Usvojen nacrt budžeta za narednu godinu od 8.436.050 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Usvojen nacrt budžeta za narednu godinu od 8.436.050 KM\nVIŠEGRAD – Odbornici Skupštine opštine Višegrad usvojili su danas Nacrt budžeta opštine za 2018. godinu u iznosu od 8.436.050 KM, koji je u odnosu za ovogodišnji veći za 124.300 KM.Načelnik opštine Mladen Đurević istakao je da je budžet razvojni i da njegova struktura odražava kontinuitet u raspodjeli sredstava.\n“Kapitalna ulaganja usmjerićemo na infrastrukturne projekte za dobrobit svih stanovnika naše opštine, a sve s ciljem privlačenja novih investitora”, rekao je Đurević.\nOn je dodao da su odbornici usvojili odluku o usvajanju Godišnjeg plana utroška sredstava za koncesione naknade za ovu godinu, te odluku o prenosu prava svojine.\nĐurević je istakao da su na dnevnom redu i informacije o stanju kriminaliteta na području opštine Višegrad i informacije o nasilju u porodici, koje će biti izložene u nastavku večerašnje sjednice.\nNačelnik opštinskog Odjeljenja za finansije NJegoš Tanasković istakao je da su određene pozicije u Nacrtu budžeta povećane, te da ima dosta novina koje do sad nisu predviđene, a sve s ciljem zadovoljenja potreba građana i stvaranja boljeg ambijenta i uslova života na području opštine Višegrad.\n“Očekujem da će određene pozicije pretrpjeti izmjene i da će ovaj definisani okvir imati izmjene u poziciji prihoda i rashoda, ali o tome će se znati kada se bude raspravljalo o prijedlogu budžeta”, dodao je Tanasković.\nOn je rekao da su poreski prihodi planirani u iznosu od 3.777.450 KM, tekući rashodi u iznosu od 6.603.694 KM, a da su kapitalne investicije planirane u iznosu od 1.373.300 KM.\nŠef Kluba odbornika SNSD-a Darko Andrić rekao je da se i sa Nacrtom budžeta za 2018. godinu nastavlja trend ušteda i racionalnijih iskorištenja svih predviđenih sredstava, ali da to ne smije da osjete kapitalna ulaganja i najosjetljivije kategorije, kojima su sredstva iz budžeta neophodna.\n“Mogu se vidjeti i razvojni projekti koji će biti nastavljeni i u 2018. godini na dobrobit svih građana Višegrada i privlačenja investitora, odnosno mogućnost otvaranja novih radnih mjesta”, dodao je Andrić.\nOdbornik NDP-a Aleksandar Fulurija istakao je da je Nacrt budžeta za 2018. godinu realno napravljen.\n“Prihodovna i rashodovna strana poklapaju jedna drugu, ali ima par stavki na koje imamo primjedbu. To su smanjenje nagrada za učenike osnovnih i srednjih škola, smanjenje boravišne takse i mislimo da to nije realno”, istakao je Fulurija.\nPrethodni članakSaradnja ski-centra “Ravna planina” i Studentskog centra\nNaredni članakLiga rekreativaca: Vodovod povećao prednost, DŽabulani službenim rezultatom do drugog mjesta


Press Online :: Društvo :: Stigli lekovi za decu obolelu od Gošeove bolesti\nStigli lekovi za decu obolelu od Gošeove bolesti\nDeca koja se leče od Gošeove bolesti u Institutu za majku i dete danas nastavljaju terapiju, posle dvonedeljne pauze zbog zastoja u snabdevanju lekovima.\n"Uz posredovanje Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje obezbeđena je šestomesečna terapija za pacijente koji su se i dosad lečili, dok za dvoje dece kojima je bolest nedavno otkrivena još traje procedura nabavke", rekla je Tanjugu načelnica Službe za bolesti metabolizma u ovom institutu dr Maja Ðorđević.\nOna je precizirala da terapiju danas treba da primi prvo dvoje dece sa Gošeovom bolešću, a narednih dana i ostali.\nDr Ðorđević je ranije rekla Tanjugu da protokol lečenja ne predviđa nikakvo kašnjenje terapije, ali da su iskustva sa pacijentima instituta koji su ranije čekali te lekove iz humanitarne pomoći pokazala da zbog toga nisu imali dugoročne negativne posledice.\n"Kašnjenje se neće odraziti na zdravlje dece, ali nadam se da ovo neće biti praksa ubuduće", istakla je dr Ðorđević.\nDeca obolela od retkih bolesti koja se leče u Institutu za majku i dete ostala su bez terapije 23. maja, zbog zastoja u nabavci novih količina leka koji primaju na svake dve nedelje.\nU Srbiji desetoro dece ima Gošeovu bolest i mukopolisaharidozu tip I, koje se leče istom terapijom, a taj broj uključuje osam starih i dvoje novih pacijenata.\nUprava za trezor prebacila je na račun Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje 74 miliona dinara za šestomesečnu terapiju dece sa retkim bolestima.


POTPISAN UGOVOR Europe House u Sarajevu: Novo mjesto susreta će približiti građane BiH Evropskoj uniji\n- Ovo je odlična lokacija, u samom srcu grada. Evropska unija je u srcu svih građana Bosne i Hercegovine koji se žele pridružiti našoj Uniji. Vi ste dio evropskoj kulturnog i naravno geografskog prostora i jednoga dana ćete biti dio Evropske unije. Ova lokacija za naše nove prostorije u samom centru grada je pravi pokazatelj toga. Vjerujem da će ovo mjesto biti otvoreno za sve građane, studente, akademsku zajednicu i umjetnike. Bit će to pravi centar za sve građane koji žele biti dio Evropske unije i koji žele osjetiti šta to znači biti dio Evropske unije - istakao je ambasador Satler.\nAmbasador Satler je uručio idejni projekat za nove prostorije gradonačelniku Sarajeva, tom prilikom pozivajući na bližu saradnju i uključenost u osiguravanje uspješne realizacije projekta. Obnovljena zgrada Vječne vatre će tako postati trajnim domom nove Europe House i uprave i institucija Grada Sarajeva, nastavljajući uspješnu saradnju Evropske unije sa lokalnim upravama širom zemlje u cilju približavanja Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji i omogućavanja građanima uživanje u svim prednostima punog članstva.\nAktivnije učešće građana\nOdlična saradnja grada i Delegacije EU Foto: Avaz\nAmbiciozan projekat Foto: Avaz\nProjekat od koristi za sve građane Foto: Avaz\nSatler i Skaka potpisali ugovor Foto: Avaz\nZgrada u centru dobija novu funkciju Foto: Avaz\nOvo će biti mjesto okupljanja Foto: Avaz\n23.09.2020 u 09:37\n21.09.2020 u 09:20\nAbdulah Skaka Johann Sattler


Poglavlje 22 obuhvata propise koji se odnose na planiranje i sprovođenje kohezione politike EU, korišćenjem evropskih strukturnih i investicionih fondova. Reč je o uredbama kojima se definišu konkretni ciljevi kohezione politike EU za period 2014–2020, fondovima za njenu realizaciju, aktivnostima koje mogu da budu finansirane, kao i principima i pravilima za pružanje podrške i iznos raspoloživih finansijskih sredstava. Tim propisima takođe je utvrđen i neophodan strateško-programski okvir, odnosno utvrđena su konkretna programska dokumenta, koje je neophodno usaglasiti s Evropskom komisijom, kao i institucionalni okvir za upravljanje navedenim programima.\nPravna tekovina EU vezana za ovo poglavlje sastoji se uglavnom od okvirnih propisa i propisa za sprovođenje, koji ne zahtevaju prenošenje u domaće zakonodavstvo. Njima se definišu pravila za izradu, odobravanje i sprovođenje programa Strukturnih fondova i Kohezionog fonda (Strukturni instrumenti) koji će se odraziti na teritorijalnu organizaciju svake zemlje. O ovim programima se pregovara i dogovara s Komisijom, ali su države članice odgovorne za njihovo sprovođenje.\nZakonodavni okvir mora da postoji da bi se omogućilo višegodišnje programiranje na nacionalnom i regionalnom nivou i fleksibilnost budžeta, postojanje kapaciteta za sufinansiranje na nacionalnom i lokalnom nivou i obezbedila sigurna i delotvorna finansijska kontrola i revizija intervencija. Države članice moraju generalno poštovati zakonodavstvo EU prilikom izbora i sprovođenja projekata, u oblastima koje se odnose na regionalnu politiku i Strukturne instrumente, kao što su javne nabavke, konkurencija i životna sredina, nediskriminacija i jednakost između muškaraca i žena. Države članice moraju da uspostave institucionalni okvir. Ovo podrazumeva određivanje i osnivanje svih struktura na nacionalnom i regionalnom nivou koje zahtevaju propisi, kao i uspostavljanje sistema za sprovođenje s jasnom definicijom zadataka i odgovornosti uključenih tela. Institucionalni okvir zahteva i uspostavljanje efikasnog mehanizma za međuresorsku koordinaciju, kao i uključivanje i konsultacija sa širokim partnerstvom organizacija prilikom priprema i sprovođenja programa.\nOdgovarajući administrativni kapaciteti moraju se obezbediti u svim relevantnim strukturama. Ovo podrazumeva zapošljavanje i obučavanje kvalifikovanog i iskusnog kadra, kao i uspostavljanje mera za zadržavanje takvog kadra. U tom kontekstu, države članice treba da uspostave neophodno organizaciono uređenje, prilagode postupke i organizacione šeme i pripreme prateća dokumenta. Proces programiranja obuhvata pripremu Nacionalnog strateškog referentnog okvira (NSRO) i niza operativnih programa (OP) uključujući ex-ante procene.\nSrbija je umereno pripremljena u oblasti regionalne politike i koordinacije strukturnih instrumenata. Nastavljen je određeni napredak u dobijanju iskustva u upravljanju fondovima EU pod indirektnim upravljanjem. U narednoj godini Srbija bi, kao i pre, trebalo posebno da usvoji i započne sa sprovođenjem akcionog plana koji određuje jasne ciljeve i vremenske rokove kako bi se zadovoljile potrebe kohezione politike EU. Potrebno je i nastaviti sa osiguravanjem adekvatnih kapaciteta za sprovođenje programa indirektnog upravljanja.\nDržave članice moraju organizovati široka partnerstva za pripremu programskih dokumenata. Moraju osigurati da je uspostavljen paket pripremljenih projekata koji čekaju odobrenje, a koji omogućava potpuno finansijsko sprovođenje programa. Države članice moraće da sprovedu i posebne mere vezane za informisanje i javnost kad je reč o Strukturnim instrumentima. Uspostavljanje sistema za monitoring i evaluaciju podrazumeva uspostavljanje struktura i postupaka za evaluaciju u različitim nadležnim organima, kao i instalaciju sveobuhvatnog i kompjuterizovanog Upravljačkog informacionog sistema (MIS), koji će biti dostupan za upotrebu svim relevantnim organima. Države članice moraju da uspostave posebni okvir za finansijsko upravljanje i kontrolu uključujući reviziju. Ovo podrazumeva određivanje i osnivanje svih struktura koje zahtevaju propisi, kao i uspostavljanje sistema za sprovođenje s jasnom definicijom zadataka i odgovornosti uključenih tela.


Conga lagano savladao Novaka\nNovak Đoković završio je svoj nastup na Masters turniru u Torontu porazom od Francuza Žo-Vilfrida Conge sa 6-2, 6-2 u osmini finala. Meč je trajao nešto više od sat vremena igre, a Novak nijednom nije uspeo da oduzme servis Francuzu, dok je Conga napravio četiri brejka.\nĐoković je od početka meča delovao jako loše, potpuno van balansa odigravao svoje udarce, kretao se ispod svojih standarda, i to je Francuz iskoristio. Ni protiv Monfisa u drugom kolu Novak nije blistao, ali se borio i trudio svim silama da ostane u meču, dok je danas to nekako izostalo.\nČitava statistika je bila na strani Francuza. Conga je dominirao u svim segmentima igre i igrao jako dobro, ali istina je da Đoković jednostavno nije bio svoj na današnjem meču, što je omogućilo njegovom rivalu da neočekivano lako slavi.\nNovaka sledeće nedelje očekuje turnir u Sinsinatiju gde nikada nije slavio, pa će mu ova rana eliminiacija možda pomoći da se bolje pripremi za Masters u Sinsinatiju.


