Aerodrom Geteborg - zadovoljstvo je videti Air Serbiju na liniji od Geteborga do Niša\nU saopštenju koje je izdao švedski aerodrom Geteborg Landvarten, navodi se da srpska avio kompanija Air Serbia od 17.juna po prvi put će povezati Niš sa gradom Geteborgom i to dva put nedeljno ponedeljkom i sredom, te da su veoma srećna što vide Air Serbiju u Getebrogu nakon sedam godina.\nAerodrom Geteborg Landveten Foto: Swedavia\nRukovodstvo aerodroma Geteborg Ladnverten veoma je pozivitno reagovalo na uvodjenje novih linija izmedju ovog švedskog grada i Niša, što su okaratkterisali kao šansu da ljudi iz Švedkse posete ovu uzbudljivu destinaciju, kao i da će linija olakšati konekcije srpske dijaspore i njihovih prijatelja i porodica.\nInače ovo je treća linija za Švedsku iz Niša, nakon što je Wizz Air uveo let za Malmo i Ryanair let za aerodrom Skavsta nadomak Stokholma. Poslednji put, aerodreom u Geteborgu bio je povezan sa aerodorom Beograd pre sedam godina, sa tadašnjim nacionalanim avio prevoznikom Jat Airways koja je letove ukinula zbog nedostatak aviona.\nDirektorka Aerodroma Goteborg Landveter, Ana Stromval, izjavila je za šveski portal Mynewsdesk, da je veliko zadovoljstvo videti Air Serbiju ponovo na aerodromu Geteburg Landvarten. Ona je između ostalog kazala da postoji veliko interesovanje putnika za destinacije istočne Evrope i da su one u porastu, te da će linija doprineti povećanjem broja turista koji žele da posete Srbiju, kao i srpske dijaspore, kojoj će biti mnogo lakše da posete prijatelje i porodicu.\nAerodrom Geteborg Landveter je drugi po veličini aerodrom u Švedskoj, odmah posle aerodroma Stockholm Arlanda, sa oko 6,6 miliona putnika godišnje.\nPodsetimo, nacionalna avio kompanija Air Serbia će povezati Niš i Geteborg u okviru 12 linija od javnog značaja koji će saobraćati tokom cele godine, dva puta nedeljno ponedeljkom i sredom, avionom tipa sa Airbus A319.


Banatsko Aranđelovo » Blog Archive » Kraj Potiske međuopštinske lige – Horgoš 1911 šampion\nKraj Potiske međuopštinske lige – Horgoš 1911 šampion\nponedeljak, 19. juna 2017. 10:53 admin\nProteklog vikedna odigrane su utakmice poslednjeg kola Potiske međuopštinske fudbalske lige, a završetak prvenstvene trke obeležili su dobri rezultati ekipa sa područja mesne zajednice Banatsko Aranđelovo, što je rezultiralo činjenicom da je prvenstvo Hajduk završio na drugoj poziciji, dok je Slavija zauzela treće mesto. Valja napomenuti da je, ipak, najbolja bila ekipa Horgoša 1911 koja je obezbedila plasman u viši rang takmičenja.\nKratko ćemo se osvrnuti i na rezultate poslednjih nekoliko kola… Naime, Hajduk i Slavija su se, najpre, u velukom lokalnom derbiju sastali u okviru 23. kola i tom prilikom je Hajduk pobedio, lakše nego što se to očekivalo, sa 3:0.\nU narednom, 24. kolu, Slavija je na domaćem terenu odigrala nerešeno sa ekipom Sloge iz Ostojićeva, bilo je 2:2, dok je Hajduk u gostima izgubio sa 4:0 od ekipe AFK u Adi.\nNakon toga, Slavija je bila slobodna u 25. kolu, dok je Hajduk doneo samo bod sa gostovanja ekipi Sloge iz Ostojićeva, bilo je 1:1.\nPotom su odigrane utakmice odloženog 15. kola, gde su naše ekipe bile domaćini. Tako je Slavija dočekala ekipu Tise iz Padeja i pobedila sa 3:0, dok je Hajduk u velikom derbiji izgubio od lidera ekipe Horgoša 1911 sa 1:2, te tako i definitivno izgubio trku za naslov prvaka…\nU poslednjem, 26. kolu, Hajduk je bio slobodan, dok je Slavija kod kuće dočekala ekipu Jedinstva iz Srpskog Krstura i ubedljivo trijumfovala rezultatom 4:1.\nNadamo se da će naše ekipe i u narednoj sezoni beležiti dobre partije i biti u vrhu tabele.\nOstale rezultate, kao i konačnu tabelu iz sezone 2016/2017 Potiske međuopštinske fudbalske lige, možete pogledati ovde.


Gradonačelnik Vranja rekorder u Srbiji po broju svojih pomoćnika\nSvaki paša, četiri subaše!\nZa pomoćnika zaduženog za privredu i ekonomski razvoj, Bobana Stankovića, nema podataka šta je završio od škole, ali se na zvaničnoj prezentaciji Vranja navodi da ima radno iskustvo dugo 16 godina, od čega je 10 godina zaposlen u Gradskoj upravi. O pomoćniku za budžet i finansije Borivoju Antiću ima još manje informacija na vranjanskom portalu. Zna se samo da je diplomirao na Pravnom fakultetu u Prištini i da, navodno, ima dugogodišnje iskustvo u privatnom preduzetništvu u koje se upustio kada je imao tek 21 godinu.\n"Trenutno sprovodimo socijalnu politiku naše stranke (?!) boreći se za pomoć prvacima da dobiju po pet hiljada dinara. Tu su i svakodnevne aktivnosti koje dobijamo od gradonačelnika". Tako govori pravi stranački vojnik koga ne interesuju birači...\nKoalicioni partneri u Vranju su, očigledno, složni, što ne može da se kaže i za one iz Subotice, gradu na drugom kraju Srbije. Tamo nikako da se dogovore koga da postave na čelo čak 15 javnih preduzeća. Potrebno je postaviti nove direktore, zatim i po dva člana Nadzornih odbora, a tu su i izbori za članove Komisije za izbor direktora...\n"...U koaliciji nas je 11 odbornika, ali ne znam koliko partija. Da li mislite, na osnovu dosadašnjeg rada, da mi možemo da se usaglasimo?"


Britanija odbija da objavi izveštaj o mešanju Rusije u unutrašnju politiku | MONDOBA\nBritanija odbija da objavi izvestaj o mesanju Rusije u unutrasnju politiku\n14. August, 18:44\nBritanija odbija da objavi izveštaj o mešanju Rusije u unutrašnju politiku 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n14.11.2019. / 11:21\nIzvor MONDO/Tanjug 14.11.2019. / 11:21\nVlada Velike Britanije odbila je da objavi izveštaj koji je istraživao mešanje Rusije u njen demokratski proces, uprkos pozivima da se objavi pre opštih izbora zakazanih za 12. decembar.\nIzveštaj parlamentarnog odbora za obaveštajne poslove i bezbednost sačinjen je pre više meseci, a predsednik odbora je izjavio da je dokument spreman za objavljivanje.\nOdlaganje samo podstiče sumnju da bi izveštaj mogao da bude štetan za vladajuću Konzervativnu partiju, piše Glas Amerike na srpskom.\nU izveštaju su navedeni rezultati istrage o optužbama da je Moskva pokušala da se umeša u britansku demokratiju, uključujući referendum o napuštanju Evropske unije 2016. i opšte izbore 2017.\nIzveštaj je završen u martu, ali je vlada odložila njegovo objavljivanje do posle izbora.\n"U nedostatku izveštaja, zbog odlaganja, glasine i nagađanja se šire", kaže Endru Foksal, stručnjak za Rusiju u Društvu "Henri Džekson".\nPostoji mogućnost da bi izveštaj mogao da naglasi vezu između Rusije i vladajućih konzervativaca.\n"To govori da postoji nešto u izveštaju za šta vlada oseća da bi moglo da bude štetno po nju, u smislu biračkog tela. Ja ipak mislim da je to opasno za našu demokratiju", smatra Ian Bond iz Centra za evropsku reformu.\nKonzervativci odbacuju tvrdnje da bi izveštaj mogao da bude neprijatan.\n"Nema dokaza koji bi sugerisali da su Rusija ili Kremlj bili uspešno angažovani u mešanje u naš izborni proces", rekao je visoki zvaničnik ministarstva spoljnih poslova Kristofer Pinčer.\nVlada naglašava da se čeka da izveštaj prođe bezbednosnu proveru, ali predsedavajući odbora koji ga je sačinio Dominik Griv kaže da je izveštaj već dobio dozvolu za objavljivanje.\nPoslanici opozicije, među kojima i ministarka spoljnih poslova u senci Emili Tornberi, tvrde da je u pitanju zavera.\n"To je ništa manje od pokušaja da se sakrije istina od javnosti i parlamenta i to je uvreda za našu demokratiju", rekla je ona.\nPremijer Britanije Boris Džonson odbacio je sumnje da je izveštaj štetan za njegovu partiju i najavio da će biti objavljen posle izbora.\nPanika u "Pikadiliju": Deo tavanice pao na publiku, ima povređenih!\nOdluka britanskog Parlamenta: Vanredni izbori 12. decembra\nBritanski parlament odbio Džonsonov predlog o prevremenim izborima\nVelika Britanija Rusija izbori\nNesreća tokom treninga: Srušio se avion za obuku, posada iskakala padobranom\nUpravo gledate Partizan gubi u Novom Pazaru - penal za domaće, a da li je bio ofsajd? 0 Video Pre 39 min Oko Zdjelarovog faula neće biti previše riječi, ali biće polemike oko toga da li je napadač domaćih bio u...


Slovenska Vlada u ponedjeljak je objavila da je političku stranku Hezbollah proglasila terorističkom organizacijom, što su već prije učinile neke države u Evropskoj uniji.\nKoalicijska Vlada, koju vodi premijer Janez Janša, na dopisnoj sjednici je “donijela odluku po kojoj će pokret Hezbollah tretirati kao kriminalnu i terorističku organizaciju, koja predstavlja prijetnju miru i stabilnosti”, saopćila je Vlada u Ljubljani, prenosi Hina.\nNavodi se kako je taj zaključak donesen na osnovu izvještaja stalne koordinacijske skupine koja se bavila proučavanjem aktivnosti Hezbollaha, šiitske političke stranke i naoružane grupe sa sjedištem u Libanu, te da je djelovanje te organizacije “povezano s organiziranim kriminalom i provođenjem terorističkih ili paravojnih aktivnosti na globalnom nivou”.\nEvropska unija je još 2013. godine oružano krilo Hezbollaha uvrstila među terorističke organizacije, a više je država cijelu mrežu Hezbollaha i prije proglasilo za terorističkom organizacijom, među njima Izrael, SAD, Holandija i Njemačka, navode u pojašnjenju te odluke slovenski mediji.\nMogućnost kupovine oružja od Izraela\nLjubljansko Delo pisalo je prošle sedmice da će premijer Janša 8. decembra posjetiti Izrael, što joj nije službeno potvrđeno, te s njegovom navodnom posjetom povezao to što je Slovenija početkom novembra na skupštini Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) glasala protiv rezolucije za trajno osiguravanje Palestinskog teritorija vakcinom, lijekovima i medicinskom opremom.\nSadašnji slovenski premijer još je 2018. godine, kao opozicioni čelnik, izjavljivao da je Slovenija trebala priznati Jerusalem kao prijestolnicu Izraela, nakon što je to učinio američki predsjednik Donald Trump.\nDelo navodi da bi Janša u Izraelu mogao razgovarati o mogućnosti kupovine oružja i opreme za slovensku vojsku, koja bi, po zakonu koji je prošle sedmice potvrdio parlament, u idućih šest godina trebao namijeniti 780 miliona eura za vojne investicije.


Louis Vuitton otvara svoj prvi kafić i restoran - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nFrancuski modni brend Louis Vuitton kreće u novu avanturu. 1. februara 2020. otvorio je svoj prvi kafić i restoran u novoj vodećoj prodavnici u Osaki u Japanu.\nPored butika, otovren je kafić i restoran, a ponuda La Cafe V i Sugalabo V, na čelu da poznatim kuvarom Iosuke Suga, koji je nekada radio za Joela Robuchona - zvezdu sa 32 Michelinove zvezdice - biće najveća na svetu.\nKafić će biti smešten na četvrtom i poslednjem spratu prodavnice, zajedno sa koktel barom i spoljnim vrtom. Restoran će se otvoriti za vreme večere, podsećajući na još jedan restoran Sugu u Tokiju do kojeg je nemoguće doći, a trenutno je 47. među najboljim restoranima na svetu.\nLouis Vuitton samo je jedan od luksuznih brendova koji je počeo da kombinuje prodaju odeću sa ozbiljnim kulinarskim zvezdama.\nPogledajte prekrasan kafić i restoran u galeriji.


