Krajem prošle godine Ministarstvu pravde stigla su četiri zahteva advokata odbrane optuženih za ratne zločine pred Specijalnim sudom, da im se isplate sredstva, prenosi prištinska "Koha".\n- Ukupan iznos sredstava koja su tražili advokati odbrane iznosi 464. 600 evra - izjavio je generalni sekretar Ministarstva pravde Ardian Bajraktari i dodao da će ta sredstva biti odobrena.\nBajraktari je rekao da su zahtevi za plaćanje uglavnom podnošeni za aktivnosti branilaca radi učešća u sudskim raspravama, savetovanju i sličnim stvarima.\n- Za 2021. godinu predviđen je budžet u te svrhe od 17 miliona evra - rekao je Bajraktari.\nPrema Zakonu o pravnoj i finansijskoj zaštiti osoba koje Specijalni sud može da optuži, a koji je usvojila Skupština Kosova 2015. godine, optuženi imaju pravo da zatraže pomoć u pokrivanju troškova odbrane i angažovanja nezavisnih branioca.\nDo sada, Specijalni sud je potvrdio optužnice protiv bivših lidera takozvanog OVK Saliha Mustafe, Hašima Tačija, Kadrija Veseljija, Jakupa Krasnićija i Redžepa Seljimija, koji se terete za ratne zločine.\nAdvokat: Tači i Krasnići će se braniti političkim argumentima, Veselji je imao direktniju ulogu u zločinima\nSeferi: Optužnice jak udarac za Prištinu, stekli se uslovi za prevremene izbore\nNarodna banka demantovala navade Dragana Đilasa:Netačno da je NBS utvrdila zakonitost Multikoma


Proslavljeni italijanski fudbaler Andrea Pirlo postaće asistent selektoru Azura Robertu Manćiniju.\nKako se navodi, bivši fudbaler Intera, Milana i Juventusa blizu je dogovora sa Fudbalskim savezom Italije da se priključi stručnom štabu.\nPirlo je krajem prošle godine prestao sa aktivnim igranjem fudbala u dresu Njujork sitija i okrenuo se trenerskom poslu.\nOvaj 39-godišnjak je odigrao čak 116 utakmica za "azure" i dao veliki doprinos osvajanju titule prvaka sveta na Mundijalu u Nemačkoj 2006. godine.\nSa Milanom je osvojio dva trofeja Lige šampiona, a u kombinaciji sa Juventusom i šest pehara prvenstva Italije.


7. oktobar 2013. Treća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini\n1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Vlada i\n2. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podneo narodni poslanik Borislav Stefanović.\nU prepodnevnom delu rada, Narodna skupština započela je raspravu u načelu o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je obrazložio predstavnik predlagača, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja prof. dr Tomislav Jovanović.\nDo kraja dana, Narodna skupština zaključila je raspravu u načelu o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i obavila je jedinstveni pretres o Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podneo narodni poslanik Borislav Stefanović.\nDrugog dana rada, 9. oktobra, Narodna skupština obavila je pretres u pojedinostima o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju.\nPošto je Narodna skupština zaključila pretres o tačkama dnevnog reda, predsedavajuća sednici, potpredsednica Narodne skupštine Vesna Kovač, odredila je četvrtak, 10. oktobar 2013. godine, sa početkom u 10.00 časova kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2013. godini.\nNakon toga, biće nastavljena Prva sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini.\nSTENO BELEŠKE Treća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini 1. dan\nSTENO BELEŠKE Treća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini 2. dan\nSTENO BELEŠKE Treća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini 3. dan\nZapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Unapređenje saradnje u oblasti zdravstvenog turizma\nutorak, 25 februar 2020 09:21\n- Aneks sporazuma o poslovnoj saradnji potpisan je sa namerom da se uspostavi bliska privredna i turistička saradnja između potpisnica sa ciljem povećanja konkurentnosti i unapređenja zdravstvenog, velnes i spa turizma. Komore će povezivati svoje članice zajedničkim organizovanjem stručnih poseta, konferencija i drugih poslovnih događaja koji doprinose realizaciji zajedničkih projekata, razmeni znanja, ideja i informacija. Komore će organizovati zajedničke nastupe na sajmovima, prezentacije i promocije sa ciljem boljeg pozicioniranja svojih članica na domaćem i inostranom tržištu, kao i kreiranjem i razvijanjem zajedničkih programa i projekata iz oblasti zdravstvenog, velnes i spa turizma - rekao je Vučurević.\nTom prilikom, predsednik Vučurević je pozdravio domaćine - predsednika Privredne komore Županije Čongrad Pala Nemešija, goste i privrednike iz regiona i istakao značaj velikog jubileja – 130 godina trajanja, zalaganja, povezivanja privrednika. On je podsetio da je PKV prošle godine proslavila 100 godina postojanja. Predsednik Vučurević se zahvalio na izvrsnim poslovnim i prijateljskim odnosima između dve komore, koji samo prate dobre odnose između Republike Srbije i Republike Mađarske. AP Vojvodina u pomenutoj saradnji ima značajnu ulogu, budući da svi parametri spoljnotrgovinske razmene pokazuju konstantan rast.


Kosovo usvojilo strategiju za nova priznanja nezavisnosti\nKosovska deklaracija nezavisnosti\nVlada Kosova je usvojila strategiju za nova priznanja nezavisnosti zemlje.\nPremijer Hashim Thaçi je najavio da će dosadašnje lobiranje kao i aktivnosti koje će se desiti u budućnosti u sklopu ove strategije doneti nova priznanja nezavisnosti.\n„Ovi sastanci će biti podsticaj za dalji rad na novim priznanjima Republike Kosovo“, kaže Thaçi.\nSponzor strategije i ministar spoljnih poslova Enver Hoxhaj navodi da strategija obuhvata na polju lobiranja za nova priznanja, a na kojima će se angažovati institucije i njihovi čelnici, ali i međunarodni prijatelji.\nHoxhaj je istakao da ovo lobiranje obuhvata pet grupa u koje su svrstane određene zemlje.\n„To su zemlje koje su priznale Kosovo, u drugoj grupi su zemlje koje su veoma blizu priznanju Kosova, u treću grupu spadaju zemlje koje su dale pozitivne znake da mogu priznati Kosovo, zatim sledi grupa sa zemljama koje imaju neutralan stav o nezavisnosti Kosova, dok su u poslednjoj grupi one zemlje koji su protiv kosovske nezavisnosti“, objasnio je Hoxhaj.\nMinistarstva slabo informisana\nNa ovoj strategiji se radilo u koordinaciji sa kancelarijom predsednice Kosova, Atifete Jahjage.\nMeđutim, koalicioni partner Demokratske partije Kosova - Alijansa Novo Kosovo, navodi kako se stiče utisak da rad na ovoj strategiji nije bio koordinisan sa njima.\nZamenik premijera i čelnik ANK-a Behxhet Pacolli koji je zadužen za lobiranje, kaže da je tek u sredu prelistao strategiju, na dan kada je ona objavljena u lokalnim medijima.\n„Ono što nisam video i pročitao, to sam uradio danas“, kazao je Pacolli.\nI Ministar za dijasporu iz redova Alijanse Novo Kosovo Ibrahim Makolli je izjavio da su ministri slabo informisani o sadržaju strategije.\n“Pozdravljam rad na strategiji ali smatram da je prebrzo da se glasa o ovom dokumentu koji smo dobili pre nekoliko trenutaka. Bilo bi dobro da se zna šta je sadržaj strategije i mislim da bi bilo bolje da se za to da određeni vremenski period”, kazao je Makolli.\nI pored zahteva da se nastavi sa konsultacijama, strategiju je jednoglasno usvojila Vlada Kosova, a detalji od strateškog interesa politike ostaće poverljivi.\nRepubliku Kosovo je do sada priznale 75 zemalja.


Tako je najbolji srpski rvač Davor Štefanek posmatrao revanš kvalifikacija za Ligu šampiona Crvena zvezda - Ludogorec. Da stvar bude interesantnija društvo su mu pravili treneri Sreten Damnjanović i Stojan Dobrev, nekadašnji bugarski reprezentativac.\nŠtefanek je na svom Fejsbuk profilu pružio podršku crveno-belima uz reči: “Ajmo Zvezdo, Zvezdo daj gol”. Kada srpski šampion nije uspeo da se domogne poslednje runde kvalifikacija, sportski je podneo poraz. Uz to je Dobrevu čestitao na pobedi, a ovaj mu se zahvalio.\nPošto takmičenja u rvanju počinju 14. avgusta reprezentativci će tokom sledeće nedelje otputovati u Brazil.


Havijer Solana: Slučaj Mladić mora biti prevazidjen\nSlučaj Mladić mora da bude prevazidjen, poruka je koju je uputio visoki predstavnik EU, Havijer Solana predsjedniku Srbije, Borisu Tadiću, nakon što je Evropske komisija odlučila da otkaže narednu rundu pregovora sa Beogradom. To će otvoriti prostor da se inače do sada dobro vodjeni pregovori ipak zaključe još ove jeseni i Srbija dobije zasluženu priliku da dokaže, kako je uvjeren Solana, da pripada Evropi.\nKako su potvrdili izvori iz Savjeta ministara, nakon očekivane odluke Evrpske komisije da otkaže pregovore sa Beogradom, visoki predstavnik EU, Solana je kontaktirao predsjednika Srbije, Borisa Tadića i tom prilikom mu poručio da Unija, u svakom slučaju, stoji na strani integracijskog procesa Srbije - želi da joj pomogne i zato traži od njenih vlasti i demokratskih snaga da ulože napore i što prije zaključe "slučaj Mladić".\nU tom slučaju, ako se Ratko Mladić bez odlaganja locira, uhapsi i prebaci u Hag, Solana je srpskom predsjedniku jasno predočio mogućnost da se pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju mogu zaključiti ove jeseni, što bi ostavilo prostor za nastavak procesa integracije u evropske strukture.\nZa Solanu je otkazivanje pregovora bio neizbježan čin, i on žali zbog toga. U svakom slučaju, za visokog predstavnika i zvaničnike Evropske komisije, sada je vrijeme kada se čeka na korake Boegrada - što prije oni dodju, tim prije će se nastaviti prekinuti proces priblizzavanja evropskim strukturama i izbjeći izolacija Srbije, kakvu niko u Briselu ne priželjkuje.


Gigant upošljava čak 1.700 radnika | Novosti.RS\n23. 09. 2017. u 17:04\nUoči zvaničnog otvaranja fabrike japanskog "Jazakija" u Šapcu. Za 258 dana podigli postrojenje od 30.000 kvadratnih metara\nSVETSKI gigant "Jazaki" koji je u Šapcu nedavno počeo proizvodnju elektronskih komponenata za kamione, spreman je da 26. septembra i formalno otvori vrata fabrike. U "Jazakiju" ne kriju da su pripremni period iskoristili za to da se temeljno upoznaju sa uvozno-izvoznim procedurama, što je presudno kako bi sa siurnošću mogli za izađu u susret specifičnim zahtevima evropskih klijenata.\n"Jazaki" je za svega 258 dana, u šabačkoj severoazapadnoj radnoj zoni, podigao fabriku koja se prostire na 30.000 kvadratnih metara. Uveliko je već zaživeo i Centar za edukaciju, postavljene su proizvodne linije, a u ovom trenutku tamo radi 500 ljudi. Planirano je da već 2019. godine, gigant kakav Šapčani nisu videli još od gašenja ovdašnje hemijske industrije "Zorka", uposli oko 1.700 radnika.\n- Naša serijska proizvodnja krenula je od jula, a poslujemo u okviru Slobodne zone Šabac, što je neophodno u industriji kakvoj pripadamo. Klijenti imaju visoke zahteve po kvalitetu, a posebno po brzini isporuke, pa nam je uspostavljanje saradnje sa Upravom carina Republike Srbije, odnosno sa carinarnicom u Šapcu bilo od presudne važnosti - objašnjava Željko Cvijan, direktor fabrike "Jazaki" u Šapcu.\nPročitajte još - "Jazaki" za prepucavanje\nInače, Cvijana smo zatekli na redovnom radnom sastanku sa direktorom šabačke carinarnice Mićunom Mićunovićem, koji u razgovoru za "Novosti" objašnjava da je njegova služba uvek na usluzi privredi i privrednicima. U režimu Slobodne zone u Šapcu, inače, posluje ukupno sedam kompanija, od kojih su pet fizički u ovom gradu, a još dve se nalaze na teritoriji susedne opštine Ruma.\n- Imamo dovoljan broj službenika, ali ukoliko bi se obim posla povećao, ne sumnjam da bi nam iz Uprave u Beogradu, dodelili još ljudi. Interes države i investitora, kao i okruženja u kojem posluje, jeste da se posao obavi na što brži i kvalitetniji način. Trudimo se da udovoljimo baš svakom zahtevu, nemamo radno vreme i naš carinik je danonoćno na raspolaganju - ističe Mićunović.\nCvijan i Mićunović objašnjavaju da je međusobna saradnja značajna i zbog toga što se, na primer, ne mogu predvideti okolnosti u saobraćaju, eventualni zastoji na graničnim prelazima, zbog čega se teško može precizirati kada će roba prispeti na carinjenje. Takođe, ne poklapaju se ni državni praznici u Srbiji i zemljama gde posluju važni klijenti "Jazakija", pa je i ovde potrebna dodatna fleksibilnost.\nDOLAZI PREDSEDNIK VUČIĆ\nOTVARANjU fabrike "Jazaki" u Šapcu, u utorak 26. septembra, prisustvovaće i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji će se ovim povodom obratiti prisutnima. Pored njega, na događaju će govoriti predsednik "Jazaki" korporacije Šinđi Jazaki, ambasador Japana u Beogradu Đuići Takahara, predstavnici kompanija sa kojima "Jazaki" sarađuje, kao i predstavnici šabačke lokalne uprave. Pored obilaženja pogona, za goste je predviđen i svečani prijem.\nZašto je ugašena "Zorka" i ko je to omogućio? Sad se dičite gulikožama koji traže bednike po svetu da im obrću milijarde za šaku riže.\nA koliko je Zorka zaposljavala radnika?\nČesi suim biki skupi moraju da naću jeftinije robove.


