Razvoj novih proizvoda i usluga kroz komercijalizaciju istraživanja u malim i srednjim preduzećima\n, 5. decembar 2019\nMultifunkcionalna rukavica za osobe sa oštećenim vidom, edukativna platforma za decu školskog uzrasta, trake za pasivnu zaštitu od vatre koje su napravljene od recikliranih sirovina i bioloških materijala... samo su neke od inovacija koje će u narednom periodu razvijati preduzeća zahvaljujući finansijskoj podršci Evropske unije i Vlade Republike Srbije kroz projekat Razvoj novih proizvoda i usluga kroz komercijalizaciju istraživanja u malim i srednjim preduzećima,vredan 4,5 miliona evra.\nNa svečanosti INNOVATION DATE,Fond za inovacionu delatnost je danas predstavio 33 preduzeća kojima je odobreno finansiranje za razvoj inovacija u okviru Programa ranog razvoja i Programa sufinansiranja inovacija, u ukupnom iznosu od 4,1 miliona evra.Inovativni projekti za koje je odobreno finansiranje dolaze iz različitih industrijskih oblasti, a najviše iz oblasti softvera i izrade aplikacija, Internet of Thnigs. Većina podržanih posluje u Beogradu, zatim Novom Sadu i Kragujevcu.\nNa svečanosti su se obratili ministar prosvete nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević, ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović i ambasador i šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji Nj.E. Sem Fabrici.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević ocenio je da je ključ razvoja u obrazovanju, nauci i inovacijama.\nOn je naveo i da javni poziv Fonda pokazuje da iz godine u godinu postoji sve veće interesovanje za programe podrške razvoju inovacija.\n„Ulaganje u nauku, obrazovanje i u inovacije je ulaganje u našu budućnost. Siguran sam da napore i učinak Vlade već prepoznajete. Budžet za inovacije raste od 2017. godine, tako je za 2020. godinu opredeljeno više sredstava kako za Fond za inovacionu delatnost tako i za Fond za nauku“, rekao je ministar.\nOn je dodao i da srpska privreda stalno pokazuje inovativni potencijal i spremnost da se inovativne ideje pretoče u konkretne proizvode za kojima postoji potražnja na tržištu.\n„Mala i srednja preduzeća čine okosnicu svake ekonomije i nosioci su 90 odsto privredne aktivnosti u svakoj državi. Ona predstavljaju ključni faktor ekonomskog rasta i stvaranja novih radnih mesta. Vlada Republike Srbije želi da, uz podršku Fonda za inovacionu delatnost, podstiče rast i razvoj malih i srednjih preduzeća, kroz implementiranje novih tehnoloških rešenja i kreativnih ideja, tako da one postanu realan proizvod na tržištu. Tu posebno mislimo na oblast veštačke inteligencije, robotike, blokčejna, povezanih uređaja. Na ovaj način, primenom inovacija i digitalizacije u malim i srednjim preduzećima, ali i velikim sistemima, stvara se nova vrednost za srpsku ekonomiju i privredu“, rekao je Nenad Popović, ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj.\n"Programi koje podržava Evopska unija kroz Fond za inovacionu delatnost postaju oslonac srpske ekonomije utemeljene na znanju. Isto to važi i za sektor nauke i istraživanja. Rezultati pred nama su izuzetni: prihodi finansiranih kompanija porasli su sa 6 miliona na 20 miliona evra u šest godina (+ 225%), stvoreno je 480 visokokvalifikovanih radnih mesta, izvoz je povećan za 8,4 miliona evra, podnešeno je više od 33 nacionalne i 25 međunarodnih patentnih prijava. Evropska unija je ponosna što je omogućila ove rezultate,“ rekao je ambasador i šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji Nj.E. Sem Fabrici.\nProgrami Fonda, od početka podržani sredstvima Evropske unije, nakon svoje pilot faze, zahvaljujući sredstvima iz nacionalnog budžeta obezbeđenim kroz Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, postali su stalno dostupni mehanizam podrške Fonda. Kao takvi, oni su stalni oslonac podrške srpskoj privredi zasnovanoj na znanju, kao i naučno-istraživačkom sektoru. Finansijska podrška Evropske unije doprinela je razvoju privatnog i naučno-istraživačkog sektora u Srbiji, a posebno u segmentu trajnog povezivanja akademskog sa privatnim sektorom.\nDirektor Fonda za inovacionu delatnost Ivan Rakonjac je istakao: „Mala privreda i akademski sektor u Fondu imaju partnera za razvoj svojih inovacija. Fond pruža finansijsku podršku sa ciljem razvoja inovativosti i konkurentnosti naše privrede. Naravno, jaka potpora od strane Vlade, pre svega Ministarstva prosvete, nauke i tehnoloskog razvoja i od strane Evropske unije, danas nam je omogućila da javnosti predstavimo nove inovacije, za koje sam siguran da će osvojiti tržišta. Ovom prilikom, čestitam im i želim da budu istrajni i uspešni u daljem radu. Fond će u narednom periodu raditi još intenzivnije, sa većim kapacitetima i, prateći potrebe naših korisnika, novim programima.“\nIznos opredeljen za finansiranje odobrenih projekata u okviru Programa ranog razvoja i Programa sufinansiranja inovacija, finansiranih u okviru ovog Ugovora o Direktnom grantu iznosi 4,1 miliona evra.\nViše o projektu možete saznati na: www.inovacionifond.rs\nPodrška Evropske unije, od početka operativnog rada Fonda 2011. godine, daje presudan podsticaj finansiranju inovacija u Srbiji i jačanju veza između istraživačkog i privatnog sektora. Evropska unija je za programe finansiranja inovacija do sada izdvojila 15,8 miliona evra iz pretpristupnih fondova.