Psihodrama u Briselu\nSamit dvadesetosmorice potvrdio je duboke podele unutar Evropske unije. Suočena sa krizom iz koje ne može da izađe zbog odsustva solidarnosti među članicama, EU pribegava rešenjima koja samo naizgled stvaraju utisak jedinstva\nAna Otašević | Demostat | Beograd 13. Jul 2018 | U fokusu\nNoć je bila dugačka. Na samitu Evropske unije u Briselu između 28. i 29. juna većalo se tome kako rešiti pitanje migranata.\n„Sudbina Evrope zavisi od migrantskog pitanja”, rekla je Angela Merkel u obraćanju Bundestagu pred polazak u Brisel.\nU igri je bila najpre njena sudbina. Nemačka kancelarka više ne vlada suvereno politikom svoje zemlje, pa tako ni Evropske unije, u kojoj Nemačka, zahvaljujući svojoj velikoj ekonomskoj snazi, i dalje ima vodeću ulogu. U koaliciji sa bavarskim ultradesničarima prinuđena je da pravi ustupke. Pred početak Evropskog samita šef desnog krila njene koalicije, Horst Zehover, ministar unutrašnjih poslova iz Hrišćansko-socijalne unije, postavio joj je ultimatum: ili će da se vrati iz Brisela sa evropskim rešenjem ili će zatvoriti granice Nemačke za azilante. Pri tome je mislio i na one koji su već u Nemačkoj, a koji su se prethodno registrovali u drugoj zemlji.\nMerkel ne može više da tvrdi da će se izboriti sa pitanjem migranata kao što je to bio slučaj 2015. godine, kada je otvorila vrata Nemačke i primila milion izbeglica.\nKlima se od tada promenila. Tome su doprineli teroristički napadi, iako njihovi počinioci nisu migranti, već evropski državljani, kao i nemogućnost da se pronađe zajedničko evropsko rešenje za izbeglički talas koji je zahvatio kontinent. Ne pomažu ni statistike Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj koje pokazuju da četiri miliona migranata koji su ušli od 2014. do 2017. u Evropsku uniju predstavljaju svega 0.3 evropske populacije u punoj radnoj snazi do 2020. godine. Strah od invazije migranata, od islamizacije kontinenta, od potiskivanja hrišćanskog identiteta, dao je krila ultradesnici i izmenio pravac kojim se kretala Evropska unija. U prvi plan su dospela pitanja bezbednosti i strože kontrole spoljnih granica Evropske unije. Ova politika je dovela do zaokreta udesno u Austriji i Italiji i osnažila veze unutar Višegradske grupe, u kojoj su Poljska, Mađarska, Češka, i Slovačka, zemlje koje ne žele ni jednog migranta na svojoj teritoriji.\nU Nemačkoj je porastao uticaj ultradesničarskih partija dok je popularnost Merkelove opala, što je povećalo pritisak na nju. Nezadovoljstvo Nemaca su podstakla ubistva koja su počinili migranti – silovanje i ubistvo tinejdžerke koje je počinio mladi irački izbeglica i ubistvo petnaestogodišnjakinje koju je u samoposluzi izboo nožem avganistanski imigrant sa kojim je prethodno bila u vezi.\nPogled desničara iz Merkelove „sestrinske” koalicione partije više je okrenut ka Beču, Budimpešti i Rimu, nego ka Parizu i Briselu. Saveznici su im mađarski premijer Viktor Orban i njegov austrijski kolega Sebastijan Kurc, na čelu koalicije sa partijom ekstremne desnice. Njihov ideal bele i hrišćanske Evrope u suprotnosti je sa modelom multikulturalnosti, za koji je Merkelova još 2010. godine rekla da je doživeo neuspeh.\nŠef poslanika iz redova Hrišćansko-socijalne unije, Aleksandar Dobrint, ovu promenu je početkom godine nazvao „konzervativnom revolucijom”, upotrebivši izraz koji je koristila ekstremna desnica u Nemačkoj između dva svetska rata. Njegov partijski saborac, Markus Zeder, koji je u martu postao šef bavarske vlade, tražio je da se na ustanovama u ovoj nemačkoj pokrajini istaknu krstovi, približavajući se „krstašima” iz redova ultranacionalističke „Alternative za Nemačku”.\nU ovakvom društvu Merkelova, iako predstavnica konzervativnih snaga, deluje kao Majka Tereza, kako ju je „Špigl” predstavio 2015. godine, iako je njena odluka da primi migrante, pored duga prošlosti, bila motivisana potrebom da u nemačku ekonomiju koja radi punom parom ubrizga svežu krv.\nOluja na Mediteranu\nMerkelova je utoliko više uzrmana što je ostala usamljena unutar Evropske unije kada je reč o pitanju migranata.\nPoslednji slučaj sa spasilačkim brodom „Akvarijus” još jednom je to pokazao. Humanitarni brod sa 640 migranata, među kojima je bilo sedam trudnica i jedanaestoro dece, zatražio je dozvolu da se iskrca na italijansku obalu. Novi italijanski ministar unutrašnjih poslova, Mateo Salvini, odbio je da primi migrante i poslao ih na Maltu. Premijer Malte je uzvratio da nije na njegovoj zemlji da ih primi već na Italiji. Njegov španski kolega, Pedro Sančez, poslao je poruku da će njegova zemlja, poštujući međunarodne obaveze, da prihvati brod u svoje luke. Oglasio se potom i francuski predsednik Emanuel Makron, koji je italijansku vladu nazvao „ciničnom” i „neodgovornom”. To je razbesnelo Salvinija koji je odbrusio da Francuzi ne bi trebalo drugima da drže lekcije i tražio od Makrona da se izvini Italijanima, dodajući da bi Francuskoj bilo bolje da primi više migranata na šta se obavezala 2015. godine. Dok je trajala ova razmena, na Mediteranu je počela oluja i „Akvarijus” je tražio dozvolu da se skloni u najbližu italijansku luku dok ne prođe nevreme. Italijanski ministar nije trepnuo: nijedna italijanska luka neće primiti brod sa izbeglicama. Dan kasnije oglasio se francuski ministar spoljnih poslova, Žan Iv Le Drijan, sa porukom da će primiti one migrante na „Akvarijusu” koji odgovaraju kriterijumima za azil u Francuskoj. Dva dana kasnije brod je uplovio u špansku luku u Valensiji.\nKompromis u zoru\nDrama koja se odvijala na Mediteranu povećala je napetost uoči samita dvadesetosmorice u Briselu.\nItalija je pretila da će da blokira svaki dogovor o drugim pitanjima na dnevnom redu, poput pitanja zajedničke evropske odbrane i trgovine, ukoliko se ne pronađe rešenje za migrante.\nAngela Merkel i Emanuel Makron su ponavljali da odgovor mora da bude evropski, a ne nacionalni. Njihov predlog je da se osnaži kontrola na granicama Evropske unije i da se sa zemljama kroz koje prolaze migranti postignu sporazumi kako bi onemogućili njihov ulazak na teritoriju Evropske unije.\nKompromis je pronađen u ranim jutarnjim časovima. Prva mera koju predviđa podrazumeva raspodelu migranata među zemljama, ali ne više prema kvotama koje većina zemalja ne poštuje, već na dobrovoljnoj bazi. Druga mera, i dalje na dobrovoljnoj bazi, podrazumeva da evropske zemlje izgrade prihvatilišta za migrante gde će se razdvajati oni koji imaju pravo na azil od onih kojima će biti odbijen pristup. Treća mera se odnosi na veću kontrolu evropskih granica.\nOvaj kompromis istrgnut u zoru, o pitanju koje od 2015. protresa same temelje unije, kompromis do koga se došlo nakon što je Italija ucenila ostale članice unije, deluje kao iznuđeno rešenje za koje nije jasno kako će tačno da se sprovede.\nO tome govori i rezerva predsednika Evropskog saveta, Donalda Tuska, koji je nakon potpisivanja sporazuma izjavio da je „previše rano da se govori o uspehu”. Ko će dobrovoljno da podigne centre za trijažu migranata na svojoj teritoriji? Ovakvi centri već postoje u graničnim oblastima Evropske unije i podsećaju na zatvore, u kojima se migranti tretiraju kao uljezi.\nAustrija je odmah odbacila ideju da na svojoj teritoriji napravi takav centar. „Nismo prva zemlja u koju dolaze migranti, osim ako ne skaču sa padobranom”, rekao je austrijski kancelar Sebastijan Kurc. Slično je reagovao i Emanuel Makron: „Francuska nije prva zemlja u koju stižu. Neki hoće da to izguraju, oko toga se nedavno vodila polemika, ali ja sam to odbio”, izjavio je u Briselu.\nGovorilo se i o „platformama za iskrcavanje”, ideji koja se nedavno pojavila kao moguće rešenje. Ona podrazumeva da se izbor migranata vrši u centrima van teritorije Evropske unije, čime bi se izbegle svađe oko toga ko će da primi brod sa izbeglicama na svoju obalu. Maroko se protivi otvaranju takvih centara na svojoj teritoriji, kao i Tunis. Albanija, koja se pominje kao jedna od mogućih destinacija za migrantske centre, takođe je protiv.\nSvi se, međutim, slažu oko uvođenja veće kontrole spoljnih granica Evropske unije. To podrazumeva da se poveća pomoć Turskoj i zemljama Severne Afrike, koje treba da spreče prolazak migranata ka Evropi. Evropska tvrđava je više nego ikad realnost.


Italija demolirala Jermeniju 9:1 – ASinfo Portal\nItalija nikad u svojoj bogatoj istoriji nije ostvarila takav niz (deset utakmica – deset pobjeda), koji je večeras produžen nevjerovatnom pobjedom 9:1 nad Jermenijom na Renco Barbera stadionu u Palermu.\nTakođe, “azuri” su ostvarili najuvjerljiviju pobjedu ikad u kvalifikacijama. Znali su Italijani u davnijim prijateljskim utakmicama razbijati Francusku (9:4, 7:0), Španiju (7:1), ali nikada nisu u utakmicama kvalifikacija postigli devet golova kao večeras. Italija je 1948. svladala SAD (9:0) na Olimpijskim igrama, a 1928. postigli rekordni broj golova protiv Egipta (11:3).\nI o Džikićevom tajm-autu se priča ovih dana… (video)


RTS :: Zna li se kada će i kako će izgledati nova vlada\nPolitika Zna li se kada će i kako će izgledati nova vlada\nponedeljak, 28. sep 2020, 21:05 -> 21:07\nSednica Narodne skupštine na kojoj će biti izabrati rukovodstvo te institucije, prema navodima medija, trebalo bi da bude održana 8.oktobra. Na imena budućih ministara čekaće se duže. Do isteka zakonskog roka za imenovanje nove Vlade ostalo je nešto više od mesec dana.\nIako već gotovo 100 dana u tehničkom mandatu, zaposleni u Nemanjinoj 11 aktivnosti obavljaju redovno, kaže predsednica Vlade. Da li će na njenom čelu i ostati, ali i ko će u ministarske fotelje – znaće se posle konsultacija SNS sa potencijalnim partnerima.\n"Jedine stvari koja Vlada ne može da radi u tehničkom mandatu to je da preuzima obaveze za i u ime sledeće Vlade, buduće Vlade i ne može da upućuje nacrte zakona u Skupštinu, što ne znači da ne može da radi na nacrtima zakona i da priprema ceo ambijent za brzi start buduće vlade i to je ono što mi radimo u tehničkom mandatu. Ovo što se dešava u Srbiji nije zaista ništa drugačije nego što se dešava u Evropi nakon parlamentarnih izbora", ističe Predsednica Vlade Ana Brnabić.\nSlika posle parlamentarnih izbora u regionu drugačija - u Hrvatskoj su izbori održani 5. jula, a novu vladu dobila je 18 dana kasnije. Mesec i po od izbora polovinom jula, Severna Makedonija sastavila je vladu. Građani Crne Gore na biralištima pretposlednjeg dana avgusta, a tri nedelje kasnije konstituisana je Skupština.\nPoslanici u srpskom parlamentu potvrdili su mandate 3. avgusta, ali skupštinsko rukovodstvo još nije poznato. Nisu poznata ni imena budućih ministara.\n"Praksa SNS-a je da ni oni sami ne žure sa formiranjem Vlade. Jednim delom je to motivisano da se napravi što bolja strategija, drugim delom je to na neki način i neka vrsta interne logike SNS-a koja insistira na održavanja i proizvodnji tenzije. Održavanje neke vrste tenzije koja ni jednom članu i nijednom rukovodiocu SNS na neki način ne dozvoljava da se opusti. SNS uvek šalje poruke da niko nije siguran", napominje programski direktor Cesida Bojan Klačar.\nO datumu formiranja Vlade nekoliko puta je govorio i predsednik Aleksandar Vučić - prvobitno je novi kabinet najavio za kraj jula, kasnije za kraj avgusta, pa početak septembra. Probijen je i obećani rok - kraj ovog meseca.\nU javnosti se licitira i ko će u koaliciju sa strankom, koja je na izborima 21. juna odnela ubedljivu pobedu sa osvojenih 188 od 250 poslaničkih mandata.\n"Meni se čini da se formiranje ove vlade ne razlikuje mnogo od prethodna dva postizborna ciklusa. To je da nama deluje da postoje nekakvi sukobi između naprednjaka i socijalista, ali pre ili kasnije ti sukobi budu regulisani, oni nađu zajednički interes a to je da zajedno budu u Vladi. Tako da mi se čini da smo najbliže tom scenariju", navodi docent Fakulteta političkih nauka Dušan Spasojević.\nScenario i uloge u budućoj Vladi po Zakonu moraju biti poznati najkasnije 90 dana od konstituisanja Skupštine, odnosno do 3. novembra.