Dodik: Drina je zelena grobnica 6.000 Srba, mesto stradanja mora biti mesto okupljanja i sabornosti - 28.05.2022, Sputnik Srbija\nSrpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik istakao je da je reka Drina zelena grobnica za više od 6.000 nevinih Srba koji su stradali u njenim... 28.05.2022, Sputnik Srbija\n„Decenijama je skrivana istina o ovom strašnom zločinu, a to skrivanje i ćutanje je ponovni zločin i ponovno ubijanje srpskih žrtava. Zato ovo mesto stradanja - Stari Brod - mora biti i ostati mesto našeg okupljanja i sabornosti u znak poštovanja prema 6.000 Srba, a posebno prema hrabrim i prkosnim srpskim devojkama, njih više od 320, koje su bežeći pred ustaškom kamom zagrljene skočile u hladnu Drinu“, naglasio je Dodik.Povodom obeležavanja 80 godina od monstruoznog zločina nad 6.000 Srba u Starom Brodu, Dodik je izjavio Srni da srpski narod ne sme nikada zaboraviti ove nevine žrtve i činjenicu da je nekima od njih reka Drina bila spas i utočište od ustaša koji su brutalno ubijali, mučili, silovali, palili, bacali u Drinu sve što im se našlo na putu, pa čak i majke sa decom u naručju.On je naglasio da su Srbi kroz vekove prošli strašnu golgotu, a najstrašnija ih je zadesila u 20. veku za koji se može reći da je stradalnički po srpski narod.„Na nama je da činimo ono što možemo i moramo - da negujemo kulturu sećanja na sve srpske žrtve i da čuvamo Republiku Srpsku koja je garant opstanka srpskog naroda. Dok imamo svoju Srpsku, biće i nas, naših predaka i naših potomaka“, poručio je Dodik.Tokom ofanzive ustaške legije Jure Francetića mučki je ubijeno više od 6.000 Srba sa područja Sarajeva, Sokoca, Olova, Kladnja, Rogatice, Han Pijeska i Višegrada, koji su pokušali da pređu reku Drinu i potraže spas u Srbiji.Najmasovnije ubijanje je izvršeno 22. marta 1942. godine, na pravoslavni praznik Mladenci, ali su ubijanja trajala i do početka maja.U Starom Brodu je u septembru 2019. godine osveštan Spomen-muzej starobrodskim žrtvama u okviru obeležavanja 77 godina od stradanja više od 6.000 Srba Sarajevsko-romanijske regije.U Spomen-muzeju postavljeno je 27 skulptura sa 39 likova koji simbolizuju zbeg i ulazak srpskih majki sa decom u naručju u nabujalu Drinu, prenela je RTRS.\n© Foto : Sputnjiku ustupila RTRSPomen u Starom Brodu\nSrpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik istakao je da je reka Drina zelena grobnica za više od 6.000 nevinih Srba koji su stradali u njenim vodama bežeći od ustaša u Miloševićima i Starom Brodu 1942. godine.\n„Decenijama je skrivana istina o ovom strašnom zločinu, a to skrivanje i ćutanje je ponovni zločin i ponovno ubijanje srpskih žrtava. Zato ovo mesto stradanja - Stari Brod - mora biti i ostati mesto našeg okupljanja i sabornosti u znak poštovanja prema 6.000 Srba, a posebno prema hrabrim i prkosnim srpskim devojkama, njih više od 320, koje su bežeći pred ustaškom kamom zagrljene skočile u hladnu Drinu“, naglasio je Dodik.\nPovodom obeležavanja 80 godina od monstruoznog zločina nad 6.000 Srba u Starom Brodu, Dodik je izjavio Srni da srpski narod ne sme nikada zaboraviti ove nevine žrtve i činjenicu da je nekima od njih reka Drina bila spas i utočište od ustaša koji su brutalno ubijali, mučili, silovali, palili, bacali u Drinu sve što im se našlo na putu, pa čak i majke sa decom u naručju.\n„Ne smemo dozvoliti da ponovo zaćutimo o našim žrtvama, jer će potomci ubica progovoriti umesto nas i naših ubijenih predaka i menjati istoriju, lažirati činjenice. Srpske žrtve u Starom Brodu, njih 6.000, više se ne mogu sakriti, istina o njihovom stradanju je izašla na videlo i naša moralna i sveta dužnost i obaveza jeste da ih sačuvamo od zaborava, kao i njihovu golgotu koju su prošli do smrtnog časa“, naglasio je Dodik.\nOn je naglasio da su Srbi kroz vekove prošli strašnu golgotu, a najstrašnija ih je zadesila u 20. veku za koji se može reći da je stradalnički po srpski narod.\n„Na nama je da činimo ono što možemo i moramo - da negujemo kulturu sećanja na sve srpske žrtve i da čuvamo Republiku Srpsku koja je garant opstanka srpskog naroda. Dok imamo svoju Srpsku, biće i nas, naših predaka i naših potomaka“, poručio je Dodik.\nTokom ofanzive ustaške legije Jure Francetića mučki je ubijeno više od 6.000 Srba sa područja Sarajeva, Sokoca, Olova, Kladnja, Rogatice, Han Pijeska i Višegrada, koji su pokušali da pređu reku Drinu i potraže spas u Srbiji.\nU Starom Brodu je u septembru 2019. godine osveštan Spomen-muzej starobrodskim žrtvama u okviru obeležavanja 77 godina od stradanja više od 6.000 Srba Sarajevsko-romanijske regije.\nU Spomen-muzeju postavljeno je 27 skulptura sa 39 likova koji simbolizuju zbeg i ulazak srpskih majki sa decom u naručju u nabujalu Drinu, prenela je RTRS.


Bosna i Hercegovina danas slavi Dan nezavisnosti – SNEWS\nBy SNews 1. Marta 2021. 466 No comment\nKako podsjeća BHT građani su glasali odgovarajući na jedno pitanje “Jeste li za suverenu i nezavisnu BiH, državu ravnopravnih građana, naroda BiH – Muslimana, Srba, Hrvata i pripadnika drugih naroda koji u njoj žive?”.\n– Dan nezavisnosti-jedan od najznačajnijih datuma u historiji\n“BiH je mogla ostati u nečemu što se formalno zvala Jugoslavija, a što je značilo ‘velika Srbija’ ili je mogla tražila put nezavisnosti”, kazao je historičar Husnija Kamberović i dodao da su BiH i njeni lideri ipak prije raspisivanja referenduma tražili način da sačuvaju Jugoslaviju.\n“Ako izgubite državu, treba vam 500 godina da je vratite, a građani svih nacionalnih grupa tog dana su donijeli odluku da žele nezavisnu i suverenu BiH. Referendum je bio izbor – ili nestati u magli raspada ili sačuvati svoj identitet”, istakao je Ganić.\n“Referendum je bio demokratski izraz volje većine građana koji su htjeli da njihova zemlja stekne status suverene i nezavisne države, a na temelju rezultata, to se i desilo. Tako je BiH ušla u novi međunarodni, evropski i svjetski poredak i postala subjekt međunarodnog prava”, istakao je Pejanović.\n“U takvoj situaciji smo jednostavno bili primorani da donesemo odluku o referendumu i to smo učinili 25. januara 1992. godine na burnoj i dramatičnoj sjednici Skupštine RBiH, gdje sam doživljavao razne neugodnosti i prijetnje”, prisjetio se Lazović.\nTagovi: Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine


Nakon istraživanja Insajdera pokrenuta inicijativa za promenu Zakona o donacijama | Insajder\nNakon istraživanja Insajdera pokrenuta inicijativa za promenu Zakona o donacijama\nNakon istraživanja Insajdera, koje je pokazalo da postojeća rešenja u Zakonu o donacijama i humanitarnoj pomoći praktično legalizuju jedan vid prikrivene korupcije, Agencija za borbu protiv korupcije podnela je Ministarstvu finansija i Vladi Srbije inicijativu za dopune ovog zakona i preporuke za otklanjanje rizika korupcije u delu koji se odnosi na donacije organima javne vlasti.\nPrema analizi Insajdera, aktuelni zakon dozvoljava da državni organ zadužen za nadzor poslovanja neke kompanije od nje primi donaciju, a istovremeno ne postoji javni registar donacija, niti bilo kakav kontrolni mehanizam kojim bi se utvrdilo da li te donacije mogu uticati na objektivnost u radu organa vlasti.\nPodsetimo, Južnokorejska korporacija Jura potvrdila je za Insajder.net da je donirala dva putnička automobila Ministarstvu za rad, zapošljavanje i socijalnu politiku, u čijoj nadležnosti je i Inspektorat za rad, zadužen za kontrolu Jurinog poslovanja.\nU emisiji Insjader u Juri, koja se bavila i optužbama bivših radnika i nekoliko sindikata da ova južnokorejska kompanija nekažnjeno krši prava zaposlenih, objavljeno je da je 2013. o donaciji s Jurom potpisao nekadašnji državni sekretar Ministarstva za rad Dragi Vidojević, a u njegovoj realizaciji je učestvovao bivši direktor Inspektorata za rad Dragoljub Peurača.\nPeurača je presudom Višeg suda u Beogradu jula 2015. osuđen na pet godina zatvora zbog primanja mita, a trenutno je na slobodi pošto je Apelacioni sud u Beogradu marta ove godine ukinuo prvostepenu presudu i naložio novo suđenje.\nDragi Vidojević, nekadašnji funkcioner PUPS-a i državni sekretar u Ministarstvu za rad u vreme potpisivanja ugovora o donaciji, rekao je za Insajder da se putem donacije kompanija Jura zahvalila Ministarstvu za pomoć u prevazilaženju problema koje je rukovodstvo kompanije imalo s našim radnicima.\n"Naravno da je procenjeno i u kabinetu ministra i u sekretarijatu Ministarstva da prihvatanje takve donacije nije protivno Zakonu. S druge strane, smatrali smo da tu uopšte nema nikakvih elemenata kojima se traži povlašćen položaj jer mi nikada se nismo tako ni postavljali prema Juri”, rekao je Vidojević za Insajder.\nSituacija u kojoj je moguće da državni organ koji prima donacije samostalno donosi takve procene, kao i da je uopšte u prilici da prima poklone od subjekata čiji rad je u obavezi da kontroliše, pokazuje sve manjkavosti postojećeg zakona i odsustvo bilo kakve institucionalne kontrole.\nAgencija je konstatovala da postojećim zakonskim rešenjima nije uređen niz značajnih pitanja sa stanovišta sprečavanja korupcije, kao i da je neophodno zabraniti da fizička i pravna lica daju donaciju organu javne vlasti koji treba da vrši nadzor, inspekcijsku kontrolu, odlučuje o pravima, obavezama i interesu donatora jer se u suprotnom dovode u sumnju nepristrasnost i objektivnost u postupanju ovih organa.\nAgencija za borbu protiv korupcije predlaže uspostavljanje internih i eksternih kontrolnih mehanizama za ispitivanje opravdanosti i isplativosti donacija organima javne vlasti i formiranje jedinstvenog javnog registra koji bi sadržao podatke o svim donacijama organima javne vlasti i njihovom korišćenju.\nTekst Inicijative za dopunu Zakona o donacijama i humanitarnoj pomoći možete preuzeti ovde.\nCelu emisiju Insajder u Juri, u kojoj smo se bavili ovim problemom, možete pogledati na ovom linku.


Juventusovi navijači pravili haos u Parmi - Fudbalski Tipovi\nFudbalski Tipovi > Fudbal Vesti > Juventusovi navijač…\nJuventusovi navijači pravili haos u Parmi\nVeliki neredi i tuča navijača prethodili su utakmici 20. kola Serije A između Parme i Juventusa. Italijanski mediji prenose da su se grupe najvatrenijih pristalica dva kluba sukobljavale na više punktova u gradu, a epilog su dvojica povređena navijača Parme i deca u šoku.\nNajveći obračun dogodio se u pešačkoj zoni u blizini stadiona “Enio Tardini”, kada je oko sedamdesetak pristalica Juventusa pristiglih iz Milana sa dva autobusa, a bili su bez karata, napali fanove Parme koji su se u tom trenutku nalazili u jednom kafiću i oko njega. Na mestu gde se tradicionalnu skupljaju.\nHuligani su u okršaju koristili metalne kante za smeće i štangle, i napravili su popriličnu materijalnu štetu u tom delu grada. Policija je ubrzo stigla na mesto incidenta i ponovo uspostavila red i mir.