► UNS: Politika cenzurisala odgovor Ljiljane Smajlović na navode Branke Prpe\nUdruženje novinara Srbije (UNS) saopštilo je danas da je list "Politika", "cenzurisao odgovor" predsednice Suda časti UNS-a Ljiljane Smajlović na navode Branke Prpe da je Slobodanu Miloševiću Smajlović "mogla da javi" da je Slavko Ćuruvija u Vašingtonu tražio da "Milošević bude optužen u Hagu".\nKako se navodi saopštenju UNS-a, taj list je iz odgovora izbacio deo u kojem je Smajlović rekla da je "Politika jedini beogradski list koji je preneo čudovišne optužbe Branke Prpe na njen račun, a da nije ni pokušao da čuje drugu stranu".\nUNS navodi i da je Smajlović u odgovoru "Politici" navela a da taj list nije preneo, da su "svi drugi uporedo hteli da čuju i njen odgovor na Brankino naknadno sećanje posle dvadeset godina, kao i da se nada se da taj profesionalni i etički propust ne stoji u nekoj vezi sa činjenicom da je Branka Prpa u crnogorskoj Pobjedi predstavila Slavka Ćuruviju slično kako je to na stranicama Politike i njenih izdanja unazad godinu dana dozvoljavano Đorđu Martiću".\nUNS navodi u saopštenju i da je "Politika" prethodno objavila optužbu istoričarke i partnerke Slavka Ćuruvije Branke Prpe, а da nije tražila reakciju Ljiljane Smajlović.\nPrpa je ranije izjavila da je njenom ubijenom suprugu, vlasniku "Evropljanina" i "Dnevnog telegrafa" novinaru Slavku Ćuruviji "presudila" rečenica da protiv Slobodana Miloševića treba da bude podignuta haška optužnica i aludirala da je Ljiljana Smajlović dojavila Miloševiću da je Ćuruvija to rekao na večeri sa zvaničnicima američkog Stejt departmenta.\nParadoksalno ali istinito, posao cenzora u svim vremenima i svim sistemima nikada nije bio lak. U krajnjem skoru uvek je bivao osujećen, a sizifovski napori i nalogodavaca i izvođača radova po...\nBroj napada i pritisaka na novinare u 2019. godini u porastu je u odnosu na prethodne dve godine, a Udruženje novinara Srbije (UNS) je u bazi za 2019. godinu zabeležilo 90 slučajeva u kojima su...


Tužilaštvo Srbije neće goniti Jovanovića\nTužilaštvo Srbije je utvrdilo da u izjavi predsednika Liberalno demokratske partije (LDP) Čedomira Jovanovća koji je u Skupštini afričke lidere nazvao "kanibalima", nema elemenata krivičnog dela.\nPortparol Republičkog tužilaštva Tomo Zorić rekao je to utvrđeno nakon što je Tužilaštvo analiziralo izjavu lidera LDP.\nLider LDP je prošle nedelje u Skupštini Srbije, kritikujući stav Vlade Srbije o intervenciji u Libiji, rekao da ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić "umesto što odlazi kanibalima u Africi, treba da reaguje na stradanja civila u Libiji".\nZbog te izjave, ambasadori afričkih zemalja uputili demarš ministru Jeremiću koji se izvinio državama i narodu Afrike i predsednici Skupštine Srbije Slavici Đukić-Dejanović koja je osudila izjavu Jovanovića i naglasila da ona ne predstavlja stav naroda Srbije, niti stav parlamenta.\nJovanović je rekao da mu je žao ako je bilo ko u onome što je rekao u Skupštini Srbije prepoznao omalovažavanje drzava ili naroda Afrike jer to, naveo je, nije tačno.\nOn je objasnio i da mu nije bila namera da vređa one koji stradaju ili one koji su prijatelji Srbije i da je Jeremić bio dužan da objasni stavove poslaničke grupe LDP a ne da ih "zlonamerno intertpretira" .