Vesti online / Vesti / Tema dana / Nestanak srednje klase (6): Sokovnik i đakuzi\nSve manje ljudi u svetu nema dovoljno velika primanja da bi se mogli smatrati srednjom klasom ili srednjim slojem građanstva. Srednji sloj je dugo bio glavni oslonac ekonomija većine država, ali u poslednje vreme sve veća nejednakost između bogatih i siromašnih dovodi do izumiranja srednjeg sloja.\nUpravo zato je britanski sociolog Vilijam Henson napravio istraživanje koje je pokazalo koji predmeti se najčešće mogu naći u srednjestaleškom domaćinstvu. Zavisno od toga koliko ih posedujete, može se zaključiti pripadate li srednjem staležu ili ne.\n6. Kvalitetan sokovnik\n7. Kofer samsonajt\n8. Šporet na drva\n11. Slavina s opcijom puštanja proključale vode\nAko nemate nijedan od ovih predmeta, vi ne pripadate srednjoj klasi. Ukoliko imate jedan do tri nabrojana predmeta na granici ste srednje klase.\nKo ima od četiri do osam nabrojanih stvari nalazi se u zlatnoj sredini srednje klase i verovatno živite u predgrađu i zarađujete malo više od proseka.\nOnaj ko posedujete više od osam predmeta klasičan je primer građanina koji živi životom srednje klase.


Kojim stranim državama Srbija duguje 4,1 milijardi evra? - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tKojim stranim državama Srbija duguje 4,1 milijardi evra?\nKojim stranim državama Srbija duguje 4,1 milijardi evra?\nKad se samo pogledaju strane države pojedinačno od kojih je Vlada Srbije pozajmljivala novac, na kraju 2019. godine najviše smo dugovali vladama Emirata Abu Dabi, Kine, Rusije, Kuvajta i Azerbejdžana. Stranim državama Srbija duguje 4,1 milijardi evra, što čini skoro 17 procenata ukupnog javnog duga Srbije.\nUkupan dug opšte države Srbije na kraju 2019. iznosio je 24,4 milijarde evra, dok je na kraju 2012. godine iznosio 18,3 milijardi evra.\nPrema analizi Parlamentarne budžetske kancelarije (PBK), Srbija je na kraju 2019. godine stranim državama i njihovim razvojnim fondovima dugovala 4,1 milijardi evra. Obaveze Srbije po osnovu ovih kredita povećane su tokom godine za 410 miliona evra (kada se isključi uticaj promene kursa), što čini skoro polovinu ukupnog rasta javnog duga u 2019. godini.\nPrema analizama PBK, udeo duga prema stranim državama u odnosu na ukupan dug raste od 2016. godine. Tada su krediti stranim vladama iznosili ukupno 3,1 milijarde evra (12 odsto ukupnog duga), dok su danas narasli na 4,1 miljardi (17 odsto).\nPoslednjih nekoliko godina raste zaduživanje kod stranih vlada\nPovećanje se odnosi na kinesku Export-Import banku, od koje je Srbija uzela kredit za putnu i železničku infrastrukturu, Fond za razvoj Emirata Abu Dabi, od kojeg je uzet kredit za budžetsku podršku, te kreditu Vlade Ruske federacije za nabavku robe i usluga za rekonstrukciju železnice koji se kupuju ekskluzivno od ruskih preduzeća.\nZa razliku od toga, obaveze prema Pariskom klubu poverilaca (čine ga zemlje OECD-a i Rusija) i EU smanjile su se za 140 miliona evra. Ukupna obaveza prema Pariskom klubu na kraju 2019. godine iznosi 1 milijardu evra\nČetvrti alternativni respirator naših inženjera na kliničkom testiranju


Metafora preporoda - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Metafora preporoda\nčetvrtak, 26 april 2012 07:55\nU vreme tranzicije i ekonomske krize teško je ostvariti profit, smanjiti nezaposlenost i biti konkurentan na tržištu. Retki su gradovi koji su uspeli da ožive uništenu ekonomiju i podstaknu strance na ulaganje. One koji su u tome uspeli, danas nazivaju liderima u privlačenju investitora. Zahvaljujući sposobnim ljudima i spremnosti na izazove, Kragujevac je postao metafora za uspešnu privredu i ekonomski preporod. Kako je u tome uspeo i gde leži glavni potencijal ovog grada, za "Vreme" priča Nebojša Vasiljević, član Gradskog veća za investicije i razvoj.\n"VREME": U poslednjih nekoliko godina Kragujevac je doživeo znatan ekonomski napredak. Koji faktori su uticali na to?\nNEBOJŠA VASILJEVIĆ: Pre dolaska "Fijata", Kragujevac je imao 300 miliona evra od raznih investicija. U vremenu tranzicije i ekonomske krize, prvo je došlo do ekspanzije trgovine, zatim do razvoja u sektoru usluga i na kraju do neviđenog porasta investiranja u stanogradnju. Do 2000. godine, stanogradnja nije postojala, da bi se ta situacija potpuno promenila u 2004. godini. Prvu fazu investiranja u ovu oblast iskoristili su domaći investitori. Tu su i grčki investicioni fond "Global fajnansi" i domaća kompanija "Nelt", koji su započeli izgradnju stambeno-poslovnog kompleksa i u planu je izgradnja 100.000 kvadrata. "Nelt" je do sada realizovao oko 40.000 i stanovi su već u prodaji, a "Global fajnansi" je uradio oko 10.000 kvadrata. Ovo je prvi put da se zida jedan nov blok zgrada sa svim pratećim sadržajima, čega kod nas nije bilo poslednjih trideset godina. Takođe, pre 2000. godine nije bilo bankarske aktivnosti kao ni kreditiranja bilo koje vrste. Međutim, sa pokretanjem stanogradnje, pojavila se i potreba za bankama, tako da je veliki broj njih otvorio svoje filijale u Kragujevcu i ostvario veći profit nego Čačak, Kraljevo, Kruševac i Jagodina zajedno.\nZašto mislite da su investitori prepoznali Kragujevac kao mesto u koje se isplati investirati?\nKragujevac je centar regije koja obuhvata dva miliona stanovnika. Takođe je i univerzitetski grad sa 12.000 studenata sa strane. Udaljen je 25 kilometara od Koridora 10 i nalazi se u blizini drugih važnih saobraćajnica. Zbog dobrog i povoljnog geografskog položaja ima mogućnost konstantnog širenja i prilagođavanja potrebama investitora. S druge strane, od 2004. godine doneli smo niz dokumenata za podsticanje ulaganja u proizvodnju. Dajemo komunalno i infrastrukturno potpuno opremljene lokacije. U zavisnosti od zone u kojoj se nalazi lokacija, imali smo podsticaj od tri, pet i sedam hiljada evra po radniku. Najveću investicionu aktivnost vezanu za zakup zemljišta, to jest prodaju zemljišta na 99 godina, imali smo u 2008. godini. Budžet Grada je 2008. godine, u odnosu na 2004, uvećan 3,2 puta.\nKoliko radnih zona trenutno postoji? Planira li se njihovo proširenje ili izgradnja novih zona?\nAko izuzmemo "Fijatove" radne zone, zasad ih imamo tri. Radna zona "Petrovac" zauzima površinu od 30 hektara i opremljena je 2004. godine. Tu se nalazi preko 30 malih i srednjih preduzeća. Na početku su poslovali uglavnom domaći privrednici, a kasnije je deo tih firmi prodat strancima. Sve firme zapošljavaju od 5 do 30 radnika, a zaposlenih u okviru cele zone ima oko šest stotina. Na opremanje "Petrovca" utrošeno je preko tri miliona evra. Ubrzo smo opremili i drugu radnu zonu – takozvanu "zonu skladišta", u kojoj svoje postrojenje ima poznata kragujevačka firma za izradu nameštaja "Forma ideale". U ovoj zoni otvoreno je dvadesetak manjih firmi, a zaposleno je preko 1000 radnika. Treća zona je zona poslovanja – "servis dva", i njena izgradnja se privodi kraju. Na njenoj površini trenutno se nalaze prva sajamska hala u Kragujevcu – predviđaju se još dve, i proizvodna hala slovenačke firme "TPV", koja se bavi trgovinom i proizvodnjom opreme za vozila.\nSad smo u razvoju zone Denino brdo, površine od 20 hektara. Namenjena je za mala i srednja preduzeća. Sastoji se od 33 parcele od 20 do 33 ara, a u drugoj polovini ove godine očekujemo završetak radova i njeno potpuno osposobljavanje. Važno je istaći da u navedenim zonama ima preko 20 stranih firmi, čije poslovanje spada u domen metalne industrije.\nDa li su građani osetili korist od investicija u poslednjih nekoliko godina?\nNaravno da su građani i naselja osetili poboljšanje kroz infrastrukturno sređivanje. Kragujevac je najgasifikovaniji grad u Srbiji, ako izuzmemo Vojvodinu. U 2008. godini urađeno je puteva koliko je urađeno u prethodnih 17 godina, i to znači da su sva naselja povezana. Standard građana je povećan, a to dokazuje dolazak velikih firmi, prvenstveno iz bankarskog sektora, koje su ovde stacionirale svoje centrale za region posle 2000. Filijala "Simpo Vranje" u Kragujevcu imala je prodaju nameštaja po radniku najveću u Srbiji. U oblasti osiguranja, "Dunav osiguranje" ima ovde veliki uspeh u odnosu na region. S druge strane, zbog svih navedenih investicija i velikih firmi koje su odlučile da posluju kod nas, ovde je definitivno mnogo lakše naći posao nego u okruženju, tako da je Kragujevac grad u koji se dolazi zbog posla.\nDa li vam je Republika Srbija pomogla da ispratite sve investicije?\nGrad je 90 odsto sredstava koje je dobio od zakupa zemljišta ulagao u infrastrukturu. Mi smo za nekih osam godina, u okviru Nacionalnog investicionog plana, dobili pet miliona od Republike Srbije za infrastrukturno opremanje jedne radne zone. Dakle, sređivanje saobraćajnica, vode, kanalizacije, gasa i električne energije. Sve ostale troškove pokrili smo iz gradskog budžeta. Republika je imala obavezu da rekonstruiše sve magistralne pravce koji prolaze kroz grad. Inače, dosta toga je urađeno kroz partnerstvo Grada i države, ali uspeli smo i da samostalno obezbedimo sve potrebne uslove za realizaciju investicija. Primer toga je Gradska uprava za investicije i razvoj, koja je doprinela da investitori imaju veće poverenje u nas.\nKoje su nadležnosti Gradske uprave za investicije i razvoj?\nObrazovana je kako bi pratila izradu i sprovođenje investicija značajnih za Grad. Takođe, određuje prioritet investicija, a prati ih od samog starta – od faze projektovanja pa do krajnje realizacije. Ova uprava nadzire rad javnih preduzeća "Direkcije za urbanizam", "Preduzeća za izgradnju grada Kragujevca" i "Gradske stambene agencije". Zahvaljujući odličnoj sinhronizaciji službi zaduženih za ovu oblast, brzo se postiže dogovor između Grada i potencijalnih investitora, tako da se najmanje vremena potroši na administraciju i papirologiju, odmah se kreće sa realizacijom projekata.


Pančevac prohodan noću, snimanja završena pre roka - www.lobi-info.rs\nMarija K. 23. novembra 2018., 14:45 4.8k Views\nIako je prvobitno planirano da se noćna zatvaranja Pančevačkog mosta odvijaju u periodu od 10. do 24. novembra, noćni saobraćaj na mostu vraćen je u redovan režim pre isteka ovog roka. Isto važi i za noćne linije javnog gradskog prevoza.\nNa osnovu informacije preduzeća „Infrastruktura železnica Srbije“, radovi na snimanju čelične konsturkcije Pančevačkog mosta su završeni još u noći između 15. i 16.novembra.\nPrema informacijama koje je objavio Sekretarijat za javni gradski prevoz, linije javnog prevoza na ovom potezu vraćaju u redovan režim rada. Dakle, i noćna linija 101N ponovo će saobraćati svojom redovnom trasom. Isto važi i za prve i poslednje polaske linija koje su trpele izmene.\nDrago nam je da postoje radovi koji mogu da se završe i pre navedenog roka. Šteta što nije uvek tako.\nPrethodna objava Anica iz Borče nestala pre 20 dana, još uvek nije pronađena\nSledeća objava Zamenik gradonačelnika najavljuje rušenja nelegalnih objekata