Radulović: Rat u Ukrajini dokaz da uvijek moramo biti na oprezu i čuvati mir\nSastanak sa Mordjuom\nBiti dio Evropske unije podrazumijeva da društvo teži vladavini prava, iskorjenjivanju korupcije, bezbjednosti i boljem životnom standardu. Upravo zbog toga duboko vjerujemo da je politika proširenja veoma važna, posebno u trenutku geopolitičke krize kojoj danas svjedočimo, kazao je šef diplomatije Đorđe Radulović sastavši se u Briselu sa Simonom Mordjuom, glavnim savjetnikom za spoljnu politiku predsjednika Evropskog savjeta Šarla Mišela.\nPodnaslov: Sastanak sa Mordjuom\nTizer: Biti dio Evropske unije podrazumijeva da društvo teži vladavini prava, iskorjenjivanju korupcije, bezbjednosti i boljem životnom standardu. Upravo zbog toga duboko vjerujemo da je politika proširenja veoma važna, posebno u trenutku geopolitičke krize kojoj danas svjedočimo, kazao je šef diplomatije Đorđe Radulović sastavši se u Briselu sa Simonom Mordjuom, glavnim savjetnikom za spoljnu politiku predsjednika Evropskog savjeta Šarla Mišela.\nKako je saopšteno iz Ministarstva vanjskih poslova, Radulović je istakao je da je rat u Ukrajini dokaz da uvijek moramo biti na oprezu i čuvati mir, te da bi hrabre odluke EU predstavljale svojevrsnu garanciju sprječavanja prelivanja krize na naš region.\n"Crna Gora, kazao je on, sa svoje strane dokazuje da je kredibilan kandidat za članstvo u EU, te dosljedno slijedi njenu Zajedničku vanjsku i bezbjednosnu politiku. U svijetlu činjenice da su pored usaglašavanja spoljne politike, vladavina prava i borba protiv korupcije ključni u procesu reformi, šef diplomatije informisao je Mordjua da je Crna Gora dobila novog glavnog specijalnog tužioca, koji je i formalno stupio na dužnost rukovodioca Specijalnog državnog tužilaštva", navode u MVP.\nSaglašavajući se sa Radulovićem, Mordju je istakao da je smjer naše spoljne politike važan za naš ubrzani put ka EU, baš kao i vidljiv i nedvosmislen napredak reformi u oblasti vladavine prava i borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala.\n"U tom kontektstu, pozdravio je nedavna imenovanja i izrazio očekivanje da će ih pratiti dalje jačanje pravosudnih institucija i bilans konkretnih rezultata u toj oblasti", dodaju u Ministarstvu.\nRadulović je istakao da bi u ovim trenucima i pristup EU prema državama kandidatima mogao biti suštinski, kako u konceptu ubrzanja integracija po zaslugama, tako i u pružanju ekonomske podrške.\n"On je ponovio da je članstvo Crne Gore u EU glavni stub spoljne politike i strateški cilj Crne Gore, a da je definisan željom naših građana koji u velikom procentu podržavaju ovakav put svoje zemlje", napominju.\nMordju je pozitivnim ocijenio odluke Crne Gore koje se tiču prijema izbjeglica iz Ukrajine, te u kontekstu uloge Rusije u regionu podvukao značaj jačanja otpornosti država kandidata u sinergiji sa Evropskom unijom i zapadnim partnerima.\n"On je još jednom pohvalio usaglašenost Crne Gore sa spoljnopolitičkim odlukama EU podvlačeći da je pridruživanje odlukama samo pola puta, te da je za punu usaglašenost neophodna i njihova implementacija. Sagovornici su razmijenili mišljenja o modalitetima rane integracije. Pohvaljena je proaktivnost Crne Gore u pravcu pune iskorišćenosti benefita koje ova mogućnost nove metodologije pridruživanja nudi", zaključuju u MVP.\n23.03.2022 - 18:10 | *\n23.03.2022 - 18:10\nTagovi: Evropska unija EU, Đorđe Radulović, Ukrajina


Hoće li ruski hakeri izabrati novog američkog predsednika - Sputnjik Srbija\n15:12 22.08.2016 Preuzmite kraći link\nBrojne agencije za sajber bezbednost u SAD požurile su da od Obamine administracije zatraže da za sve te slučajeve i zvanično okrivi Moskvu. Kremlj je tvrdnje o umešanosti u sajber kriminal odlučno odbacio kao „apsurdne“, ali u u Vašingtonu sada svejedno vlada velika zabrinutost jer je, navodno, postalo jasno da je opasnost od uticaja stranih država na ishod predstojećih predsedničkih izbora 8. novembra sve veća.\nZoran Stanojević, urednik na Javnom servisu i dugogodišnji autor kolumne „Navigator“ u nedeljniku „Vreme“, kaže u razgovoru za Sputnjik da trenutak u kojem se objavljuju informacija o hakerskim upadima na servere — prvo demokrata, a potom republikanaca — nije slučajno odabran. U pitanju može da bude, kaže on, „ako se već bavimo teorijama zavere“ pokušaj unošenja razdora na američku političku scenu, ali potencijalnih vinovnika, pored Rusije, ima mnogo.\n„Hakovanja se dešavaju neprestano, bezbednosne službe sa svih strana non-stop „upadaju“ jedne kod drugih, ali samo povremeno izlaze u javnost sa tim podacima, onda kad procene da će tako napraviti nekome veću štetu i pokazati nesigurnost one druge strane. To se i sada dešava, ali ne mora da znači da su bilo koji upad obavile neke ruske, formalne ili neformalne, organizacije. Možda je neko koristio ruske servere radeći iz Amerike, da zametne trag? Najlakše je, naravno, prstom pokazati na Rusiju, ali može se isto tako okriviti Kina, ili Britanija, ili Nemačka, jer i te zemlje imaju interes da Amerika ne bude baš prejaka u odnosu na njih“, smatra Stanojević.\nNa pitanje Sputnjika kako se i kada dogodilo da ruski hakeri globalno steknu reputaciju „nepobedivih“, Stanojević kaže da je dugo godina, zahvaljujući različitim pristupima razvoju softvera u nekadašnjem SSSR-u i Sjedinjenim Državama, „kompjuterašima“ u bivšim sovjetskim republikama, a pre svega u Rusiji, praktično jedina zabava bilo „provaljivanje“ u inostrane sisteme, koji su imali ranjiviju unutrašnju arhitekturu i bili dostupniji „spolja“. Pored zabave, tako su programeri mogli puno toga i da nauče, a sličan mentalitet, kaže Stanojević, postoji i u Srbiji, koja takođe ima sjajne računarske eksperte.\n„Rusi su uvek imali fantastične kompjuterske stručnjake, ali oni nisu projektovali sisteme koji bi koristili građanstvu, nego državi. Nije bio cilj da se razvijaju neki sistemi koji bi automatski palili svetla u svačijem stanu, kao u filmovima — logika je bila, šta će nam to? Samim tim su ruski sistemi bili izdvojeni, bolje zaštićeni. Prioritet nije bio da građani mogu da se u njih uključuju, nadograđuju ih i koriste, i rezultat je da su ti sistemi u Rusiji i dan-danas mnogo zatvoreniji i bezbedniji nego na Zapadu. Ruski građani ne očekuju to od svoje države, kao što, recimo, ni mi to ovde ne očekujemo“, kaže Stanojević.\nAmerički bezbednjaci, koji krivicu za upade u kompjuterske sisteme dve najveće političke stranke u SAD svaljuju na Rusiju i njene obaveštajce, tvrde da su alati i tehnike korišćeni tokom poslednjih napada na republikance gotovo identični onim korišćenim u napadima na demokrate. Kako su ti upadi doveli i do nekih neprijatnih otkrića, recimo, da je Demokratska partija veoma ozbiljno favorizovala Hilari Klinton u odnosu na njenog najozbiljnijeg rivala u trci za predsedničku nominaciju, senatora Bernija Sandersa, Zoran Stanojević smatra da sve to, u krajnjem ishodu, ne mora nužno da bude loša stvar.\n„Rusija je — ako je to uopšte bila Rusija — možda ovime učinila izborni sistem u Americi transparentnijim, samim tim što je postalo jasno šta je sve rađeno u demokratskom taboru kako bi Berni Sanders bio diskvalifikovan“, kaže sagovornik Sputnjika.\nUspešnih „sajber upada“ će, podseća on, biti uvek i svuda — sve dok budu postojali kompjuterski sistemi, postojaće i hakeri.\n„Mislim da će i u samoj Rusiji takve stvari početi da se dešavaju jednog dana, kad se tamošnje društvo bude u potpunosti digitalizovalo. Ono što je za sad sigurno je da postoji jednako veliki broj vrhunskih stručnjaka za kompjutere i u Rusiji, i u Kini, i Americi, ali i u Indiji i Pakistanu — meni je, recimo, potpuno neverovatno koliko tamo ima matematičkih genija i sjanih programera! Svi ti ljudi, koji potencijalno mogu da postanu dobri hakeri, ravnomerno su raspoređeni po svetu, pitanje je samo — šta će i koga da ’gađaju‘? Trenutno su im najzanimljiviji američki sistemi, jer se u njima krije najveći novac, a samim tim i najveća mogućnost za iznudu ili ucenu“, zaključuje Stanojević.\nInače, tokom proteklih nekoliko nedelja bili su pojačani i veoma invazivni sajber napadi na portal televizije RT, koja je deo naše informativne kuće.\n„Iza tih udara stoji ozbiljan novac i pažljiva priprema“, rekla je Elvira Čudnovska iz Službe za interaktivne projekte kompanije MIA Rusija sevodnja.\nNepoznati naručilac imao je, prema procenama te službe, rashode od najmanje 200.000 dolara, a sajber napadačima je, po svemu sudeći, jedini cilj je bio da portal RT učine javno nedostupnim. Do sad im, doduše, to nije pošlo za rukom…\npredizborna kampanja, hakeri, ruski hakeri, Elvira Čudnovska, Zoran Stanojević, Hilari Klinton, Donald Tramp


Spelta - Portal zdrave ishrane\nProgram biljne hrane... 8. februara u 18h u “CK13” u Novom Sadu, savetnica za biljnu ishranu Marina Grubić održaće prezentaciju svog onlajn programa za prelazak na zdravu biljnu ishranu. Adresa j...\nŠta jesti (a šta ne) pre meditacije... Isto kao što utiče na vežbanje, izbor hrane može, pozitivno ili negativno, da utiče na uspešnost meditacije. Ako tokom meditacije imate problem da umirite um ili da ostanete budni, možda...\nMešavina nara i aronije... Promocija izuzetne kombinacije, aronije i nara, u vidu matičnog soka, održaće se u nekoliko prodavnica zdrave hrane u Srbiji tokom aprila meseca. Aronija sve više ulazi u modu, a nar je od...\nSedenje skraćuje život... Predugo sedenje na poslu, kraj tv-a i u kolima smatraju se faktorima rizika i aktivnostima koje skraćuju život. Dosadašnja preventivna preporuka je bila da se za vežbanje odvoji pola sata. Ali,...


Izbori: Do 13 sati 11, 10 %\nDo 13 sati na Kosovu je izbore izaško 11, 10 % od ukupnog broja upisanih birača, potvrđeno je KIM radiju u Centralnoj izbornoj komisiji.\nPortparol CIK-a, Semi Ajvazi, izjavio je KIm radiju da izbori protiču u redu i bez većih problema. “Od 1. 660 636 birača koliko ih sa pravom glasa ima na Kosovu do 13 časova glasalo je 11, 10%’, rekao je Ajvazi napominjući da će za oko sat vremena biti napravljen novi presek izlaznosti. Prema podacima CIK-a što se srpskih sredina tiče najveća izlaznost je u Gračanici gde je od 16. 825 upisanih birača do 13 sati glasalo 1. 937 što je 11, 51% i u Štrpcu gde od 12. 604 do 13 sati na birališta izašlo 2. 075 glasača. 746 biračka centra, koliko ih ukupno ima na Kosovu, biće otvorena do 19 časova.


Dve „Oluje“ u Ukrajini — 600.000 izbeglica odlučilo da ostane u Rusiji - 28.08.2015, Sputnik Srbija\nDok se Evropa bori protiv krize proistekle iz dosad neviđenog priliva migranata iz Afrike i sa Bliskog istoka, Rusija brine o izbeglicama iz Ukrajine. Od... 28.08.2015, Sputnik Srbija\nvesti, rusija, svet, donbas, ukrajina, sirija, severna amerika, bliski istok, konstantin romodanovski, federalna migraciona služba rf\n21:38 28.08.2015 (Osveženo: 11:17 24.11.2016)\n© AFP 2021 / BULENT KILIC Deca sirijskih Kurda drže se za ogradu u izbegličkom kampu\nDok se Evropa bori protiv krize proistekle iz dosad neviđenog priliva migranata iz Afrike i sa Bliskog istoka, Rusija brine o izbeglicama iz Ukrajine. Od početka oružanih sukoba u Donbasu više od 600.000 izbeglica iz tog područja odučilo je da ostane da živi u Rusiji, izjavio je rukovodilac ruske Federalne migracione službe Konstantin Romodanovski.\n27 Avgust 2015, 20:20\nRusija je primila više od milion građana Ukrajine koji su bili prinuđeni da napuste domove u oblastima u kojima se vode borbe, rekao je Romodanovski.\n„Više od 600.000 ljudi izrazilo je želju da svoj život veže za Rusiju i oni su dobili dokumente koji im daju dugotrajno pravo da žive u našoj zemlji“, rekao je Romodanovski.\nPrema njegovim rečima, gotovo 114.000 ukrajinskih izbeglica učestvuje u državnom programu za dobrovoljno preseljenje, uz materijalnu podršku i dobijanje ruskog državljanstva u najkraćem mogućem roku.\nRuske mere za borbu protiv talasa imigranata\nFederalna migraciona služba preduzela je „aktivne mere“ kako ne bi dopustila ulazak nezakonitih migranata koji dolaze iz evropskih zemalja, naveo je Romodanovski. On je dodao da najveći broj njih u Rusiju može da uđe preko zapadne granice, pre svega preko Belorusije. Zbog toga Rusija i Belorusija planiraju da ratifikuju sporazum koji bi to onemogućio.\nLideri zemalja Evropske unije muku muče da reše problem s migrantima, ali situacija se pogoršava iz dana u dan. Početkom ove sedmice hiljade izbeglica iz zemalja Azije, Afrike i sa Bliskog istoka pohrlile su u Srbiju u nadi da će se prebaciti u Mađarsku, a odatle u bogate evropske zemlje.\nI dok premijer Srbije Aleksandar Vučić tvrdi da zemlja ne namerava da zatvara granice, nego čeka pomoć od Evropske unije, vlasti Mađarske i Austrije već su najavile moguće angažovanje armije radi zaštite svojih granica od nelegalnih migranata. Rukovodstvo Bugarske uputilo je oklopnu tehniku na granicu sa Makedonijom radi suprotstavljanja reci migranata koji dolaze.\nPredsednik Poljske Andžej Duda izjavio je, međutim, da Varšava nije spremna da primi migrante iz Afrike i sa Bliskog istoka zbog velikog priliva izbeglica iz Donbasa. Kada se ima u vidu ogroman broj ukrajinskih izbeglica koje je primila Rusija, ova izjava zvuči kao izgovor koji nema realno utemeljenje.\nAustrija je predložila svoj plan za borbu s izbeglicama koji se sastoji iz pet tačaka i podrazumeva uništavanje organizacija koje trguju ljudima, ravnomerno raspoređivanje izbeglica po zemljama Evropske unije, širenje saradnje u sferi bezbednosti, ukazivanje pomoći zemljama iz kojih su migranti došli, kao i razradu „međuevropske strategije za pitanja izbeglica“.\nUkrajina — nova naseobina migranata?\nTema ilegalnih migranata iz Afrike i sa Bliskog istoka dotakla je i Ukrajinu, koju neki vide kao moguće tlo za prijem velikog broja izbeglica.\nSituacija sa ilegalnim migrantima u Evropi odavno je izmakla kontroli, zbog čega sada sledi borba među zemljama Evropske unije za preusmeravanje migracionih tokova. Jedna od mogućih destinacija mogla bi da bude Ukrajina, smatra politikolog Bogdan Bespaljko, član Saveta za međunarodne odnose pri kabinetu predsednika Ruske Federacije.\n„Sada će među zemljama Evrope krenuti borba da se nekako preusmere migracioni tokovi. I ovde bi takav neočekivani klaster mogla da postane Ukrajina, od koje mogu da naprave naseobinu za te migracione tokove. Na tu ideju već su ukazivali pojedini evropski političari“, navodi sagovornik Sputnjika.\n„Političko rukovodstvo Ukrajine silno želi da se dopadne Evropskoj uniji, koja pak ima želju da spasi svoje najbogatije zemlje od masovne imigracije. Zbog toga bi deo tih izbeglica jednostavno mogla da preusmeri na teritoriju Ukrajine i da je primora da postane multikulturna zemlja, na osnovu dogovora o asocijaciji sa EU. A može i da joj da neko varljivo obećanje za budućnost, recimo, fetiš poput bezviznog režima koji je veoma privlačan ukrajinskom rukovodstvu i narodu“, zaključuje Bespaljko.\nFederalna migraciona služba RF\nborba protiv migranata