NOVI KONKURS: Zadrugama 700 miliona dinara - Svrljiške novine\nMinistar zadužen za regionalni razvoj Srbije Milan Krkobabić najavio je juče u Vladičinom Hanu da će vrlo brzo biti raspisan konkurs na kome će za podsticaj zadrugarstva biti dodeljeno 700 miliona bespovratnih sredstava. Krkobabić je rekao da bi podsticajna sredstva iz državnog budžeta trebalo da dobije sedamdesetak zadruga.\nNove zadruge moći će na konkursu da dobiju 7,5 miliona dinara, zadruge koje već postoje dobiće najviše 15 miliona dinara, a složene 60 miliona dinara“, izjavio je Krkobabić.\nKrkobabić je kazao da je prošle i pretprošle godine skoro 100 zadruga dobilo bespovratna sredstva iz državnog budžeta.\nNaš koncept 500 zadruga u 500 sela daje odlične rezltate i taj broj sa kojim smo krenuli biće premašen. Samo za dve godine u našoj zemlji je formirano 340 novih zadruga“, rekao je Krkobabić.\nPrema njegovim rečima želja Vlade Srbije je da svako veće selo ima zadrugu jer je to garant da se poljoprivredni proizvodjači udružuju i garant da ostaju u selima.\nOn je istakao da će do kraja narednog meseca biti formiran Nacionalni tim za spas srpskih sela čiji će zadatak biti da definiše set politika koje su neophodne na nivou Republike da bi selo stavili u žižu interesovanja.\nŽelja nam je da ljudi u selima imaju kvalitetno obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, infrastrukturu i izvore egzistencije. Onda možemo da kažemo da smo mladim ljudima ponudili mogućnost izbora, mogućnost da biraju da li će u selu ostati ili će iz njega otići, naglasio je Krkobabić.\nKako je rekao, sada ljudi iz Srbije lako odlaze u inostranstvo i svi ih tamo primaju, ali će možda da se dogodi da te zemlje počnu i da vraćaju naše ljude i zato je potrebno da svako čuva svoje domaćinstvo.\nMilan Krkobabić, novi konkurs, Poljoprivreda, Zadrugama 700 miliona, Zadruge\nPrevPrethodnaMILICA MILENKOVIĆ LAUREAT PRESTIŽNE NAGRADE ‚‚MIRKO PETKOVIĆ“\nSledećaOdržano ‚‚Veče Svrljižana u Nišu“! Oko 250 ljudi prisustvovalo ovom događajuNext\nMiletić izborio veću otkupnu cenu teladi i jagnjadi!\nMILETIĆ: I ja ću štrajkovati ispred Skupštine zbog niske otkupne cene jagnjadi\nMILETIĆ: Dok Srbija ima jako selo nikada neće biti gladna i na kolenima


Aleksandar Stanojević FK Partizan gromada od kluba treba da nas poštuju | Sport | Fudbal\n22. September, 22:17\nPartizan je gromada od kluba i treba da nas poštuju: Stanojeviću teže sad nego prije 10 godina, najavljuje ofanzivu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nTrener crno-belih je opširno govorio pred meč njegovog tima protiv Rada.\nPartizan je na novom početku. Silna dešavanja u Humskoj od poslednjeg meča u Superligi učinila su da se poraz od Vojvodine u Novom Sadu već čini kao dalja prošlost.\nU međuvremenu je ekipu crno-belih preuzeo Aleksandar Stanojević i on će u subotu uveče imati svoj "drugi debi" na klupi Partizana.\nPartizan će dočekati ekipu Rada, baš kao i pre 10 godina kada je Stanojević prvi put bio u ovoj ulozi.\n"Malo smo povećali broj treninga, da bismo se upoznali, da igrači vide šta želim. Za to mi je potrebno vreme. Generalno sam odradio samo jedan trening sa celom ekipom, zbog odlazaka igrača na mečeve reprezentacija. Imamo problem da se Brežančić povredio tokom ovih treninga i neće biti spreman za neki naredni period, svi ostali su zdravi", počeo je Stanojević na konferenciji za medije.\nZdrav je i Sejduba Suma, ali njega neće biti u dva naredna kola zbog crvenog kartona dobijenog protiv Vojvodine.\nStanojević je poslednji meč Partizana vodio u smiraj 2011. godine, a kada je dolazio u proleće 2010., Partizan je imao četiri boda zaostatka za Zvezdom. Do kraja sezone su crno-beli uspeli da preokrenu stvar i osvoje titulu, dok je već sada zaostatak šest bodova. Na pitanje koja situacija je teža, Stanojević ne želi previše da govori.\n"U Partizanu nikad nije lako i ne volim da poredim vremena. Mislim da je sada teža situacija, jer je Zvezda već neko vreme dominantnija u prvenstvu."\nStanojević je bio upitan i o tome očekuje li da Partizan dobije korektno i fer suđenje, nakon nedavnih dešavanja i Partizanovog bojkota Fudbalskog saveza Srbije.\n"Nadam se da će biti fer i korektno suđenje, da će poštovati ovakvu gromadu od kluba. Uz svo poštovanje svih, ipak smo mi Partizan. Tako je i u Španiji, sa Barselonom i Realom. Verujem da će svi poštovati ovu veličinu kluba i to je prirodno i normalno."\nPartizan je za vreme mandata Sava Miloševića igrao dosta mečeva u kojima je gubio stečenu prednost. Novi trener crno-belih, međutim, ne želi da previše misli na to.\n"Veliki je pritisak kad igrate u Partizanu, strah od neuspeha postoji. To rešavate glavom, u fudbalu nema garancije da ćete pobediti i najbolji klubovi su gubili u finalima Lige šampiona preokretom. Bitno je da se fokusiramo na utakmicu, da ne razmišljamo o tome previše."