.\nRješenje prvog problema bila je promjena imena pa je Makedonija postala Sjeverna. No, spor s Bugarskom, daleko je komlikovaniji ali iz vladajućeg Socijaldemokratskog saveza poručuju da su postavili granicu preko koje neće preći.\n"U ovom periodu izglasana je Rezolucija u Sobranju koja je bila prihvaćena od svih političkih partija gdje smo postavili našu crvenu liniju i tu je zabetoniran naš identitet, jezik i prije svega jedinstvenost naše države", dodala je Lukarevska.\nU opoziciji nijesu optimisti da s Bugarskom mogu naći rješenje ukoliko ta zemlja tvrdi daje makedonski, dijalekt bugarskog jezika i da je makedonska nacija vještački napravljena.\n"Drugo pitanje je šta radi EU povodom toga? Ne radi mnogo. Nema ozbiljnog pritiska na Bugarsku da ukine VETO kako bi započeli pregovore sa EU", kazao je Aleksandar Nikoloski iz VMRO-DPMNE.\nSpor dvije države, smatraju sagovornici TVCG, utiče i na unutrašnje prilike u Makedoniji ali i na cijelom Zapadnom Balkanu.\n"Komplikacija makedonsko-bugarskih relacija može usporiti i nas kao zemlju da postanemo članica EU a pogotovo cijeli Balkan", kazao je novinar Aleksandar Srbinovski.\n"U principu dugi limbo na putu Makedonije ka EU rađa jedan defetizam, jednu apatiju i jednu političku dekadenciju kod političkih elita ovdje", dodao je analitičar Petar Arsovski.\nTo, poručuju, ne smije biti izgovor da se zemlja reformiše i oslobodi korupcije.\n"Najvećim dijelom glavni centri u Evropskoj uniji nijesu saglasni da Makedonija počne pregovore sa EU prije svega zbog visokog nivoa korupcije i zbog nedovoljno reformi. I Bugarska im dođe kao jedan dobar izgovor", smatra Nikoloski.\n"Građani su nezadovoljni, razočarani, ljuti a političke elite odustaju od političkih reformi zato što ne vide neki konkretan napredak ka Evropskoj uniji", dodao je Arsovski.\nEvropska unija želi formalno da počne pregovore o članstvu Sjeverne Makedonije početkom ljeta, kazao je krajem aprila komesar EU za proširenje Oliver Varhelji. Bugarska želi da Sjeverna Makedonija prizna etničku bugarsku manjinu u svom Ustavu, ali osporava postojanje makedonske manjine u Bugarskoj. Taj spor odgodio je i kandidaturu Albanije.\nSvetlana Vlahović, TVCG\nS. Makedonija - EU


Nadzor poštovanja donesenih konvencija bio je prepušten organima Društva naroda poput Stalnog kontrolnog odbora i Savetodavne opijumske komisije. U SAD je delovao Savezni biro za narkotike na čelu sa Anslingerom, u kom su mahom radili farmaceuti i pravnici, bivši privatni detektivi, agenti prohibicije i veterani Prvog svetskog rata sa reputacijom beskompromisnih boraca za pravdu. Nakon što su Amerikanci pristupili Savetodavnoj opijumskoj komisiji društva naroda 1933. godine, Anslinger je postao najuticajnija figura u globalnoj antiopijumskoj zajednici. Sa druge strane, “opijumski blok” činili su predstavnici kolonijalnih sila koje su stotinama godinama gospodarile opijumskom trgovinom na Dalekom istoku i Indiji, ali ih je Anslinger 1931. godine uspeo kooptirati u tek osnovanu neformalnu grupu nazvanu “Komitet 100”, sastavljenu od šefova antiopijumskih tela Velike Britanije, Nemačke, Kanade, Holandije, Francuske i Švajcarske. Komitet je bio preteča velikih međunarodnih organizacija za kontrolu proizvodnje i suzbijanje ilegalne trgovine narkoticima koje su se od sredine tridesetih godina odvijale pod okriljem društva naroda.