I.H.R | subota 27. novembar 2021. 10:00h\nVojin Ćetković kaže da je na snimanju filma "Nije loše biti čovek" lakše sarađivao sa psima nego sa svojim kolegama. Poznati glumac u novom ostvarenju Dušana Kovačevića igra profesora klavira Milana, koji se posle brojnih razočarenja sprijatelji sa lutalicom.\nvojin ćetković • youtube\n- U filmu imam dosta scena sa psima koji su dresirani i stigli su iz Budimpešte. Iskren da budem, na snimanju sam lakše sarađivao sa njima nego sa svojim kolegama. Sa životinjama sam ostvario dobar kontakt i sve su me slušale - priča glumac, koji je toliko uživao radeći sa psima da je posle snimanja ovog filma nabavio još jednog psa:\n- Ćerkama Veri i Mili kupio sam još jednog psa, tako da sada imaju još jednog ljubimca, piše Informer.\nĆetković kaže da njegovog junaka u filmu pas sprečava da izvrši samoubistvo.\n- Milan je pun ljubavi i razumevanja i za životinje i za ljude, ali ga je životna situacija dovela dotle da izvuče kaiš i posegne da se ubije. Međutim, spasava ga ljubav njegovog psa, tako da je na kraju uspeo da se izvuče - otkriva poznati glumac.


Borac i dalje bez predsjednika, ne zna se ko će dočekati igrače – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBorac i dalje bez predsjednika, ne zna se ko će dočekati igrače\nDugo očekivana Skupština FK Borac nije donijela ništa.\nU Fudbalskom klubu Borac nastavlja se agonija.\nDugo očekivana, vanredna Izborna sjednica nije donijela apsolutno ništa, s obzirom da niko nije podnio zvanično kandidaturu za mjesto predsjednika kluba.\nIako je na Skupštini bio potreban kvorum (prisutno 20 od 27 delegata), predsjednik u ostavci Draško Ilić morao je da prekine sjednicu, s obzirom da nije bilo uslova za njen nastavak.\nNakon što je prema Dnevnom redu jednoglasno izabrana verifikaciona i kandidaciona komisija, te zapisničar i dva ovjerivača istog, skupština je prekinuta kod tačke 2, Izbor predsjednika Skupštine kluba, te Upravnog odbora.\nOstaje nejasno da li mnogi kandidati, koji su se provlačili po medijima prethodnih dana, uopšte nisu znali da kandidaturu moraju podnijeti u pismenoj formi ili kandidata uopšte nije bilo.\nPrema statutu kluba, prisutni delegati mogli su da predlože svog kandidata, ali to se nije desilo.\n“Nemamo uslove za nastavak sjednice”, saopštio je Ilić prisutnim delegatima, nakon čega je Skupština prekinuta nakon tridesetak minuta.\nDosadašnji prvi čovjek “Velikana iz Platonove ulice” naglasio je da će nova Skupština biti sazvana u roku od 72 časa, a ukoliko se ni tada ne izaberu organi koji će voditi klub, Borcu prijeti ono najgore – gašenje!\nIlić je apelovao na sve one koji mogu pomoći da se jave u sljedeća tri dana i u pismenoj formi dostave kandidaturu, inače će klub prestati da postoji.\n“Na poziv devet članova Skupštine Borca, za večeras je sazvana Vanredna sjednica s ciljem da se pojavi kandidati koji bi preuzeo ulogu predsjednika Skupštine, Uprave i kluba. Nažalost, iako smo imali dovoljan broj delegata da odlučujemo o tome, u skladu sa Statutom, u pisanoj formi nije stigla niti jedna kandidatura, niti bilo čiji program u kojem bi Skupština mogla večeras razgovarati. Ja sam imao uvjeravanja da postoji nekoliko kandidata i u svojstvu člana ove Skupštine bio sam dužan da kao bivši predsjednik održim istu. Konstatovao sam da takvih kandidatura u pisanoj formi nije bilo. Vjerovatno neki od kandidata nisu ni znali da su obavezni da to urade. Mi ćemo ovaj proces ostaviti otvorenim, ali ono što je najvažnije, ukoliko u narednih par dana ne dođe do Vanredne sjednice Skupštine, na kojoj će se izabrati organi kluba, biće to kobno za Borac”, naglasio je Ilić.\nProzivka fudbalera Borca zakazana je za nedjelju u 10 časova, ali nakon večerašnje neuspješne Izborne skupštine kluba, pitanje je šta će se desiti za vikend.\n“Mnogi klubovi u Premijer ligi BiH su počeli s radom, a u Borcu nema ni onih koji bi mogli u nedjelju da dočekaju naše igrače, jer je stručnom štabu istekao mandat krajem 2015. godine. Ovaj klub nema direktora, koji može da odlučuje. Skupština ne može da ga imenuje, nego to mora uraditi predsjednik. Znači, imamo lanac koji jednostavno ne funkcioniše”, rekao je dosadašnji predsjednik Borca, koji se sa ove funkcije povukao prije više od 50 dana, ali još nije poznat njegov nasljednik, a kako stvari sada stoje, pitanje je da li će uopšte biti izabran.\nBorac bi 4. jula trebalo da proslavi devet decenija postojanja, ali je veliko pitanje da li će klub sa Gradskog stadona dočekati da proslavi rođendan.\n“I grad Banjaluka, i svi oni koji su u i oko Borca, i ukupna javnost mora pomoći da se ovo stanje prevaziđe. Ne znam čemu toliki strah. Dugovanja su postojala i prije, a moja ostavka uslijedila je upravo iz te želje da jednim sistemskim radom konačno riješimo taj problem. Nažalost, to se nije desilo. Neko mora rukovoditi ovim klubom i Banjaluka ne smije dozvoliti da nakon 90 godina postojanja dođe pod znak pitanja funkcionisanje ovog kluba. A ono će doći ako u sljedeća tri dana ne pronađemo rješenje”, jasan je Ilić.\nNa pitanje da li će prozivka u nedjelju uopšte biti održana, Ilić je poručio da će u ljudi koji su trenutno u Borcu učiniti sve da dočekaju fudbalere na Gradskom stadionu.\n“Vjerujem u ljude iz Borca da neće dozvoliti da igrači koji dođu u nedjelju ne budu dočekani. Ako ništa drugo, dočekaćemo ih mi, pa ako treba, svako od nas će nekog odvesti svojoj kući. Jedino rješenje je da prozivku izvrši članovi starog stručnog štaba. Ukoliko ni oni ne dođu, to bi značilo totalni kraj”, poručio je Ilić, uz zaključak:\n“Večerašnja sjednica potvrdila je neodlučnost Banjaluke da odluči da li želi da ovaj klub postoji ili ne.”\nPrethodnih dana pojavila su se imena poput Darka Milunovića, savjetnika premijerke Republike Srpske Željke Cvijanović, Milosave Jakovljević, bivšeg poslanika u Narodnoj skupštini RS, potpredsjednika Fudbalskog saveza BiH i člana Uprave Borca Darka Ljubojevića, Dejana Travara, predsjednika Gradskog fudbalskog saveza Banjalula, da bi mogli biti kandidati. Navodno su i veterani FK Borac imali svog čovjeka, ali kada je došao trenutak za izbor predsjednika, bilo je jasno da niko od njih nije zvanično podnio kandidaturu.\nToplana: Ako bude previše hladno grijaćemo i tokom noći\n“Bičice”: Žene bikovi su fatalne


Tramp stiže u London - BIGportal.ba\n3 Juna, 2019 3 Juna, 2019 0197\nAmerički predsjednik Donald Tramp doputovaće danas u trodnevnu državnu posjetu Velikoj Britaniji. Prema najavama, Tramp će se danas sastati sa predstavnicima kraljevske porodice, a sutra sa zvaničnicima administracije. Pred dolazak američkog predsjednika najavljeni su i protesti širom Velike Britanije, uključujući mitinge u Londonu, Mančesteru, Belfastu, Birmingemu i Notingemu. Tramp je…\nAmerički predsjednik Donald Tramp doputovaće danas u trodnevnu državnu posjetu Velikoj Britaniji.\nPrema najavama, Tramp će se danas sastati sa predstavnicima kraljevske porodice, a sutra sa zvaničnicima administracije.\nPred dolazak američkog predsjednika najavljeni su i protesti širom Velike Britanije, uključujući mitinge u Londonu, Mančesteru, Belfastu, Birmingemu i Notingemu.\nTramp je pred polazak u Britaniju medijima izjavio da u kandidaturi za novog lidera Konzervativne stranke i premijera podržava Borisa Džonsona, te da bi i lider stranke Bregzit Najdžel Faradž trebao da učestvuje u pregovorima o “Bregzitu”.\nUhapšena osoba koja se parkirala ispred Bijele kuće


Anglikanska crkva ne prihvata žene za biskupe\nSinod Anglikanske crkve saopštio je danas da ne prihvata da žene postanu biskupi, što je\nbio predlog nadbiskupa Kanterberija Ruana Vilijamsa. Vilijams i njegov naslednik Džastin Velbi, koji preuzima dužnost u decembru, predložili su da žene postanu biskupi. Tekst prelodga je trebalo da prihvati dve trećine Sinoda Anglikanske crkve. Protiv teksta je bilo 132 glasa, dok je za bilo 74. Anglikanska crkva prihvatila je 1992. godine da žene postanu sveštenici i one danas čine jednu trećinu anglikanskog sveštenstva. Crkveni zvaničnici navode da će biti potrebno pet godina da se novopokrenuti proces za žene biskupe u Anglikanskoj crkvi dovede do glasanja. Sestrinske crkve anglikanske zajednice u Australiji, na Novom Zelandu i u SAD već imaju žene biskupe. Južna Afrika se pridružila toj grupi u nedelju izborom Eline Vamukoje za anglikanskog biskupa Svazilenda.


Simulacija saobraćajnog udesa prikazana u Poljoprivrednoj školi | Zrenjanin\n23. novembar 2017. 08:39:09\nU organizaciji Grada Zrenjanina i Kancelarije za mlade, i uz aktivno učešće predstavnika Policijske uprave Zrenjanin, Vatrogasno-spasilačkog bataljona, Službe hitne medicinske pomoći Doma zdravlja "Dr Boško Vrebalov", volontera Crvenog krsta, juče je u dvorištu Poljoprivredne škole u Zrenjaninu prikazana simulacija saobraćajnog udesa, namenjena, pre svega učenicima, te škole.\nTa preventivno-propagandna akcija iz oblasti bezbednosti saobraćaja, s akcentom na mlade i neiskusne vozače, organizovana je povodom 18. novembra, Međunarodnog dana sećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda. Koordinator Kancelarije za mlade grada Zrenjanina Ivan Mikalački podseća da su slične akcije dva puta do sada organizovane u našem gradu, prvi put na lokaciji stare pijace, a potom i u Tehničkoj školi.\n“Bezbednost je sigurno jedna od temeljnih stavki koja omogućava bolji i kvalitetniji život mladih, a saobraćaj je jedna od oblasti bezbednosti koja se možda i najviše dotiče mladih ljudi. Danas smo u Poljoprivrednoj školi koja i inače, u sklopu svojih redovnih aktivnosti, ima obuku za upravljanje poljoprivrednim mašinama i svakako je pravo mesto da se ovako nešto organizuje. Prilika je ovo da se podsetimo i ukažemo mladim vozačima, sadašnjim i budućim, koliko je neophodno da poštuju propise, štite sebe i druge u saobraćaju”, naglasio je Mikalački.\nPrisutnima se obratio i pomoćnik gradonačelnika Zrenjanina Simo Salapura, ukazavši na značaj poštovanja saobraćajnih propisa. Izneo je očekivanja da će ova simulacija imati odjeka i da će svi prisutni izvući iz nje neke pouke.\n“Svima ovo treba da bude upozorenje i obaveza da se potrude da zajedno budemo bezbedni na putevima, da poštujemo propise i ponašamo se u saobraćaju onako kako treba”, poručio je Salapura.\n“Nažalost, veliki je broj saobraćajnih udesa u kojima učestvuju mladi, često pod dejstvom alkohola. Mi smo, na primer, prošle godine zabranili maturantima da dolaze vozilima na matursko veče, ali na naše iznenađenje, roditelji to nisu prihvatili kao nešto što je u njihovom interesu. Pridajemo značaj ovakvoj edukaciji mladih i drago nam je što se pokazna vežba organizuje baš u našoj školi”, istakla je direktorka Poljoprivredne škole Milica Damjanović Tomin.\nU simuliranim uslovima prikazan je kompletan postupak u slučaju udesa, koji treba da se sprovede od strane prisutnih očevidaca, aktivista Crvenog krsta, Hitne pomoći, policije, vatrogasaca-spasilaca. Udes, u kom su učestvovala dva vozila, izazvao je mlad vozač, pod uticajem alkohola i uz korišćenje mobilnog telefona tokom vožnje.\nPostupak je realno prikazan, a posebno upečatljivo je simulirano izvlačenje teško povređenog zarobljenog suvozača iz havarisanog vozila, njegovo zbrivanjanje od strane hitne medicinske pomoći, sam uviđaj od strane pripadnika saobraćajne policije, kao i postupanje s licem koje je izazvalo nezgodu.