\nČini se da se nazire koja dvojica štopera će početi meč protiv Rada, kao i koji stranci će biti na terenu.\n"Vitas i Banjak su u prednosti jer su igrali nekoliko utakmica zajedno. Za sada su oni prva opcija, ali videćemo, možda dođe još neko pojačanje na toj poziciji. S obzirom da sada imamo pet stranaca, Suma je dve utakmice kažnjen i znamo koga ćemo tu koristiti. Volim da rotiram, tako da ne znači da će Banjak uvek biti siguran pozadi. Možda ako dođe neki štoper, možda nekad četiri stranca budu samo ovi napred, tako da sve zavisi."\nTu se nije završila priča o Partizanovim defanzivcima.\nStanojević o nadolazećim igračima\n"Zadovoljan sam Denisom Stojkovićem i Nikolom Čolićem. Nikola Štulić je danas opet dao gol za omladince. Tako da pratimo omladince, pratimo njihov rad. Prvo treba da budu ponosni da igraju za Partizan, za bilo koji njegov tim. Moramo da smo svesni toga i svaki trening i utakmica su bitni. Oni to moraju da shvate i da žive sa tim. videćemo kako će se oni snaći u budućnosti."\n"Gledao sam utakmice Vujačića za Crnu Goru, igrao je dobro. Čak je bio i u timu kola Lige nacija. Generalno, došao sam, a nisam ga još nijednom video na terenu i ne mogu sad da sudim. Ne volim velike promene usred sezone, još treba da ga upoznam. Igraće najbolji, ali drago mi je da se vraća u ritam", pričao je Stanojević o štoperu, a potom se okrenuo i novom beku.\n"Generalno volim da imam različite tipove igrača. Planirao sam da dam šansu Brežančiću na levom beku, jer ima ofanzivnije karakteristike, kao i Lutovac desno. Koristio bih i Brežančića, da. Miljković je dosta dobro spreman, videćemo za sutra još, imamo još nekih nedoumica. Moramo da pravimo balans. Ako ne igra Šćekić, onda smo niži i treba da to kompenzujemo drugde i slično. To ćemo još odlučiti, ali Miljković je spreman."\n"Moja je želja da iz poslednje linije počinjemo napade, da "igramo", da imamo takve igrače koji to žele. Za sada nemamo idealnu poslednju liniju, ni idealan tim. Nemamo vremena da previše menjamo i rotiramo. Videćemo. Radili smo dosta analiza i treninga. Mislim da sam celom timu predočio dosta toga i nadam se da su prihvatili bar 20-30 posto toga. Malo je vremena."\nStanojević je rekao da je Vladimir Stojković spreman i da ima rutinu mečeva, da mu igrači veruju, dok je za mladog Aleksandra Popovića bio nešto opširniji.\n"Zadovoljan sam što sam video od njega, vidim da mu igrači veruju, vidim da mu trener golmana Jovšić veruje. Ne volim da neko brani jer je "bonus", volim da je neko kvalitet. Želim da dođemo u situaciju da neko brani jer to zaslužuje, a ne jer je "bonus"".\nTrener Partizana kaže da je ovaj tim selektiran tako "da vam je nametnuto da igrate na određeni način" i navodi da želi da njegov tim ima više ofanzivaca u završnici napada.\n"Imate Sadika i Matića koji su slični, ali možda i oni mogu da igraju zajedno. Možete da igrate i samo s jednim napadačem, ali bitno je koliko imate igrača u samoj završnici i odakle dolaze. Ne moraju sve da budu klasični napadači. Igraćemo sa više napadača, ofanzivnijih, a da li će biti dva klasična špica ili ne, videćemo. Malo sam skučen sa menjanjima, ali ne znači da nisam zadovoljan tim", zaključio je Aleksandar Stanojević.\nMeč Partizan - Rad igra se u subotu od 20.00 uz prenos na TV Arenasport 1.


Slobodna Zona: 25 angažovana filma - LookerWeekly.com magazin\n· 23/10/2015 ·3 min read\n11. Slobodna Zona održaće se od 5. do 10. novembra u osam bioskopa u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Festival će biti svečano otvoren 5. novembra u 20 sati u Centru Sava, projekcijom dokumentarnog filma Ejmi reditelja Asifa Kapadije, portret pevačice i kantautorke Ejmi Vajnhaus kakvu je malo ko znao. Festival će svečano otvoriti Olja Bećković.\nU okviru Ženske programske linije publika u Beogradu, Novom Sadu i Nišu će izmedju ostalog imati priliku da vidi film Mustang, Gamze Egruven i muzički dokumentarni film Ples sa Marijom, Ivana Gergoleta.\nFestivalsku publiku posle projekcija filmova od 21h u holu Dvorane Kulturnog centra Beograda i ove godine ponovo očekuju Noćni razgovori, čiji je urednik, kao i prethodnih godina, Ivan Milenković. Uvod u prvo veče Noćnih razgovora čini debitantski film mladog holandskog autora Morgana Knibea Oni osećaju da vatra gori.\nVeć drugu godinu za redom tu je i selekcija Cross-Media, u kojoj nam selektorka Biljana Tutorov predstavlja program sačinjen od interaktivnih dela koja eksperimentišu, proširuju i razbijaju tradicionalne narative. To je izbor iz najnovije svetske produkcije interaktivnih dokumentaraca – od kojih je većina višestruko nagrađivana u cross-media kategoriji na filmskim festivalima kao što su IDFA, SXSW, Tribeka.