Grayling Pulse: PR budžeti rastu uprkos krizi - Economy.rs Vesti\nPOSLOVNE VESTIGrayling Pulse: PR budžeti rastu uprkos krizi\nTeme u članku: Grayling, public relations, PR budžet, komunikacije, marketing\nSvest o vrednosti komunikacija za komercijalni uspeh je u porastu u regionima CEE u SEE , Rusiji i području Evroazije, sudeći po 46% profesionalaca u oblasti komunikacija koji su odgovarali na pitanja prvog PULSE istraživanja u kvartalnim serijama. Predstavljen u aprilu 2012 godine, Grayling PULSE ima za cilj identifikovanje značajnih podataka i saznanja o ključnim globalnim i regionalnim izazovima i mogućnostima sa kojima se suočava industrija komunikacija. Uprkos trenutnoj ekonomskoj nestabilnosti, rezultati istraživanja pokazuju da su ukupna PR ulaganja u kompanijama iz centralne i istočne Europe kao i jugoistočne Evrope na stabilnom nivou; 19,4% ispitanika izjavilo je da PR budžeti rastu, dok 20,4% misli da nema promena.\nSvest o vrednosti komunikacijskih aktivnosti na nivou donosilaca odluka unutar organizacija i udelu PR aktivnosti u komercijalnom uspehu kompanije raste, što je potvrdilo 33,6% i 45,9% ispitanika. U isto vreme, rezultati jasno pokazuju povećanje budžeta za komunikacijske aktivnosti na tržištima Rusije i Evroazije (20,3%) - trend koji je u skladu sa širim ekonomskim kretanjima.\nJan Šimunek, regionalni direktor kompanije Grayling za CEE i SEE, prokomentatisao je rezultate: Economy Knjižara: 10% popusta do kraja nedeljePovodom Svetskog dana knjige, sva izdanja u Economy Knjižari do kraja nedelje sa specijalnim popustom od 10%\n„U praksi smo zapazili da se veći naglasak stavlja na komunikacije koje su alatka podrške poslovnom razvojuRezultati prvog izdanja PULSE istraživanja to i pokazuju: Menadžment je posvećen i direktno uključen u komunikacijske aktivnosti jer na taj način prati direktan uticaj koji komunikacije imaju na njihove poslovne rezultate. Značajnu ulogu igraju i izgradnja brenda (brand building) i menadžment reputacije (reputation management), kao i regulatorno okruženje i konstantno poboljšanje odnosa sa ključnim donosiocima odluka. Zbog toga je Grayling širom regiona izmenio svoju strategiju nudeći integrisane odnose sa javnim institucijama i PR usluge (kao i digitalne komunikacije) na svim tržištima, s posebnim naglaskom na najviše nivoe strateškog savetovanja” Prateći globalni trend, kompanije u regionu (CEE, SEE, Rusija i Evroazija) beleže povećanje investicija u projekte na društvenim medijima i digitalne komunikacije, što je potvrdilo 45% ispitanika. Korporativne komunikacije imenadžment reputacije , kao i krizne komunikacije ostaju na istom nivou kod gotovo polovine učesnika koji su izjavili da nije došlo do promena aktuelnih investicionih raspodela. Čini se da kompanije iz sektora tehnologije, medija i telekomunikacija pokušavaju da nađu izlazak iz recesije dok 15,1% ispitanika u CEE i SEE regionu potvrđuje porast u potrošnji,a 11,6% ispitanika potvrđuje porast potrošnjeu Rusiji i Evroaziji . Čak 20% ispitanika u Rusiji i Evroaziji i 12% ispitanika u CEE i SEE potvrđuje povećanje PR ulaganja u potrošački i maloprodajni sektor, koji je nadrugom mestu., „Posljednjih nekoliko godina, a posebno u vreme recesije, svedočimo o značajnim promjenama u komunikacijskom sektoru u regionu jugoistočne Europe pa tako i Srbije. Očekivanja naših klijenata postala su vrlo sofisticirana. Klijenti očekuju savetovanje, a ne samo sprovođenje gotovih ideja. Izazovi uvreženih stavova s naše strane, kao i stalna kreativnost kako bi se stvorili sadržaji i proaktivna ponuda strateškog savetovanja kao i zaštita njihovih poslovnih interesa – to su danas zahtjevi klijenata” izjavila je Petra Gelb, direktorka kompanije Grayling u Srbiji.\nIntegracija odnosa sa vladom i javnim institucijama u komunikacijske aktivnosti:\n29,4% - Povećanje\n51,4% - Nepromenjeno stanje 4,6% - Smanjenje\nRetainer vs. angažovanje PR agencije na projektnoj osnovi Podrška PR agencije u vidu retainer ugovora (11,8% povećanje; 36,4% nepromenjeno stanje; 20% smanjenje)\nPodrška PR agencije po projektu (16,4% povećanje; 40% nepromenjeno stanje; 14% smanjenje)\nBroj zaposlenih u komunikacijskom timu:\n18,2% - Povećanje\n54,5% - Nepromenjeno stanje\n14.5% - Smanjenje\n(Economy.rs, 19. jun 2012.)


Metju Palmer, specijalni izaslanik Stejt departmenta za Zapadni Balkan\nSpecijalni izaslanik Stejt departmenta za Zapadni Balkan Metju Palmer izjavio je u intervjuu za kosovski RTV21 da je formiranje Zajednice srpskih opština (ZSO) obaveza koju je Kosovo preuzelo i treba da ispuni.\n„Sve sporazume treba sprovesti, čak i u slučaju da se radi na dodatnim sporazumima, a koji su usmereni u pravom smeru“, izjavio je Palmer, prenosi Fonet.\nAmerički diplomata je rekao da je siguran da postoje mehanizmi da Priština formira ZSO, uprkos tome što je kosovski Ustavni sud sporazum iz Brisela proglasio neustavnim i dodao da postoji prostor za kompromis ako obe strane žele normalizaciju odnosa.\nPredstavnici Beograda i Prištine, Aleksandar Vučić i Aljbin Kurti, sreli su se početkom juna u Briselu, ali ništa nije dogovoreno, a retorika sa obe strane je posle tog susreta bila oštra. Tom sastanku prethodila je poseta Palmera i specijalnog izaslanika EU Miroslava Lajčaka Srbiji i Kosovu, kada su obe strane rekle da su spremne da nastave dijalog pod okriljem EU.\nPalmer je u intervjuu kosovskoj TV rekao i da tužba za genocid protiv Srbije, koju je najavio kosovski premijer, "ne doprinosi rešavanju spora dve strane".\n„Važno je za budućnost Kosova da pronađe zajedničke tačke sa Srbijom, da postignu dogovor o normalizaciji odnosa i pronađu način da pokrenu ovaj proces napred“, naveo je Palmer i dodao da je "nezavisna odluka Kosova ako ipak želi da nastavi sa tužbom, ali da moraju imati osnovu za to".\nAmerika, zaključuje Palmer, ipak želi da vidi posvećenost Kosova dijalogu i normalizaciji odnosa sa Srbijom, a želja SAD je i da u celom regionu vide manji fokus na prošlost, veći na budućnost.\nMetju Palmer: Važno da se Beograd i Priština vrate dijalogu


Za neke je prethodnih 10 dana bilo prilika da se malo osveže i dodatno pripreme za predstojeće izazove, a za druge da brane boje svojih zemalja. Vrlo aktivan bio je Milan Rodić.\nMilan Rodić je branio boje Srbije\nLevi bek je ovu stranu odbrane naše reprezentacije pokrivao u Ligi nacija. Odigrao je ceo meč na gostovanju Crnoj Gori i iznudio penal za vođstvo, dok je protiv Rumunije u Bukureštu na terenu bio do 76. minuta.\nBorbeni vezista Branko Jovičić je na gostovanju u Podgorici debitovao u dresu "orlova", pošto je ušao u igru od 77. minuta i započeo je akciju kod drugog pogotka.\nZa reprezentaciju Crne Gore je Filip Stojković protiv Srbije odigrao prvo poluvreme, dok je protiv Litvanije zamenjen u 87. minutu.\nFilip Stojković u duelu sa Nejmarom\nTalentovani levi bek Aleksa Terzić proslavio je sa mladom reprezentacijom Srbije plasman na Evropsko prvenstvo 2019. godine. Protiv Austrije je sedeo na klupi, a u remiju sa Jermenijom odigrao je celu utakmicu.\nOGLASIO SE ADVOKAT KOJI ĆE BRANITI ZVEZDU "Apsolutno nema dokaza, optužbe "Lekipa" su zlonamerne"\nGolgeter El Fardu Ben bio je junak Komorskih Ostrva. Ubojiti napadač je sa dva pogotka doneo bod svojoj reprezentaciji protiv Maroka, u kvalifikacijama za Kup afričkih nacija. Ričmond Boaći nije igrao za Ganu, pošto su mečevi njegove domovine u istom takmičenju otkazani.\nZvezdin štoper Miloš Degenek je bio pozvan u reprezentaciju Australije, ali nije upisao minute u prijateljskom susretu sa selekcijom Kuvajta.\nMiloš Degenek na poslednjem prvenstvenom meču protiv Zemuna\nŠto se tiče omladinske selekcije, golman Miloš Gordić branio je u remiju sa Rusijom, dok je vezista Željko Gavrić, koji igra za Grafičar, na terenu bio do 71. minuta.\nU drugoj prijateljskoj proveri sa istim rivalom, u sklopu priprema za kvalifikacije za Evropsko prvenstvo, igrao je trio iz Grafičara. Damjan Daničić je ceo meč proveo na terenu, Radivoj Bosić je odigrao prvo poluvreme, dok je Gavrić zamenjen u 60. minutu.\nNOVI POTPIS NA MARAKANI Crveno-beli "blindiraju" generaciju koja niže uspehe /VIDEO/


Ojačajte imunitet deci, zaštitićete ih od virusa | Dečji sajt\nEvo kako da nam mališani budu mnogo otporniji na viruse\nKijanje, kašljanje, curenje nosića, često i povišena telesna temperatura su najčešći simptomi zbog kojih decu vodimo kod pedijatra u zimskim mesecima. Za to su najčešće krivi rino virusi, izazivači respiratornih infekcija, koji se u zimskom periodu lakše prenose jer deca više borave u zatvorenim prostorijama, vrtićima i školama. Da bismo deci olakšali prolazak kroz ovaj period, treba da im ojačamo imuni sistem kako bi postao otporan na viruse.\nPreporuke su sledeće: mnogo ljubavi i pažnje od prvog dana, dojenje u prvih šest meseci života kada se majčin imunitet prenosi na dete, redovna i raznovrsna ishrana ishrana, bogata vitaminima i mineralima, dovoljno sna da se dete odmori... Česta fizička aktivnost i boravak na svežem vazduhu povećavaju sintezu vitamina D koji štiti organizam od upala i infekcija.\nMeđutim, nekada je potrebna i pomoć iz prirode. Prvi saveznik nek vam budu homeopatski preparati koji na specifičan način jačaju prirodne odbrambene mehanizme u telu.\nJedan od njih je „Immunokind“ koji služi za osnaživanje imunog sistema, naročito kod dece sa čestim respiratornim infekcijama. Pored opšteg dejstva na jačanje imunog sistema povoljno deluje i na obnovu i očuvanje sluznice gornjih disajnih organa i simptomi kao što su zapušen nos, kašalj i otežano disanje, gotovo nestaju, dok su šanse za razvoj druge infekcije značajno smanjene pa mališani korz zimski period prolaze mnogo lakše.\nImmunokind povoljno deluje i kod beba od prvog dana života, male dece, dece predškolskog i školskog uzrasta. Može se koristiti i u dužem vremenskom periodu, u svim stanjima kada je potrebno osnažiti imuni sistem kod mališana jer samo jak imuni sistem, omogućava detetu prirodnu zaštitu od različitih uticaja iz spoljašnje sredine.


Milić: U Srbiji želim da vidim tekovine savremenog modernog društva\nBeta\t 26. avgusta 2016. 14:50\nDirektorka Centra za evroatlantske studije Srbije (CEAS) Jelena Milić izjavila je danas da će ona i CEAS nastaviti da se zalažu za vladavinu prava i osnovne ljudske slobode bez obzira na pretnje i pritiske pojedinih medija kojima je izložena ta nevladina organizacija.\nMilić je na konferenciji u beogradskom Medija centru rekla da će CEAS nastaviti da realizuje sve projekte kojima se bave, kao i da će nastaviti da “realizuju institucionalnu podršku” koju imaju od Fondacije Džordža Soroša i Fondacije braće Rokfeler, na koju su jako ponosni.\n“Ne treba kriti podršku vladavini prava i ljudskih prava i nenasilnim pravima borbe. Mi smo ponosni što smo deo toga, i ništa od toga ne krijemo – svi podaci stoje na sajtu odavno”, rekla je Milić.\nNa konferenciju CEAS-a pozvano je svega nekoliko medija jer joj se, kako je rekla, može, i jer ta organizacija nije državni organ i ne mora da odgovora na pitanja svih.\nPrema njenim rečima, povod za takvu odluku nisu samo natpisi i pritisci upućeni njoj i njenoj organizaciji, već i slučajevi poput direktorke nevladine organizacije u Crnoj Gori MANS Vanje Ćalović i zaštitnika gradjana Saše Jankovića.\nOna je rekla da ne želi da odgovara onima koji su deo “Putinove propagandne mašinerije”, deo “hibridnog rata koji on vodi protiv tekovina modernog savremenog zapada”.\n“Kakva smo mi to država koja ne može da zaštiti one čija su prava ugrožena”, upitala je Popović.


Foto: AP Martin Meissner, Shutterstock / RAS Srbija\nTada su najjače ekonomije evrozone, koje su i najveći partneri srpske privrede, bile značajno pogođene krizom, a u Nemačkoj i Austriji, gde živi i radi oko 750.000 srpskih građana, privreda je stajala više od dva meseca. Nezaposlenost je u tom periodu povećana na više od 10 procenata, pa su samo u Nemačkoj vlasti očekivale tri miliona nezaposlenih.\n"Situacija je trenutno malo bolja od očekivane, ali daleko od dobre. Jedan broj naših ljudi u inostranstvu je ostao bez posla i sumnjam da će se brzo vratiti na svoja radna mesta, jer je, na primer, u nemačkoj industriji jako loše stanje. Najnoviji podaci pokazuju da je značajan pad zabeležen pogotovo u automobilskoj industriji, čak veći nego u vreme kriznih godina 2008. i 2009. Nemačke prognoze ne kažu da će se ovo brzo završiti", ocenjuje u razgovoru za "Blic Biznis" profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić.\nNemačka bi mogla ostati "zaključana" do sredine juna, prenose mediji pozivajući se na signale koji dolaze iz nemačke vlade. "Tagešspigel" prenosi da je šef kabineta nemačke kancelarke Helge Braun tokom jednog sastanka sa pokrajinama jasno stavio do znanja da vlada polazi od daljeg zaoštravanja epidemiološke situacije, koje bi moglo trajati još šest do osam nedelja, pa se zaključuje da Berlin računa da će mere zaključavanja ostati na snazi do kraja maja ili sredine juna.\n"Obnovljeni lokdaun će odložiti ekonomski oporavak, ali čim rizici od širenja infekcija budu zauzdani, pre svega putem vakcinacija, krenuće snažan privredni oporavak, pri čemu će se ekonomija verovatno vratiti na normalan nivo proizvodnje početkom naredne godine", navodi IFO institut.\n"U Austriji je još više naših ljudi, koji su tamo zaposleni uglavnom u uslugama, građevini i slično. Informacije koje ja imam su da situacija tamo nije baš najsjajnija i znam da su se mnogi naši gastarbajteri, pa čak i studenti vratili u Srbiju. Cene su prilično visoke, a posao stoji, nema čak ni ljudi na ulicama, jer su propisi prilično strogi", kaže profesor Ljubodrag Savić.\nS obzirom na to da je srpska dijaspora u matičnu državu 2019. godine poslala više od 4,2 milijarde dolara, za 2020. se mogla očekivati "pošiljka" vredna više od 3,3 milijarde dolara.