Beta 17. jula 2019. 09:10\nALO – „Srbija je tvrd orah, a ne gnjila jabuka“, list prenosi izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića povodom posete Makrona. „Hristovu odeždu koju je tkala Bogorodica donose u Srbiju“, list navodi da će sledeće nedelje u Hram rodjenja Svetog Jovana Krstitelja na Petlovom brdu u Beogradu biti donet hiton – deo odeće Isusa Hirsta.\nBLIC – „Makron razume da je rešenje za Kosovo negde izmedju“, kaže predsednik Srbije Aleksandar Vučić posle razgovora sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom u Beogradu.\nVEČERNJE NOVOSTI – Pod naslovom „Gura li Makron podelu Kosova?“ o reakcijama na stavove koje je predsednik Francuske izneo tokom posete Srbiji. U tekstu „Zakočena istina o uranijumu NATO“ list piše da ni posle 13 meseci nije počelo sa radom telo za utvrdjivanje posledica NATO bombardovanja po zdravlje ljudi i životnu sredinu.\nDANAS – U tekstu „Predstavnici opozicije se ipak sastali sa Makronovim timom“ list prenosi navode lidera Saveza za Srbiju da je „diplomatskom omaškom“ propušteno da zahtev za sastankom sa predsednikom Francuske udje u zvaničan program posete Beogradu. O razlozima za smenu rukovodstva Luke Novi Sad u tekstu „Direktor sebe i saradnike častio sa 97 miliona dinara“.\nINFORMER – List piše o poseti Emanuela Makrona Srbiji „Hladan tuš za Prištinu“ – Mediji u Parizu ocenili da je isticanje kompromisnog rešenja jasna poruka Haradinaju. „Miha može da pobedi bolest“, list piše o bolesti fudbalskog trenera Siniše Mihajlovića.\nKURIR – „Govori srpski da ga ceo svet razume“, list prenosi utiske nakon posete francuskog predsednika Emanuela Makrona. „Kazne za firme koje daju otkaz trudnicama i porodiljama“, list prenosi izjavu ministra za rad Zorana Djordjevića koji je najavio uvodjenje posebnog telefonskog broja na koji će trudnice čija su prava prekršena moći besplatno da prijave poslodavca inspekciji rada.\nPOLITIKA – Pod naslovom „Šta sve mogu rakete mistral“ o karakteristikama francuskih PVO raketa nabavljenih za potrebe Vojske Srbije. U tekstu „Folksvagen se još nije odlučio za Tursku“ list prenosi izjavu zvaničnika te kompanije da još nisu doneli konačnu odluku gde će graditi novu fabriku za proizvodnju automobila. „Sastanak u Parizu o Kosovu najverovatnije u septembru“, kaže predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nSRPSKI TELEGRAF – O poseti Makrona i razgovoru sa Vučićem o Kosovu list piše pod naslovom “ Ekskluzivno otkrivamo Makronov plan za Kosovo koji je izneo Vučiću iza zatvorenih vrata“. „Kuzmić počeo da pomera ruke i noge“, list piše o zdravstvenom stanju srpskog košakrkaša Ognjena Kuzmića koji je u nedelju teško povredjen u saobraćajnoj nezgodi.


Veliki poraz SAD u svom dvorištu: Jak odgovor Latinske Amerike na pokušaj Bajdenovog spektakla - 08.06.2022, Sputnik Srbija\nSamit Amerika, koji je počeo u Los Anđelesu, odražava se u senci bojkota lidera latinoameričkih zemalja, koji su nezadovoljni odlukom da SAD na njega nisu pozvale predstavnike svih država. Sa druge strane, Vašingtonu preti opasnost da se konfrontira sa narastajućim blokom levičarskih režima na tom kontinentu.\nPokušaju Vašingtona da oživi tradicionalni samit dva američka kontinenta, a koji je počeo u Los Anđelesu, preti kompromitacija zbog bojkota više latinoameričkih lidera jer na njega nisu pozvani lideri Venecuele, Nikaragve i Kube.Meksiko pravi pukotinu u američkoj politiciSve je, naime, trebalo da prođe glatko. Samit, pripreman više od godinu dana, trebalo je da pokaže nadmoć Vašingtona tako što bi predsednik Džozef Bajden objavio, kako su preneli američki mediji, „novo partnerstvo“ sa siromašnim rođacima sa juga „kao deo širih napora za stabilizaciju regiona“.Koliko je Vašingtonu bilo stalo da samit bude završen sa uspešnim ishodom govori i činjenica da je najavljen još prošlog avgusta, a da su u njegovu organizaciju bili uključeni, pored Bajdenovog prijatelja, nekadašnjeg senatora Krisa Doda, i potpredsednica Kamala Haris, kao i Prva dama, Džil Bajden. Oni su skoro godinu dana putovali širom Latinske Amerike lobirajući i prikupljajući podršku za najavljeno „novo partnerstvo“, ali i za dolazak šefova država na samit. Tako je najavljeno da će samitu prisustvovati 23 šefova država.Međutim, pukotinu je napravio predsednik Meksika Andres Manuel Luis Obrador, koji je najavio da neće doći na samit jer na njega nisu pozvani svi latinoamerički lideri. Predsednici Venecuele, Nikaragve i Kube, Nikolas Maduro, Danijel Ortega i Migel Dijaz Kanel koji "ne zadovoljavaju američke demokratske standarde", pa nisu dobili pozivnicu za spektakl u Los Anđelesu. Obradorov primer sledili su lideri El Salvadora, Gvatemale i Hondurasa.Latinoamerička solidarnost i prkos na deluTako će ovaj samit biti jedan od najkontroverznijih, iako je Bajdenova administracija učinila sve da oživi odnose sa latinoameričkim kontinentom, kaže hispanista Rajko Petrović. Uspešno održavanje samita važno je Vašingtonu zbog globalnih previranja, kako bi se što bolje pozicionirale na zapadnoj hemisferi, dodaje on.Sam samit biće održan, ali biće u senci, ne samo toga da veliki broj šefova država neće na njega doći, nego će poslati delegacije nižeg nivoa, već i po tome što je veliki broj latinoameričkih lidera poručilo da on neće imati preteranu važnost upravo zato što su sa njega apriori isključene neke latinoameričke zemlje, dodaje on.Odbijanje da na samit dođu šefovi država, prema Petrovićevim rečima, pokazuje ponos i prkos tih zemalja, posebno Meksika koji pokušava da se nametne kao zemlja predvodnik latinoameričkog sveta, što, po svojim kapacitetima i može da postane.Meksiko je na svojoj koži osetio američku politiku, koja je, između ostalog, dizala i zid na Rio Grandeu, reci koja ne označava samo granicu sa Meksikom, već i granicu između dva sveta – severnoameričkog i hispanoameričkog.Strah od ruskog uticaja u Latinskoj AmericiIako je uspeo da donekle relaksira odnose sa pojedinim latinoameričkim državama, kao što su Venecuela i Kuba, Džozef Bajden se, prema Petrovićevom mišljenju, suočava sa neuspehom svoje latinoameričke politike. Iako u početku relativno miroljubiva, promena globalne geopolitičke situacije promenila je Bajdenovu latinoameričku strategiju – američki mediji Venecuelu, Nikaragvu i Kubu često nazivaju „ruskim trojanskim konjima“. Uz to, Brazil, najveća država Latinske Amerike nije uveo sankcije Rusiji, uprkos vezanosti režima Žaira Bolsonara za Vašington.\nsvet, svet – politika, samit, amerika, latinska amerika, andres manuel lopes obrador, kuba, venecuela, nikaragva\n© AFP 2022 / APU GOMESSamit Amerika\nSamit Amerika, koji je počeo u Los Anđelesu, održava se u senci bojkota lidera latinoameričkih zemalja koji su nezadovoljni odlukom da SAD na njega nisu pozvale predstavnike svih država. Sa druge strane, Vašingtonu preti opasnost da se konfrontira sa narastajućim blokom levičarskih režima na tom kontinentu.\nPokušaju Vašingtona da oživi tradicionalni samit dva američka kontinenta, a koji je počeo u Los Anđelesu, preti kompromitacija zbog bojkota više latinoameričkih lidera jer na njega nisu pozvani lideri Venecuele, Nikaragve i Kube.\nMeksiko pravi pukotinu u američkoj politici\nSve je, naime, trebalo da prođe glatko. Samit, pripreman više od godinu dana, trebalo je da pokaže nadmoć Vašingtona tako što bi predsednik Džozef Bajden objavio, kako su preneli američki mediji, „novo partnerstvo“ sa siromašnim rođacima sa juga „kao deo širih napora za stabilizaciju regiona“.\nKoliko je Vašingtonu bilo stalo da samit bude završen sa uspešnim ishodom govori i činjenica da je najavljen još prošlog avgusta, a da su u njegovu organizaciju bili uključeni, pored Bajdenovog prijatelja, nekadašnjeg senatora Krisa Doda, i potpredsednica Kamala Haris, kao i Prva dama, Džil Bajden. Oni su skoro godinu dana putovali širom Latinske Amerike lobirajući i prikupljajući podršku za najavljeno „novo partnerstvo“, ali i za dolazak šefova država na samit. Tako je najavljeno da će samitu prisustvovati 23 šefova država.\nMeđutim, pukotinu je napravio predsednik Meksika Andres Manuel Luis Obrador, koji je najavio da neće doći na samit jer na njega nisu pozvani svi latinoamerički lideri. Predsednici Venecuele, Nikaragve i Kube, Nikolas Maduro, Danijel Ortega i Migel Dijaz Kanel koji "ne zadovoljavaju američke demokratske standarde", pa nisu dobili pozivnicu za spektakl u Los Anđelesu. Obradorov primer sledili su lideri El Salvadora, Gvatemale i Hondurasa.\nLatinoamerička solidarnost i prkos na delu\nTako će ovaj samit biti jedan od najkontroverznijih, iako je Bajdenova administracija učinila sve da oživi odnose sa latinoameričkim kontinentom, kaže hispanista Rajko Petrović. Uspešno održavanje samita važno je Vašingtonu zbog globalnih previranja, kako bi se što bolje pozicionirale na zapadnoj hemisferi, dodaje on.\n„SAD smatraju održavanje ovog samita izuzetno važnim i zbog toga što će najverovatnije u drugom krugu predsedničkih izbora u Kolumbiji vlast dobiti Gustavo Petro. Kolumbija je najveći američki saveznik u Latinskoj Americi i zemlja u kojoj levica nikada nije pobedila na izborima. Ukoliko i Lula da Silva pobedi u predsedničkoj trci u Brazilu, prvi put u istoriji imaćemo situaciju da će sve velike zemlje latinske Amerike biti predvođene levicom. SAD se ozbiljno plaše jednog šireg bloka koji bi bio zasnovan, ne samo na osnovama ravnopravne saradnje i latinoameričke integracije, već i što je moguće većeg odupiranja imperijalističkim, neokolonijalnim pretenzijama zvaničnog Vašingtona“, objašnjava Petrović.\nSam samit biće održan, ali biće u senci, ne samo toga da veliki broj šefova država neće na njega doći, nego će poslati delegacije nižeg nivoa, već i po tome što je veliki broj latinoameričkih lidera poručilo da on neće imati preteranu važnost upravo zato što su sa njega apriori isključene neke latinoameričke zemlje, dodaje on.\n„To govori o latinoameričkoj solidarnosti koja se ponovo budi i koja, po mom mišljenju, tek može da ojača u kontekstu političkih previranja. Jer za sada vidimo da se Nikaragva, Venecuela i Kuba, kao tradicionalno prijateljske i partnerske zemlje Rusiji, jako dobro drže plana da budu „ruski igrači“ na tom prostoru i da zajedno sa Rusijom pokušaju da zaštite svoje interese, kao i da učestvuju u globalnim promenama“, ističe Petrović.\nOdbijanje da na samit dođu šefovi država, prema Petrovićevim rečima, pokazuje ponos i prkos tih zemalja, posebno Meksika koji pokušava da se nametne kao zemlja predvodnik latinoameričkog sveta, što, po svojim kapacitetima i može da postane.\nMeksiko je na svojoj koži osetio američku politiku, koja je, između ostalog, dizala i zid na Rio Grandeu, reci koja ne označava samo granicu sa Meksikom, već i granicu između dva sveta – severnoameričkog i hispanoameričkog.\n„Mislim da je poruka svih tih lidera da latinoamerička solidarnost treba da bude ponovo probuđena i da, na kraju krajeva, svaka latinoamerička zemlja ima podjednako važnu vrednost“, smatra Petrović.\nStrah od ruskog uticaja u Latinskoj Americi\nIako je uspeo da donekle relaksira odnose sa pojedinim latinoameričkim državama, kao što su Venecuela i Kuba, Džozef Bajden se, prema Petrovićevom mišljenju, suočava sa neuspehom svoje latinoameričke politike. Iako u početku relativno miroljubiva, promena globalne geopolitičke situacije promenila je Bajdenovu latinoameričku strategiju – američki mediji Venecuelu, Nikaragvu i Kubu često nazivaju „ruskim trojanskim konjima“. Uz to, Brazil, najveća država Latinske Amerike nije uveo sankcije Rusiji, uprkos vezanosti režima Žaira Bolsonara za Vašington.\n„Latinska Amerika, dakle, u očima Stejt departmenta sada predstavlja bojno polje, pre svega ideološko, ali i ekonomsko i političko u novoj preraspodeli karata i uloga na međunarodnoj političkoj sceni“, zaključuje Petrović.