Dodik pobedio, zapevao, pa poruèio: Ukidam Incka VIDEO - B92\nPrema prvim preliminarnim rezultatima CIK-a, na izborima za èlanove Predsedništva BiH pobedili su Šefik Džaferoviæ, Željko Komšiæ i Milorad Dodik.\nDodik, koji je i predsednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) je za RTS rekao da, ukoliko ostali èlanovi Predsedništva BiH žele da prihvate njegov predlog imaæe dijalog, jer kako je objasnio, ako hoæe da naprave "malo jaèu Bosnu nego što je imamo danas, onda moraju da izbace visokog predstavnika". Trenutno je na toj funkciji, podsetimo, Valentin Incko.\n"Pokušaæu da svojim diplomatskim kontaktima obezbedima podršku. Znam da Rusija prihvata, da veæina zemalja prihvata, da Srbija se slaže, Hrvatska se slaže. Ostalo je da se još složi Amerika", rekao je Dodik.\nOn je kazao da u Bosni i Hercegovini postoji "stara amerièka administracija koja radi po recedivima prošlosti", ali da æe pokušati da pošalje pismo predsedniku SAD Donaldu Trampu i zatraži njegovu podršku da se ukine visoki predstavnik.\n"Verujem da æu uspeti da doðem do njega", kazao je Dodik i zahvalio na pomoæi i pažnji koju Srbija ima prema RS.\n"Ja æu tražiti da to bude zvanièan stav Predsedništva, ukoliko Bosna želi da bude suverena i hoæe da bude zemlja u meðunarodnom kapacitetuonda mora da radi bez visokog predstavnika", rekao je Dodik. On je objasnio i da æe zatražiti da stranci ne budu u Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine.\n"Stranci u ustavnom sudu moraju da idu, to æe biti jedan od mojih prvih zahteva. Ako ne bude dijaloga na tu temu i prihvatanja od strane drugih predstavnika, nemam razloga da ja prihvatim bilo šta što oni misle da treba da urade", rekao je Dodik.\n"Ja æu pokušati da poziciju Republike Srpske u okviru Bosne i Hercegovine ojaèam i poziciju srpskog naroda u celini", rekao je Dodik i dodao da æe ili putem video-linka iz kancelarije u Istoènom Sarajevu uèestvovati u sednicama Predsedništva Bosne i Hercegovine.\nNa izborima za srpskog èlana Predsedništva BiH kandidat SNDS-a osvojio je najveæi broj glasova - 55,15 odsto, dok je Mladen Ivaniæ osvojio 41,98 odsto glasova, pokazuju podaci Centralne izborne komisije BiH, na osnovu glasova sa 43,42 odsto biraèkih mesta.Nakon proglašenja pobede Dodik je, kako su preneli mediji, u svom izbornom štabu zapevao "Ne može nam niko ništa".


Izrada Akcionog plana za prve dve godine sprovođenja Strategije za prevenciju i zaštitu dece od nasilja\nKrajem prošle nedelje, 30. i 31. marta 2018. godine u Vrdniku je održan dvodnevni sastanak Radne grupe za izradu Nacionalne strategije za prevenciju i zaštitu dece od nasilja. Ovaj sastanak je bio posvećen izradi Akcionog plana za prve dve godine sprovođenja Strategije. Predstavnica Mreže organizacija za decu Srbije u Radnoj grupi je Jelena Žunić Cicvarić, programska direktorka iz Užičkog centra za prava deteta, koja je predstavljala MODS i na ovom sastanku.\nMODS je i ovaj put dostavio svoj pisani doprinos za izradu Akcionog plana za sprovođenje Strategije, koji se odnosi na konkretne indikatore, aktivnosti i ciljeve koji su predviđeni Akcionim planom a ceo proces izrade komentara MODS-a se zasnivao se na konsultacijama sa organizacijama članicama.\nIzrađeni predlog Akcionog plana će biti dostavljen članicama na informisanje kada će takođe moći da upute svoje predloge. Plan je da se finalna verzija Akcionog plana za sprovođenje Strategije za prevenciju i zaštitu dece od nasilja izradi do 31. maja 2018. godine.