Potpisan Memorandum o saradnji sa Ministarstvom zdravlja Crne Gore - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nPredsjednik Upravnog odbora Centra za monitoring i istraživanje mr Zlatko Vujović i ministar zdravlja prof.dr Miodrag Radunović potpisali su danas, 15. novembra 2013. godine, Memorandum o saradnji između Ministarstva zdravlja Crne Gore i Centra za monitoring i istraživanje – CeMI.\nMemorandumom je predviđena saradnja Ministarstva zdravlja i Centra za monitoring i istraživanje na principima transparentnosti, odgovornosti i međusobnog informisanja.\nPotpisnici ovog Memoranduma uspostaviće redovnu komunikaciju o aktivnostima na planu ostvarivanja nadležnosti Ministarstva zdravlja, posebno u oblasti poboljšavanja kvaliteta zdravstvene zaštite i zaštite prava pacijenata, te time prevencije korupcije u zdravstvenom sistemu.\nMemorandum je nastao kao izraz razumijevanja i saglasnosti potpisnika da je za unaprjeđenje kvaliteta zdravstvene zaštite i prevenciju koruptivnih pojava u zdravstvu neophodno aktivno učešće, kao i neposredna komunikacija i saradnja civilnog društva i nadležnih institucija.\nOdržana press konferencija za predstavljanje istraživanja javnog mnjenja o korupciji u Crnoj Gori\nDecember 16, 2013 март 3, 2017\nU okviru projekta „Jačanje think tank kapaciteta u borbi protiv korupcije“ finansiranog od strane Think Tank Fund-a iz Budimpešte,...\nCeMI počeo sa pružanjem besplatne pravne pomoći\nSeptember 2, 2015 март 30, 2017\nCentar za monitoring i istraživanje (CeMI) je počeo sa pružanjem besplatne pravne pomoći za pacijente. Besplatna pravna pomoć je...\nPotpisan memorandum o saradnji sa Agencijom za ljekove i medicinska sredstva\nFebruary 19, 2013 јануар 8, 2017\nCentar za monitoring i istraživanje CeMI je u petak, 11. januara 2013. godine potpisao Memorandum o saradnji sa Agencijom...\n[:mn]Održana Nacionalna konferenciju pod nazivom „Borba protiv korupcije u zdravstvu - potencijalni rizici i mjere za njihovo prevazilaženje“[:en]National Conference “Fight against Corruption in Healthcare System – Potential Risks and Measures for its Suppression” held[:][:mn]Sjednica Nacionalne komisije za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala[:en]Session of the National Commission for implementation of the Strategy for the Fight against Corruption and Organized Crime[:]


Crnogorska zastupnica: RS nije i nikad neće biti suverena država\nInače, Vuksanović - Stanković je proteklih dana na meti medija naklonjenih predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću\nDan nakon obilježavanja neustavnog dana RS u Banjoj Luci, praćenog nacionalističkim folklorom, ne stišavaju se reakcije.\nMeđu onima koji su se danas oglasili je i poslanica u Skupštini i predsjednica Socijaldemokratske partije Crne Gore, Draginja Vuksanović – Stanković.\n“Bosna i Hercegovina je suverena, i biće stabilna, nedjeljiva i evropska država”, poručila je Vuksanović-Stanković na svom Instagram nalogu i dodala:\n“Republika Srpska nije i nikad neće biti suverena država jer je nastala na genocidu. Uvijek prijateljski uz narod BiH”.\nInače, Vuksanović – Stanković je proteklih dana na meti medija naklonjenih predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\nAgencija za elektronske medije (AEM) Crne Gore donijela je 8. januara odluku o zabrani emitovanja više emisija srpske televizije Happy na teritoriji Crne Gore u narednih šest mjeseci.\nPovod su uvredljive poruke koje je lider Srpske radikalne stranke i osuđeni zaločinac Vojislav Šešelj plasirao u više navrata preko te televizije na račun Crnogorki, Crnogoraca i pojedinačno prema političkim ličnostima u Crnoj Gori.\nKako je saopštio Savjet Agencije za elektronske medije na šest mjeseci se ograničava reemitovanje emisija jutarnjeg programa „Dobro jutro Srbijo“ i „Vikend jutro“ i sadržaji „Ćirilica i „Posle ručka“ na TV Happy.\nHaški osuđenik Šešelj je gostujući 4. januara 2022. godine na TV Happy, najprije iznio uvrede na račun Cetinjanki i Cetinjana, a zatim u ponovnom obraćanju par dana kasnije mizoginim kvalifikacijama vrijeđao poslanicu Socijaldemokratske partije Draginju Vuksanović Stanković koja je prethodno Šešelja nazvala „šovinistom i velikosrpskim fašistom presuđenim u Hagu“.\n#Draginja Vuksanović Stanković\nZastupnica u parlamentu zatražila ostavku svog muža, vrhovnog tužioca


Milioni ogrezli u kocki' | Novine\n"Milioni ogrezli u kocki"\nU Srbiji čak tri i po miliona građana igra neku vrstu igara na sreću, a prema statističkim podacima, svaka peta osoba koja pokaže interesovanje za neku od igara vremenom postane patološki kockar. To znači da u našoj zemlji živi oko 700.000 građana „pod rizikom” patološkog kockanja, tvrdi za „Blic nedelje” Dejan Stanković, osnivač fonda „Herc” koji se bavi prevencijom i lečenjem zavisnosti od kocke, a u okviru koga funkcioniše i SOS centar za pomoć patološkim kockarima.\nMeđutim, zvanični podaci o tome koliki je zaista broj patoloških kockara u Srbiji ne postoje, jer je za tako ozbiljno istraživanje potreban veliki novac, ističu u ovom Fondu.\nPrema rečima Jelene Manojlović, psihologa i suosnivača SOS centra, ako bismo se koristili evropskim parametrima na osnovu kojih se procenjuje broj patoloških kockara u jednoj zemlji, taj broj bi kod nas iznosio 250.000.\n– Međutim, ako u obzir uzmemo još i ekonomsku krizu i opštu besparicu u društvu, kao i to da smo sa svih strana bombardovani raznim vidovima igara na sreću koje agresivno podstiču da prosečan građanin upravo putem tih igara reši svoje egzistencijalne probleme, dolazimo do zaključka da je broj zavisnika znatno veći od ovih 250.000 – istakla je Jelena Manojlović.\nPsiholog Jelena Manojlović ističe da je svaka igra u kojoj se ulaže novac da bi se zaradio mnogo veći novac zapravo kocka. Tako, sve vrste nagradnih igara u koje spadaju grebalice, loto, bingo, mobto, popunjavanje tiketa u kladionicama, učestvovanja u elektronskim kvizovima slanjem SMS poruka... prosto predstavljaju kockanje.\nPrema podacima koje smo dobili od Državne lutrije Srbije, samo u igri na sreću loto iz kola u kolo učestvuje između 300.000 i 500.000 građana. Međutim, kada „sedmica” dostigne iznos od oko 100 miliona dinara, odnosno milion evra, u igru se uključuju i oni koji ne igraju redovno, tako da tikete uplaćuje oko milion građana.\nTo znači da gotovo svaki sedmi stanovnik Srbije utorak i petak veče provodi zureći u TV ekran, očekujući da se sreća baš njemu osmehne i pogodi ga „sedmica”. Suma koju bi eventualno dobio bila bi i više nego dovoljna da reši sve egzistencijalne probleme i da mu još pretekne. Na kraju, ulog od 40 dinara za jednu kombinaciju je zanemarljiv u odnosu na mogući dobitak pod uslovom da je baš on taj srećnik. Na ovaj i sličan način, kažu psiholozi, razmišljaju svi oni koji bi bez imalo muke i rada želeli da dođu do kakvog-takvog dobitka.\nVremenom, neke od ovih latentnih kockara povuče strast za igrama na sreću, za popunjavanjem tiketa u kladionicama ili za elektronskim kvizovima i oni lagano postaju zavisnici. Poražavajući je podatak da njihov broj raste iz godine u godinu, a zašto je tako, objašnjava sociolog Jelena Petrović-Desnica:\n– Naša zemlja je jedna od onih koje još dugo neće moći da obezbede svojim građanima iole pristojan život, a čak i da živimo mnogo bolje, u ljudskoj prirodi je da uvek želimo više od onoga što imamo. Mislim da je to osnovni razlog što se sve više ljudi uključuje u „igre na sreću”, srećno izabran naziv za nešto što je u suštini kockanje. Tako se gubi ona nelagoda kod igranja ovih igara, što omogućuje da se zadrži pozitivna slika o sebi, to jest, zadržava se mišljenje da je to bezazlena igra i da se ne čini ništa loše.\nTransparentnost objavljivanja rezultata i prikazivanja „srećnih dobitnika” izaziva poverenje kod svih igrača da se igra fer i da neće biti izigrani, pa zaista nije za čuđenje što je tolika pomama za njima.\nSlično misli i psihijatar dr Vera Trbić, koja kaže da je liberalizacija i legalizacija kockanja povezana s povećanjem broja patoloških kockara, što je potvrđeno u sredinama koje se bave istraživanjem tog fenomena.\nNajbolji primer koji ilustruje tvrdnje naših sagovornica je porast broja legalizovanih sportskih kladionica. U Srbiji je ih je 2001. godine bilo svega 600 registrovanih, dok je danas njihov broj neuporedivo veći i iznosi više od 1.600. Zabrinjavajući je i podatak da je Srbija druga zemlja u Evropi po broju kladionica, a ispred nas je samo Bosna i Hercegovina. Sve veća dostupnost kockanja i poremećen sistem vrednosti samo su neki od razloga zašto se sve više ljudi, i to naročito mladih, odaje ovom poroku.\nMotivi za početak kockanja mogu da budu raznovrsni, kažu stručnjaci. To može da bude zabava, „oprobavanje sreće”, druženje, demonstriranje sopstvene vrednosti, želja za prihvatanjem, oslobađanje od negativnih i bolnih emocija, borba sa dosadom... Ali, iza svega toga krije se samo jedan ključni motiv – doći što pre, uz početna minimalna ulaganja i bez truda, do što veće količine novca.\nIako po definiciji Svetske zdravstvene organizacije kockanje spada u bolesti zavisnosti, kockara nije lako prepoznati kao u slučaju alkoholičara ili narkomana. Kockari dugo skrivaju svoj problem čak i od najbližih članova porodice, sve do trenutka dok ne upadnu u velike novčane probleme. Ipak, kako kaže psihijatar dr Vera Trbić, kada je osoba sprečena da se kocka, kod nje se javlja kriza slična apstinencijalnoj krizi kod alkoholizma.\n– Osoba postaje napeta, povlači se, zanemaruje svoje obaveze i rekreativne aktivnosti koje je ranije upražnjavala. Porodica primećuje povlačenje i izolaciju, što obično shvata kao zavisnost od nekih supstanci kod mladih, ili ako se radi o osobi koja je formirala sopstvenu porodicu – kao vanbračnu vezu. Paradoksalno, kada se utvrdi da se ne radi o tome, već o kocki, porodici nekako lakne, smatrajući da je kocka nešto što je bolja varijanta – objašnjava doktorka Trbić.\nPsiholog Jelena Manojlović ističe da kockara možemo prepoznati i po nekim drugim karakteristikama. To su u prvom redu sklonost ka manipulaciji i laganju, upadanje u dugove, česta bezrazložna razdražljivost, gubitak interesovanja za ostala životna pitanja, promene raspoloženja, poremećen sistem vrednosti...\nKazino za dame\nOvom poroku podložni su i muškarci i žene, deca i stariji, siromašni i bogati. Istina, kako tvrdi psiholog Jelena Manojlović, kockanje je oduvek bio muški vid zabave, mada se sve češće otvaraju i kazina isključivo za dame.\nS njom se slaže i psihijatar Vera Trbić koja ima dugogodišnje iskustvo u lečenju patoloških zavisnika. Ona kaže da se motivi za kocku razlikuju kod muškaraca i žena. Dok muškarci traže uglavnom uzbuđenje i zabavu, žene se kockaju većim delom zbog depresije, usamljenosti ili porodičnih problema.\nMuškarci s ovim aktivnostima obično počinju u periodu adolescencije, žene nešto kasnije, ali se posledice kod žena u smislu psiholoških problema javljaju ranije.\nMeđutim, ono što posebno zabrinjava jeste činjenica da se poslednjih godina povećava broj maloletnika koji ulaze u patologiju. Kod nas je tako zabeleženo da najmlađi zavisnik od kocke ima samo 11 godina!\n– S obzirom na to da se starosna granica kockara snižava, njih je iz godine u godinu sve više. Međutim, moram da istaknem da je naša intenzivna medijska kampanja u poslednjih šest godina, a koja se odnosila na poštovanje zakonske regulative da mlađi od 18 godina ne smeju da ulaze u kladionice i kockarnice, urodila plodom te sve već broj kladionica poštuje ovu regulativu – napominje psiholog Jelena Manojlović.\nNo, bez obzira na ovu usamljenu inicijativu i kampanju Fonda „Herc”, čini se da u Srbiji nikog više ne interesuje što broj kockara raste. Pre dve godine, tačnije 2008. godine, pokrenut je projekat koji je u saradnji sa Skupštinom grada Beograda sproveo Institut za mentalno zdravlje. Kroz taj projekat odvikavanja, pod nazivom „Kocka je (od)bačena”, prošlo je ukupno 95 zavisnika i njihovih porodica. Aktivisti Fonda „Herc” obraćali su se i državi za pomoć, ali, kako kažu, nisu naišli na pozitivan odgovor u borbi protiv ovog nimalo naivnog poroka.


Victoria Group podržala „Bitku za znanje“ | RIBOTEKS\nPosle „Bitke za bebe“ Fondacija B92 organizuje nacionalni edukativni program „Bitka za znanje“ koji je namenjen deci osnovnoškolskog uzrasta. Victoria Group je podržala i ovaj program i uključila se kroz donaciju nastavnih alata za akciju „KODigranje“, prvi projekat „Bitke za znanje“. Alat koji se koristi u ovoj akciji je edukativni robot mBot koji osnovcima nudi vrlo jednostavan ulazak u svet robotike i učenje bazičnog programiranja uz podsticanje logičkog razmišljanja i kreativnosti.\nInteresovanje za ovaj program je veliko – 345 škola prijavilo se za učešće. Planirano je da svaka škola dobije po pet robota, a Victoria Group je svojom donacijom opremila Osnovnu školu „Marko Stojanović“ iz Vračevog Gaja.\nU prethodnom periodu nastavnici su obučeni za rad na edukativnim robotima, tako da su deca već počela da uče osnove programiranja i robotike i spremaju se za takmičenje KODigranje. U pitanju je takmičarska liga u kojoj će učenički timovi iz svih škola koje učestvuju u programu imati priliku da pokažu programerska znanja koja su stekli u međuvremenu, a finalno takmičenje sa najuspešnijim ekipama biće organizovano u drugoj polovini juna.