Dupljaja uskoro dobija ambulantu - eVršac\nU okviru zgrade Mesne zajednice Dupljaja u toku su radovi na uređenju prostorija gde će u narednom periodu biti stacionirana ambulanta Doma zdravlja „Bela Crkva“.\nU toku je kompletna rekonstrukcija dveju prostorija i hodnika, sanacija zidova, plafona, postavlja se novi pod, nova stolarija i nove elektroinstalacije, a ovi radovi se finansiraju iz budžeta opštine Bela Crkva.\n„Kao što smo i najavili, posebnu pažnju posvećujem našim selima, sve u cilju boljih uslova života stanovnika opštine Bela Crkva u seoskim sredinama. Nakon rekonstrukcije dela zgrade Mesne zajednice, a u saradnji sa Domom zdravlja „Bela Crkva“, meštani Dupljaje dobiće jednu lepu ambulantu, koja će im značiti u primarnoj zdravstvenoj zaštiti“, rekla je predsednica opštine Bela Crkva Violeta Simić.\nStanovici Dupljaje nikada nisu imali seosku ambulantu, već su odlazili u Jasenovo ili Belu Crkvu, a uskoro će moći u svom selu da ostvare osnovu zdravstvenu zaštitu, što će im puno značiti i u uštedi kućnog budžeta i u dostupnosti zdravstvenih usluga.


Fratini smatra da Srbija treba što pre da se pridruži Evropskoj uniji\nNa marginama potpisivanja sporazuma Fiata i Zastave u Beogradu vođeni i politički razgovori šefa italijansk diplomatije sa srpskim zvaničnicima.\nMinistar spoljnih poslova Italije Franko Fratini izjavio posle razgovora sa srpskim kolegom Vukom Jeremićem da njegova zemlja smatra da Srbija treba što pre da se pridruži Evropskoj uniji i da podržava odmrzavanje Prelaznog trgovnskog sporazuma do kraja godine, a ako je moguće i ranije. Italija čvrsto podržava proevropsku politiku predsednika Tadića, rekao je šef italijanske diplomatije i naglasio da bi Srbija 2009. mogla da dobije status zemlje kandidata za Evropsku uniju. Povodom inicijative Srbije u Ujedinjenim nacijama da se zatraži savetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde o Kosovu, Franko Fratini je rekao da se Italija ne protivi tom zahtevu i dodao da će zemlje Evropske unije najverovatnije biti uzdržane pri glasanju o inicijativi Srbije u Generalnoj skupštini UN.\nPosle susreta sa ministrom spoljnih poslova Italije, predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da je Italija jedna od evropskih zemalja koje u najvećoj meri podržavaju ulazak Srbije u EU i da su ciljevi i obaveze u godinama koje dolaze što hitnija primena Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije Evropskoj uniji i što pre za Srbiju status kandidata za članstvo u Uniji.\nDelom evropskih integracija Srbije i regiona smatra se i Protokol o zajedničkoj borbi protiv kriminala koji su u Beogradu potpisali ministri unutrašnjih poslova Srbije, Bugarske i Rumunije. Srpski ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je da je potpisivanje Protokola pokazalo da u regionu može da se sarađuje, a ne da se misli kako je Balkan samo bure baruta.\nMinistar unutrašnjih poslova Rumunije Kristijan David smatra da će Protokol doprineti stvaranju zone bezbednosti, a ministar unutrašnjih poslova Bugarske Mihail Mikov ocenio je da Protokol pruža mogućnost da Balkan postane sigurnije područje u Evropi.


Jeftini letovi do Malezije - Avio karte Malezija - eSky.rs\nProverite najbolje prilike za letove do Malezije\n✔ Postoje li posebne ponude za letove do Malezije na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta do Malezije?\n✔ Ako rezervišem let do Malezije, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove do Malezije?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova do Malezije uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije do Malezije\nPopularni gradovi Jeftini letovi za Kuala Lumpur Jeftini letovi za Džordžtaun Jeftini letovi za Lankavi Jeftini letovi za Ipoh Jeftini letovi za Kota Kinabalu Jeftini letovi za Sandakan\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi do Kuala Lumpur Intl Airport Jeftini letovi do George Town Penang Jeftini letovi do Langkawi Intl Airport Jeftini letovi do Ipoh Sultan Azlan Shah Jeftini letovi do Kota Kinabalu Airport Jeftini letovi do Long Seridan


Nikolić dobio pismo zahvalnosti predsednika Kine\nIzvor: RTS, 08.Jun.2020, 14:48\nPredsednik Kine Si Đinping uputio je predsedniku Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje s Ruskom Federacijom i Kinom Tomislavu Nikoliću pismo zahvalnosti povodom njegove čestitke u vezi sa održanim Trećim zasedanjem 13. Svekineskog narodnog kongresa, saopštino je iz Nikolićevog kabineta.\nU pismu je predsednik Si zahvalio >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << na čestitkama povodom održavanja Trećeg zasedanja 13. Svekineskog narodnog kongresa i na pozitivnoj oceni naporima Kine da do kraja ove godine eliminiše siromaštvo.\nSi je obavestio Nikolića da je na zasedanju napravljen raspored za siguran završetak odlučujuće faze eliminisanja siromaštva i svestranu izgradnju imućnog društva.\nKina će se, kako se navodi u pismu, i dalje pridržavati koncept razvoja u kojem narod ima ključno mesto, koordinirano će unapređivati poslove prevencije i kontrole epidemije i ekonomskog i socijalnog razvoja i nastojati da ostvari ovogodišnje ciljeve i zadatke ekonomskog i socijalnog razvoja.\nPredsedni Kine ponovo je istakao da su dve zemlje sveobuhvatni strateški partneri, da on poklanja veliku pažnju razvoju kinesko-srpskih odnosa, visoko ceni obostrano lično prijateljstvo i podržava Nacionalni savet za koordinaciju saradnje sa Ruskom Federacijom i Narodnom Republikom Kinom, da pod rukovodstvom Nikolića i dalje igra aktivnu ulogu za unapređenje bilateralne praktične saradnje, navodi se u saopštenju.\nPodrška Si Đinpinga Nacionalnom savetu za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom\nKina i Srbija su sveobuhvatni strateški partneri i kineski predsednik poklanja veliku pažnju razvoju kinesko-srpskih odnosa, navodi se u pismu koji je predsednik Kine Si Đinping uputio predsedniku Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom Tomislavu Nikoliću, saopštio je danas...\n12:54: Ronaldo pod istragom " prekršio protokol?\n12:52: Strelci zatajali na Sušikom brdu\n12:44: "Srbija nabavlja nove doze vakcine protiv gripa, u Areni smešten...


• Biciklistička ruta od 135.000 evra\nGrad Sombor će biti regionalni koordinator na realizaciji međunarodnog projekta „Amazon of Europe Bike Trail - Biciklistička ruta Evropski Amazon” ukupne vrednosti 3,2 miliona evra.\nGrad Somboru, kako je objavljeno na zvaničnom sajtu, opredeljen će biti iznos od 135.000 evra za projekat čija će realizacija trajati tri godine. - Biciklistička ruta „Evropski Amazon” je prvi projekat koji povezuje pet zemalja i stvara model za održivi ekonomski razvoj ove regije, istovremeno štiteći prirodno i kulturno nasleđe. Projekt povezuje 15 projektnih i deset pridruženih partnera u cilju stvaranja modela za održivu mobilnost u budućem prekograničnom rezervatu biosfere Mura - Drava - Dunav koji se proteže u pet zemalja - objavili su nadležni. Navode da bi pored razvoja turističke ponude, projekat trebalo da ojača kooperaciju između pojedinih zaštićenih područja u okviru planiranog prekograničnog rezervata biosfere, doprinoseći njegovoj sveukupnoj uspešnosti. Biciklističkom rutom evropskog Amazona, kao uspešnog održivog proizvoda i jedinstvenog brenda sa oko milion stanovnika, ustanovljava se organizacioni i informacioni sistem, što će na kraju rezultirati u stvaranju zajedničkog proizvoda sa jasnom i jedinstvenom ponudom ovih čudesnih predela. - Zasnovana na prirodno orijentisanom vodiču za posetioce, postojeće biciklističke rute će biti povezane i opremljene infrastrukturom (odmarališta, info table, znakovi, stajališta) čime će biti stvoreno više od 1.400 km zajedničke biciklističke rute sa obe strane reke Mure, Drave i Dunava - piše na sajtu grada.\nPlanirano je da u okviru projekta budu organizovan Međunarodni biciklistički festival „Evropski Amazon” u periodu od avgusta do oktobra tekuće godine i to kroz jedanaest biciklističkih događaja u Austriji, Sloveniji, Mađarskoj, Hrvatskoj i Srbiji. Događaj u Somboru/Bačkom Monoštoru biće upriličen 5. oktobra sa početkom u 10 sati.\nsavamajstor @ Sre, 11.09.2019. 04:45\nbački monoštor biciklistička ruta društvo evropski amazon međunarodni biciklistički festival mura - drava - dunav rezervat biosfere sela sombor turizam zaštićeno prirodno područje


U Valjevu za sada najavljeno osam lista | VAmedia - info portal\n15/03/2016 15/03/2016 Нема коментара на U Valjevu za sada najavljeno osam lista\nS obzirom da se već prikupljaju potpisi za predaju lista jasno je da su dogovori o eventualnim koalicijama već napravljeni . Po do sada dostupnim informacijama na glasačkom listiću za predstojeće lokalne izbore Valjevci će moći da biraju izmedju 8 lista , ali upućeni tvrde da nikad nije isključeno da se pojavi i neko Udruženje gradjana koje do sada nije bilo prisutno u političkom životu .\nDo sada je proglašena samo izborna lista Srpske napredne stranke koja na ove izbore izlazi u koaliciji sa PUPS-om, Samostalnim DSS-om Andreje Mladenovića, Pokretom socijalista , SDPS-om , Udruženjem Za Valjevo i Novom Srbijom. Po najavi naprednjaka njihovu listu podržava i SPO iako nije potpisnik koalicionog sporazuma.\nSocijalistička partija Srbije na predstojeće izbore izlazi u koaliciji sa Jedinstvenom Srbijom , Komunističkom partijom i Udruženjem Novo Srbijanci. U SPS je kao članstvo prešlo i ranije rukovodstvo GO SDPS-a, ali i ugašenog nekadašnjeg URS-a.\nDemokrate će na nove izbore u koaliciji sa LDP-om, SDS-om Borisa Tadića i Novom strankom Zorana Živkovića.\nJoš uvek nije potvrdjeno da li će se na listi Dveri naći i Zavetnici ili će Dveri na izbore samostalno.\nPokret za Valjevo će na izbore najverovatnije sa starim izvornim DSS-om , a postoje indicije da se na njihovoj listi nadje Ravnogorski pokret.\nZa sada je poznato da će sreću samostalno na izborima okušati Udruženje Pobeda , Radnička partija i Srpska radikalna stranka .\nDa su svi očito vodili računa o tome da prežive ove izbore svedoči podatak da su koalicije prilično šarenolike te da su mnogi rešenje videli u udruživanju odnosno da su bili retki oni koji svoje programske ciljeve nisu stavili na drugo mesto. Pored SNS-a za sada su potpise obezbedili socijalisti i demokrate , a koliko će zaista lista biti predloženo gradjanima biće vidljivo tek dan pred izbore.\nNa prethodnim lokalnim izborima učestvovalo je deset lista.


Republika / (FOTO) Vesić podelio paketiće deci iz Sigurne kuće\nnedelja, 30. 12. 2018.| 18:27\nDeci koja sa majkama borave u Sigurnoj kući danas su uručeni novogodišnji paketići, a zamenik gradonačelnika Goran Vesić najavio je nastavak pomoći Grada Beograda Sigurnoj kući, kao i nove projekte jer je, kaže, borba protiv nasilja u društvu, posebno nad ženama, trajna politika i opredeljenje.\nGoran Vesić u Sigurnoj kući\nVesić je rekao da je Grad Beograd obezbedio 20 novogodišnjih paketića za decu iz Sigurne kuće, gde je trenutno 18 dece i 26 žena, ali i naveo da se njihov broj stalno menja.\n- Kao deo saradnje koju Grad Beograd ima sa Sigurnom kućom organizovali smo da danas deca koja se trenutno nalaze u Sigurnoj kući dobiju novogodišnje paketiće, ka i sva druga deca u Srbiji - rekao je Vesić.\nNaveo je i da je danas još jedan lep događaj za Sigurnu kuću budući da su Apotekarska ustanova Beograd i kompanija Hemofarm odlučili da poklone potrebne lekove za godinu dana namenjene ženama u Sigurnoj kući.\n- Od danas će za čitavu narednu godinu imati najneophodnije lekove. Inače, pošto se ne zna se koliko će žena biti u Sigrunoj kući, ko će doći tokom dana ili noći, dešavalo se da nema dovoljno lekova i da moraju da čekaju da se otvore apoteke ili da se obezbede lekovi na drugi način - rekao je Vesić.\nDogađajima poput današnjeg, navodi Vesić, skreće se pažnja društva da je nasilje neprihvatljivo i da postoje žene žrtve nasilja kojima, pored sankcije za nasilnike, treba omogućiti da ih društvo prihvati na način na koji one to zaslužuju.\n- Sigurna kuća je prvi korak. Posle Sigurne kuće sledi to da im obezbedimo smeštaj u nekom prelaznom periodu dok se ekonomski ne osamostale da žive sa decom - kaže Vesić.\nZamenik gradonačelnika je naveo da su tokom 2018. potpisani ugovori sa kompanijama koje ženama iz Sigurne kuće obezbeđuju posao.\n- Ključ njihovog izlaska iz ove situacije u kojoj se nalaze je da budu ekonomski nezavisne, da društvo pokaže da brine o njima i da ih neće ostaviti i u ovakvim situacijama kada se zasta osećaju bespomoćno - naglasio je Vesić.\nOn je, međutim, rekao da se nažalost u našem društvu ne prijavljuje sigurno veći deo onog nasilja koji se desio nad ženama iz mnogih razloga.\n- Mnoge žene ne znaju da mogu da dobiju zaštitu, nalaze se u sredinama gde se suočavaju sa predrasudama ili misle da će nešto tako proći. Ovo je naša poruka svima njima, svako ko se nađe u situaciji da trpi nasilje treba da potraži pomoć društva, a mi smo kao društvo zaista pokazali kroz pomoć Sigurnoj kući da smo spremni da se suočavamo sa ovim problemom i da stanemo iza ovih žena - poručio je Vesić.\nUručenju novogodišnjih paketića deci iz Sigurne kuće prisustvovali su i gradske sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević, koordinatorka Sigurne kuće Vesna Stanojević i glumac Svetislav Goncić.\nSamo u novogodišnjem trobroju Srpskog telegrafa! Evo kako se ambasadori provode u Srbiji\nSamo u novogodišnjem trobroju Srpskog telegrafa! Upoznajte junake Beograda kojima je život drugih preči od njihovog\nVesić otkrio šta će sve raditi u Beogradu u narednoj godini\nSrbija Beograd Goran Vesić Paketići Sigurna kuća Nova godina Nasilje Deca Nasilje u porodici