Успешне каријере - Правни факултет\nDušan Kanazir je stekao zvanja J.D. (Juris Doctor) na Pravnom fakultetu Univerziteta u Minesoti (Sjedinjene Američke Države), LL.M. (Legum Magister) na Univerzitetu Kembridž (Ujedinjeno Kraljevstvo), i diplomiranog pravnika na Pravnom Fakultetu Univerziteta Union (Srbija).\nTrenutno je advokat u kancelariji firme Skadden, Arps, Slate, Meagher & Flom LLP u Palo Altu, Kaliforniji, gde predstavlja klijente u kompleksnim transakcijama spajanja i preuzimanja firmi.\nPrethodno je bio sudijski pomoćnik (judicial extern) sudiji John R. Tunheim-u (pri Federalnom okružnom sudu SAD, Okrug Minesota) i pravosudni službnik (law clerk) pri Tužilaštvu Međunardnog krivičnog tribunala Ujedinjenih Nacija za Bivšu Jugoslaviju.\nŽeljko Đurić je stekao 2012. godine zvanje mastera iz oblasti poslovnog prava, prava konkurencije i prava intelektualne svojine na Univerzitetu Kembridž u Velikoj Britaniji, a diplomirao je 2011. godine na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu. Trenutno je direktor kompanije Vetroelektrane Balkana koja se bavi razvojem i izgradnjom projekta vetroelektrane Čibuk 1 na području opštine Kovin.\nOd 2014. godine je član radne grupe Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture za izradu podzakonskih akata na osnovu Zakona o planiranju i izgradnji, a bio je i stalni član Zajedničke grupe Vlade Republike Srbije za sprovođenje strategije za unapređenje pozicije Srbije na rang listi Svetske banke o uslovima poslovanja (Doing Business).\nLuka Prelević je stekao zvanje mastera u oblasti međunarodnog menadžmenta na zajedničkim akademskim master studijama na Univerzitetu Bocconi i univerzitetu u Kelnu. Diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta UNION u Beogradu, gde mu je dva puta bila dodeljena stipendija koju dobijaju tri studentkinje ili studenta sa najvišom prosečnom ocenom u generaciji i bio je student koji je najbrže završio osnovne studije u istoriji Univerziteta.\nTrenutno je konsultant u kompaniji McKinsey – najvećoj konsultantskoj kući na svetu, u kojoj je pomogao osnivanje njene beogradske kancelarije. U okviru McKinsey-a Luka je radio po celom svetu, uključujući i Singapur, Koreju, Južnu Afriku, Hong Kong, SAD, Maleziju, Italiju, Nemačku, Veliku Britaniju, Francusku i druge zemlje.\nLuka je takođe suosnivač Inspiron Solutions – kompanije za razvoj softvera i autsorsing, i Energy Premier – platforme za trgovinu električnom energijom.\nPrethodno, Luka je položio pravosudni ispit i radio je kao advokat u Advokatskoj kancelariji “Božo Prelević”, a radio je i za: LEX League of Experts NGO, Merrill Lynch, AT Kearney i Henkel.\nLuka je pobednik GESS-a, Minhen, Nemačka – najvećeg evropskog takmičenja u socijalnom preduzetništvu. Pored toga, tokom studija bio je suosnivač Cuora Consulting–a, udruženja studenata koje pruža besplatne konsultantske usluge nevladinim organizacijama, a koje se nedavno proširilo i obuhvata nekoliko univerziteta.\nVanja je zvanje mastera stekla na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, a diplomirala je na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu. Položila je pravosudni ispit sa odlikama i završila je Pravosudnu akademiju.\nTrenutno radi u krivičnom odeljenju Višeg suda u Beogradu do izbora na sudijsku ili javnotužilačku funkciju. Prethodno je u sklopu obuke na Pravosudnoj akademiji radila u Trećem osnovnom javnom tužilaštvu, krivičnom odeljenju Prvog osnovnog suda u Beogradu, parničnom i porodičnom odeljenju Prvog osnovnog suda u Beogradu i u Prekršajnom sudu u Beogradu. Pre toga je radila u krivičnom odeljenju Trećeg osnovnog suda u Beogradu, kao i u Agenciji za privatizaciju Republike Srbije. U toku osnovnih studija na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu u sklopu pravne klinike iz porodičnog prava pružala je besplatnu pravnu pomoć.\nInes Trifunović (ex Lasić)\nInes je dvogodišnje master studije iz prava ljudskih prava i intelektualne svojine završila je na Univerzitetu Lund u Švedskoj kao stipendista Švedskog instituta, gde je odbranila master tezu na temu farmaceutskih patenata i pristupa osnovnim lekovima – „Pharmaceutical Patents, Right to Health and Access to Essential Medicines: A Human Rights Critique“. Diplomirala je na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu\nTrenutno radi u kompaniji RICOM Publishing d.o.o., koja se bavi zaštitom autorskih prava muzičkih autora i koja je licencirani zastupnik kompanije Universal Music Publishing Group za teritoriju Srbije, Crne Gore, Makedonije i Bosne i Hercegovine. Od januara 2016. godine član je Upravnog odbora Organizacije muzičkih autora Srbije (SOKOJ) kao predstavnik domaćih izdavača (publisher-a).\nPripravničku praksu kao advokatski pripravnik obavila u Advokatskoj kancelariji Antunović. U nevladinoj organizaciji SHARE Defense bavila se pravnim istraživanjem iz oblasti zaštite podataka o ličnosti, privatnosti, slobode medija, pristupa informacijama od javnog značaja i mnogih drugih oblasti kojima se ova organizacija bavi. Radila je i kao saradnik istraživač u pravnom timu Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije, u sporu Hrvatska protiv Srbije pred Međunarnodnim sudom pravde u Hagu.