NOVAK Đoković je u procesu žalbe na odluku ministra Aleksa Hoka, a tokom saslušanja isplivao je zanimljiv podatak.\nNikolas Vud je izneo jake argumente u korist Novaka Đokovića, koji pobijaju tvrdnje ministra Aleksa Hoka.\nNaime, on ističe da bi upravo suprotno, deportacija Đokovića izazvala revolt građana i još jače proteste ljudi koji se protive vakcinaciji.\nNajavu toga mogli smo već da vidimo ispred Rod Lejver arene nešto ranije u toku dana, kada je hiljade ljudi protestovalo protiv vakcinacije i odluke da se deportuje Novak.\nTakođe, Vud je istakao i da je ministar Hok doneo potpuno drugačiju odluku u odnosu na ono što je odlučio sud. Hok je ignorisao prvi argument vlade koji je pobijen na sudu, a to je da Novak nije imao odgovarajuće medicinsko izuzeće.\n- Ministar nije ni pročitao niti tražio medicinski materijal koji je Đoković dao nakon prvobitnog osporavanja njegove vize. To dokazuje da Đoković ne predstavlja nikakvu opasnost po javno zdravlje, s obzirom na njegovu nedavnu infekciju korona virusom - rekao je Vud.\nNovak Đoković Najnovije vesti Australija Novak Đoković vesti Australijan open 2022 Đoković vesti Novak Đoković najnovije vesti Saslušanje uživo Uživo prenos


Javni poziv za učešće na Konkursu za dodelu subvencija za podršku razvoju brendova u Republici Srbiji – ICR\nMinistarstvo trgovine i usluga poziva zainteresovane privredne subjekte da podnesu svoje prijave na Konkurs za dodelu subvencija za podršku razvoju brendova u Republici Srbiji. Konkurs ima za cilj podsticanje primene brendinga i marketinga u poslovanju ekonomskih subjekata i razvoj proizvodnih i uslužnih brendova.\nKonkurs se sprovodi u okviru programa Izgradnja i pozicioniranje nacionalnog brenda Srbije.\nStrateško opredeljenje Ministarstva trgovine i usluga je da predmetnim subvencijama doprinese stvaranju povoljnog ambijenta za:\npovećanje broja kvalitetnih i prepoznatljivih proizvodnih i uslužnih brendova iz Srbije;\nunapređenje svesti o značaju nacionalnog brenda Srbije kao krovnog brenda;\npovećanje obima poslovnih aktivnosti, proizvodnje i plasmana proizvoda i usluga;\nbrži ekonomski razvoj, povećanje obima i promenu strukture izvoza;\nefektivnije pozicioniranje pojedinačnih brendova (proizvod, usluga, preduzeće) kao važnih elemenata identiteta nacionalnog brenda Srbije;\nkao i unapređenje konkurentnosti preduzetnika i malih i srednjih preduzeća.\nKomisija Ministarstva trgovine i usluga će, na osnovu utvrđenih kriterijuma, izabrati privredne subjekte koji će dobiti subvencije za podršku razvoju brendova.\nPredmetnim subvencijama će se finansirati aktivnosti privrednih subjekata u domenu jačanja domaćih proizvodnih i uslužnih brendova radi unapređenja njihove pozicije na domaćem, regionalnom i globalnom tržištu i afirmacije\nnacionalnog brenda Srbije.\nPrivredni subjekti mogu podneti samo jedan zahtev za dodelu subvencija. U obrascu Prijave na Konkurs (videti: VI Obavezna sadržina prijave na konkurs, tačka 1.) je obavezno navesti za koje aktivnosti u1089 se traži subvencija.\nPrivredni subjekti se u prijavi opredeljuju za dve ili više ponuđenih aktivnosti:\n1. unapređenje marketing i brending strategije postojećih ili novih proizvodnih i uslužnih brendova;\n2. unapređenje dizajna proizvoda;\n3. unapređenje internet, audio, video i štampanih komunikacija ekonomskih subjekata (odnosno prijavljenog brenda);\n4. edukacija privrednih subjekata u oblasti marketinga (podrška sticanju novih znanja i primene modernih alata marketinga);\n5. unapređenje organizacione strukture (sektora, odeljenja, organizacionih jedinica i sl.) za marketing ekonomskih subjekata.\nRok: 20.06.2010. godine\nTagged MINISTARSTVO TRGOVINE I USLUGA


Redovno napajanje strujom za sva valjevska sela\nValjevo, 18. avgust 2021.\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je da će najveći problemi na teritoriji Valjeva, u vezi sa napajanjem električnom energijom i vodosnabdevanjem, biti rešeni zajedničkim radom ovog ministarstva, „Elektrodistribucije“ i lokalne samouprave.\nMihajlović je sinoć, nakon prijema građana u Valjevu, istakla da će početkom naredne sedmice resorno ministarstvo, „Elektrodistribucija“ i grad objaviti spisak svih sela koja nemaju struju, razloge zašto je tako, način na koji će problem biti rešen i rok do kada će sve biti završeno.\nOna je najavila da će početkom septembra ponovo doći u Valjevo kako bi se uverila u to da nadležna javna preduzeća rade svoj posao.\nDrugi problem koji nije lako rešiti je pitanje vodosnadbevanja, navela je potpredsednica Vlade i ukazala na to da Gradski vodovod ima mnogo nagomilanih problema, ali da će država pomoći.\nMihajlović je navela da je veoma važno to što radovi na brani i akumulaciji Stubo–Rovni počinju naredne godine, čime će se rešiti višedecenijski problem u snabdevanju vodom za piće, objasnivši da će EU finansirati polovinu radova, a 50 odsto će obezbediti država kroz kredite.\nGradonačelnik Valjeva Lazar Gojković rekao je da se nada daljoj podršci resornog ministarstva u rešavanju problema koje grad nije u mogućnosti da prevaziđe.\nProbleme smo počeli da rešavamo, nije kako bismo želeli, ali se vidi određeni pomak.\nPotrebna nam je pomoć Ministarstva u borbi i sa višedecenijskim problemom aerozagađenja, ponovio je on.\nNačelnik Kolubarskog upravnog okruga Goran Milivojević najavio je da će i druge opštine ovog okruga učestvovati na sledećim javnim pozivima u vezi sa povećanjem energetske efikasnosti.


Više od hiljadu volontera na preko trideset lokacija\nSrbija je od danas bogatija za pedeset hiljada novih stabala drveća. Toliko ih je posađeno u zajedničkoj akciji Srbijašuma, Vojvodinašuma i privatnih kompanija, a kojoj se odazvalo više od hiljadu volontera na preko trideset lokacija.\nCentralna akcija u Vojvodini održana je u Tavankutu pored Subotice.\nI staro i mlado, kao nekada gorani, tako danas volonteri u akciji pošumljavanja u Tavankutu.\nDvadesetak volontera, među njima i deca, odazvalo se pozivu i u tavankutskoj šumi zasadili novih 2.750 sadnica crnog bora. Među njima je bila i Milica Cerec iz Beograda, koja prvi put učestvuje na ovakvim akcijama, mada je i ranije sadila drveće u svojoj okolini.\n"Volontiramo kao jedno dobro delo, a druga je stvar što imamo veliki problem trenutno sa svim stvarima koje se dešavaju ne samo u svetu, nego i kod nas, a to su – klimatske promene, velike nepogode koje su, u stvari, uslovljene sečom drveća koja je potpuno nekontrolisana. Tako da, kada me je drugarica pozvala da učestvujem u ovoj akciji, bila je jedna dobra ideja, dobra inicijativa, dobar gest da nekako i mi doprinesemo tome da sutra bude svima bolje" kaže Cerec, prenosi RTV.\nPošumljavanje je redovna aktivnost Javnog preduzeća Vojvodinašume, a po rečima direktora ovog preduzeća Rolanda Kokaija, godišnje se u pokrajini zasadi oko dve hiljade hektara novih stabala.\n"Treba da uđe u svest građana da je važno da čuvamo šume jer nam šuma omogućava život. Nije značajan faktor, nego preduslov za opstanak čovečanstva. Čuva zemljište, vodu, reguliše odnos kiseonika", rekao je Kokai.\nPored Tavankuta, odnosno Subotice, danas se sadilo na još trideset lokacija širom Srbije.\nizvor: rtv.rs, agencije, foto: Spencer Gurley, Pexels\nap vojvodina ekologija Novi Sad srbija subotica šuma tavankut


Žbogar: Sud je neizbežan\nSpecijalni predstavnik Evropske unije u Prištini Samuel Žbogar izjavio je da je stvaranje specijalnog suda za zločine na Srbima tokom rata na Kosovu neizbežno, i da je zato bolje da za njegovo osnivanje glasaju poslanici Skupštine Kosova.\n"Snažno verujem da će poslanici kosovske skupštine pritisnuti dugme 'Da', i da će shvatiti da pritiskom na dugme 'Da' ili 'Ne' ovo pitanje ne može da se izbegne. Ali, rekavši 'Da' Kosovo će process uzeti u svoje ruke, Kosovo će samo tražiti da rasvetli to pitanje", rekao je Žbogar za prištinski list Koha ditore.\nOn je kazao da bi u suprotnom taj tribunal formirao Savet bezbednosti, i da bi tada sudski proces bio potpuno pod kontrolom Ujedinjenih nacija.\nŽbogar je rekao da Evropska unija razume da je teško za Kosovo da razmatra pitanje formiranja specijalnog suda za moguće optužbe koje proističu iz izveštaja koji je pripremio izvestilac Saveta Evrope Dik Marti.\n"Ali osnivanje takvog tribunala je sada neizbežno i izbor je da li će to Kosovo uraditi uz saglasnost Evropske unije ili će ako to Kosovo odbije, to uraditi Savet bezbednosti UN kao Specijalni Tribunal Ujedinjenih Nacija", rekao je Žbogar.\nPrema Žbogaru, najvažnije je da Tribunal bude formiran kako bi tretirao pojedinačne slučajeve, i da on ni na koji način nije ni protiv Kosova ni protiv Oslobodilačke vojske Kosova (OVK).


Pregršt nagrada predstavama Pozorišta mladih u 2015. godini - Pozorište Mladih\nPregršt nagrada predstavama Pozorišta mladih u 2015. godini\nPredstave Pozorišta mladih imale su izuzetno velike uspehe na festivalima održanim od početka 2015. godine. Reč je o prestižnim domaćim, ali i međunarodnim festivalima na kojima je pozorište učestvovalo i to sa predstavama za decu „Kako je otkriveno letenje“ i „Ima li deda odelo?“, kao i komedijom „Potpuno skraćena istorija Srbije“.\nPrvu nagradu donela je predstava „Potpuno skraćena istorija Srbije“, u režiji Olje Đorđević, koja je bila uvrštena u takmičarski program Festivala Dani komedije u Jagodini, održanog u martu mesecu. Naš ansambl je očarao i publiku i kritiku o čemu govori visoka ocena publike 4,79 (jedna od 10 najviših ocena u istoriji festivala). Ta visoka ocena je i donela ansamblu nagradu publike „Miodrag Petrović-Čkalja“ za najsmešniju predstavu festivala i statuetu „Jovanča Micić“, ali i specijalnu nagradu stručnog žirija za kolektivnu igru. Kao pobednička, predstava Potpuno skraćena istorija Srbije gostovala je u Jagodini i u maju mesecu. Uspeh u Jagodini otvorio nam je i vrata Teatar festa „Petar Kočić“ u Banja Luci, gde smo osvojili nagradu za muziku.\nJoš veće uspehe imala je predstava za decu „Kako je otkriveno letenje“, u režiji Emilije Mrdaković. Ova predstava uvrštena je u zvaničnu selekciju Meuđunarodnog lutkarskog festivala „Zlatna iskra“ u Kragujevcu, Međunarodnog lutkarskog festivala „Lutfest“ u Istočnom Sarajevu i Međunarodnog festivala profesionalnih pozorišta za decu u Subotici. Na sva tri festivala naš glumac Saša Latinović ovenčan je nagradama za najbolju glumu i animaciju lutke, a na festivalu u Subotici osvojili smo „Grand prix“ za najbolju predstavu u celini. Koliki je značaj i prestiž ove nagrade na međunarodnom nivou govori podatak da smo se takmičili u konkurenciji 18 pozorišta i to iz Meksika, Nemačke, Indije, Rusije, Italije, Poljske, Slovenije, Grčke, Hrvatske, Japana, Rumunije, Crne Gore, Mađarske, Srbije i Norveške. Od osnivanja ovog festivala pre 22 godine pozorišta iz Srbije samo su tri puta osvajala „Grand prix“ i veoma smo ponosni da je i Pozorište mladih ušlo među laureate.\nUspesi su se nastavili i u drugom delu godine. Naime, u septembru, na još jednom prestižnom međunarodnom festivalu, ovog puta u Zagrebu, na 48. međunarodnom festivalu kazališta lutaka – PIF, predstava „Kako je otkriveno letenje“ imala je izuzetno zapažen nastup, o čemu svedoči glumačka nagrada Saši Latinoviću. Ova predstava učestvovala je i u takmičarskom programu 14. Međunarodnog festivala Pozorišta za djecu u Banja Luci, gde je glumac Saša Latinović još jednom dobio glumačku nagradu. Da smo uspešno predstavili Pozorište mladih u regionu, potvrdili su i pozivi za učešće na još dva festivala u Hrvatskoj: Reviju lutkarskih kazališta u Rijeci u novembru, te festival „Lutkokaz“ koji tradicionalno organizuje Akademija umjetnosti u Osijeku, gde su ostvareni izuzetno važni kontakti i dogovorena profesionalna saradnja.\nNovembar mesec krunisan je još jednom nagradom, ovog puta za režiju predstave „Ima li deda odelo?“ u režiji Emilije Mrdaković, a na 12. dečjem pozorišnom festivalu „Pozorište Zvezdarište“ u Beogradu. Ova predstava će u decembru učestvovati u takmičarskom programu 46. Susreta profesionalnih lutkarskih pozorišta u Nišu.