15. Decembra 2016. - ГРАД САРАЈЕВО\nArchive for Decembar 15th, 2016\nIntenzivne pripreme za najspektakularniji Javni doček Nove godine u Sarajevu: bina široka 50 metara i najveći laser show\nNa jedinstvenoj lokaciji Trga Bosne i Hercegovine, u srcu Sarajeva, kamere su zabilježile pozitivnu atmosferu sa sastanka Organizacijskog odbora Javnog dočeka Nove 2017. godine. Predstavnici ekipa zaduženih za produkciju koncerta Dine Merlina su stigli iz cijele Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Srbije i Slovenije. Saznajemo da će organizacijski i produkcijski tim brojati preko 200 članova i da intenzivne pripreme teku u pozitivnoj atmosferi i iščekivanju najspektakularnijeg dočeka Nove godine u Sarajevu.\nBina će biti široka 50 metara, a za praćenje ovog supershow-a bit će postavljeno preko 250m2 led ekrana, kao i najveći laser show ikada viđen u Sarajevu.\nOrganizatori javljaju da će javnosti uskoro biti dostupno više detalja o samom događaju kao i mapa lokacije za orijentaciju posjetilaca. Zbog velikog interesovanja javnosti mole se sve turističke agencije da dolazak autobusa prijave Turističkoj zajednici kako bi se na vrijeme obezbijedilo usmjerenje za pristup.\nSarajevski Čarobnjak po prvi put u karijeri nastupit će u svom rodnom gradu, za najsjajniju noć u godini. Uz Dinu Merlina i goste Divanhanu, Yehan Jehan i After Affair Kanton Sarajevo i Grad Sarajevo s gradskim općinama imaju za cilj da dočekom Nove godine Sarajevo postane turistička destinacija broj jedan u regionu! Sve informacije na: http://www.dinomerlin.com/NovaGodina2017\n15. Decembra 2016. in вијести\nJavni doček Nove 2017. godine sa Dinom Merlinom na Trgu BiH u Sarajevu


Milorad Dodik: Američka ambasada epicentar nestabilnosti u BiH. Njihove pretnje su siledžijske, sve vreme su na fonu muslimanskog projekta BiH | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Milorad Dodik: Američka ambasada epicentar nestabilnosti u BiH. Njihove pretnje su siledžijske, sve vreme su na fonu muslimanskog projekta BiH\nMilorad Dodik: Američka ambasada epicentar nestabilnosti u BiH. Njihove pretnje su siledžijske, sve vreme su na fonu muslimanskog projekta BiH\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik istakao je da je Ambasada SAD u Sarajevu epicentar nestabilnosti u BiH, što se vidi i po odnosu prema Kristijanu Šmitu koji je privatno lice u BiH a ne visoki predstavnik po Aneksu 10.\n- Njihove prijetnje su, balkanskim vokabularom rečeno, siledžijske. Sve vrijeme svog djelovanja su na fonu muslimanskog projekta BiH, lažno se predstavljajući da navodno prave "funkcionalnu državu", a u suštini rade za muslimane i pravljenje njihove muslimanske države - naglasio je Dodik.


Ишингер: Европа не може да чека, потребан је Дејтон за Косово - Нови Стандард\nIšinger: Evropa ne može da čeka, potreban je Dejton za Kosovo\n05.07.2019. 17:21 16.07.2020.\nOn ističe da je Dejtonski mirovni sporazum dobar primer vrste diplomatije koju bi trebalo primeniti na dijalog Beograda i Prištine\nDve decenije nakon završetka ratnih sukoba na Kosovu političko rešenje između Beograda i Prištine i dalje je nedostižno i teško frustrira situaciju u regionu, ocenio je nemački diplomata i predsedavajući Minhenskom bezbednosnom konferencijom Volfgang Išinger.\nIšinger istovremeno upućuje na Dejtonski sporazum kao „dobar primer vrste diplomatije koju bi trebalo primeniti na dijalog Beograda i Prištine“. On je u autorskom tekstu „Plan puta za Balkan“ za briselski portal „Politiko“ napisao da Evropa ne može sebi više da priušti da čeka i da se nada da će se problem sam izdvojiti, jer, kako kaže, „nerešeni konflikt“ u srcu Evrope predstavlja neprihvatljiv geopolitički rizik, posebno u vremenu globalnih preokreta.\nUz ocenu da Beograd i Priština ne mogu da izađu sa „autohtonim rešenjem“ problema, kao što su učinile Grčka i sada Severna Makedonija prošle godine, Išinger navodi da bi Evropa trebalo da iznese plan koji, kako kaže, mora da bude propraćen odlučnošću, prenosi Tanjug.\nOn ističe da je Dejtonski mirovni sporazum iz 1995. godine, iako nesavršen kao politički okvir za funkcionalnu državu, dobar primer vrste diplomatije koju bi trebalo primeniti na dijalog Beograda i Prištine i podseća da je, da bi se taj dogovor postigao, uspostavljena kontakt grupa između vodećih aktera koji su nastojali da okončaju borbe u Bosni.\nUz podsećanje da su okolnosti danas drugačije i da se ne radi o okončanju rata, već o integraciji regiona u EU, Išinger smatra da Unija, iako treba da preuzme vodeću ulogu u pregovorima, takođe treba blisko da koordiniše sa drugim akterima, uključujući Vašington i Moskvu, koji imaju svoje strateške interese u regionu. Kako je rekao, EU će takođe morati da radi sa Turskom, koja ima ključnu ulogu u svim zemljama regiona sa značajnim brojem muslimanskog stanovništva, kao i Kina čija inicijativa „Pojas i put“ čini od nje značajnog „igrača u regionu“.\n„Evropa bi trebalo da insistira na iznošenju niza uslova. Kosovo se mora dogovoriti o interno-koherentnoj pregovaračkoj poziciji i suspendovati jednostrane tarife koje je nametnula proizvodima iz Srbije i Bosne. Srbija, sa svoje strane, mora da zaustavi globalnu kampanju ’depriznavanja‘ nezavisnosti Kosova i okonča svoje pokušaje da blokira ulazak regiona u međunarodne organizacije“, rekao je bivši nemački diplomata.\nOn je podsetio i na to da su se nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron pozabavili ovim problemom ranije ove godine, kada su u aprilu pozvali lidere Zapadnog Balkana u Berlin. Međutim, ti razgovori nisu doneli ono što regionu stvarno treba – realan plan za njihovu integraciju u strukture Evropske unije.\n„Francuska i Nemačka znaju veoma dobro da ne mogu da se nadaju da će rešiti spor između Beograda i Prištine, a da regionu ne ponude šansu da započne razgovore o pridruživanju EU, kaže Išinger i dodaje da ako sada ne pošalju pozitivan signal, budući sastanci će se verovatno završavati frustracijama i povećanim neprijateljstvom“, zaključio je on.\nIšinger zaključuje da EU ima i važnu ulogu u promociji ekonomskog razvoja regiona koji nije samo o pomoći, već i o promovisanju evropskih interesa, rekao je Išinger i kao primer naveo kompletiranje infrastrukturnih projekata na Zapadnom Balkanu, koji su od vitalnog značaja za strategiju povezivanja EU.\n„Umesto da dozvoli lokalnim liderima da se okrenu lakom novcu od Kine za takve investicije, EU treba da obezbedi vladama neophodna sredstva i da insistira da slede pravila Unije za transparentnu nabavku i trgovinu. Zemljama regiona treba da bude jasno da je uspešna prekogranična saradnja najbolja ulaznica za približavanje EU“, rekao je on i dodao da integrisano regionalno tržište nije čekaonica iz koje nikada neće izaći, već nešto što će povećati njihov prosperitet i pomoći im da lakše ispune kriterijume za pridruživanje EU.\nOn smatra i da bi EU trebalo da uloži u vladavinu prava u regionu, kao i da bi države Zapadnog Balkana trebalo da ulože veće napore da se efikasnije bore protiv zarobljavanja država i kleptokratije, u čemu bi trebalo i EU da im pomogne. Ipak, Išinger kao možda najvažniju stvar ističe da bi EU i njene članice trebalo da pojačaju podršku civilnom društvu u regionu i zahtevaju transparentnost i odgovornost lokalnih lidera.\n„EU ima mapu puta za to – strategija Evropske komisije o proširenju iz 2018. godine pruža dugačak spisak korisnih, realističnih preporuka o tome kako podržati ekonomsku i demokratsku konsolidaciju regiona. Nažalost, EU je u velikoj meri ignorisala vlastiti savet“, smatra Išinger. Za žaljenje je, kaže Išinger, i što je EU odlučila da ponovo odloži početak pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom o pridruživanju, uprkos prethodnim obećanjima nacionalnih vlada i preporukama Evropske komisije.\n„Ukoliko EU ne može da ponudi kredibilan put pristupanja, izgubiće bilo kakav uticaj koji ima u regionu. Uslovi, naravno, moraju biti strogi. Ali oni takođe moraju biti pošteni – kada zemlje ispunjavaju kriterijume koje je postavila EU, oni ne bi trebalo da budu ometeni domaćim razlozima u glavnim gradovima. Da bi pokazala dobru volju, EU bi se barem morala obavezati da bez odlaganja donese viznu liberalizaciju za Kosovo“, rekao je Išinger.\nIzvor Sputnjik, 05. jul 2019.\nPreporučujemoVolfgang IšingerDejtonski sporazumdijalog Beograda i PrištineEvropska UnijaEUKosovo i Metohijarešenje za Kosovo


Biden nazvao Putina "ratnim zločincem", iz Moskve bijesni odgovori\nPresident Joe Biden speaks about additional security assistance that his administration will provide to Ukraine, in the South Court Auditorium on the White House campus in Washington, March 16, 2022.\nAmerički predsednik Džo Bajden rekao je novinarima u srijedu da je ruski predsjednik Vladimir Putin "ratni zločinac" zbog napada na Ukrajinu.\nTokom razgovora sa novinarima u Bijeloj kući, Bajden je rekao: "mislim da je on ratni zločinac", nakon što je prvobitno odgovorio "ne" na pitanje da li je spreman da Putina nazove tim imenom, prenosi agencija Reuters.\nRiječ je o do sada najoštrijoj američkoj osudi Putina i ruskih poteza od početka invazije na Ukrajinu, ocjenjuje agencija AP.\nPortparolka Bijele kuće Džen Psaki rekla je kasnije da je Biden govorio od srca, a da postoji odvojeni pravni proces da se utvrdi da li je Putin prekršio međunarodno pravo i počinio ratne zločine, te da je taj proces trenutno u toku u State Departmentu.\nOdgovori iz Moskve\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da je Bidenov komentar o Putinu "neprihvatljiva i neoprostiva" retorika, prenijela je ruska novinska agencija TASS.\n"Rusija ima snagu da na njihovo mjesto stavi neprijatelje predvođene Sjedinjenim Državama, a Moskva će osujetiti zapadnu "rusofobičnu zavjeru" da razbije Rusiju", izjavio je u četvrtak jedan od najbližih saveznika predsjednika Vladimira Putina.\nDmitrij Medvedev, koji je bio predsjednik Rusije od 2008. do 2012., a sada je zamjenik sekretara ruskog Vijeća sigurnosti, rekao je da su Sjedinjene Države podstakle "odvratnu" rusofobiju u pokušaju da Rusiju primoraju na koljena, a zatim je raskomadaju.\n"To neće uspjeti - Rusija ima moć da sve naše drske neprijatelje stavi na njihova mjesta", rekao je Medvedev.