\nU časopisu „Pravni zapisi“ je 2014. godine objavila je članak na temu „Farmaceutski patenti: Opšte karakteristike i aktuelna pitanja u međunarodnopravnom kontekstu“.\nAleksa je doktorand na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu. Zvanje mastera iz evropskog privatnog prava stekao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Amsterdamu, a diplomirao je na Pravnom fakutletu Univerziteta Union u Beogradu.\nTrenutno je asistent na Pravnom fakutetu Univerziteta Union u Beogradu na predmetu svojinsko pravo, a osim toga obavlja i funkcije koordinatora za studentska takmičenja i koordinatora alumni kluba. Obučavao je tim fakulteta za regionalnu rundu Price Media Law Moot Court-a 2013. Prethodno je radio i u Kancelariji za evropske integracije Vlade Republike Srbije. Takođe sarađuje sa Beogradskim centrom za ljudska prava na izradi godišnjih izveštaja o stanju ljudskih prava u Srbiji. Bio je pripravnik-volonter u Prvom osnovnom sudu u Beogradu.\nBavi se temama iz oblasti građanskog prava, stvarnog prava, evropskog privatnog prava i socijalne pravde. Autor je više naučnih članaka i koautor praktikuma iz svojinskog prava na Pravnom fakultetu Unverziteta Union u Beogradu.\nMilica Filipović je doktorand Pravnog fakulteta Univerziteta Union u saradnji sa Pravnim fakultetom Univerziteta u Potsdamu, Nemačka. Milica je stekla zvanje mastera (LL.M) na Pravnom fakultetu Univerziteta Union 2010. godine, gde je i diplomirala 2008. godine.\nTrenutno je advokat u regionalnoj advokatskoj kancelariji Karanović&Nikolić u Beogradu, gde savetuje klijente u svim oblastima privrednog prava, sa posebnim fokusom na: ugovore u privredi, regulatorna pitanja, IT, zaštitu ličnih podataka, pravila o anti-korupciji, farmaceutski i zdravstveni sektor, pravila o zaštiti potrošača, kao i intelektualnu svojinu.\nMilica je stipendista DAAD-a (Nemačke službe za akademsku razmenu) i u okviru istraživačke stipendije za doktorske studije boravila je 2012. i 2013. godine na Univerzitetu Potsdam u Nemačkoj.\nMilica je član Advokatske komore Beograda, Međunarodne advokatske komore (IBA), kao i ovlašćeni zastupnik pred Zavodom za intelektualnu svojinu Republike Srbije.\nIgor je stekao zvanje master pravnika i diplomiranog pravnika na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu, a diplomiranog filozofa na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nTrenutno radi u sopstvenoj advokatskoj kancelariji, a pored toga je i koordinator kursa italijanske kulture u organizaciji opštine Garnjano i Univerziteta u Milanu. Prethodno je radio u advokatskoj kancelariji Subašić iz Beograda. Bio je saradnik u nastavi na predmetima upravno pravo i ustavno pravo na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu. Bio je i sudijski pomoćnik u Višem sudu u Beogradu.\nIgor je autor pravne analize odluka o osnivanju pravobranilaštva jedinica lokalnih samouprava pod pokroviteljstvom Stalne konferencije gradova i opština, kao i materijala za obuku, a bio je i mentor e-obuke na temu “Dobra uprava i rodna ravnopravnost u gradovima i opštinama” u organizaciji Stalne konferencije gradova i opština. Bio je i konsultant na projektima: “Popis poslova po sektorima na svim nivoima vlasti u Republici Srbiji”, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave za sledeće oblasti: veterina, zaštita bilja, zaštita životne sredine, obrazovanje i “Popis poslova po sektorima na svim nivoima vlasti u Republici Srbiji”, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave za sledeće oblasti: poljoprivreda, prostorno planiranje i urbanizam, zdravstvo. Konačno bio je i mentor e-obuke na temu “Decentralizacija i sistem lokalne samouprave u Srbiji u organizaciji Stalne konferencije gradova i opština, Beograd.\nAutor je i koautor više naučnih članaka u domaćim i stranim naučnim časopisima i koautor je praktikuma iz upravnog prava na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu.\nRelja je diplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu.\nTrenutno radi kao viši pravni saradnik u Misiji OEBS-a u Srbiji, na projektu „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela“ u okviru Odeljenja za vladavinu prava i ljudska prava. Od 2015. do 2018. godine bio je deo pravnog tima Fonda za humanitarno pravo, zadužen za programsku oblast prava žrtava ratnih zločina i drugih teških kršenja ljudskih prava u vezi sa oružanim sukobima, a od 2012. do 2015. godine radio je u Kancelariji za evropske integracije Vlade Republike Srbije, kao pravnik lingvista u Sektoru za izradu nacionalne verzije pravnih tekovina Evropske unije. Tokom 2011. godine stažirao je u Sekretarijatu Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju.\nRelja je kao deo tima Pravnog fakulteta Univerziteta Union u Beogradu 2009. i 2010. godine učestvovao na takmičenju Philip C. Jessup International Law Moot Court u Vašingtonu (SAD), kada je bio proglašen za najboljeg govornika nacionalnog finala.