Christian Dior pre-fall 2015Fashionela\nHome » FASHION » Christian Dior pre-fall 2015\nPosted by: author Tags: Ana Desnica, Christian Dior, Dior, Pre Fall 2015, Raf Simons Posted date: December 22, 2014 | No comment\nU gradu kao što je Tokio, postoji svega nekoliko dragocenih mesta poput Kokugikan stadiona, i arene za sumo rvanje koja je ugostila prvu pre-fall reviju Christian Dior-a. Gigantske gvozdene šipke, koje su se prostirale tri metra iznad piste sa bujicom veštačkog snega, koja je prekrivala pod i slabim osvetljenjem scene odavale su utisak slike megalopolisa, koji se može naći negde u svemiru.\n„Zainteresovan sam za urbani pejzaž ovog grada, i za pre-fall želeo sam baš takvu pozadinu za kolekciju, samo malo više futurističku“, rekao je dizajner Raf Simons neposredno pre revije. Povezanost belgijskog dizajnera sa Japanom datira već 20 godina, a lokalna modna publika bila je među prvima, koji su prihvatili njegov brend muške odeće devedesetih.\nSimons je dizajner, koji je veoma sklon nekim futurističkim elementima za razliku od etno detalja, i uvek je pronalazio način da unapredi pravila modne kuće Christian Dior gledajući daleko u budućnost, što je njegova glavna misija. Ove sezone, odlučio se za „Bar“ jaknu kao sredstvo, rekonfigurišući klasične damske proporcije, kako bi se kretale u okviru parametara savremenog poslovnog garderobera.\n„Zaista sam želeo da probudim osećaj za stvarnost u Dior-u, otkad sam počeo“, rekao je on i dodao: „Sa ovom kolekcijom, želeo sam da poguram tu ideju napred.“ Sa blago strukiranim kaputima, krojenim od voskanog pamuka, cvetnim dezenom, izbledelom kožom, i utilitarističkim džepovima i masivnim rajsferšlusom, ovaj cool izgled čini se da je iskoračio sa crvenog tepiha na velika vrata. Da postoji bilo kakva referenca sa japanskom kulturom, onda bi to definitivno bile „stiletto“ čizme sa platformom i skulpturalne žakar, pletene haljine, koje nagoveštavaju manga siluetu.\nU suštini, trikotaža je bila ta, koja je pomogla Simonsu da preobrati funkcionalne impulse u svež nov izgled. Rušeći granicu između garderobe za dan i veče, svaki od autfita dolazili su u slojevima sa izvanrednim rolkama, od kojih su neki komadi ukrašeni motivima da podsećaju na ribarski džemper, dok su ostali bili ukrašeni šljokicama, u bojama zlatnoj, zelenoj i srebrnoj. S obzirom da Simons nastavlja da širi granice Diora na globalnom nivou, za to će se definitivno boriti njegovi izvanredno dizajnirani komadi poput ovih.


PayPal najavio početak rada u Srbiji tokom 2010. godine\nPayPal najavio početak rada u Srbiji tokom 2010. godine – Personal magazin\nAmerička kompanija eBay Inc. u komunikaciji sa Ministarstvom za telekomunikacije i informaciono društvo Republike Srbije najavila je uključivanje Srbije u svoj sistem PayPal tokom 2010. godine. Zbog sve većih i…\nAmerička kompanija eBay Inc. u komunikaciji sa Ministarstvom za telekomunikacije i informaciono društvo Republike Srbije najavila je uključivanje Srbije u svoj sistem PayPal tokom 2010. godine.\nZbog sve većih i izraženijih potreba građana Srbije za korišćenjem usluga elektronskog platnog prometa u zemlji i inostranstvu, Ministarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo je tokom 2009. godine ostvarilo više kontakata sa zainteresovanim korisnicima, domaćim bankama i stranim firmama koje pružaju usluge posredovanja u sigurnom obavljanju finansijskih transakcija putem Interneta, kao što su PayPal, MoneyBookers i slični.\nMinistarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo je je u saradnji sa Narodnom bankom Srbije otklonilo sve nedoumice u pogledu pružanja pomenutih servisa, a u saradnji sa lokalnim komercijalnim bankama razrađuje se način pružanja usluga elektronskog platnog prometa građanima Srbije.\nMinistarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo će nastaviti i dalje da pruža podršku domaćim i stranim firmama u prevazilaženju svih eventualnih administrativnih prepreka u vezi sa uvođenjem usluga iz oblasti elektronskog poslovanja za građane i firme u Srbiji.\nPayPal najavio početak rada u Srbiji tokom 2010. godine was last modified: February 3rd, 2010 by Redakcija\nEbayMoneyBookersMTIDNBSonline plaćanjePayPalplatni prometSrbija\nSeminar o pravnom okviru EU iz oblasti informaciono-komunikacionih tehnologija\nNovo na Google-u – “društveno pretraživanje”\nVladimir Feb 3, 2010 at 18:35\nOvde se zapravo ništa ne kaže – ni kad, ni kako, ni zašto… ne razumem… ovo je nešto što ljudi koji “vise” na Internetu čekaju, ali vest koju ste objavili nema vrednost – ništa ne govori (osim da postoje eBay, Min. fin. i NBS).


ŽRK Dinamo - Strana 8\nDinamo sa vrha vidi Superligu\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 8 februara, 2014\nPosle pauze duge skoro dva meseca, rukometaši Dinama iz Pančeva nastavljaju svoje učešće u Prvoj ligi Srbije. Nalaze se na ubedljivom prvom mestu i ukoliko nastave u istom ritmu ovog proleća, plasman u najviši rang biće veoma realan. Pripreme su odrađene u skladu sa ciljevima, ekipa je putovala u Rumuniju, gde je snage odmerila sa...Dalje »\nPerfektna polusezona rukometaša Dinama\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 5 decembra, 2013\nObezbeđeno lidersko mesto na kraju prvog dela prvenstva i osvojen pehar Kupa Vojvodine učinak je rukometnog kluba Dinamo na polovini sezone. „Žuto-crni“ ne znaju za poraz, tačnije, ostvarili su pobede u svim utakmicama osim one početne, protiv Crvenke u prvom kolu, kada je protivnik izjednačio iz sedmerca u poslednjoj sekundi. Od tada, Dinamo je vezao...Dalje »\nRukometaši Dinama jesenji prvaci\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 1 decembra, 2013\nAko je suditi po dosadašnjim rezultatima i nastupima, rukometaše pančevačkog Dinama očekuje izuzetno uspešna sezona. Posle osvajanja Kupa Vojvodine, „žuto-crni“ su okončali prvi deo prvenstva na liderskoj poziciji sa 21 bodom, tri više od Crvene Zvezde iz Mokrina i Crvenke. Oni su u poslednjem zvaničnom meču 2013. godine nastavili svoj niz neporaženosti, tako što su...Dalje »\nDinamo dominira Prvom ligom\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 24 novembra, 2013\nRukometaši pančevačkog Dinama ostvarili su devetu vezanu pobedu, u okviru 10.kola Prve lige Srbije-grupe sever. Ovog puta bolji su bili od Inđije rezultatom 34:26 (20:12) i time su zadržali prvu poziciju na tabeli, koju suvereno čuvaju nedeljama unazad. Najefikasniji na susretu bio je bek gostiju Nikola Arsenić sa 10...Dalje »\nRukometaši Dinama slavili u lokalnom derbiju\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 17 novembra, 2013\nOvog vikenda u rukometnoj Prvoj ligi Sever igrane su utakmice devetog kola, a za naše ljubitelje rukometa svakako najzanimljiviji meč igran je u Kačarevu između Jedinstva i Dinama. Bolja je bila ekipa iz Pančeva koja je nadigrala domaći tim ubedljivim rezultatom 29:17(11:9). Neizvesnosti je bilo samo u prvom poluvremenu u kojem su gosti bili u...Dalje »\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 9 novembra, 2013\nU subotu, 9.novembra 2013. godine, rukometaši pančevačkog Dinama su u Hali sportova na Strelištu savladali Mladost iz Temerina rezultatom 35:24 (15:12). Tom pobedom nastavili su trijumfalni niz od ukupno devet pobeda, sedam u prvenstvu i dve u Kupu Vojvodine. Najefikasniji na ovom susretu bio je bek gostiju Nenad Grujičić sa 10 pogodaka, a u redovima...Dalje »\nRukometašima Dinama samo bod na startu prvenstva\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Rukomet 21 septembra, 2013\nRukometaši Dinama moraće da se zadovolje bodom u suretu sa ekipom Crvenke, pošto su dozvolili gostima da izjednače u poslednjim trenucima, već dobijenog meča. Meč u Hali sportova na Strelištu završen je rezultatom 25:25 (10:13). Derbi prvog kola Prve lige, grupe „Sever“ između rukometaša Dinama i Crvenke bio odlična prilika da dve ekipe koje važe...Dalje »