\nPovezane vesti – JUGOSLAVIJA JEDNAKO OPIJUM: Država koju nije napravila ideja, već narkotici\nKraljevina Jugoslavija je, s druge strane, vrebala svoju šansu pre svega na ekonomskom polju suočavajući se sa brojnim teškoćama ubrzo uvidevši da joj je potreban ozbiljan saveznik. Ko logično rešenje nametnula se Turska koja je takođe tražila svoje mesto pod suncem.\nJavna promocija ideje o zajedničkom opijumskom nastupu Jugoslavije i Turske odigrala se tokom međunarodne opijumske konferencije u Ženevi 1931. godine, gde je i aminovana. Logično, jedan od načina efikasnijeg izvoza jugoslovenskog opijuma trebao je biti zajednički nastup sa Turskom o kojem su se pregovori vodili još tokom 1930. godine kada je usled loših vremenskih uslova, slabe berbe i naglog pada cene stagnirala proizvodnja ove skupocene “farmaceutske sirovine”. Početkom aprila 1931. godine jugoslovenski pomoćnik ministar spoljnih poslova Konstantin Fotić izložio je turskom ambasadoru u Beogradu ideju o stvaranju kartela proizvođačkih zemalja, a već sredinom istog meseca u Ankari je potpisan preliminarni tekst sporazuma. Turski interes za saradnju sa Jugoslavijom, pored namere da pomoću dobre reputacije jugoslovenskog opijuma plasira i svoj opijum slabijeg kvaliteta u Ameriku, bio je dodatno podgrejan predlogom novog američkog zakona, prema kome bi se uvoz opijuma iz država koje nisu potpisale Hašku i Ženevsku konvenciju podvrgao detaljnom carinskom pregledu. Iako baziran na bilateralnom sporazumu iz 1932. godine, Tursko-jugoslovenski centralni biro za prodaju sirovog opijuma u Carigradu počeo je raditi tek početkom 1934. godine.\nU njemu su sedeli delegati iz Turskog nacionalnog zavoda za izvoz opijuma i jugoslovenskog PRIZAD-a. Međutim, neravnopravnost u odlučivanju i nezadovoljstvo jugoslovenske strane inferiornim udelom u zajedničkim kontingentima opijuma koji se izvozio, činili su taj zajednički nastup Turske i Jugoslavije vrlo složenim. Prvobitno su se krovni ugovori obnavljali na svake dve godine, a zatim i na polugodišnjem nivou. Direktno rivalstvo na američkom tržištu, prepirke u kvalitetu opijuma, izvozne kvote i uvlačenje jugoslovenske strane u krijumčarske afere koje su joj remetile i onako poljuljan položaj u Ženevi, išli su u prilog čestih primedbi da je osnivanje Jugoslovensko-turskog prodajnog biroa bio potpuni promašaj.\nPosebni problemi nastajali su pri velikim narudžbinama američkih fabrika koje su preko Centralnog biroa zahtevale samo jugoslovenski opijum, zbog čega je isporuku preuzimao PRIZAD, a ne zajednička carigradska kancelarija. Zbog pojave iranske konkurencije na evropskom tržištu to su bile krizne godine, ali se proizvodnja jugoslovenskog opijuma za izvoz stabilizovala na količini od 40 do 48 tona godišnje. Od toga je 99 odsto apsorbovalo upravo američko tržište.\nPovezane vesti – DOSIJE MUSTAFA GOLUBIĆ\nKrajem septembra 1933. godine sekretar Ministarstva trgovine i industrije dr Dragoslav Mihajlović imenovan je za jugoslovenskog delegata u Centralnom birou. Početkom 1935. godine delegacija Centralnog biroa razmatrala je mogućnost ulaska Irana u Tursko-jugoslovensku kooperaciju, ali su pregovori propali, pa umesto ponuđenih 12 odsto zahtevali su 33 odsto američkog tržišta ili polovinu prodaje u Evropi. U septembru 1935. godine dr Mihajlović je obavestio Beograd da će PRIZAD isporučiti još 14, 6 tona opijuma u SAD i to preko Londona i Roterdama. Zbog toga što su američki kupci izričito zabranili transport italijanskim brodovima, opijum je transportovan železnicom do holandskih i nemačkih luka.