Šta ženu čini neverovatno privlačnom: tajna nije u savršenom izgledu — Life Coach — Lovesensa.rs\nPrava privlačnost žene ne vidi se u odrazu ogledala...\nEvo koju tajnu nose najprivlačnije žene!\nJednostavna vežba kojom se pojačava harizmaRadite na svojim kognitivnim sposobnostima i rezultati će biti bogatiji nego što očekujete!\n5 načina da postanete izuzetno harizmatična osobaOvo su navike izuzetno harizmatičnih osoba - postanite magnet za dobre ljude i pozitivnu energiju!\nLepota je povezana sa negom, tako da žena nežno, pažljivo postupa svom telu, posvećujući vreme za negovanje svoje lepote u tridesetim ili osamdesetim godinama. Takođe, žena treba da se brine o svojoj unutrašnjoj lepoti jer je to mentalni posao i povezuje je sa suštinom. Ovo, međutim, ima malo veze sa posmatranjem sebe u ogledalu ...


„Srbija je vojno jača na Kosovu, ali neće u rat“ - Net.hr\n„Srbija je vojno jača na Kosovu, ali neće u rat“\nTomislav Nikolić tvrdi da su Albanci nezadovoljni sporazumom, pa ne pristaju na implementaciju\n- Danas nismo dogovorili implementaciju, jer Albanci tvrde da nije dobar sporazum. Danas su razgovori prekinuti, jer nije ostvaren albanski plan da se potpuno zaboravi taj sporazum - rekao je večeras Nikolić za Radioteleviziju Srbije (RTS).\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je, u emisiji Svedok na RTS-u, da "mi, Srbi, treba najpre da se dogovorimo sa Srbima, i da oni treba da znaju da nisu na cedilu".\n- Srbija je bila obmanuta ili SR Jugoslavija, zato što je verovala da se konflikt zamrzava, da stanje ostaje kakvo jeste u međunarodnim odnosima... U odnosima prema Rezoluciji 1244, pa ja bih bio spreman i da čekamo ako bi nam garantovali da to bude zamrznuto, ali sve se radi da, ne samo Kosovo postane nezavisno, već da Kosovo postane i članica međunarodnih institucija... I zbog toga nama vreme curi kroz prste...Ono što smo mogli 2000. nismo mogli 2010. - kazao je Nikolić.\nSrbija je vojno jača od onoga što ima NATO na Kosovu i Albanci na Kosovu, i može da odbrani Srbe na KiM od nekog pogrona, ali postavlja se pitanje da li bi tada ušli u rat sa NATO, rekao je predsednik Nikolić uz napomenu da Srbija ne može protiv NATO-a, a da je on uvek protiv rata.\n- Srbija nikog neće da napadne, Srbija nikog neće da ugrozi, sve dok može da razgovara, ali Srbija ne bi mogla da gleda događaje od pre godinu dana - izjavio je Nikolić.\nGovoreći o situaciji u Srbiji, predsednik je naveo da je zemlja "pred potpuno novim izazovom i konceptom" kako vlada treba da vlada i kako on treba da se ponaša, prenosi Beta.\n- Takvi dogovori nas čekaju možda i do kraja meseca - dodao je Nikolić.\nkosovoTomislav Nikolićalbancibriselski sporazum


MILANA SRDIĆ Archives - Radio Dunav\nOznaka: MILANA SRDIĆ\nU zgradi Skupštine opštine Apatin danas je povodom ,,Dečije nedelje”održan prijem za učenike Učeničkog parlamenta. Predstavnike sedmih i osmih razreda OŠ ,,Žarko Zrenjanin” primili su Dubravka Korać, zamenica predsednika opštine, Marko Đumić, sekretar SO Apatin i Milana Srdić, koordinator KZM Apatin. Đaci su od Koraćeve mogli da čuju kada je nastao prvi parlament u svetu, […]\nMilana Srdić, koordinator Kancelarije za mlade zajedno sa Davidom Nađom, pomoćnikom predsednika opštine Apatin za manjinska pitanja otvorila je novo dečije igralište u Sonti koje se nalaze pored vrtića pa će mališani imati priliku da češće provode vreme igrajući se i uživajući u detinjstvu. Igralište je opremljno kvalitetnim i modernim mobilijarom, a sredstva su izdvojena […]\nАpatiner Gemeinschaf Hohenfriedberger iz Študgarta (Zavičajno udruženje Apatinaca iz Nemačke), Opštinski kulturni centar, Turistička organizacija Apatin , Kancelarija za Mlade i Nemačko udruženje “Adam Berenc” potpisali su međunarodni ugovor o saradnji, a sa ciljem da se razvije dugoročna saradnja koja je u interesu svih potpisnica ugovora. U ugovoru se navodi da će saradnja započeti projektima […]\nDanas je u Plavoj sali opštine Apatin održana konferencija na kojoj su učestvovali predsednik opštine Apatin Radivoj Sekulić i koordinator Kancelarije za mlade Milana Srdić. Povod ovog obraćanja javnosti bio je konkurs koji će izaći u petak 19. avgusta a radi se obuci ljudi za izradu projekata koji bi trebali da svojim znanjem iskoriste što […]\nKancelarija za mlade opštine Apatin u cilju izrade i realizacije Projekata iz oblasti omladinske politike, zaštite životne sredine, privrede, kulture, sporta, zdravstva, socijalne zaštite, obrazovanja, dečije zaštite, energetike, a u cilju unapređenja opštine Apatin, raspisuje javni konkurs za obuku i pripravnički rad za projektni menadžment u trajanju od godinu dana. Ukupna sredstava obezbeđena za sprovođenje […]\nPrethodnog vikend na plaži kod Plave ruže održan je Beach fest 2016 u organizaciji Kancelarije za mlade opštine Apatin, a celodnevni program upotpunila su takmičenja u basketu kao i mešovitoj odbojci na pesku. Nakon velikih borbi u grupnoj fazi najbolji basketaši krenuli su sa eliminacionim utakmicama koje nisu donele previše iznenađenja, a prvaci ovogodišnjeg turnira […]


Kako je Rusija uspela da u rekordnom roku napravi vakcinu protiv korone - Sputnjik Srbija\n16:10 28 Februar 2021\nUživo: Patrijarh Porfirije drži besedu u manastiru Jasenovac /video/\n16:12 05.08.2020 (osveženo 16:16 05.08.2020) Preuzmite kraći link\nIzgleda da se „trka vakcina“ protiv virusa korona, koju čitav svet intenzivno posmatra poslednjih meseci, bliži kraju. Ruski istraživači su se jako dobro pokazali na ovom takmičenju: u bliskoj budućnosti ruske vakcine će početi da se masovno koriste. Paradoks je u tome da je velika brzina rezultat i konkurencije i saradnje.\nRuski ministar industrije i trgovine Denis Manturov izjavio je da će Ruska Federacija do 2021. godine moći da proizvede nekoliko miliona doza sopstvene vakcine protiv novog virusa korona. Planirano je da upotreba vakcine bude započeta već ove godine, a prve serije treba da budu pripremljene za civilnu upotrebu u septembru. Prema ranije objavljenim informacijama, prve vakcinacije bi trebalo da počnu u oktobru-novembru ove godine.\nTrka sa smrću\nTrenutno, globalna medicinska i naučna zajednica preduzimaju neviđene mere da se stvori efikasna vakcina protiv novog virusa korona, koji je izazvao pandemiju kovida 19. Samo zvanični spisak SZO sadrži 165 istraživanja povodom vakcine, od kojih je 139 potencijalnih kandidata za vakcinu već u fazi preliminarnih ispitivanja, a 26 gotovih vakcina je već ušlo u fazu kliničkih ispitivanja.\nDanas u svetu od novog virusa korona svakodnevno umire od četiri do šest hiljada ljudi, a mnogi ljudi koji su se formalno oporavili, pate od teških posledica koronavirusne infekcije. Ukupan broj registrovanih slučajeva ove infekcije još uvek ne ukazuje na formiranje kolektivnog imuniteta. U svetu je registrovano 18,2 miliona slučajeva, što je zanemarljiv procenat od ukupnog broja stanovnika na našoj planeti.\nSvet žuri da dobije vakcinu i upravo je faktor vremena danas od suštinskog značaja. Uspešna vakcina ne samo da će pomoći da se spasi stotine hiljada ljudskih života, već će i obezbediti znatan prihod za njene tvorce. Reč je o milijardama dolara. Čak i uz skromnu cenu jedne doze vakcine, da bi se formirao stabilni grupni imunitet, skoro celokupno stanovništvo naše planete mora biti vakcinisano (izuzev onih koji su se očito oporavili i već imaju stabilnu količinu antitela).\nMeđu masom istraživanja, postoji nekoliko vakcina-kandidata koji su postali očigledni lideri. One su već prešle na takozvanu treću fazu ispitivanja — testiranje vakcine na ljudima dobrovoljcima. Pored ruske vakcine, koju su napravili Nacionalni istraživački centar epidemiologije i mikrobiologije „Gamalej“ i Ministarstvo odbrane RF, postoje tri kineske vakcine, dve američke (kompanije Moderna i zajednički razvoj „Biontek – Fosun farma – Fajzer“), kao i britanska zajednička vakcina Instituta Oksford i kompanije „Astrazeneka“.\nPrve vakcinacije ruskom vakcinom u Rusiji bi trebalo da počnu u oktobru ili novembru\nSve vakcine koje su došle do široke civilne upotrebe su različite. Tri kineske vakcine koriste neaktivni „mrtvi“ virus, američke vakcine se zasnivaju na celokupnoj RNK virusa, a ruska i britanska vakcina koriste takozvani nereplicirajući virusni vektor — specijalno „kastriranu“ virusnu RNK, iz koje su namerno i namenski uklonjeni svi opasni fragmenti.\nTreća varijanta vakcina, s upotrebom virusnog vektora, smatra se najbezbednijom, pošto u organizam ne ulazi sam virus ili njegova kompletna RNK, već samo posebno odabrani deo njegovog genetskog koda. Zbog toga, takva vakcina obično stvara mnogo manje neželjenih efekata, stabilnija je i sigurnija i cilja specifičan tip ćelija. Ako to uporedimo sa ratovanjem, vakcine zasnovane na virusima predstavljaju „tepih-bombardovanje“, zasnovane na RNK — „artiljerijsko granatiranje po koordinatama“, a zasnovane na virusnim vektorima — „visoko-precizno raketno oružje“.\nMeđutim, upotreba virusnih vektora takođe ima svojih poteškoća: takve vakcine je obično teže testirati i pružiti specifičan odgovor organizma na infekciju, a faza kliničkih ispitivanja traje duže nego obično. Stoga su dostignuća ruskih i britanskih proizvođača vakcina zaista neverovatna. Za samo šest meseci, dva nezavisna tima naučnika i lekara napravila su vakcine koje u potpunosti deluju, na tako teškoj osnovi istraživanja, iako su u prošlosti takvi radovi obično trajali od dve do pet godina.\nVakcina je izuzetno složena smeša veoma različitih bioloških jedinjenja, koja sadrži oslabljene ili ubijene forme virusa, ili mešavinu njihovih toksina i specifičnih površinskih proteina, ili RNK, ili virusne vektore. Ovo je glavni deo vakcine, koja programira odgovor imuniteta vakcinisanog organizma.\nPored toga, svaka vakcina takođe sadrži puno pomoćnih supstanci: stabilizatora, imunostimulansa, antibiotika i konzervansa. Njihov cilj je da poboljšaju imunološki odgovor koji izaziva glavna komponenta, kao i da obezbede stabilnost vakcine i svedu na minimum njene neželjene efekte.\nPotrebno je reći da, za razliku od konvencionalnih lekova, ne postoje „opšte“ vakcine protiv klasa virusa. Za svaku vrstu virusa se mora ponovo praviti vakcina, jer ona ne utiče na metabolizam virusa, već „programira“ odgovor našeg imunog sistema. Nakon uvođenja vakcine i formiranja odgovora imuniteta, naš organizam je potpuno naoružan i može da sačeka virus, uništavajući ga odmah svojim antitelima i sprečavajući opasni razvoj bolesti.\nStoga je mehanizam za testiranje vakcine jasan: prvo se duže vreme testira na laboratorijskim životinjama, a zatim i na ljudima dobrovoljcima. Sva testiranja na ljudima već su u skladu sa dobro poznatim pravilom „dvostruke slepe placebo kontrole“: ni lekar koji rukovodi eksperimentom, ni dobrovoljci koji se testiraju, nisu upozoreni na važne detalje i suštinu testiranja, a polovini ispitanika se namerno ne daje vakcina, već „prazna“ supstanca (placebo).\nUpravo ta ispitivanja su završena u Rusiji krajem juna. Ona su pokazala visoku efikasnost nove ruske vakcine, čija proizvodnja sada počinje.\nPrema objavljenim informacijama, vakcina će se serijski proizvoditi istovremeno u tri preduzeća u Vladimirskoj, Jaroslavskoj i Moskovskoj oblasti. U pitanju su kompanije „Generijum“, „R-Farm“ i „Binnofarm“.\nRuska vakcina ispitana pre dolaska jesenjeg talasa epidemije virusa korona\nZanimljivo je da će rusku kompaniju „R-Farm“ koristiti za proizvodnju i najbliži konkurent ruske vakcine — britanska vakcina koju je napravila kompanija „Astrazeneka“. „R-Farm“ je već najavila da će proizvoditi oksfordsku vakcinu pod licencom za naknadni izvoz u 30-50 zemalja, uključujući zemlje Bliskog Istoka, Jugoistočne Azije, Istočne Evrope, ZND i, naravno, za upotrebu u samoj Rusiji.\nOvaj pristup jasno pokazuje snagu međunarodne saradnje u borbi protiv virusa korona. Uprkos takmičarskoj osnovi za razvoj samih vakcina, u trenutku prelaska na stvarno spašavanje života konkurencija se pretvara u blisku saradnju. Jer čak i sa proizvodnjom nekoliko miliona doza vakcine mesečno, vakcinacija ruskog stanovništva će trajati dugo, da i ne govorimo o stanovništvu čitave planete.\nVirus korona je otvorio novu stranicu u istoriji borbe ljudi sa opasnim zaraznim bolestima. Upravo zahvaljujući širokoj međunarodnoj saradnji, postalo je moguće ono što se ranije smatralo nemogućim: vakcine-kandidati su bile napravljene i praktično završile klinička ispitivanja za oko šest meseci.\nNa ovo je uticalo mnogo faktora, ali se sa sigurnošću može reći: otvorenost podataka o virusu, njegovoj RNK, proteinima, vakcinama koje se razvijaju, kao i najšira razmena naučnih informacija, igrali su presudnu ulogu u ovom uspehu. Da takva radna atmosfera „globalne laboratorije za borbu protiv kovida 19“ nije bila stvorena, tek sad tek sad bi smo, možda, oprezno prilazili fazi kliničkih ispitivanja najperspektivnijih vakcina. Danas vidimo potpuno drugačiju sliku. Možda će već za mesec dana čitav svet dobiti efikasan i pristupačan lek za novu bolest, a kovid 19 će postati samo opasna, ali nikako smrtonosna, sezonska bolest.\nJoš jedan zanimljiv momenat u trenutnoj „trci vakcina“ je da su neke od najtežih vakcina za razvoj, zasnovane na virusnim vektorima, prve koje su stigle do cilja.\nMože se reći da su britanski i ruski naučnici imali sreće što su „opipali“ slabo mesto u virusnom genomu, koje izaziva jasan i nedvosmislen odgovor našeg imuniteta. Ili, što je verovatnije, odrazio se trenutak koji je već pomenut u tekstu: prvi put prilikom razvoja vakcine naučnici nisu lutali „po mraku“, pokušavajući da izvuku mrvice dragocenog znanja iz ostatka informacija iz patenata za vakcine i iz nepotpunih publikacija naučnika, koji su se pismeno obavezali na neotkrivanje podataka u korist „velike biznis farmakologije“, već su sarađivali u okviru prave „naučne internacionale“ i bili posvećeni hitnom zadatku pronalaženja leka za kovid 19.\nPrijatno je videti i da su ruski regulatorni organi postupali maksimalno operativno, koordinirajući i odobravajući program kliničkog ispitivanja u najkraćem roku. Ovo je omogućilo da se pravovremeno dobije i testira vredna vakcina, pre dolaska drugog, jesenjeg talasa virusa.\nfarmaceutska industrija, pandemija, virus korona, Rusija, vakcina\n15:49 Patrijarh Porfirije drži besedu u manastiru Jasenovac /video/\n15:39 Švedski mediji: Rusija želi u potpunosti da kontroliše Severni morski put\n15:35 Vladika Jovan: Crkva u Jasenovcu – prva žrtva logora