Antivakserska stranka ulazi u austrijski parlament | Novosadski informativni portal 021\nTo pokazuju prvi izborni rezultati.\nStranka "Ljudi, slobode, temeljna prava" (Menschen-Freiheit-Grundrechte) osnovana je u februaru kao odgovor na odluke o uvođenju mera radi suzbijanja epidemije. Kampanju za izbore u Gornjoj Austriji vodila je uglavnom na društvenim mrežama.\nNjeni aktivisti ne veruju u delotvornost vakcina i protive se bilo kakvoj obavezi vakcinacije. Osnivač stranke je podizao tužbe pred Vrhovnim sudom za poništenje zakona za koji je ocenio da ubija slobodu.\nAustrija postepeno pooštrava zdravstvene propusnice koje je uvela proletos. Od oktobra će samo vakcinisane osobe i one koje su prebolele kovid19 moći da uđu na stadione i u velike dvorane za priredbe u Beču. Nevakcinisani neće moći da uđu tamo, čak ni sa negativnim testom. Anketa pokazuje da je polovina nevakcinisanih birača glasala za krajnje desni FPO, a četvrtina za MFG.\nAustrija, gde je potpuno vakcinisano nešto više od 60 odsto stanovništva i jedna je od najbogatijih zemalja sveta, sporo napreduje s vakcinacijom. Taj zastoj konzervativni kancelar Sebastijan Kurc pripisuje podršci koju FPO pruža pokretima koji sumnjaju u postojanje korone i veruju teorijama zavere.\nAustrijska nastavnica suspendovana jer je vređala vakcinisane i širila teorije zavere\nFOTO: Prodavnica najavila prodaju antivakcinaških žutih zvezda nalik onima koje su nosili Jevreji\nKorona virus\tantivakcinaši\n27.09.2021\t• 10:18\na možda će baš imati pune ruke posla.\n27.09.2021\t• 10:13\nPa naravno da će narod da glasa za one koji mu žele slobodu.Koliko treba da si lud da glasaš za one koji ti ukidaju ljudska prava?!?\n29 25 +4\n27.09.2021\t• 08:13\nLik tovari masu protiv vakcina da bi usao u parlament gde ce da ladi za veliku platu i ljudi mu zaista dali glasove???\nIzgleda je svuda Srbija…\nPripadnici bijeljinske Policijske uprave pronašli su i uhapsili vozača čiji su inicijali D.S, koji je učestvovao u saobraćajnoj nesreći u Bijeljini u kojoj je smrtno stradalo dete.\nRastuće cene motornih goriva kod kuće podstakle su prekogranični "benzin turizam" u Nemačkoj ove jeseni.\nIzrael će dopustiti turistima koji su primili rusku vakcinu protiv kovida-19 da posećuju tu zemlju od 15. novembra, javio je danas javni servis Kan.\nPutin naložio povećanje isporuke gasa za EU posle punjenja ruskih rezervi\nRuski predsednik Vladimir Putin naložio je danas ruskom gasnom gigantu Gaspromu da poveća isporuke gasa Evropskoj uniji (EU) pošto su napunjene ruske rezerve gasom.\nSkupština Republike Srpske nije podržala Dodika\nSkupština Republike Srpske nije podržala stav Milorada Dodika da je deset odluka Predsedništva BiH, koje su druga dva člana usvojila preglasavanjem, štetno po vitalni interes Republike Srpske.\nMerkel razrešena dužnosti, vlada u tehničkom mandatu\nNemačka kancelarka Angela Merkel danas je i formalno, u skladu sa zakonom, razrešena dužnosti, ali će ostati na čelu vlade u tehničkom mandatu do izbora nove.\nSlovenski ministar privrede Zdravko Počivalšek najavio je danas oštre mere protiv onih koji ne poštuju protivepidemijska pravila, nakon što je u poslednja 24 sata potvrđeno 3.166 novozaraženih.\nNekadašnji funkcioner Demokratske partije socijalista Svetozar Marović, dug po osnovu sudske kazne od oko milion evra trebalo bi da plati za 380 godina.\n"Fejsbuk će podstaći nasilnije nemire širom sveta ukoliko ne zaustavi svoje algoritme da guraju ekstremne sadržaje i sadržaje koji izazivaju podele."\nEP: Organizovani kriminal prepreka napretku Zapadnog Balkana\nSpoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta (AFET) usvojio je Izveštaj o saradnji u borbi protiv organizovanog kriminala na Zapadanom Balkanu.\nUmro bivši predsednik Južne Koreje Ro Tae Vu\nBivši predsednik Južne Koreje Ro Tae Vu, zaslužan za prelazak zemlje u demokratiju, umro je danas u 89. godini.\nRijad obećao više od milijardu dolara za borbu protiv klimatskih promena\nSaudijska Arabija prva zemlja izvoznica nafte na svetu objavila je da želi da investira više od milijardu dolara za ekološke inicijative.\nPovodom tragične smrti sedam osoba u požaru u Brčkom Vlada Federacije Bosne i Hercegovina proglasila je sredu 27. oktobar Danom žalosti u čitavoj Federaciji.\nKineska policija traga za muškarcem koji je ubio partijskog sekretara i njegovu porodicu\nKineska policija je saopštila da traga za muškarcem koji je u gradu Vuhan ubio sedam osoba i potom skočio sa mosta.\nKuba sledećeg meseca otvara granice, većina stanovnika vakcinisana\nKuba će sledećeg meseca otvoriti svoje granice i olakšati uslove za ulazak u zemlju, nakon što je većina njenih stanovnika vakcinisana domaćim vakcinama protiv korona virusa.\nSrpski protivavionski top uvršten je u naoružanje azerbejdžanske vojske i prikazan na nedavno održanoj vežbi sa Turskom.\nVlasti jedanaest zemalja Evropske unije u istragama već koriste tehnologiju za biometrijsku identifikaciju lica.\nEvropska agencija za lekove odobrila buster dozu Moderne\nEvropska agencija za lekove (EMA) zaključila je da se buster doza Modernine vakcine protiv kovida može uzeti u obzir kod ljudi starijih od 18 godina.\nEgipat ukida vanredno stanje koje je na snazi već četiri godine\nEgipatski predsednik Abdel Fatah al Sisi rekao je da neće obnoviti vanredno stanje uvedeno u zemlji pre četiri godine posle više napada na koptske crkve.\nTviterovo istraživanje: Algoritmi društvene mreže promovišu desničarske stavove\nPrema internom istraživanju Tvitera, algoritmi ove društvene mreže promovišu desničarske stavove i Republikansku stranku u SAD, u odnosu na levičarske stavove i Demokrate.\nBivšem hrvatskom premijeru potvrđena presuda: Sanaderu šest godina zatvora\nVrhovni sud Hrvatske potvrdio je danas presudu nekadašnjem premijeru i lideru HDZ-a Ivi Sanaderu na šest godina za primanje i davanje mita.\nTraži se projektant nove zgrade Infektivne klinike


Plank: Vežba koja će vaš stomak oblikovati bolje od trbušnjaka - Lepota i zdravlje\nPlank: Vežba koja će vaš stomak oblikovati bolje od trbušnjaka\nby Redakcija | 5 jula, 2019\nNema više odlaganja, kada je naš fizički izgled u pitanju, vreme je da aktivan trening postane deo naše dnevne rutine! U trenutku kada priorda počne da se budi, zaista je pravo vreme da probudimo i naše metabolizam i naš organizam i da pored dobrog izgleda, poradimo i na navikama koje će poboljšati kvalitet našeg zdravlja.\nKada je fizički izgled u pitanju, većina žena reći će vam da je stomak, najkritičnije područje, u koje se mora uložiti najviše truda, kako bi se prvi rezultati napokon pojavili. Jednostavno, sedelački način života i nekvalitetna ishrana, najviše posledica ostavljaju na ovaj deo tela, koji zahteva veliki trud, kako bi izgledao onako kako mi želimo.\nKada želimo da uložimo trud u perfektan izgled našeg stomaka, obično su trbušnjaci prva vežba, za koju se odlučimo, ali trebalo bi da znate da su oni veoma učinkoviti samo onda kada se rade potpuno ispravno, uz to, od svih vežbi, koje će istopiti salo u predelu stomaka, trbušnjacima će trebati najviše vremena. Ako želite idealnu vežbu, koja će oblikovati vaše stomačne mišiće i sagoreti masne naslage u predelu struka, odaberite plank, koji ćete raditi u udobnosti svoga doma, a posebno je preporučljiv, jer uključuje i mišiće celog tela, a ne samo stomaka.\nKako da odradite idealan plank trening, pogledajte OVDE!\nPročitajte i…Idealne vežbe za osobe obolele od artritisa


Studio Univerzal otkrio novi projekat "Dark Universe" | Blockbuster\nStudio Univerzal otkrio novi projekat “Dark Universe”\n26/05/2017 milan 0 Comment\nStudio Univerzal objavio je da će nova serija filmova koji za glavne likove imaju klasična čudovišta, ali stvorena za moderne generacije, biti u bioskopskoj distribuciji pod nazivom “Dark Universe”.\nLogo ćemo imati prilike da vidimo kada film “MUMIJA” stigne u naše bioskope 8. juna, a veliko nam je zadovoljstvo da iza muzike stoji četiri puta nominovan za Oskara, kompozitor Deni Elfman.\nU najavi nove serije filmova potvrđeno je da će oskarovac Bili Kondon režirati novi film “Frankeštajnova nevesta”, sledeći projekat kompanije Dark Universe, koji će u bioskope stići u februaru 2019. godine.\n“Dark Universe” startovao je filmom Aleksa Kurcmana, reditelja i producenta filma „MUMIJA“.\n„Veoma smo ponosni na svu kreativnost i strast koja nas je inspirisala da ponovo oživimo Univerzalova klasična čudovišta i obećavamo publici da ćemo serijal širiti strateški“, izjavila je Dona Langli iz Univerzal Pikčrsa.\n“Frankeštajnova nevesta” (Bride of Frankestein) svakako je najupečatljiviji ženski monstrum u istoriji filma i zavet koji nam je ostavilo Vejlovo remek – delo, što je i jedan od najboljih filmova ikada napravljenih” izjavio je reditelj Kondon.\nFilmovi Dark Universa biće prepoznatljivi po tome što će u njima igrati najtalentovanije i najpopularnije svetske zvezde u legendarnim ulogama, kao i mladi i talentovani glumci čije su karijere u usponu. Kako je ranije najavljeno zvezde filmova Dark Universe po prvi put su zajedno: “Nevidljivi čovek” i “Frankenštajnova čudovišta” tumačiće zvezde blokbastera, Džoni Dep i dobitnik Oskara Havijer Bardem, koji zajedno glume u filmu “Pirati sa Kariba – Salazarova osveta”. Ovi glumci pridružuju se Tomu Kruzu i Raselu Krou koji tumači lik doktora Henrija Džekila, vodećim glumcima filma Mumija, zajedno sa Sofijom Butelom u naslovnoj ulozi.\n‹ Džanel Mone mogla bi igrati u ributu filma “Charlie’s Angels”\nPrvi trejler za komediju/dramu “Austin Found” ›\nDaniel Redklif u trejleru za ostvarenje “Beast of Burden”\n19/01/2018 milan 0\nNakon tizera stiže i trejler za animiranu komediju “Sing”\n27/05/2016 Jelena 0\n07/07/2015 milan Comments Off on Vuk Ršumović: Navikavam se na ideju da sam reditelj


Košarkašice Radničkog namučile Zvezdu, Šumadija poklekla u finišu | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nKošarkašice Radničkog namučile Zvezdu, Šumadija poklekla u finišu\n- Igor Lazarević - Nov 4, 2013\nU izuzetno zanimljivoj utkamici 5. kola Prve ženske lige Srbije, košarkašice Radničkog poražene su na gostovanju Crvenoj zvezdi, u Beogradu, rezultatom 83:81 (23:22, 16:23, 23:20, 21:16).\nKragujevčanke su tokom celog meča održavale rezultatsku neizvesnost, a sredinom treće deonice, trojkom Jelen Prvulović stigle su čak i do „plus 13“ (58:45). Međutim, tada je usledio neshvatljiv pad u igri izabranica Vesne Despotović, što su „crveno-bele“ iskoristile i preokrenule serijom 17:2 (62:60).\nIpak, Radnički je u poslednju deonicu ušao sa tri poena viška (65:62), ali je Zvezda potom prelomila meč (77:69). Do kraja, gošće su samo uspele da ublaže poraz.\nU timu Radničkog, najefikasnija bila je Dragana Gobelji sa 21 poenom (indeks 17). Po 20 poena postigle su Nikolina Milić (9 skokova, indeks 29) i Jelena Prvulović (4 asistencije, indeks 20), a jedan manje Aleksandra Katić (indeks 19). Na drugoj strani, nezaustavljiva bila je Aleksandra Crvendakić (28 poena, 10 skokova, indeks 36).\nU derbiju kola Šumadija je na svom terenu izgubila od Radivoja Koraća – 53:45 (16:10, 12:17, 8:9, 17:9).\nTokom celog meča utakmica je bila jako neizvesna, sa dosta rezultatskih klackalica, a pitanje pobednika rešeno je u poslednjoj deonici, kada su gošće napravile seriju 14:2, za preokret (52:43).\nU meču u kom su tempo diktirale odbrane, izostao je veći poenterski učinak. U takvim okolnostima najbolje su se snašle Jelena Maksimović (19 poena, 7 skokova, indeks 26) i Tamara Kapor sa 12 poena, dok je u poraženom timu dvocifreni učinak imala samo Hristina Marjanović (13 poena, indeks 11), dok su Aleksandra Račić i Marina Marković dodale po osam.


"Ekonomski patriotizam" Elizabeth Warren utiče na izbore 2020.\nSenatorka iz Masačusetsa Elizabet Voren na skupu u Nju Hempširu, 2. septembra 2019.\nSenatorka Elizabet Voren dospela je, prema anketama, na drugo mjesto u trci za predsjedničku nominaciju Demokratske stranke, a veliki broj Amerikanaca dolazi da je sluša na predizbornim skupovima.\nČak i ako ne osvoji nominaciju, njeni detaljni ekonomski prijedlozi mogli bi da imaju dugoročni efekat na izborima 2020. Opisani kao liberalni, oni privlače neke birače ali, ujedno, izazivaju otpor u drugima.\nNa nedavnom mitingu u Sijetlu, gradu na severozapadu zemlje ,oko 15.000 ljudi došlo je da iskaže podršku demokratskoj kandidatkinji Elizabet Voren i njenom detaljnom planu borbe protiv ekonomske nejednakosti u Americi.\n“Ne želim vladu koja radi za velike korporacije. Želim vladu koja radi za naše porodice!”, poručila je Voren biračima.\nNjeni ekonomski prijedlozi uključuju uvođenje dodatnog poreza od dva odsto za bogate porodice koje zarađuju više od 50 miliona dolara godišnje, kao i novi porez od 7% za korporacije koje zarađuju više od sto miliona.\n“Samo kažemo da, ako ste zaista uspjeli, ako ste deseti dio jednog procenta najbogatijih, treba da date svoj mali doprinos kako bi svi drugi u ovoj zemlji imali šansu za uspjeh.”\nProcjenjuje se da bi se u narednih 10 godina takvim oporezivanjem dobilo 2,75 biliona dolara, od čega bi se dio uložio u programe obučavanja Amerikanaca za nova radna mjesta.\nElizabet Voren u kampanji u Nju Hempširu, 2. septembra 2019.\nVoren takođe želi da razbije velike tehnološke kompanije, kao što su Google i Faebook, da obaveže korporacije da služe javnom interesu umjesto da jure profit, da se radnicima dozvoli da biraju 40% članova upravnih odbora kompanija, i da se sklope međunarodni trgovinski sporazumi kojima se štite ljudska prava u inostranstvu kao i poslovi američkih radnika.\nBez obzira na to da li će osvojiti nominaciju ili ne, plan Elizabet Voren o “ekonomskom patriotizmu” već je primorao njene demokratske rivale da odgovore na njene liberalne ideje o promjenama, a to bi moglo da ima odjeka u cijelom izbornom ciklusu 2020.\n“To svakako tjera druge kandidate da i sami proizvedu malo detaljnije i konkretnije političke prijedloge”, primjećuje Džon Halpin iz Centra za američki progres.\nU isto vrijeme, predsjednik Trump i republikanci mogli bi da iskoriste njene prijedloge da demokrate prikažu kao radikalne socijaliste.\n“Kada Trump kaže da su demokrate socijalisti, može da ukaže na neke ciljeve Elizabet Voren koji su daleko liberalniji od svega što bi Barak Obama, a kamoli Bil Klinton, ikada podržao.”\nVoren podržava ideju da se vladino finansiranje zdravstvene zaštite proširi i obuhvati sve Amerikance, što je prvi predložio njen rival, senator iz Vermonta Berni Sanders.\nVoren je kritikovala tarife na stranu robu koje je predsednik Trump unilateralno uveo kao “nepromišljene”, ali je nagovestila da bi i sama mogla da iskoristi tarife u okviru “koherentne trgovinske politike.”\nSenatorka Voren u kampanji u Nju Hempširu 8. jula 2019.\nZajedno sa drugim liberalnim demokratama, podržala je ekološki plan “Zeleni nju dil” da bi okončala američku zavisnost od fosilnih goriva I predložila ulaganje dve hiljade milijardi dolara u tehnologiju obnovljive energije.\nUmjereni birači, koji se često plaše obimnih i skupih vladinih programa, mogli bi da budu presudni faktor na tijesnim izborima. Međutim, pristalice Elizabet Voren tvrde da će ključ za pobjedu 2020. biti da se probudi entuzijazam radničke klase, pomoću progresivne i konkretne platforme.