\n“Za nas je vrlo važno da Persijanci, a ni Rusi nemaju visokoprocentni opijum i da prema tome cene za Ameriku ostaju nepromenjene”, tvrdio je dr Mihajlović predlažući da se zakupi još opijumskih skladišta u Londonu i Roterdamu. Američka firma koja je formalno zastupala Centralni biro u SAD bila je “Masačusets importing kompani”, sa sedištem u Njujorku. Jedan od vodećih ljudi ove firme bio je H. H. Tolukijan, zbog čijih je neprimerenih stavova prema Društvu naroda i francuskim vlastima Centralni biro u početku odbijao saradnju sa njim. Posle je na insistiranje turske strane ipak angažovan kao posrednik u pregovorima između kartela američkih fabrika i Tursko-jugoslovenskog biroa. Kako je opijumski sporazum između Jugoslavije i Turske isticao 1. 2. 1937. godine, jugoslovenski delegat u Centralnom birou počeo je lobirati protiv njegovog produžetka. U razgovoru sa generalnim direktorom PRIZAD-a Edom Markovićem, Dragoslav Mihajlović predložio je otkazivanje ugovora sa Turskom, jer je Jugoslavija u tom trenutku mogla plasirati mnogo više proizvoda na američko tržište jer je ono tražilo isključivo jugoslovenski opijum.\nNajveći kupci jugoslovenskog opijuma bili su “Merck”, koji je, na primer, 1936. godine kupio 21,7 tona jugoslovenskog opijuma, zatim “Malin Kradt”, koji je iste godine kupio 14,5 tona, i “Hofman Laroš”, koji je nabavio negde oko 11 tona. Ipak, u avgustu 1936. godine SAD su zabranile uvoz opijuma iz Jugoslavije. Razlog je bio naizgled banalan. Naime, na zasedanju Savetodavne opijumske komisije u Ženevi došlo je do konflikta između Stjuarta Fulera i jugoslovenskog predstavnika, doktora Subotića. Incident je prevladan posredovanjem Boška Đorđevića koji je bio u prijateljskim odnosima sa Fulerom. Uporedo sa legalnim tokovima opijuma i alkaloida na svetskom tržištu, nezakoniti ispadi vodećih francuskih, švajcarskih i nemačkih farmaceutskih kompanija ojačali su već postojeće krijumčarske organizacije.\nTokom 20-ih godina gradovi poput Pariza, Bazela, Hamburga i Beča postali su centri prvih transnacionalnih kriminalnih organizacija. U to vreme identifikovane su dve organizacije. Prvu je kontrolisao Eli Eliopulos, koji je krijumčario narkotike na Daleki istok i SAD i blisko je sarađivao sa korzikanskom mafijom koja je prevozila narko-tovare iz Marseja u Severnu Ameriku. Druga organizacija koja se uglavnom bavila krijumčarenjem heroina bila je u rukama jermenskog gangstera Tomasa Zakarijana i delovala je iz Beča. Zakarijana heroinom snabdevaju poljski emigranti, braća Zelinger, koji su u austrijskoj predstavnici kontrolisali sedam narko-bandi koje su osnovali jevrejski trgovci iz Galicije, Poljske i Ukrajine. Već 1929. godine obe organizacije težište svog delovanja iz Evrope prebacuju u Tursku. Međutim, Amerikanci su imali u Kairu kancelariju Saveznog biroa za narkotika koju je vodio Tomas Rasel i koji se vrlo surovo obračunavao sa ovim kriminalnim mrežama, pa su oni morali da traže novo utočište.