Predsjedavajući Radne grupe za pristupanje BiH Svjetskog trgovinskoj organizaciji (WTO) Atanas Paparizov rekao je danas u Sarajevu da bi konačna odluka o članstvu BiH u WTO trebalo da bude donesena krajem jula.\nPaparizov je u razgovoru sa članovima komisija za spoljnu trgovinu Predstavničkog i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH rekao da će učiniti sve što je u njegovoj moći da Generalni savjet WTO-a donese takvu odluku, saopšteno je iz parlamenta BiH.\nOn je izrazio optimizam da će biti postignut napredak koji bi BiH omogućio pristupanje ovog organizaciji, ističući da je ohrabren punom posvećenošću predstavnika najvažnijih institucija BiH okončanju pregovora o tome.\nPaparizov je rekao da će sastanci Radne grupe u Ženevi biti održani u februaru i maju ili junu, te izrazio optimizam da će na tim sastancima i pregovorima sa Brazilom, Ukrajinom i Rusijom biti postignut napredak koji bi omogućio BiH da potpiše sporazum o pristupanju WTO.\nZahvaljujući Paparizovu za podršku i konstruktivni pristup, poslanici i delegati naglasili su da u BiH postoji puni konsenzus svih političkih partija, kao i politička volja svih institucija za što brže okončanje preostalih bilateralnih pregovora sa Brazilom, Ukrajinom i Rusijom za pristupanje BiH WTO.\nS tim u vezi, predstavnici nadležnih komisija u oba doma parlamenta BiH poručili su da će punopravno članstvo BiH u WTO predstavljati snažan podsticaj za razvoj ekonomije BiH, kao i ispunjavanje važnog uslova za nastavak procesa evropskih integracija, navodi se u saopštenju.\n(23. januar 2018.)


Tokom vikenda zatvara se Karađorđeva ulica, a ovo su alternativni pravci - Infobrif\nObjavljeno 23.08.2019. u 13:48 poslednja izmena 23.08.2019. u 13:43\nKarađorđeva ulica biće zatvorena za saobraćaj od večeras, pa do ponedeljka u ranim jutarnjim satima, kako bi se uradili kvalitetni završni slojevi prilikom asfaltiranja, rekao je za RTS gradski sekretar za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima Darko Glavaš.\nPrema njegovim rečima, potez od Hercegovačke ulice do Velikog stepeništa biće zatvoren, što uključuje delove Pariske, Bulevara vojvode Bojovića i Crnogorske ulice.\n„Saobraćajnom signalizacijom biće obezbeđena i obeležena cela zona, koja će biti zatvorena, te apelujemo na građane da u ovom delu dok traju radovi koriste alternativne pravce. Na terenu će biti pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, kao i radnici koji će usmeravati građane“, pojasnio je Glavaš.\nSNS: Savez za Srbiju je obmanuo javnost\nJovanović: Kasne radovi u Džordža Vašingtona jer ih izvodi…\nKako je naglasio Glavaš, građani će moći da koriste Travničku ulicu i Ulicu braće Krsmanovića, koje će biti „slepe” i slobodne za dvosmerni saobraćaj.\n„Takođe, od Bulevara vojvode Bojovića, tačnije od izlaza iz Beton hale do Karađorđeve ulice, saobraćaj će biti preusmeren na dvosmerno kretanje. Kretanje će biti preusmereno i na Ulicu Gavrila Principa ka kružnom toku Hercegovačke ulice i dalje ka Starom savskom mostu“, poručio je on i dodao da se gužve očekuju i zbog povratka građana sa godišnjih odmora, ali da će saobraćajna policija svakodnevno biti na terenu.\nGlavaš je rekao da će obećanja biti ispunjena i da će saobraćaj u Karađorđevoj ulici krenuti 1. septembra, što će rasteretiti ovoj deo grada.\n„Otvorićemo za motorna vozila Karađorđevu ulicu, zatim ulice koje su uz Ulicu 27. marta, Ulicu Marijane Gregoran, a zatim i jedno po jedno gradilište, kako bi se saobraćaj stabilizovao u celoj prestonici“, zaključio je Darko Glavaš.\nAlternativni pravciKarađorđeva ulicaRadoviZatvaranje\nJovanović: Kasne radovi u Džordža Vašingtona jer ih izvodi sporna firma


Drvene stepenice, Ralja :: Daibau.rs\nDRVENE STEPENICE, RALJA\nTražim dobrog stolara drvne galanterije: Sakupili i proverili smo stolare drvne galanterije, koji rade u mestu Ralja i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stolari drvne galanterije će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar stolar drvene galanterije , koji može da izvede:\toblačenje betonskih stepenica u drvo, samonosive drvene stepenice, ravne drvene stepenice, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više\nTokom 13 godina koliko smo zastupljeni na tržištu, skupili dosta referenci u oblasti izrade nameštaja. SZUR ROAH je stacionirana u Beogradu i samim tim svojim uslugama najčešće zaršavamo povere...


Ivanić sa Vučićem i Nikolićem o prilikama u BiH\nPredsedavajući Predsedništva BiH Mladen Ivanić izjavio je da će s predsednikom i premijerom Srbije Tomislavom Nikolićem i Aleksandrom Vučićem sutra u Beogradu razgovarati o političkim prilikama u BiH, i o novoj inicijativi Evropske unije za BIH.\nIvanić je Agenciji Beta rekao da će s Nikolićem i Vučićem razgovarati i o pitanjima od zajedničkog interesa za Srbiju i BiH, i o regionalnim projektima bitnim za dve zemlje.\n"Razgovaraćemo o projektu koji je ideja Srbije i koji ima smisla, a odnosi se na rekonstrukciju pruge Sarajevo-Beograd", naveo je Ivanić.\nDodao je da želi unapredjenje odnosa sa Srbijom, ističući da posebni korist od te saradnje treba da ima istočni deo Republike Srpske.\n"Treba da smislimo određene projekte koji će se prvenstveno odnositi na područje južno od Zvornika, na romanijski plato i Hercegovinu, koji su najnerazvijeniji", kazao je Ivanić.\nKomentarišući peticiju za očuvanje RS, koju je potpisalo 150 javnih ličnosti i organizacija iz Srbije, medju kojima Vojislav šešelj i "Dveri", predsedavajući Predsedništva BiH je rekao da je "svaka briga o RS dobrodošla, ali ta briga podrazumeva i veću informisanost ljudi koji tu brigu iskazuju".\n"Ne vidim nikakvu posebnu ugroženost RS u ovom trenutku. Naprotiv, mislim da je RS veoma stabilna, međunarodno priznata i da su mnogo manji izazovi koji su pred njom 20 godina od potpisivanja Dejtona, u odnosu na one kojih je bilo prije deset ili 15 godina", ocenio je Ivanić.


Kina kontroliše hotele sa higijenskim problemima china radio international\nKina kontroliše hotele sa higijenskim problemima\n2018-12-04 14:44:31 cri\nKinesko Ministarstvo kulture i turizma poslaće kontrolne timove u niz hotela za koje su mediji preneli da imaju ozbiljne higijenske probleme.\nPrema medijskim izveštavanjima, higijeničari u nekoliko otmenih luksuznih hotela bili su snimljeni kako peru čaše, lavaboe i ogledala prljavim krpama, peškirima i sunđerima, što je izazvalo zabrinutost javnosti i privuklo pažnju Ministarstva.\nPod patronatom Ministarstva, timovi će raditi sa lokalnim turističkim kancelarijama i drugim povezanim upravama, strukovnim udruženjima i stručnjacima, koji će proveriti higijenu i kontrolisati bezbednost rada u hotelima, saopštilo je Ministarstvo.\nMinistarstvo je zatražilo od hotela da izvešte unutrašnju kontrolu i ocenjivanje na osnovu problema koje imaju i da unaprede svoje kredibilitet, prilagode se kvalitativnim standardima i unaprede nivo uprave i kvalitet usluga.\nNajviše higijenskih problema zabeleženo je u internacionalnim lancima velikih hotela, kao što su „Konrad Peking", „Le Rojal Meridijen Šangaj" i „Šangri-La hotel Fudžou".\nNeki od hotel su se izvinili i prihvatili kaznu lokalnih vlasti, sledeći uputstvo Ministarstva.


Američki "Nutanix" kupio srpski "Frame" - Vesti i događaji u vezi IT - Живе Речи Утехе\nОд WiseMan, Август 11, 2018 in Vesti i događaji u vezi IT\nUkoliko niste čuli, sprsku kompaniju "Frame" koja se inače bavi cloud computingom i virtualizacijom, je nedavno prodata američkoj kompaniji "Nutanix" za 165 miliona evra, koja se takođe bavi cloud computingom. Ukoliko vas zbunjuje reč "cloud computing" i "virtualizacija", na srpskom jeziku to znači "Aplikacije u web browseru". Tačnije, Operativni Sistem (u ovom slučaju Windows) je instaliran na serverskoj mašini i osoba koja ima otvoren nalog na "Frame" web aplikaciji, može da koristi virtualni Operativni Sistem bilo kada, bilo gde, na bilo kom uređaju. Korisnik web aplikacije treba samo da ima stabilnu internet konekciju. Ovo je više namenjeno za ljude čiji je posao zavisi od računara, mada naravno može koristiti bilo ko. Ukoliko vas zanima cela priča u vezi ove kompanije, pročitajte članak na Blic-u.\nsadux је реаговао/ла на ово\nKada Vojska i MUP Srbije budu dobili helikoptere H145M, biće to najsavremenijeletelice u njihovom inventaru. Ne samo da će to biti najmoderniji nego i najopremljeniji vazduhoplovi kakvi nisu nabavljani više decenija. Kupljeno je 9 helikoptera u 5 verzija i to za medicinsku evakuaciju (HEMS) jedan primerak, borbeno traganje i spasavanje (CSAR) takođe jedan helikopter, klasično traganje i spasavanje (SAR) dva H145M, borbenu primenu (Combat) 4 helikoptera i još jedanopšte namene (Utility).\nNjihova dodatna oprema razlikovaće se u odnosu na to za šta su namenjeni ali će osnovni paket uređaja za sve njih biti isti. Jedan od njih biće sistem za komunikaciju renomiranog nemačkog proizvođača Rohde & Schwarz, taktički radio uređaj R&S MR6000A SOVERON koji predstavlja najmoćniji radio familije R&S M3AR a koristi se za direktnu (line of sight) komunikaciju. MR6000A je poslednja generacija softverski definisanog UHF/VHF radio uređaja sa talasnim oblicima signala koji se mogu razmenjivati u mreži.\nNajsavremeniji radio uređaj kojim se istovremeno mogu prenositi glasovne poruke i podaci / Foto: Petar Vojinović, Tango Six U tzv. network centric operacijama omogućuje širokopojasnu i zaštićenu glasovnu komunikaciju kao i razmenu podataka velikom brzinom. Zahvaljujući inovativnoj tehnologiji ovaj radio ima sposobnost istovremenog prenosa podataka i glasovnih poruka, superiorne procedure frekventnih skokova, visoko zaštićene šifrovane algoritme i radiokomunikacione mreže koje se prilagođavaju uslovima mrežne topologije kao i mobilno ad hoc umrežavanje (MANET). Mrežna sinhronizacija omogućena je primenom satelitske navigacije (GPS, ToD – Time of Day, HAVE QUICK intefrace).\nKako bi bez ograničenja vojni vazduhoplovi mogli da lete kroz vazdušni prostor koji se većinom koristi za civilni saobraćaj, Rohde & Schwarz su MR6000A proizveli kao jedini radio na tržištu koji takođe zadovoljava standarde civilne bezbednosti (EASA standardi), omogućujući punu nezavisnost za neograničene zajedničke civilno-vojne operacije. Jedna od bitnih odlika ovog radija je to što je tako dizajniran da se što lakše i brže može integrisati na različite vazduhoplovne platforme a takođe su moguće i različite dorade kako bi se zadovoljile potrebe korisnika.\nUređaj je kompaktan i male težine, smešten u kućištu koje zadovoljava sve ARINC 600 specifikacije konektora, radi u frekventnom područiju od 30 do 512 MHz i može se kontrolisati ili preko magistrale podatka MIL-STD-1553B ili preko interfejsa RS-485. Pogodan je za ugradnju na mlazne i elisne avione kao i na helikoptere i bespilotne letelice. Do sada je isporučeno preko 8000 radio uređaja iz porodice M3AR koje su integrisane na veliki broj tipova vazduhoplovnih platformi.