Poturak o ubistvu u Otesu: Ko je sljedeći, tražim od države da zaštiti građane\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Sarajevo Poturak o ubistvu u Otesu: Ko je sljedeći, tražim od države da...\nSinoć je u sarajevskom naselju Otes jedna osoba smrtno stradala.\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo kazali su da je sinoć u ovom ilidžanskom naselju došlo do tuče više lica. J. B. državljanin BiH, je smrtno stradao, a dvije osobe su zadobili tjelesne povrede.\nPrema do sada prikupljenim saznanjima u vezu sa izvršenim krivičnim djelima “Ubistvo” i “Teška tjelesna povreda” dovode se tri NN lica-migranta.\nZastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo, Dževad Poturak kazao je novinarima nakon ovog nemilog dogđaja da je jako zabrinut, te da nije kako treba ni spavao prethodnu noć.\n“Jako sam zabrinut zbog svega ovoga što se dešava. Moje pitanje našoj državi je “Ko je sljedeći”, čije dijete, čiji brat, sestra ili majka.\nHoćemo li mi poduzeti neke konkretne korake da ih sklanjamo sa naših ulica, da ih deportujemo van države, da zaštitimo nas, ili ćemo ih pustiti da nam ulaze u dvorišta, ubijaju nas.\nOvo je scenario koji se dešava i ovoga će biti još, jer ovi ljudi koji su došli to nisu nikakvi migranti ili izbjeglice od rata, to su ljudi koji su pobjegli od nekakvih svojih dešavanja i kriminala i došli su na naše ceste da ubijaju naše ljude”, rekao je Poturak i dodao:\n“Hoćemo li sjediti skrštenih ruku i nogu i čekati da nas spase neki daljnjih dešavanja i ne daj Bože još ubistava. Šta bi ste uradili da se desi nekome od vas, brata, sestru ili majku?\nNemojte dovoditi ove građene u situacije, kakve ne želite da gledate, ovaj narod je dovoljno propatio, tražim od države da se digne, sve se mora dići na noge da ih prvo sklonimo sa ulica, a drugo da ih deportujemo van naše države”.


Od svih vidova nasilja o kojima se u poslednje vreme sve češće govori u javnosti, najmanje se pominje takozvano "elektronsko nasilje". Ovaj pojam relativno je novijeg datuma s obzirom da je vezan za internet i navalu društvenih mreža, što ne umanjuje njegovu opasnost koja je najuže povezana sa mladima koji sve više vremena provode za računarom.\nKako bi se ovaj problem razmotrio na terenu u dodiru sa korisnicima interneta odnosno učenicima, u Osnovnoj školi "Sonja Marinković" u Subotici, nedavno je održana javna tribina pod nazivom "Elektronsko nasilje". Bila je to prilika da učenici sedmih i osmih razreda te škole razmene iskustva i iznesu svoje probleme predstavnicima subotičkog MUP-a, Centra za socijalni rad, nastavnicima i direktoru škole kao i predstavnicima Mesne zajednice Prozivka, naselja kome škola i pripada.\nVećina učenika je na tribini priznala da gotovo svaki slobodan trenutak koristi da provede na popularnoj društvenoj mreži "Fejsbuk", bez imalo bojazni od negativnih posledica koje ovakvo ponašanje može, a u poslednje vreme sve češće donosi. Taj poražavajući podatak pokušali su da poprave relevantni stručnjaci, pre svega pripadnici subotičkog MUP-a i Centra za socijalni rad, pa je tako Vuk Radošević, iz odeljenja za maloletničku delikvenciju posebno skrenuo pažnju na sve češće dogovaranje tuča preko interneta koje se kasnije pretvore u realnost. Policija prema njegovim rečima reaguje samo na dojavu, a tuče su označene kao najdirektnija posledica virtuelnog nasilja i ponašanja.\nAleksandra Petrović socijalni radnik Centra za socijalni rad iz Subotice, rekla je da se ona i njene kolege u praksi ne susreću sa prijavama o elektronskom nasilju, ali da itekako imaju predmete usko posledično povezane sa ovim oblikom nasilja. U poslednje vreme prema njenim rečima sve je više nasilja među i nad decom i omladinom, kako međusobnih, tako i porodičnog i drugih oblika nasilja.\nZajednička poruka đacima škole bila je da moraju voditi mnogo više računa kako se ponašaju na "Fejsbuku" i ostalim društvenim mrežama, i da bi roditelji obavezno morali da povedu više računa o tome, odnosno da kontrolišu profile svoje dece na društvenim mrežama.\nIako je bilo najavljeno, predstavnici subotičkog Tužilaštva nisu došli na tribinu, a skupu je prisustvovalo oko 100 đaka ove škole.


Infografika: Žrtve američkih ratova nakon 11. septembra - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Infografika: Žrtve američkih ratova nakon 11. septembra\nProcenjuje se da je od 11. septembra 2001. u američkim ratovima živote izgubilo više od 800.000 ljudi.\n0Piše: Al Jazeera Balkans 22. februara 2020. 10.29\nDo ove konzervativne procene došao je Univerzitet Brown u svom projektu „Cost of War“, gde je analiziran broj smrtnih slučajeva na ključnim američkim ratištima od napada 11. septembra 2001. do oktobra 2019. godine.\nIstraživanje je obuhvatilo pogibije civila, američkih trupa i njihovih saveznika, radnika privatnih firmi, pripadnika sigurnosnih snaga, boraca opozicije i medijskih radnika u ratnim zonama u Avganistanu, Pakistanu, Iraku, Siriji i Jemenu.\nU pogledu država, najviše žrtava bilo je u Iraku gde život izgubilo 308.212 ljudi, od čega je 207.156 civila. U američkim borbama protiv ISIL-a (od septembra 2014. do oktobra 2019.) stradalo je 179.424 ljudi, najviše u „redovima“ boraca opozicije – 67.065, zatim civili.\nAmerička vojska, Irak, ratovi, SAD, USA, Žrtve


ZSV: Uvesti subvencije od tri dinara po kilogramu pšenice predate u silose\nZSV: Tražiti od države da se hitno uvedu subvencije od tri dinara po kilogramu pšenice za svu količinu koja se preda u registrovane silose.\nNa sednici Upravnog odbora Zadružnog saveza Vojvodine (ZSV), koja je održana u Senti, razmatrana je kalkulacija cene koštanja i uslova za otkup pšenice roda 2017. godine.\nPrema kalkulaciji Zadružnog saveza Vojvodine cena koštanja proizvodnje pšenice roda 2017. godine iznosi 22,60 din/kg za procenjeni prinos pšenice od 4500 kg/ha.\nNa sednici je istaknuto da će očekivana tržišna cena koja se sada najavljuje u iznosima između 15 i 17 din/kg biti značajno ispod cene proizvodnje pšenice, te da prodaja po tržišnim cenama za proizvođače znači čist gubitak.\nPostavljeno je pitanje da li će uopšte postojati interes za jesenju setvu pšenice, pri čemu je uočljiv trend pada površina pod ovom kulturom već godinama unazad dovodi u pitanje postojanje interesa za jesenju setvu pšenice.\nTri dinara subvencije za kilogram pšenice koja bude predata u registrovane silose\nImajući u vidu niske podsticaje poljoprivrednim proizvođačima, nedostatak državne podrške u vidu interventnih cena, kao i dugotrajnu nebrigu o tržištu pšenice, koje čine domaće proizvođače nekonkurentnim u odnosu na proizvođače iz okruženja, zaključeno je da se traži od države da se hitno uvedu subvencije od tri dinara po kilogramu pšenice za svu količinu koja se preda u registrovane silose.\nNavedenom merom ublažili bi se gubici proizvođača pšenice, favorizovao bi se promet pšenice u regularnim tokovima, od čega bi korist imala i država, zaključeno je na održanoj sednici ZSV.\nTags: cenaprodaja pšenicepšenicasilosisubvencijeZadružni savez Vojvodine\nSkok cene kukuruza, a porasle i cene pšenice i soje\nSkok cena. Početak godine donosi snažan rast cena primarnih poljoprivrednih proizvoda, kukuruza, pšenice i soje. Rast cena je praćen povećanim...\nKalcifikacija zemljišta materijalima iz kategorije oplemenjivača zemljišta\nKalcifikacija je mera kojom kisela zemljišta prevodimo u slabo kisela ili normalna. Zemljištima kiselosti ispod 5,5 potrebno je dodati krečni...\nDešavanja na svetskim tržištima i dalje se kreću u pozitivnom smeru\nPorasle cene: Kukuruz 18,80 pšenica 21, a soja do 52 dinara\nSvinjsko meso iz Srbije posle 30 godina na tržištu Evropske unije\nMinistarstvo poljoprivrede – Katalozi sa oznakama geografskog porekla\nZa elektrifikaciju polja podsticaji od 90 odsto vrednosti prihvatljive investicije\nZahtev za nultu kontrolu zbog učešća na konkursima\nApel za hitnu pomoć stočarima na Pešteru\nList “Poljoprivrednik” već 64 godine “agronom u kući”\nRođendan lista "Poljoprivrednik". Na današnji dan, 2. decembra 1956. godine, počeo je da izlazi list "Poljoprivrednik", jedinstveno informativno-stručno glasilo za...\nAgro info karavan za poljoprivrednike i sezonce u 15 gradova Srbije\nAgro info karavan počev od 24. decembra, tokom devet dana u 15 gradova. Poljoprivredni proizvođači i sezonski radnici u 15...\nCopyright 2021 © Sva Prava Zadržana Poljosfera


WU-17 EURO u školama širom BiH\nČetvrtak, 23. juni 2022. 10:18\nTokom UEFA Evropskog prvenstva za igračice do 17 godina koje je održano u našoj zemlji, NS/FS BiH je započeo i sa projektom uključivanja u fudbal djevojčica od 10 do 12 godina starosti u 30 škola iz gradova koji su bili domaćini EURO-a.\nUz podršku NS/FS BiH, nastavnici u školama vode ovaj program u sklopu kojeg djevojčice imaju priliku da uživaju u fudbalu i različitim igrama. Tokom EURO-a učenice su prisustvovale utakmicama, te su podrškom i navijanjem sa tribina učinile da završnica Evropskog prvenstva protekne u lijepoj i vedroj atmosferi.\nGrassroots menadžerica NS/FS BiH, Ivana Vlaić o ovom projektu kaže:\n„Sama organizacija EURO-a za kadetkinje donijela je mnoge benefite Bosni i Hercegovini, kao i našem Savezu. Sav taj pozitivan ambijent koji je preovladavao tokom samog takmičenja, iskoristili smo da još više približimo fudbal učenicama u osnovnim školama u Sarajevu, Zenici, Mostaru i Širokom Brijegu. Reakcije na koje smo naišli su bile fenomenalne i bilo je lijepo vidjeti sve te djevojčice kako uživaju u ovoj igri. Na taj način smo napravili još jedan korak ka omasovljenju i popularizaciji fudbala u Bosni i Hercegovini kod ženske populacije.“\nNS/FS BiH je školama donirao lopte i opremu, a u narednom periodu planirano je sprovođenje sličnog programa i u drugim gradovima u BiH.\nProjekat se sprovodi u sljedećim školama: OŠ Drežnica, OŠ Bijelo Polje, OŠ Gnojnice, OŠ Mustafa Ejubović Šejh Jujo, IV OŠ, OŠ Mujaga Komadina, OŠ Ivana Gundulića, OŠ Antuna Branka Šimića, Treća OŠ, OŠ Silvije Strahimir Kranjčević i Mali Most (sve Mostar), Prva OŠ i Druga OŠ (Široki Brijeg), OŠ Hasan Kaimija, OŠ Hamdija Kreševljaković, OŠ Avdo Smajlović, OŠ Nafija Sarajlić, OŠ Šip, OŠ Osman Nuri Hadžić, OŠ Behaudin Selmanović, OŠ Sokolje, OŠ Zajko Delić, Druga OŠ Ilidža, Peta OŠ Ilidža, Osma OŠ Amer Ćenanović, Francuska škola, OŠ Pofalići, Prva OŠ Ilidža i OŠ Mirsad Prnjavorac (Sarajevo) i OŠ Skender Kulenović (Zenica).