\nPovezane vesti – Čovek kojeg se i Staljin plašio\nZahvaljujući “povoljnim” političkim prilikama u Bugarskoj i protekciji šefa Bugarskog generalštaba Nikole Bakardzijeva, čiji je nećak Metodi Lazov bio vodeći krijumčar sa crne liste Društva naroda, desetak fabrika opijuma od 1931. godine prebačeno je iz Carigrada u Sofiju i u oblasti u kojima je delovala VMRO. Ovu terorističku organizaciju je finansirala nova Makedonska banka koja je opet bila vlasnik 52 odsto fabrike heroina “Balkan produkt” u Radomiru, kojom je upravljao pomenuti Metodi Lazov i koja je proizvodila tonu heroina mesečno. Na zasedanju Centralnog opijumskog odbora društva naroda u avgustu 1933. godine izneti su podaci o menadžmentu o desetak ilegalnih fabrika u Bugarskoj, koji je obuhvatio i osobe iz najviših društvenih i političkih krugova Sofije, uključujući VMRO i Makedonsku banku.\nNOVI BROJ EKSPRESA: Jugoslavija, zemlja koju nije napravila ideja, nego opijum JUGOSLAVIJA JEDNAKO OPIJUM: Država koju nije napravila ideja, već narkotici JUGOSLAVIJA JEDNAKO OPIJUM: Država koju nije napravila ideja, već narkotici TRADICIJA: Kako su Jugoslavija i Turska postale saveznice na tržištu opijuma


Analize i mišljenja - Novosti dana - 23.03.2020 | Sputnjik Srbija\n23:57 04 April 2020\nPredstavnik Svetske zdravstvene organizacije otkriva šta Srbija mora da uradi da bi pobedila koronu\nPandemija će trajati još nekoliko meseci, kao i pronalazak vakcine. Nove terapije neće biti delotvorne za sve pacijente, a italijanski scenario može da se dogodi bilo gde. Da bismo pobedili koronu potrebno je jedno – da poštujemo javne zdravstvene mere, kaže nam predstavnik Svetske zdravstvene organizacije u Srbiji Marijan Ivanuša.\nGeneralni direktor Svetske zdravstvene organizacije Tedros Adhanom objavio je da su stručnjaci već započeli prvo testiranje lekova za novu vrstu koronavirusa. Nije naveo određene zemlje, ali najverovatnije je mislio na činjenicu da su u Sjedinjenim Državama započeta klinička ispitivanja na ljudima.


July 21, 2021 - MagazinNina\nO jednom detalju sa Cecinog nastupa svi danima pričaju\nFolk diva Ceca Ražnatović održala je spektakularni koncert u budvanskoj diskoteci "Top Hill". Za njen nastup tražila se karta više, a te noći vladala je prava ludnica u prepunoj diskoteci kada je Ceca počela da pjeva hitove koje ima u svojoj skoro tri decenije dugoj karijeri. Ceca je nosila bijelu dugu haljinu nalik vjenčanici, da bi u jednom trenutku izula...\tpročitaj više\nnovosti ceca raznatovicLeave a comment\nEvo zašto je važan cink\nCink je jedan od najvažnijih minerala za funkcionisanje organizma, a nedavno istraživanje provedeno u 14 zemalja pokazalo je da jedna od pet trudnica ima nizak nivo cinka, dok 31% ljudi širom svijeta pati od njegovog nedostatka, poručeno je iz Svjetske zdravstvene organizacije (WHO). Cink u organizmu podstiče stvaranje bijelih krvnih zrnaca u koštanoj srži, kao i sazrijevanje takozvanih T-limfocita, neophodnih...\tpročitaj više\nZdravlje slajderLeave a comment\nOvo je čarobni eliksiri mladosti\nStručnjaci ne prestaju da naglašavaju kako upravo serumi za lice spadaju u najvažnije proizvode anti-age njege. U moru kozmetičkih preparata, žene često zbuni razlika između hidratantnih krema i seruma za lice, ili čak njihova primjena: da li da koriste samo jedno ili oboje. Zbog hemijskog sastava, hidratantne kreme imaju duge molekule koje prodiru samo u gornji sloj kože te je tako hidratizuju...\tpročitaj više