OHR: Neprihvatljiv pritisak na predstavnike bh. pravosuđa - Novi Vjetar\nOHR: Neprihvatljiv pritisak na predstavnike bh. pravosuđa\nBy Novi Vjetar on October 12, 2017 BiH Vijesti\nJednostrane odluke kojima bi se suspendirale ili ograničile nadležnosti i odluke pravosudnih institucija Bosne i Hercegovine na dijelu bosanskohercegovačke teritorije bile bi protuustavne i neprihvatljive, navode iz OHR-a.\nOvo su odgovorili iz OHR-a u vezi s pozivom predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika srpskim predstavnicima u pravosudnim institucijama da napuste svoje pozicije te najavom ograničavanja nadležnosti Suda BiH i Tužilaštva BiH na teritoriji RS-a.\nPrevious ArticleZasjedala Komisija: Ovo je 10 dobara koji su proglašeni nacionalnim spomenicima BiH\nNext Article Zvizdić sa zastupnicima SzP-a: Jasno definisati namjenu novca od akciza


Srbija- zemlja sa najvećim jazom između bogatih i siromašnih u Evropi\nU Srbiji petina najbogatijih ima 9 puta veća primanja od petine najsiromašnijih, dok je evropski prosek 5,2 puta. Zbog toga Srbija ima najveći stepen nejednakosti u Evropi. Najbogatiji građanin Srbije prošle godine mesečno je zarađivao oko 154 hiljade evra, dok je najniža zarada ispod 200 evra. Na nejednakost najviše utiču nezaposlenost, sistem obrazovanja, socijalna i poreska politika, a čini se da su reforme baš u tim oblastima najsporije.\nPoreskoj upravi Srbije prijavu za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak za 2016. godinu podnelo je 21.448 građana, a to znači da oni su ostvarili dohodak veći od 2.285.064 dinara, odnosno, oko 19.202 evra. Reč je o menadžerima, direktorima, inženjerima, a više od dve trećine prijava je iz Beograda. Najveći prijavljeni prihod za 2016. godinu iznosi 220 miliona dinara, što znači da je najbogatiji građanin Srbije mesečno imao 18,3 miliona dinara bruto prihoda, odnosno čak 154.000 evra!\nPrema podacima Eurostata za 2015. godinu, u Srbiji najplaćenijih 20 odsto građana imalo je devet puta veće prihode od primanja najmanje plaćenih 20 odsto, a u EU, koju čine 28 zemalja, taj odnos je 5,2. Po tom pokazatelju Srbija je zemlja sa najvećom nejednakošću u Evropi. Ispod granice siromaštva u EU je 24,8 odsto stanovništva, dok je u Srbiji 37,6 odsto.\nSrbija najslabije stoji i po osnovu nejednakosti po raspoloživom prihodu, odnosno prihodu umanjenom za poreze i slična davanja, koji se može trošiti ili štedeti, a iza nje sledi Turska sa razlikom od 8,7 puta. Najmanje razlike u EU beleže se u Slovačkoj i Češkoj – 3,5, dok je razlika ispod četiri i u Finskoj, Sloveniji, Švedškoj, Holandiji i Belgiji.\nRazlike u Srbiji postoje i kad je reč o prosečnim zaradama. Tako je, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, prosečna neto zarada za oktobar ove godine bila 46.879 dinara, ali je u šest delatnosti zarada bila iznad 100.000 dinara, odnosno plate su i tri puta veće od republičkog proseka. Najveću zaradu dobili su zaposleni u vazdušnom saobraćaju od 170.965 dinara. U isto vreme, u čak deset delatnosti oktobarska neto plata manja je od 30.000 dinara, a najniža od 22.784 dinara isplaćena je u delatnosti putničkih agencija. Raspon između najviše i najniže oktobarske prosečne neto zarade je čak 148.181 dinar.\nNejednakost kao posledica nepovoljnih društvenih i ekonomskih kretanja\nKad je reč o nejednakosti, ona može biti zasnovana na razlikama u visini primanja pojedinaca, koje nastaju kao posledica njihovog rada i dodatnog zalaganja, što je pozitivno, ali i kao posledica nepostojanja jednakih šansi za sve u društvu, i tad je negativna. Srbija je kao i druge zemlje u tranziciji, prošla kroz turbulentan period privatizacije, gašenja postojećih i otvaranja novih preduzeća, liberalizacije cena, inflacije, ali i tehnololoških promena.\nMeđutim, kako pokazuje platforma MONS (Monitoring socijalne situacije u Srbiji), osnovni uzroci visoke dohodne nejednakosti u Srbiji su nizak obim i kvalitet zaposlenosti, obrazovni sistem koji ne uspeva da poništi efekte socio-ekonomskih nejednakosti, ali i neadekvatna poreska i socijalna politika.\nOd 2000. godine Srbija je deset godina imala rast BDP-a, ali je u tom periodu rast zaposlenosti zabeležen u samo dve godine. Pored toga, od 20 odsto stanovništva sa najnižim prihodima gotovo polovina ne radi ili radi manje od 2,5 meseci u godini. Iako su poslednjih godina povećani podsticaji za zapošljavanje, iz budžeta se za aktivne mere zapošljavanja izdvaja svega 0,1 odsto BDP-a, što je nedovoljno.\nObrazovni sistem ne uspeva da poništi efekte socio-ekonomskih nejednakosti. Rezultati PISA istraživanja u Srbiji pokazali su da je dva puta više funkcionalno nepismene dece u porodicama koje se nalaze među petinom stanovništva sa najnižim primanjima, nego u 20 odsto najbolje stojećih porodica. Koliki je to problem može se videti kroz podatak da deca iz prve grupe zaostaju za svojim vršnjacima, čiji roditelji pripadaju višim društvenim slojevima za dve školske godine. Srbiji je potreban pristupačniji i kvalitetniji obrazovni sistem.\nSocijalne karte i progresivno oporezivanje smanjuju nejednakosti\nU EU najvažnije naknade iz domena socijalne pomoći sedam puta više smanjuju nejednakost u poređenju sa socijalnim naknadama u Srbiji. Da je u Srbiji neadekvatna socijalna politika poznato je odavno, a svaki novi ministar za tu oblast obećava da će se to promeniti i da će biti uvedene socijalne karte, uz obavezno naglašavanje kako je to skupo. Politika socijalnih naknada treba da bude usmerena na populaciju kojoj je pomoć zaista neophodna. Na taj način bi se sprečilo da socijalna pomoć odlazi onima koji voze džipove, a vode se kao nezaposleni. Iz resornog ministarstva ponovo najavljuju uvođenje socijalnih karata, koje će obuhvatiti sve građane Srbije, dok bi ukrštanjem podataka iz različitih evidencija organa državne uprave, bili utvrđeni tačni podaci o socijalnom statusu, kako na nivou pojedinca, tako i na nivou porodice, zajedničkog domaćinstva. Ali sve to tek treba da bude sprovedeno u delo.\nSistem poreza na dohodak zemalja članica EU ima devet puta veće redistributivno dejstvo, odnosno kapacitet da smanji nejednakost, u odnosu na sistem poreza na dohodak u Srbiji. To je zbog toga što EU procentualno više opterećuje bogatije građane. Zbog toga stručnjaci smatraju da je neophodno da se u Srbiji zameni postojeći mešoviti sistem oporezivanja, onim koji objedinjuje dohotke od rada i kapitala, na koje se onda primenjuju progresivne poreske stope, koje bi se kretale od 15 do 30 odsto.\nAerodrom Nikola Tesla za 10 meseci 2017. zaradio 3 milijarde dinara\nDa li postoje ograničenja vezana za iznos troškova službenog puta koji se priznaju kao poslovni rashod poslodavca?\nŠta može biti predmet izvršenja kod fizičkog lica kao dužnika?\nVlada odobrila raspodelu dobiti “Pošte Srbije”, svakom radniku 13.plata


Rakić: Nema bezbednih uslova za otvaranje mosta na Ibru\nVesti Autor:Beta12. apr. 201818:20 > 18:26\nPredsednik Srpske liste Gorаn Rаkić izjavio je da insistiranje portparolke Evropske komisije Maje Kocijаnčić nа otvаrаnju mostа na Ibru u Kosovskoj Mitrovici nije zаsnovаno ni nа onome što je dogovoreno u Briselu niti nа vаljаnoj proceni situаcije nа terenu.\n„Podsećаm gospođu Kocijаnčić dа je poslednji put kаdа je u Briselu bilo reči o mostu predstаvnik EU, kаo posrednik u dijаlogu, eksplicitno rekаo dа će pitаnje mostа i pitаnje rаzgrаničenjа severne i južne Kosovske Mitrovice biti rešаvаni zаjedno. Tаkođe, posrednik je bio sаglаsаn i sа time dа most bude otvoren kаdа se dve strаne sаglаse, а ne kаdа to zаtrаži neko sа strаne“, kazao je Rakić, koji je gradonačelnik severne Mitrovice.\nRakić je kazao da je veoma važan bezbednosni аspekt zbog kojeg je pitаnje mostа u Kosovskoj Mitrovici i postаlo temа u briselskom dijаlogu.\n„Presudnu reč u proceni bezbednosnih prilikа u vezi sа mostom imа grаdonаčelnik severne Kosovske Mitrovice. Jа u ovome trenutku ne vidim dа su se stekle ni bezbednosne niti bilo koje druge pretpostаvke dа most bude otvoren“, kazao je Rakić, a prenela Srpska lista.


Aliki, smešten na steni, nalazi se na istočnoj strani ostrva oko 35 km od grada Tasosa i 47 km od Skale Prinos. Na ovom mestu počivaju netaknuti arheološki ostaci koji datiraju od 7 veka pre nove ere.\nAdresa: Alyki, Thassos\nAlyki Tasos mapa\nNa istočnoj strani stene nalazilo se svetilište posvećeno Bogovima koji su bili zaštitnici mornara i brodova. Ruševine se mogu videti i danas, većina zgrada datira iz 5 i 6 veka pre nove ere.\nOvo je jedno od najvažnijih istorijskih područja na Tasosu, sa arheoloških lokalitetima u kombinaciji sa neverovatnim peščanim plažama, tradicionalnim tavernima i mirnim selima pored mora predstavlja celinu koju vredi posetiti.\nTagovi: Alyki leto 2019, Tasos mapa


Časopis Industrija :: DAN OTVORENIH VRATA SA INSPEKCIJAMA\n28. mart 2019, 11:00 sati, PKS - Privredna komora Beograda, Kneza Miloša 12, 6. sprat\nPKS-Privredna komora Beograda, u saradnji sa Projektom USAID-a Saradnja za ekonomski razvoj i EU projektom Podrška Evropske unije poboljšanju poslovnog okruženja organizuje Dan otvorenih vrata sa inspekcijama.\nNa skupu govore: Zoran Kasalović, državni sekretar Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Dragana Stanojević, zamenica direktora Projekta USAID-a Saradnja za ekonomski razvoj, Milan Simić, direktor EU projekta Podrška Evropske unije poboljšanju poslovnog okruženja i Aca Popović, v.d. direktora Privredne komore Beograda.\nDogađaj je namenjen predstavnicima privrede, koji će imati mogućnost da razgovaraju sa inspektorima poreske, tržišne, radne, sanitarne i poljoprivredne inspekcije.\nNedovoljna informisanost o pravima i obavezama, kao i tumačenje propisa predstavljaju veliki teret privrednicima u Srbiji, naročito malim i srednjim preduzećima.\nDan otvorenih vrata sa inspekcijama je jedinstvena prilika da u neformalnom okruženju i direktnom razgovoru sa inspektorima reše neke od svojih problema i nedoumica i dobiju savete i preporuke.\nOvo će biti prvi u nizu dana otvorenih vrata koji će se u toku 2019. održavati u nekoliko gradova širom Srbije.


Moja škola - moj klub\nMini pič program\nOtvorene zabavne škole fudbala\nDan fudbala u Srbiji\nZNAČAJ BAZIČNOG FUDBALA\nFudbal je sport broj 1 u Evropi, međutim bez obzira na tu činjenicu FIFA i UEFA uočile su opasnosti koje mogu stajati na putu daljeg razvoja fudbalskog sporta.\nUočljiv je razvoj novih sportova koji sve više postaju popularni među tinejdžerima i mladima, zatim brojni drugi vidovi zabave koji značajno utiču na smanjenje interesa za bavljenjem sportom uopšte, a potom i na smanjenje članstva u fudbalskim organizacijama.\nShodno tome, UEFA je 2004. godine pokrenula novi program, "Grassroots Programme" (Program bazičnog fudbala) čiji je cilj dalje jačanje fudbalskog sporta za čiju realizaciju su nadležne Radna grupa za bazični fudbal i Panel za bazični fudbal.\nDovoljno govori podatak da je pored Lige šampiona i najvećih kontinentalnih fudbalskih turnira "Grassroots Programme" jedan od najprioritetnijih programa, u koji UEFA ulaže značajna sredstva. Program je baziran na sistemu zvezdica, a članstvo i prijem u konvenciju o bazičnom fudbalu podrazumeva minimalno 1 do maksimalnih 7 zvezdica.\nTokom UEFA Konferencije za predsednike i generalne sekretare, održane 2001. godine u Pragu, uz učešće 51 članice UEFA, između ostalog rečeno je da „predstavnici nacionalnih fudbalskih asocijacija vide program bazičnog fudbala kao nosioca edukativnog, društvenog i sportskog razvoja.".\nPokrenuta je kampanja pod nazivom „UEFA leto bazičnog fudbala" koja svakog leta u Evropi okupi veliki broj učesnika. Pomenuta manifestacija je u 2008. godini okupila 4.650.000 učesnika.\nUočljiv je i poseban odnos UEFA-e prema onim članicama koje uživaju maksimalan rejting u okviru ove konvencije.,\nPrioritetne tačke UEFA "Grassroots" programa\nUEFA je pažljivom analizom ustanovila kriterijume za ocenjivanje napretka nacionalnih asocijacija čime je ujedno trasirala put ka ostvarivanju prioritetnih ciljeva u oblasti bazičnog fudbala u Evropi.\nOvi kriterijumi ujedno služe i da bi se penetrirale one oblasti fudbalskog sporta koje UEFA smatra ključnim.\nUEFA KRITERIJUMI ZA VREDNOVANJE RAZVIJENOSTI BAZIČNOG FUDBALA U NACIONALNIM FUDBALSKIM SAVEZIMA:\nFilozofija, struktura, programi za igrače, programi za trenere\nProgrami za osobe sa posebnim potrebama (2 programa za osobe sa hendikepom + 2 društvena programa)\nUkupan broj registrovanih igrača ( min 2% od ukupne populacije)\nUčešće devojčica i žena (min 3% od ukupno registrovanih igrača)\nPromotivne aktivnosti i napredak (najmanje 4 promotivne aktivnosti + 0,1 % rast broja neregistrovanih igrača koji su učestvovali u promotivnim aktivnostima)\nZa ispunjenjavanje od svakog od navedenih kriterijuma UEFA nacionalnim savezima dodeljuje po jednu zvezdicu.\nNakon evaluacije UEFA, ocenjeno da Fudbalski savez Srbije ispunjava kriterijume za prijem u članstvo sa jednom zvezdicom.