Suza јул 30, 2020, 7:57 по подне\nBEOGRAD - Zamjenik direktora Instituta "Batut" Darija Kisić Tepavčević izjavila je danas da će pojedine preventivne mjere donijete u cilju sprječavanja virusa korona, poput nošenja maski i fizičke distance, ostati dugo sa nama, čak i onda kada broj zaraženih bude minimalan.\nNa pitanje kada će pojedine mjere biti relaksirane, s obzirom da poslednjih dana imamo pad broja zaraženih, Kisić kaže da mjera poput ograničavanja rada objekata poslije 23 časa nije problem i da će u nekom trenutku biti ukinuta, ali da će ostale mere dugo biti dio naše svakodnevice.\n"To moramo da prihvatimo i to mora da bude deo naše rutine i kada to više ne bude u sklopu određenih obaveznih mera, već da shvatimo da je to najbolje što možemo da učinimo za sebe i svoju porodicu", rekla je Kisić.\nNa pitanje da li Krizni štab ima neko rješenje za roditelje sa djecom sa autizmom koju ne mogu da ostave u dnevnom boravku, jer su kapaciteti ograničeni na 10 odsto, kao i da li za njih može postojati poseban tretman kada je riječ o tesiranju na korona virus, Kisić je odgovorila da je štab upoznat s tim problemom i da će se u narednom periodu riješiti.\nKomandant VMC Karaburma potpukovnik dr Ivo Udovičić, na pitanje koji pacijenti zahtijevaju invazivne, a koji neinvazivne respiratore, rekao je da to zavisi od kliničke slike pacijenta.\nOn je objasnio da pacijenti koji imaju blažu kliničku sliku njima se može dati obična maska sa protokom kiseonika do 15 litara, međutim, dodaje, pacijentima koji imaju težu kliničku sliku ta maska nije dovoljna i da taj pacijent zahtijeva respirator.\n"Taj pacijent se premešta u respiratorni centar gde dobija podršku respiratora, a da li će biti na invazivnom ili neinvazivnom, zavisi od odluke anesteziologa", rekao je Udovičić.\nKaže da neinvazivna ventilacija znači stavljanje maske preko cijelog lica koja se povezuje sa respiratorom.\nAko pacijentu to nije dovoljno, onda, kaže, ide se na posljednji korak, invazivnu ventilaciju, koja znači stavljanje tube u dušnik i tada aparat diše umjesto pacijenta.\n"Kada pacijent dođe do toga, njegove šanse da preživi su minimalne, i to nije naša statistika, to je svetska statistika", istakao je Udovičić.


IZABRANI MENTORSKI PAROVI 5. CIKLUSA PROGRAMA „KREATIVNO MENTORSTVO”! – Kreativno mentorstvo\nAleksej Vasić, suosnivač i generalni direktor Lumina Images, trenutno najvećeg i najuspešnijeg foto kolektiva u regionu kome će mentorka biti Veronika Tasić Vušurović, savetnica za dugoročni razvoj kompanija, trenerica za razvoj poslovnih veština;\nBjanka Gabrić, producentkinja, workspace menadžerka Nove Iskre, prvog kreativnog hub-a sa mentorom Riley Hammersly, pisac/kreativac iz San Franciska, community menadžer u kompaniji Nordeus;\nBojana Karajović, producentkinja, operativna direktorka Beogradskog dramskog pozorišta kojoj će mentorka biti Jasna Dimitrijević, direktorka Kolarčeve zadužbine;\nBojana Petraš, viša diplomirana bibliotekarka u Specijalnoj biblioteci Narodnog muzeja u Zrenjaninu kojoj će mentorka biti Ivana Jovanović Arsić, menadžerka u kulturi, osnivačica udruženja Kulturis;\nBranislav Milićević, arhitekta konzervator u Pokrajinskom zavodu za zaštitu spomenika kulture kome će mentorka biti Aida Vežić, generalna sekretarka Balkanske mreže muzeja, konsultantkinja za razvoj organizacija civilnog društva u BiH i regionu;\nDanijela Radošević, aktivistkinja i menadžerka programa u Nacionalnoj koaliciji za decentralizaciju kojoj će mentor biti Nathan Koeshall, direktor i suosnivač organizacije Catalyst Balkans koja podržava razvoj i širenje filantropije u regionu;\nDragana Jakovljević, dramaturškinja, producentkinja, programska koordinatorka i izvršna direktorka Valjevskih filmskih susretakojoj će mentorka biti Jovana Karaulić, asistentkinja na Katedri za menadžment i produkciju pozorišta, radija i kulture na FDU;\nGordana Vukov Ciganjik, diplomirana glumica, suosnivačica, koordinatorka i menadžerka projekata u udruženju Klara i Rosa u Subotici kojoj će mentorka biti Iva Čukić, direktorka Instituta za urbane politike, osnivačica i programska direktorka Ulične galerije;\nIgor Marsenić, vizuelni umetnik i član Gradskog veća u Šapcu zadužen za kulturnu politiku kome će mentor biti Veselin Vasiljković, senior HR konsultant i trener Gi Group;\nJanko Belić, član udruženja građana K-town Group i jedan od koordinatora Međunarodnog umetničkog kampa u Kosjeriću kome će mentor biti Danko Nikolić, osnivač Zaječarske Inicijative, jedne od vodećih organizacija civilnog društva koje rade izvan Beograda;\nJasna Brkić, diplomirana klasična filološkinja, bibliotekarka u Biblioteci grada Beograda na dečijem odeljenju kojoj će mentorka biti Nana Radenković, suosnivačica kreativnog hub-a Nova Iskra, osnivačica festivala za decu KidsPatch i profesorka na Fakultetu za medije i komunikacije u Beogradu;\nKatarina Ivakić, preduzetnica i osnivačica prve body-positivezajednice Kataliza kojoj će mentorka biti Olga Svoboda, direktorka za razvoj rešenja u TACK TMI, globalnoj kompaniji za konsalting i trening, koja je 15 godina uspešno vodila jednu od vodećih HR kompanija u regionu, Gi Group HR Solutions;\nMaida Gruden, istoričarka umetnosti, urednica likovnog programa u Domu kulture Studentski grad kojoj će mentor biti Goran Tomka, kulturolog, docent na Fakultetu za sport i turizam u Novom Sadu i gostujući profesor na Unesko katedri za kulturnu politiku Univerziteta umetnosti u Beogradu;\nMaja Ćurčić,muzička pedagoškinja, predsednica udruženja Art Aparat koje podučava i osnažuje decu i osetljive društvene grupe kojoj će mentorka biti Tatjana Obradović Tošić, preduzetnica, trenerica, mentorka i konsultantkinja, autorka Self-care Rebel podkasta;\nMarija Čerkez, diplomirana vaspitačica dece predškolskog uzrasta iz Požarevca kojoj će mentorka biti Tijana Pavlović, diplomirana pedagoškinja koja u se bavi integrativnim planiranjem, projektnim učenjem i dramom u obrazovanju;\nMilana Vojnović, diplomirana filološkinja francuskog jezika, urednica nezavisnog portala Hoću u pozorište kojoj će mentorka biti Anđelka Janković, producentkinja i kulturna preduzetnica, menadžerka marketinga Bitef festivala;\nMilena Banić, advokatica i međunarodna konsultantkinja za ljudska prava, zaštitu životne sredine i održivi razvoj kojoj će mentorka biti Maja Lalić, arhitekta, osnivačica i predsednica organizacije Mikser, kreativna direktorka Mikser festivala, ekspertkinja za rodnu ravnopravnost i održivi razvoj;\nMilesa Milinković, diplomirana pedagoškinja, master rodnih studija, direktorka Međunarodnog filmskog festivalaUhvati film kojoj će mentorka biti Iva Plemić, filmska i festivalska producentkinja, članica IO udruženja dokumentarista Srbije DokSrbija, Eurodoc alumna i zamenica predstavnika Srbije u filmskom fondu Saveta Evrope Eurimages;\nMiloš Antić, osnivač i predsednik Džedajskog pokreta koji promoviše kulturu i aktivizam u Nišu kome će mentorka biti Virdžinija Đeković, menadžerka brojnih projekata u kulturi, aktivistkinja, doktorantkinja na FDU;\nMiloš Milovanović, producent/prezenter N1TV, osnivač vikenda kontrabasa BassPassion, saradnik Kolarčeve zadužbine kome će mentor biti Ivan Milivojev, jedan od osnivača nekoliko festivala u Srbiji i regionu: EXIT festival, Warriors Dance Festival, Sea Dance Festival, R:EVOL:UTION festival i #DEV9T;\nNikola Veljković, freelance videograf, omladinski lider i aktivista kome će mentor biti Andrija Kovač, filmski stvaralac, snimatelj, autor, grafički dizajner;\nRadoslav Milić, profesor srpskog jezika i osnivač dečijeg dramskog studija Kukumiš u Ljuboviji kome će mentor biti Husein Oručević, politikolog, aktivista i radijski novinar iz Mostara;\nTamara Belajić, koordinatorka komunikacija i marketinga Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulturekojoj će mentor biti Nebojša Krivokuća, dramaturg, pisac i kreativni direktor u agenciji Communis DDB;\nTamara Kojić, društvena aktivistkinja, generalna direktorka ruralnog kreativnog hub-a Terra Panonica – Mokrin House kojoj će mentor biti Mihailo Janković, direktor kompanije Nectar Group, dobitnik nagrade za razvoj liderstva među mladima;\nVanja Đurić, master komunikologije, novinarka fact-checking portala Istinomer kojoj će mentor biti Vladimir Trkulja, koosnivač Startit-a, organizacije za podršku IT i start up sceni u Srbiji, saradnik UNICEF-a i IREX-a, ekspert za digitalnu transformaciju u programu PKS-a.\nPokrovitelji petog ciklusa “Kreativnog mentorstva” za sada su Ambasada SAD u Srbiji, MEDICON, Trizma, Titan Cementara Kosjerić, Coca Cola Hellenic,Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije, Ambasada Švedske u Beogradu i Francuski institut u Srbiji. Naši partneri su: Gi Group HR Solutions, Nova Iskra, Mokrin House, štamparija Vizartis, EPIC ASSISTANTS, Pamela von Sabljar, Motivtim, Danas, Designed.rs i drugi


Pozitivna Crna Gora traži uvođenje ordena časti - Vijesti.me\n"BIĆEMO DIO BUDUĆE VLASTI"\nĐonović je kazao da orden časti mora biti elitno državno priznanje u funkciji podrstrijeka da se na tim vrijednostima čuva Crna Gora Edit\nRanko Đonović (Foto: screenshot (TV Vijesti))\nMina 26. septembar 2016, 11:08 ažurirano 8. februar 2019, 17:05\nPolitički savjet Pozitivne Crne Gore pokrenuo je inicijativu da država uspostavi dodjelu ordena časti za naročiti doprinos afirmaciji i njegovanju multietničkih ii multikonfesionalnih vrijednosti, saopštio je predsjednik savjeta, Ranko Đonović.\nOn je kazao da orden časti mora biti elitno državno priznanje u funkciji podrstrijeka da se na tim vrijednostima čuva Crna Gora.\n„Crna Gora nije još na najbolji način stala na noge i najlakše ju je po tim šavovima cijepati. A obično kad na tim šavovima počne da puca država onda o posljedicama koje su se desile na ovim prostorima prije 20 godina ne treba pričati“, rekao je Đonović na konferenciji za novinare.\nOn je saopštio da će Politički savjet pokrenuti i drugu inicijativu, odnosno da će od izvršne vlasti tražiti da, preko Ministarstva kulture, obezbijedi uslove da se kult svetog Vladimira očuva u izvornom tradicionalnom značenju.\n„Sveti Vladimir pripada podjednako svima i zaslužuje dva oltara i poštovanje sve tri vjerske konfesije“, naveo je Đonović.\nSamo pravilnim shvatanjem istorije, kaže on, izbjeći se eventualne nove podjele naroda u Crnoj Gori.\n„Zato postoji potreba da se u fokusu državnih institucija nađe briga i obaveza očuvanja ovih neosporno neponištivih i ogromnih crnogorskih vrijednosti“, kazao je Đonović.\nOn jerekao da se sada sa sigurnošću može tvrditi da će Pozitivna biti dio buduće vlasti, kako zakonodavne tako i izvršne.\nĐonović je kazao da će Politički savjet Pozitivne inicirati mnogo ideja iz svih sfera života iz kojih će preko svojih prestavnika u vlasti pokušati da inicira probleme koji, kako jenaveo, deset godina čekaju na bolja vremena.\n„Uvjereni smo da će završetkom ovih izbora ta vremena doći“, dodao je Đonović.\nOn je kazao da su političku scenu u Crnoj Gori političke elite bez ikakve mjere „dovele do apsurda u borbi koja podrazumijeva sve i svašta samo kako bi se dokopali vlasti i zaobilazi probleme“.\nDrugi dio scene, ističe Đonović, pripremajući se za izbore i praveći probleme žele u kampanji da je dovedu na što manji nivo i iskomplikuju je.\n„Oni to namjerno rade, i najgore je što se takvo stanje prenosi među građanima i nije dobro za državu“, rekao je Đonović.\nOn je poručio da Pozitivna neće učestvovati u toj „prljavoj igri“.\n„Politička situacija u bližem i širem okruženju suviše je ozbilja i nije vrijeme za igre niti je odgovorno i moralno Crnu Goru tretirati kao kolateralnu štetu u ogoljenoj borbi za vlast, koja je veoma naglašena zadnjih par godina“, ocijenio je Đonović.\nOn je kazao da se suštinski problemi moraju prvo prepoznati pa se na njih djelovati borbom ideja i programa a ne, kako je naveo, floskulama i napadima na pojedine političke ličnosti.


DSS - Licemerne kritike predsednice Vlade Srbije\nIsto onoliko koliko je za Demokratsku stranku Srbije neprihvatljiva evrofanatična politika srpske vlasti, toliko smatra licemernom kritiku te politike od strane SZS i drugih opozicionih stranaka, jer je i same zastupaju.\nPredsednica Vlade Ana Brnabić je u Londonu samo tvrdo ponovila da će Srbija ispuniti sve uslove koje se pred nju postavljaju na putu prijema u Evropsku uniju. Usklađivanje spoljne politike Srbije sa spoljnom politikom EU je jedan od tih uslova i podrazumeva radikalnu promenu odnosa Srbije sa Rusijom i drugim Srbiji prijateljskom zemljama van EU. Isto kao što podrazumeva prihvatanje secesije Kosova i Metohije. Ne može se po ovim pitanjima kritikovati vlast u Srbiji sa političkih pozicija koje se sa njom dele.\nTo može, s punim pravom, Demokratska stranka Srbije koja odbacuje politiku evrointegracija, argumentovano je smatrajući pogubnom za interese države i naroda, pa pogubnom smatra politiku svake vlasti koja se na njoj temelji.


DPS Nikšić: Ako se napadi na naše članove nastave uzvratićemo istom mjerom – Portal Nikšić\nDPS Nikšić: Ako…\nDPS Nikšić: Ako se napadi na naše članove nastave uzvratićemo istom mjerom\nBesprizoran i sraman napad na dr Iliju Ašanina dokaz je da naše društvo klizi ka potpunom gubitku kolektivnog razuma, kojem aktuelna vlast daje nesebičan doprinos, kazali su iz nikšićkog DPS-a.\nU ovakvom stanju, čak ni ljudi iz najhumanije profesije, kojoj pripada ljekarski poziv, nijesu pošteđeni, nego na najružniji način etiketirani i nalaze se na najžešćem udaru od strane destruktivnih grupacija.\n„Smatramo izuzetno pogubnim nastavak atmosfere linča na nacionalnoj, etničkoj i vjerskoj osnovi, jer će u ovakvoj trenutnoj i daljoj situaciji naša država dotaći samo dno. Demokratska, građanska, i u svom drugom smislu slobodna Crna Gora će izgubiti svaki suštinski kapacitet i sve ovo će ostati samo deklarativna i puka jezička orijentacija bez realnog uporištva“, rekli su iz DPS-a.\nU tom cilju, nadležni državni organi moraće pod hitno zaštititi sve građane od daljih šovinističkih i drugih netrpeljivosti, bez obzira na njihovu partijsku pripadnost.\n„U suprotnom susrešćemo se sa nesagledivim posljedicama koje će u finalu doprinijeti gubitku osnovnih temelja i vrijednosti na kojima smo insistirali i mukotrpno gradili decenijama unazad“, dodaju u saopštenju.\nDemokratska partija socijalista, kako navode, svjesna svog značaja i uloge u društvu nastojaće da civilizovano i pristojno odgovori na napade primitivizma sa kojim su suočeni u Nikšiću.\n„Ipak, upozoravamo čitavu crnogorsku javnost da postoji granica našeg strpljenja te da ćemo, ukoliko se ovakav trend nastavi, uzvratiti žestoko istom mjerom u cilju zaštite svojih članova“, zaključuju iz te partije.


Srijeda, 21. travnja 2021., 22:44\nVijesti Svijet Henkel otvara tvornicu u BiH\nPredstavnici njemačke kompanije Henkel najavili su jučer u Sarajevu da će uskoro u Bileći izgraditi fabriku, vrijednu skoro sedam milijuna eura.\nWolfgang Zettl, direktor kompanije Henkel za južnu regiju srednje i istočne Europe, pojasnio je da je riječ o gradnji tvornice praškastih proizvoda na bazi cementa, kao što su ljepila za pločice, premazi, malteri i mase za nivelaciju.\n“Ovom investicijom ističemo našu čvrstu vjeru u ekonomsku budućnost Bosne i Hercegovine i drago nam je da ćemo njome dugoročno osigurati tridesetak novih radnih mjesta i time doprinijeti ekonomskom razvoju ove regije”, rekao je Zettl.\nNaglasio je da je lokacija izabrana zbog optimalnih mogućnosti za opskrbu sirovinama, kao i za izvoz proizvoda, prenijela je novinska agencija Fena.\nVeleposlanica Njemačke u BiH Ulrike Maria Knotz izrazila je zadovoljstvo zbog odluke Henkela da gradi proizvodni pogon u Bosni i Hercegovini, kojoj su, kako je rekla, hitno potrebne investicije kako bi svojim građanima mogla ponuditi radna mjesta i bolju životnu perspektivu.\n“Bosna i Hercegovina nije siromašna zemlja, jer ima vrijedan ekonomski potencijal – sirovine, neiskorištene energetske rezerve, povoljan geografski položaj te obrazovanu i vrijednu radnu snagu. Šteta je što se taj potencijal ne koristi bolje”, smatra Knotz.\nDodala je da su poznate prepreke na koje nailaze strani ulagači u BiH, a to su teške i često netransparentne administrativne procedure, upitna pravna sigurnost i preveliki utjecaj stranačke politike na ekonomske projekte.\nDirektorica Agencije za promociju stranih investicija (FIPA) Jelica Grujić obećala je podršku ovom projektu, za koji je izrazila nadu da je samo prvi korak u investiranju kompanije Henkel u BiH.\nIzvršni direktor “Henkel Ceresita” Jovan Šarenac podcrtao je da će tvornica biti suvremena i automatizirana te da će predstavljati proizvodni i distributivni centar koji će izvoziti na tržišta Hrvatske, Crne Gore i Albanije. (Dnevni avaz)\nPrethodni članakMerkur se dijeli na dva dijela, novi ide u prodaju\nSljedeći članakJa TRGOVAC magazin – travanj 2013.


Evro nestaje – Evropa kašlje - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Свет/Evro nestaje – Evropa kašlje\nДејан Лукић 06/06/2010\tСвет 1. коментар\nDuh je pušten iz boce, izgovorena je do sada neizricana dilema: koliko je evro bolestan, da li će preživeti i, ako ne preživi, kakva se sudbina piše projektu evropske super države, koncipirane Lisabonskim ugovorom?\nU londonskom Sitiju duh je pušten iz boce, izgovorena je do sada neizricana dilema: da li će evro preživeti? Rečeno u domaćem žargonu, pitanje je „od 24 hiljade dolara“, ali samo po sebi nije više tabu i, još značajnije, pokrenulo je debatu o samoj sudbini EU u njenom sadašnjem konceptu i ambicijama. U turbulenciji oko evra nastalo je, beleži se, zatišje koje ne može dugo da traje, jer je kriza ostavila Uniju „neizvesnom, ranjenom i podeljenom“ (Dejli Telegraf).\nDA LI ĆE PREŽIVETI\nUrednik Bi-Bi-Sija za Evropu Gevin Hjuit registruje da bi Nemačka, motor Unije, „najradije da vrati svoju marku“; Dominik Štros (MMF) izgovara da „celi svet počinje da gubi poverenje u Evropu“; čuveni istoričar Sajmon Sačma govori o „velikoj evropskoj rupi“ i predviđa neku vrstu evropske bune protiv briselskih „otuđenih gospodara vladanja“, dok u svesti miliona građana širom sveta narasta, navodi Hjuit, osećaj da je „evropska ideja, naprosto, izgubila svoju potenciju“.\nU istom tonu, kolumnista nedeljnog „Mejla“, Stiven Glover, objavljuje rezultate istraživanja foruma „Otvorena Evropa”, u kome se ispostavlja da kriza u EU nije isključivo posledica ekonomskog neuspeha Zajednice nego je socijalno dublja zbog „totalnog gubitka poverenja između evropske političke elite i građana“.\nKoliko je evro bolestan, da li će preživeti i, ako ne preživi, kakva se sudbina piše projektu evropske super države koncipirane Lisabonskim ugovorom?\nU medijskim analizama i internim papirima u Vajtholu gotovo je konsenzus da 750 milijardi evra koje Brisel ubacuje u spasavanje Grčke i drugih članica Unije iz južne Evrope, nije mnogo više nego, i po rečima same Angele Merkel, kupljeno vreme do ispostave završnog računa. Finansijsko tržište i krupni investitori nisu se, idu dalje analize, „pozitivno uzbudili“ briselskim paketom milijardi, niti ih je on ubedio da je kriza na putu rešenja. Sam evro je i pored paketa, pao u odnosu na dolar, pa čak i prema prilično oslabljenoj funti. U londonskom Sitiju teče uporno priča o bauku nove recesije prema kojoj bi ova sadašnja, a po rečima jednog bankara, bila „blago lelujanje talasa“. Prognozeri crnog scenarija u „kvadratnoj milji“ (Siti) podsećaju ovde da su države širom sveta i Evrope morale 2008. i 2009. godine da novcem poreskih obveznika spasavaju pojedinačne banke, dok su u sadašnjoj evropskoj krizi cele države – Grčka, Španija, Portugalija, Irska – u riziku od bankrota pa, prema tome, kandidati u redu za nove milijarde pozajmica.\nDogodi li se scenario ovih zebnji, forsirana posledica biće kolaps nekoliko najvećih evropskih banaka u čijim rukama će ostati bezvredne obveznice. Već sledećeg jutra ove banke će se, stoji u analizama, zateći sa prosjačkim šeširom u ruci pred kasom EU i Međunarodnog Monetarnog Fonda, a milijarde koje će one tražiti biće stostruko veće od sadašnjeg briselskog paketa.\nApostoli crnog scenarija u Sitiju ne mora neophodno da budu u pravu, jer, napokon, događaji poslednjih godina pokazuju da ni političari, ni Nobelovci sa područja ekonomije i finansija nisu ovladali zagonetnim čudima i hirovima međunarodne ekonomije. Ali, na strani crnog scenarija stoji ovaj krupan argument obolelog evra i kontradickije među evropskim partnerima o načinu tretmana bolesnika.\nLondonski eksperti pominju često i kao plastičan prizor, noć od 10. maja kada su ministri finansija EU, posle „bratoubilačkog rata“ koji je trajao 11 sati, odlučili da, napokon, sa tih 750 milijardi prikače na veštačko disanje obolele zemlje evro-zone, od kojih je Grčka u šok sobi, sa deficitom od 12,2 odsto bruto nacionalnog produkta. Te noći, podseća se Emanuel Barozo, predsednik Evropske komisije, ličio je na generala združene komande NATO-a, koji se poziva na član 5 povelje Alijanse gde stoji da je napad na jednu članicu (Grčka) napad na sve. Čak je i 60 milijardi evra izdvojenih iz paketa za potrebe „brze intervencije“, zvučalo sinhrono sa „Snagama za brzu intervenciju“ NATO-a. Svi za jednog, jedan za sve u ratu protiv perfidnih bankara, otkačenog valutnog tržišta i „finansijskih terorista“, a za, u suštini, spas jednog projekta super države čiju izgubljenu čaroliju tako oštro sada eksponira oboleli evro.\nU toj burnoj briselskoj noći lebdeli su u etru, a prema metafori jednog londonskog komentatora, neizgovoreni pokliči „Smrt bankarima“, „dole spekulativno tržište“ i komande Angele Merkel „na Juriš“! Iz toga bi proizlazilo da su perfidni bankari i finansijski teroristi isključivo krivi što su Grci jeli više feta sira nego što su mogli da plate.\nNajavljeni udar Merkelove na „finansijske teroriste“ podržao je Bin Laden finansijskog terorizma, Džordž Soroš, onaj isti gospodin koji je one „crne srede“ za Britaniju 1993. za samo jednu noć manipulacije sa funtom zaradio celu jednu milijardu dolara\nPODRŠKA FINANSIJSKOG TERORISTE\nPre dolaska njenog ministra na sastanak u Brisel Angela Merkel, pristalica bizmarkovske discipline u Uniji, najavila je da će Nemačka unilateralno staviti van zakona tzv. „hedž fondove“, anglo-saksonsku praksu manipulacije tuđim parama. Dobar Bizmark, ali slab dijagnostičar, Merkelova sada traži da cela Unija uvede prusku disciplinu, zajedničku finansijsku komandu i jedinstvene kazne za sve buduće prestupnike u Uniji – politika koja je u finansijski liberalnoj Britaniji, gnezdu najvećeg broja evropskih hedž fondova, izazvala, koliko podsmeh toliko i koncentraciju.\nParadoksalno i ironično istovremeno, Merkelov najavljeni udar na „finansijske teroriste“ podržao je niko drugi nego Bin Laden finansijskog terorizma, Džordž Soroš. To je onaj isti gospodin koji je one „crne srede“ za Britaniju 1993. za samo jednu noć manipulacije sa funtom zaradio celu jednu milijardu dolara.\nLondonski „Ekonomist“, komentarišući sastanak ministra finansija u Briselu, postavlja pitanje: šta su Briselijanci postigli tim paketom i koliko će to izlečiti grčkog bolesnika i evropsku bolest. U neku ruku teza je da su ministri finansija EU razmeštali stolice na „Titaniku“ kada je već bio udario u ledeni breg.\nZbirna dijagnoza u Londonu je da je kriza dužnika u Grčkoj i drugim kandidatima za prosjačenje pred vratima Brisela i MMF-a samo za momenat odgođena. Meseci raspleta tek slede, sve su varijante u igri, pa i ona najgora. U svakom slučaju, novi momenat u rečniku previđanja je da je u etar poletela do sada neizgovorena reč „odlazak evra“. Eksperti u Sitiju za sada samo oprezno kažu da se evro zaputio džombastim putem. Pri tome većinsko mišljenje je da ako evro padne, pala je noseća konstrukcija lisabonskog projekta. Upravo to je i baš tim rečima rekla sama Angela Merkel kada je pristala da Nemci plate najveću sumu u paketu spasavanja Grčke od bankrota, odnosno evra od odlaska sa istorijske scene.\nU Londonu su, povodom pitanja o evru i budućnosti same EU, u opticaju dva predviđanja. Prvo operiše sa eventualnim kolapsom evra, koji bi pokrenulo povlačenje jedne članice Unije iz evro-zone. To bi, prema ovom scenariju, poteglo drugi talas finansijske krize i vodilo obnavljanju recesije u Evropi, još žešće nego ove sadašnje. Ovakav ishod bio bi, računa se, loš i po Britaniju. London, istina, hvali Boga što nije u sistemu evra, ali 65 odsto trgovinske razmene Britanije ide preko EU čije ekonomije operišu zajedničkom valutom evra. Ukoliko bi Evropa potonula u novu depresiju Britanija bi otišla zajedno sa njom.\nPostoji jaka struja, drugi scenario, u Sitiju i Vajtholu, koja ceni da kolaps evra, iako praćen ekonomskim šokom, na duži rok može da bude dobra stvar za Britaniju. Ova opcija polazi od toga da je evro politički projekt. I nije ništa mnogo više nego spiritus movens i mašina evropskih inetegracija. Ovde se ima u vidu da je Nemačka žrtvovala dojče marku, dugogodišnju najjaču valutu Evrope, zarad čvršće uvezane političke unije.\nBritanske pristalice čvršće integracije, primer je drugi čovek u sadašnjoj koalicionoj vladi, vođa liberala Nik Kleg, insistiraju da Britanija treba da napusti funtu i uđe u evro, ali ne prevashodno zbog ekonomskog rezona, nego zato što evro smatraju baznim kamenom celog evropskog političkog projekta. Drugim rečima, ostati izvan evra znači biti odsutan iz eventualnih prednosti evropskog integrisanja. Upravo kao što je rekla Angela Merkel kada je ubeđivala svoje Nemce da progutaju 147 milijardi evra nemačkog dela paketa za spasavanje članica u krizi: „ako evro padne, Evropa je pala“. Krajnje sublimirano, bez evra san o visoko integrisanoj Evropi ostaje samo san.\nIDEAL O SUPERDRŽAVI\nEvro, dakle, mora da bude branjen i odbranjen svim sredstvima da bi se odbranio politički projekat. Da bi se to izvelo imperativ je uspostavljanje jedinstvene finansijske disipline i jedinstvene komande. A da bi se uspostvilo jedinstvo ključ je novi stepen intregrisane političke unije. Rezimirano:evro i njegova kriza traže ubrzavanje procesa daljih integracija prema superdržavi. Tu se pokazuje da ni Lisabonski ugovor nije više dovoljan. I odatle su već izašli zahtevi (Nemačka, Francuska) da se evro mora ojačati amandiranjem Lisabona kako bi se uveo mehanizam novog centralizma i novih zajedničkih sankcija prekršiteljima objedinjene finansijske i fiskalne politike. Traži se uvođenje novih centralizovanih mehanizama koji će Briselu dati vlast ne samo da na vreme kažnjava prekršioce (u ovom slučaju Grčka, Španija, Portugalija), nego da se direktno upliće kao arbitar u budžete članica.\nKriza evra je pogodila u suštinu ideala o EU kao superdržavi, dirnula u njen centralni nerv i njene kontroverze. Dejvid Kameron, novi premijer Britanije, na svom prvom putovanju u Nemačku posle pobede na parlamentarnim izborima od 6. maja, rekao je otvoreno Angeli Merkel da će Britanija staviti veto na svaki budući pokušaj da se Briselu dozvoli arbitrarna reč u budžetima pojedinih država Zajednice. Mada je ovde odmah pitanje kako bi Britanija koja nije u zoni evra trebalo da sputava ostale članice da brane svoju valutu.\nU svakom slučaju, stabilna je činjenica da London ostaje kod svoje funte najmanje za sledećih pet godina koliko treba da traje život ove vlade. O tome je postignut čvrst sporazum koalicionih partnera, konzervativaca i liberala. Pri tom, koalicioni partneri su načisto da će evro, ako preživi, nastavi da služi kao glavna podloga daljeg integrisanja Unije-proces koji nema podršku glavnog partnera (konzervativaca) u koalicionoj vladi na Temzi, ali – još više – dalje integracije nemaju većinsku podršku Britanaca.\nJoš jednom, kojim putem će nastaviti EU, odgonetka je, po analizama u Londonu, dobrim delom u sudbini evra. „Ako evro preživi, imaćemo više integracija. Ako ne preživi, biće ih manje i celi evropski proces kakvom trenutno teže integracionisti, biće mrtav.“\nKOLAPS KAO PRILIKA\nNa Temzi nisu spremni da sa suzama dočekaju eventualno opelo valuti u kojoj nisu. U jednom komentaru stoji da bi kolaps evra Britanci čak doživeli kao priliku „da ponovo uzmemo u svoje ruke našu političku sudinu i izbegnemo sve težu i sve manje demokratsku ruku Brisela“. A kako oko svakog oblaka postoji srebrnasta aura, za neke evropske zemlje, ide dalje analiza, smrt evra bi čak dovela do njihovog ekonomskog oporavka. Nemačka, primerice, ne bi više morala da finansira „južnoevropske rasipnike“, piše pomenuti Stiven Glover.\nU Londonu su, međutim, prilično uvereni da će se politička elita u EU, pod vođstvom Nemačke i Francuske, tući „do poslednjeg čoveka“ da bi sačuvala zajedničku monetu, jer je na njoj bazirano „sve u šta veruju“ (Tajms).\nIstina je, na kraju, da evro i njegova sudbina ostaje, po britanskim analizama, i dalje „pitanje od 24 hiljade dolara“, ali je gotovo konsenzus da EU ovako dalje ne može i da je njen fundamentalni problem, bez obzira šta bude sa njenom valutom, enormna zaduženost i nizak ili negativan ekonomski rast. Jednostavno,najveći broj evropskih zemalja živi iznad svojih mogućnosti i čas istine je već stigao. Predstoji, stoga, era lišavanja, dosadašnja evropska država relativnog blagostanja i ceo dosadašnji socijalni model beleže svoj kraj. Vodeći britanski kolumnista, Sajmon Dženkins, pominje da usred ovog tektonskog ljuljanja, nijedan evropski lider nije još izašao sa suvislom predstavom „društvene revolucije pred kojom se nalazimo“.\nAmerički opserver Ričard Has, predsednik prestižnog Saveta za spoljne odnose, konstatuje da EU nije više „obljubljena opcija“ u širokom svetu. Ujedinjena Evropa prestala je, veli, da bude „podsticajni pojam u imaginaciji većine njenih građana“.\nKonačno, novi realizam podstaknut samo delimično krizom evra, bacio je u EU temu daljeg prijema novih članica na udaljenu marginu, po nekima na produženo zamrzavanje. Prema nekim izvorima u Vajtholu, koji se bave ovom oblašću, takozvane „spoljne integracije“(prijem novih) neće biti na dnevnom redu sve dok u samoj Uniji ne bude poznat ishod „unutrašnjih integracija“ koje nalaže Lisabonski sporazum, a koje forsira osovina Berlin-Pariz. Po istim izvorima, vreme zamrzavanja trajaće, u najboljem slučaju koliko i pitanje o životu ili smrti evra. Sa tog stanovišta, očekivanje i propagiranje da će se EU i dalje aktivno baviti marginalijama prijema novih članica, znače politički autizam ili, u najboljem slučaju, lošu politiku.\nКључне речивелика британија грчка европска унија\n09/06/2010 у 12:51\nI na kraju, ljevičarski vođa studentskog pokreta u Europi iz 1968. godine i današnji zastupnik u Europskom parlamentu u Strasbourgu, Daniel Cohn-Bendit je 16.listopada 2001. na francusko-njemačkom Tv-kanalu “Arte” izjavio: “Komunizam predstavlja veće zlo od njemačkog fašizma”.


Vlada Crne Gore se nije izjašnjavala o ukidanju pomjeranja kazaljki - Moja Crna Gora\nVlada Crne Gore se nije izjašnjavala o ukidanju pomjeranja kazaljki\nPrethodnih mjeseci u zemljama članicama Evropske unije bila aktuelna anketa o tome da li treba ukinuti polugodišnje pomjeranje kazaljki. Na osnovu objavljenih rezultata ankete, u kojoj je učestvovalo skoro pet miliona ljudi, i koji su ogromnom većinom podržali ukidanje pomjeranja kazaljki juče je Evrpska komisija objavila predlog za ukidanje polugodišnjeg pomjeranja sata u Evropskoj uniji od naredne godine.\nEK je dala državama članicama EU slobodu da odluče da li žele da zadrže ljetnje ili zimsko računanje vremena. Crna Gora nije razmatrala ovu mogućnost.\n“Crnogorska Vlada se o tome do sada nije izjašnjavala”, saopšteno je CdM-u iz Vlade.\nPodsjećamo u anketi Evropske komisije sprovedenoj o tome od jula do avgusta učestvovalo je rekordnih 4,6 miliona ljudi i većina se izjasnila protiv pomjeranja kazaljki.\nEvropska unija je svoje građane pitala da li žele da zadrže prelaske s ljetnjeg na zimsko računanje vremena. I ako ne žele, koje računanje žele zadržati: ono zimsko ili ljetnje?\nMnogi građani Evropske unije su ovu ideju prihvatili objeručke.\nParlamentarci koji su se zalagali za ukidanje dosadašnje prakse navode da su “istraživanja pokazala da petina populacije pati od zdravstvenih problema zbog mijenjanja sata”.\nTags pomjeranje sata


FIFA kup konfederacija: ako želi dalje, Rusija mora da pobedi Meksiko - Meridianbet Vesti\nFudbal Author:\tBudimir Svilar - 24/06/2017\nRusija nema mnogo izbora ako želi da se nađe u drugoj fazi FIFA Kupa konfederacija, međutim Meksiko definitivno ne može da se opiše kao “lak zadatak“ koji bi prethodio ostvarenju želja domaćina.\nZa Rusiju, matematika je jednostavna – Zbornaja mora da pobedi ako želi da nastavi takmičenje, što je upravo ono što je selektor Stanislav Čerčesov želeo da izbegne u poslednjem kolu grupne faze. Međutim, jedan deo odgovornosti za slab rezultat protiv Portugala snosi i on sam, budući da je u okršaju sa šampionom Evrope koristio veoma defanzivnu taktičku varijantu sa samo jednim napadačem i čak petoricom fudbalera u odbrani, koja se na kraju uopšte nije isplatila.\nPošto je za domaćina duel sa Meksikancima biti ili ne biti za prolazak grupe, Čerčesov će verovatno ubaciti Dmitrija Poloza kao podršku Fedoru Smolovu i povećati broj fudbalera u serdini terena nauštrb onih u odbrani.\nDefanzivna linija nije loše izgledala ni protiv Portugala, ali je jedna greška Fedora Kudriašova za posledicu imala gol koji je postigao Kristijano Ronaldo, a za koji se na kraju ispostavilo da će biti jedini.\nMeksiko ima luksuz da mu odgovara i nerešen rezultat, pa se može pretpostaviti da se fudbaleri u zelenim dresovima neće previše zaletati na Kazanj areni. Pobeda protiv Novog Zelanda nije bil posebno impresivna, ali je cilj postignut, što je na turnirskom sistemu takmičenja najvažnije.\nEl Tri je u tom susretu bio bez dvojice golgetera, Havijera Hernandeza i Karlosa Vele, pa je za preokret u drugom poluvremenu bio zadužen fudbaler Porta, Hektor Herera koji je uspešno povezao redove svog tima, a pogotke su postigli Himenez i Peralta.\nOsorio je ubacio i veterana Rafu Markeza, člana meksičke reprezentacije koja je 1999. godine osvojila Kup konfederacija.\nMeksiko je inače jedina selekcija od osam prisutnih koja se može pohvaliti takvim uspehom.\nRusija i Meksiko su se u zvaničnim mečevima sastajali 12 puta, a bilans je ubedljivo na strani Zbornaje koja ima četiri pobede naspram jedne koju je Meksiko ostvario davne 1986. godine.\nMeridianbet je za pobedu Rusije dao kvotu 3.10, a pošto bi takav tip odveo domaćina u sledeću rundu takmičenja – zašto ne pokušati?\n21.6.2017. FIFA Kup konfederacija: Rusija je autsajder, ali Portugal nikad nije slavio u Moskvi!\nTags:Fedor Smolov, FIFA, Hektor Herera, Kristijano Ronaldo, Kup Konfederacija, kvota, Meksiko, Meridianbet, Rusija, selektor\nATP Hale: Federer spremio “vatreno krštenje“ za mladog Kačanova!\nFudbal U21: na koji način Italija može do pobede protiv Nemačke?


Dobro u ljudima: Lice ulice Novi Sad - Javni servis\nDobro u ljudima: Lice ulice Novi Sad\nZasnovan na programu podrške osobama sa poteškoćama u psihosocijalnom funkcionisanju klub “Kompas” radi na osnaživanju svojih korisnika za aktivniji i samostalniji život u zejednici.\nKlub čine mladi ljudi, volonteri, koji rame uz rame sa korisnicima organizuju hmanitarne akcije uz pomoć kojih bude dobro u ljudima.\nNajveću podršku dobijaju od fondacije “Lice ulice” koja zapošljava veliki deo njihovih korisnika koji od svake prodaje magazina polovinu novca zadržavaju za sebe, dok se druga polovina novca usmerava u štampu novih nadolazećih izdanja.\nDobro delo kluba “Kompas” prepoznato je i od strane organizacije “Dečije selo” koje im je ustupilo prostor za dalji rad i humanitarne aktivnosti, vodeći se time da njihov primer ne sme ostati nezapažen.\nSrpski filantropski forum i redakcija emisije Dobro u ljudima, povodom Nacionalnog dana davanja, predstavljaju najzanimljivije priče individualnog i kolektivnog aktivizma kao deo kampanja Srbija bez barijera. Projekat za unapređenje okvira za davanje finansira Američka Agencija za međunarodni razvoj USAID. Mesec pristupačnosti realizuje se u sklopu kampanje Srbija bez barijera koju realizuje Srpski filantropski forum sa Koalicijom za dobročinstvo koju čine Fondacija Ana i Vlade Divac, Trag fondacija, SMART kolektiv, Privredna komora Srbije, Forum za odgovorno poslovanje i Katalist Balkans. Kampanja se ralizuje u okviru Projekta za stvaranje povoljnije okvira za davanje koji finansira Američka Agencija za međunarodni razvoj USAID.\n26. October 2020. Javni servis\nDobro u ljudima – Nedostatak udžbenika na brajevom pismu, velika prepreka za obrazovanje slepih\n23. October 2020. Javni servis\nDobro u ljudima – IDEA lab\n21. October 2020. Javni servis\n20. October 2020. Javni servis\n“Dobro u ljudima” o Nacionalnom danu davanja\nBiljana Srbljanović – Bulicid


BANJALUKA - Moto klub "Bezbjednost" Banja Luka je u saradnji sa Auto-moto savezom Republike Srpske (AMS RS), Agencijom za bezbjednost saobraćaja RS i Međunarodnom policijskom asocijacijom - Regija Banjaluka, održao prvi trening bezbjedne vožnje za motocikliste pod nazivom "Bezbjedna vožnja. Jedina koja traje!".\nTrening je održan od 3. do 5. avgusta 2018. godine i sastojao se od teoretskog i praktičnog dijela. Realizovali su ga licencirani instruktori iz Evropske unije, Slovenije i Srbije s ciljem povećanja svijesti o potrebi za bezbjednijim ponašanjem i pažljivim odnosom motociklista u saobraćaju.\nNa teoretskom dijelu treninga bezbjedne vožnje, licencirani instruktorski tim je učesnicima pojasnio tehničke osnove i primjenu zakona fizike tokom vožnje, tehnike iznenadnog kočenja, moguće reakcije motocikla u krivinama i zanošenje, upravljanje motociklom, bezbjednosne uređaje na motociklu, reakcije u iznenadnim situacijama i nailaženje na prepreke, te se govorilo o gumama i zaštitnoj opremi.\nNa praktičnom dijelu obuke ukazano je na greške koje su prisutne tokom vožnje, ali i vještine upravljanja, koje su učesnicima treninga omogućili da znaju kako da budu bezbjedni tokom vožnje, kao i kako da savladaju kritične situacije do kojih može doći.\nInstuktori su učesnicima praktično pokazali kako da pripreme motocikl za vožnju, vježbe održavanja ravnoteže, upravljanje i vođenje motocikla, upravljanje motociklom tokom spore vožnje, tehniku vođenja pogledom, tehniku obrnutog upravljanja, iznenadno kočenje i slalom.\nPrvi put je korišćeno trenažno vozilo, radari za mjerenje brzine, a među učesnicima su bile i tri žene koje su uspješno savladale sve postavljene zadatke.


Bogdan Bogdanović - Sputnjik Srbija\n„U Partizanu nisam video drugu opciju, Željko mi je stavio do znanja da grešim“\nBogdan Bogdanović, srpski košarkaš i igrač Atlante Hoks, govorio je o tome kako je igranje pod vođstvom Željka Obradovića u Fenerbahčeu transformisalo način na koji je gledao na košarkašku igru, kao i o stvarima koje je naučio od srpskog trenera.\nBogdan je pronašao novog Bogdana /video/\nBogdan Bogdanović, košarkaš Atlante Hoks, skrenuo je pažnju američkim univerzitetima na talentovanog srpskog beka Bogdana Zimonjića koji nosi dres Dinamika sa Dorćola.\nBogdan Bogdanović, bivši košarkaš Partizana i Fenerbahčea, konačno, posle četiri godine, počeo je da igra na nivou na kom su svi očekivali da će biti kada je otišao u NBA ligu.\nSramna predstava Atlante bez Bogdanovića /video/\nKošarkaši Atlanta Hoksa zabeležili su jedan od najubedljivijih poraza u svojoj istoriji u meču u kojem nije bilo srpskog beka Bogdana Bogdanovića.\nSakramento Kingsi pre nekoliko meseci odlučili su da ne izjednače ponudu Atlante Hoks za Bogdana Bogdanovića, čime su napravili veliku grešku jer srpski košarkaš igra najbolju sezonu u karijeri.\nŠpanski list „Marka“ objavio je tekst u vezi potencijalnog tima Jugoslavije, uz anketu na kraju u kojoj su postavili pitanje – da li bi današnja ekipa Plavih mogla da pobedi američki Drim tim?\nMaestralni Bogdanović srušio Janisa i Bakse! /video/\nKošarkaši Atlante Hoks pobedili su Milvoki Bakse 111:104, a utakmicu je obeležio srpski košarkaš Bogdan Bogdanović koji je u poslednjoj četvrtini postigao 12 od ukupno 32 poena.\nBogdan trojkama ugasio „vrelinu“, Bjelici ni minut /video/\nSrpski reprezentativac Bogdan Bogdanović vodio je Atlantu do nove pobede, a „žrtva“ je ovoga puta bio Majami Hit koji je poražen rezultatom 118:103 (31:30, 31:31, 33:28, 23:14).\nSlabo šutersko veče Bogdanovića, Atlanta nastavila da gazi Istokom\nKošarkaši Atlante Hoks pobedili su Orlando Medžik 112:96, u utakmici u kojoj Bogdan Bogdanović nije imao najbolje šutersko veče.\nBogdanović i Jang terorisali koš Indijane, Kapela skakao kao „kengur“ /video/\nAtlanta je upisala novu pobedu u NBA ligi, a najzaslužniji za to bili su Bogdan Bogdanović i Trej Jang, koji su protiv Indijane - 129:117 (35:23, 31:34, 28.33, 35:27) postigli ukupno 57 poena. „Srpski snajper“ zaustavio se na broju 23, dok je Jang ubacio 11 više.\nBogdanović u formi života /video/\nBogdan Bogdanović odigrao je još jednu sjajnu partiju u dresu Atlante Hoks, s tim što ovoga puta ekipa nije ispratila njegov tempo, te je franšiza iz Džordžije pretrpela poraz od Milvoki Baksa – 120:109.


Svečano otvoren most “Srbija” u Čelincu\nČetvrtak, 25.07.2019., 21:11 Četvrtak, 25.07.2019., 21:11\nU Čelincu je svečano otvoren novi gradski most “Srbija” u čiju gradnju su ova lokalna zajednica, vlade Republike Srpske i Srbije uložile 1,7 miliona KM.\nOtvaranju mosta prisustvovala je predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović i delegacija Vlade.\nCvijanovićeva je rekla da je želja republičkih vlasti da svaka opštine u Srpskoj dobije ono što joj je potrebno – most, školu, put…\nOna je istakla da je važno što je Srbija uvijek uz Srpsku, zahvalivši premijerki Srbije Ani Brnabić i predsjedniku Aleksandru Vučiću.\n– I ovaj most je naš zajednički uspjeh, mnogo je projekata, Srbija je ostavila trag u svakoj našoj opštini – naglasila je predsjednica Srpske.\nSvečanom otvaranju novog gradskog mosta u Čelincu prisustvovao je i predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović, kao i Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije.


Romanija planinare počastila zimskom idilom | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Romanija planinare počastila zimskom idilom\nSOKOLAC – Više od 200 planinara učestvovalo je na Trećem proljećnom pohodu na Romaniju, osvojivši najviši vrh ove planine Veliki Lupoglav /1.652 metara/ iako im vremenske prilike danas nisu bile naklonjene.\nOrganizator ove planinarske manifestacije, uvršetene u kalendar takmičenja Planinarskog saveza Republike Srpske, je sokolačko Planinarsko društvo /PD/ „Glasinac“.\nSekretar ovog društva Vera Mijatović rekla je Srni da je u današnjem planinarskom pohodu učestvovalo 25 društava iz Republike Srpske i Srbije i da je sve proteklo u najboljem redu, iako je učesnike na stazi dugoj 15 kilometara povremeno pratio jak vjetar i susnježica.\nPrema njenim riječima, na ovaj pohod, osim društava iz Republike Srpske odazvala su se društva iz Priboja, Kruševca, Kraljeva, Beograda, Knjaževca, Šapca, Bajine Bašte, Loznice i Valjeva.\n„U pratnji vodiča Velemira Ninkovića i Miroslava Divčića više od 220 ljudi je prošlo stazom dugačkom 15 kilometara od lokacije Nadromanija gdje je naša planinarska koliba do najvišeg vrha Romanije Velikog Lupoglava“, kaže Mijatovićeva.\nOna je dodala da je nekoliko grupa planinara posjetilo i Vidikovac-Crvene Stijene, kotu koja je udaljena od planinarske kolibe dva kilometra, sa koje se pruža divan pogled prema svim većim vrhovima istočnog i centralnog dijela BiH.\nNačelnik opština Sokolac Milovan Bjelica rekao je Srni da je ovoj opštini velika čast i zadovoljstvo što su domaćini ovakvom skupu.\n„Ovo je rezultat dosljednog i napornog rada PD `Glasinac` koje već dugo godina radi na okupljanju ljubitelja prirode i zdravog života i uspostavljanju prijateljskih veza sa svim društvima u BiH i Srbiji“, rekao je Bjelica.\nOn je istakao da lokalna uprava daje maksimalnu podršku radu ovog planinarskog društva, kao i u ovam projektu kroz koji je opština Sokolac zajedno sa UNDP-om obezbijedila dodatna sredstva za markiranje staza na platou Romanije.\nBjelica je najavio da će lokalna uprava nastaviti aktivnosti u vezi sa rješavanjem pitanja planinarskog doma na Romaniji.\nPlaninarsku manifestaciju „Treći proljećni pohod na Romaniju“ podržali su opština Sokolac, međunarodna organizacija „Vorld vižn“ i članovi PD „Glasinac“.\nPrethodni članakPrijem za penzionisane policajce\nNaredni članakPredstava „Zla žena“ ponovo osvojila publiku


Transatlantsko partnerstvo ekološka pretnja za Evropu - 24.10.2015, Sputnik Srbija\nTransatlantsko partnerstvo ekološka pretnja za Evropu\nU slučaju zaključivanja sporazuma o Transatlantskom trgovinsko-investicionom partnerstvu biće stvorena zona slobodne trgovine između SAD i EU. Britanska... 24.10.2015, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, transatlantsko trgovinsko-investiciono partnerstvo (ttip)\n© AP Photo / Virginia MayoZastave EU i SAD na punom Mesecu\nU slučaju zaključivanja sporazuma o Transatlantskom trgovinsko-investicionom partnerstvu biće stvorena zona slobodne trgovine između SAD i EU. Britanska organizacija „Global džastis nau“ u smatra da će sporazum sniziti standarde bezbednosti u Evropi, zbog čega bi evropske zemlje mogao da zapljusne talas ekološki štetnih i za čoveka opasnih proizvoda.\nNova runda pregovora o ovom Transatlantskom trgovinsko-investicionom partnerstvu održana je od 19. do 23. oktobra u Majamiju.\nKritika na račun Transatlantskog trgovinsko-investicionog partnerstva sve je veća. Prema podacima novog izveštaja, sporazum će dovesti do snižavanja standarda bezbednosti u zemljama EU.\nAmerički trgovinski sporazumi su ubistveni\n7 Oktobar 2015, 13:42\nKljučna tačka sporazuma, „saradnja u sferi regulacije“, zvuči bezazleno, ali zapravo znači da će korporacijama biti dozvoljeno da rade sve što zažele. Kompanije će moći da učestvuju u sastavljanju pravila i, ako bilo koja od njih nije zadovoljna rezultatom, moći će da utiče na promenu pravila u svoju korist.\nBritanska organizacija „Global džastis nau“ strahuje da će sporazum sa SAD usporiti usvajanje pravila u sferi bezbednosti, što može da donese talas ekološki štetnih proizvoda u Evropu.\n„U SAD se praktikuje mnogo onoga što je u Evropskoj uniji zabranjeno. Pregovori o Transatlantskom trgovinsko-investicionom partnerstvu vode se u tajnosti, zbog čega nam nisu poznati njegovi uslovi. Ipak, na osnovu iskustva od prethodnih trgovinskih sporazuma i vođenja biznisa s obe strane Atlantika možemo da pretpostavimo šta se može očekivati od ovog partnerstva. Ne verujemo da će naše pretpostavke biti razmatrane, ali ovaj sporazum nas veoma zabrinjava i odlučni smo da sprečimo njegovo zaključivanje“, izjavio je aktivista organizacije Gaj Tejlor.\nTransatlantsko trgovinsko-investiciono partnerstvo (TTIP)


Za 5 godina oko Ajfelovog tornja biće prelepa šuma: Ispod simbola Pariza prostiraće se 40 hektara parka - Biznis Telegraf.rs\n13/06/19 | 11:54\nZa 5 godina oko Ajfelovog tornja biće prelepa šuma: Ispod simbola Pariza prostiraće se 40 hektara parka\nAjfelov toranj godišnje poseti više od 30 miliona ljudi\nNovi park oko Ajfelovog tornja, čije otvaranje se planira za 2024. godinu, biće najveći javni zeleni prostor u gradu svetlosti. Pariz je nedavno objavio urbanistički projekat za novi veliki park, koji potpisuje britanska firma Gustafson Porter + Bowman, a koji bi trebalo da upotpuni lokaciju Ajfelovog tornja.\n- Bila sam užasnuta stanjem lokacije i tim što prostor nije adekvatno opremljen da se prilagodi prilivu pešaka i posetilaca. Moramo u potpunosti da dobro razmotrimo ovaj prostor - istakla je za Le Parisien Kathryn Gustafson, jedan od osnivača i partnera u Gustafson Porter + Bowman.\nDugačak "zeleni potez" će se pružati kilometrima između Trokadera i Marsovih polja. Prema planu, transformaciju će doživeti i most Jena koji povezuje desnu i levu obalu grada, i postaće isključivo pešački most. Širom nove lokacije biće organizovano mnoštvo vizuelno i namenski raznolikih zona.\n- Pariz, grad klimatskih sporazuma, potvrdiće svoje mesto kao lidera u zaštiti životne sredine. U gradu koji ima veoma veliku gustinu naseljenosti, moramo imati velike otvorene prostore kako bismo u njemu mogli da dišemo - istakla je gradonačelnica Pariza An Idalgo.


Amazon povećao prodaju za 50 posto – Personal magazin\nNajveća svetska online trgovina Amazon saopštila je da je zabeležila rast prodaje od 51% u drugom kvartalu. Ovakav porast predstavlja najveći rast prodaje u posljednjih 10 godina, pokazujući kako elektronsko poslovanje…\nNajveća svetska online trgovina Amazon saopštila je da je zabeležila rast prodaje od 51% u drugom kvartalu. Ovakav porast predstavlja najveći rast prodaje u posljednjih 10 godina, pokazujući kako elektronsko poslovanje nastavlja ekspanziju i u situaciji globalne ekonomske nesigurnosti,.\nProdaja Amazona prema tržišnoj vrednosti porasla je na 9,9 milijardi dolara do kraja drugog kvartala, ali se neto dohodak smanjio 8%, na 191 milion dolara što pokazuje želju da se žrtvuje profit i investira u cilju osvajanja dela tržišnog uela konkurencije.\nAmazon povećao prodaju za 50 posto was last modified: July 28th, 2011 by Redakcija\nAmazonE-trgovinaelektronsko poslovanjeonline prodaja\nMogućnost elektronskog zakazivanja termina za lične karte i pasoše