\nMilica Kostić je kao student generacije diplomirala na Pravnom fakultetu Univerziteta Union, a zvanje mastera pravnih nauka stekla je na Pravnom fakultetu Univerziteta Mičigenkao Hugo Grotius postdiplomski stipendista.\nMilica je trenutno direktorka projekta u američkoj pro bono advokatskoj kući, the Public International Law and Policy Group u Vašingtonu, gde radi na dokumentovanju teških kršenja ljudskih prava u oružanim sukobima.\nOna je prethodno bila direktorka pravnog programa Fonda za humanitarno pravo gde je rukovodila istraživanjem kršenja ljudskih prava u ratovima u bivšoj Jugoslaviji, monitoringom suđenja za ratne zločine, zastupanjem žrtavaratnih zločina u parničnim i krivičnim postupcima, kao i međunarodnom saradnjom u oblasti istraživanja i dokumentovanja kršenja ljudskih prava.\nKostić je stažirala u Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju u Hagu i radila kao pripravnica u advokatskoj kući Freshfields Bruckhaus Deringer u Parizu, u odeljenju za arbitražu. Takođe je radilakao asistentkinja na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu na predmetu međunarodno javno pravo.\nMilica je urednik i autor destina publikacija u oblasti tranzicione pravde.\nLena Petrović je diplomirala na Pravnom fakultetu Univerziteta UNION u Beogradu 2008. godine. U avgustu 2018. započeće master studije na Pravnom fakultetu u Vašingtonu na Američkom Univerzitetu, program međunarodnih pravnih studija. U tu svrhu joj je dodeljena stipendija Alumni fonda Pravnog fakulteta u Vašingtonu Američkog Univerziteta. Lena je u periodu avgust 2017 – jun 2018. na istom fakultetu bila na usavršavanju kao stipendista u okviru Fulbrajt programa. Prethodno je, 2013. godine kao dobitnica međunarodne stipendije nemačkog Bundestaga bila na usavršavanju u Nemačkoj.\nLena je pravnik u Beogradskom centru za ljudska prava gde pruža besplatnu pravnu pomoć tražiocima azila i prati stanje izbeglica u Srbiji. Takođe, prati stanje prava na mirno okupljanje u Srbiji i zalaže se za izmene zakonodavstva u ovoj oblasti.\nPrethodno je bila advokatska pripravnica u advokatskoj kancelariji Golubović, a po završetku pripravničkog staža položila je pravosudni ispit 2011. godine.\nObjavila je i uređivala nekoliko izveštaja i pravnih analiza u oblasti prava izbeglica, a učestvovala je i govorila na brojnim domaćim i međunarodnim seminarima i konferencijama.\nRastko Nešković je stekao 2011. godine zvanje diplomiranog pravnika na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu. Trenutno je zaposlen na poziciji samostalnog savetnika u Državnom pravobranilaštvu, Odeljenu za zastupanje Republike Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava gde radi na poslovnima zastupanja, ali i izvršenja presuda Evropskog suda donetih u odnosu na Republiku Srbiju.\nPripravničku vežbu obavio je u Gradskom pravobranilaštvu grada Beograda, nakon čega je u junu 2013 godine položio pravosudni ispit. U Gradskom pravobranilaštvu bio je na poziciji stručnog saradnika gde je radio na poslovima zastupanja u predmetima iz šire oblasti građanskog i privrednog prava.\nOd 2015. godine do početka 2018. godine radio je kao vodeći stručni saradnik za poslove zastupanja u JKP „Beogradski vodovod i kanalizacija“ na poslovima naplate potraživanja, izrade različitih ugovora o reprogramu dugovanja i davanju pravnih saveta i mišljenja rukovodstvu preduzeća u pogledu modela naplate potraživanja i regulisanja spornih dužničko-poverilačkih odnosa.\nU toku trajanja studija i nakon zaposlenja pohađao je veliki broj seminara, radionica i treninga iz oblasti ljudskih prava i vladavine prava u organizaciji Nacionalne akademije za javnu upravu, nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija koje rade na teritoriji Republike Srbije. Takođe, tokom studija, u sklopu pravne klinike za porodično pravo, pružao je besplatnu pravnu pomoć socijalno ugroženim građanima. U martu 2011. godine proglašen je za najboljeg delegata ispred Saveta za ljudska prava u okviru Belgrade International Model United Nations 2011 (BIMUN 2011).


Šveđani kažu da je RAV4 pao na "testu severnog jelena", Toyota tvrdi suprotno\n13 Sep 2019 - 15:12 Vesti Link\nKako prenosi B92, švedski magazin Teknikens Värld (Svet tehnike), koji duže vreme sprovodi ovaj test na novim modelima automobila, nije bio zadovoljan sa ponašanjem Toyotinog SUV-a.\nTeknikens Värld već decenijama sprovodi specifičnan test bezbednosti kojim se ispituju manevarske sposobnosti vozila u ekstremnim uslovima. Široj automobilskoj javnosti napoznatiji je slučaj iz 1997. godine kada su Šveđani prilikom izvođenja testa prevrnuli tada novu Mercedesovu A klasu, što je nateralo nemačku kompaniju da izvrši izmene na tom modelu. Inače, test se sastoji iz manevra nagle promene pravca, pri određenim brzinama, čime se simulira izbegavanje određene prepreke na putu (poput severnog jelena, čije prirodne pravce kretanja u toj zemlji presecaju putevi). Na taj način utvrđuje se koliko je određeni model stabilan i samim tim bezbedan u datim okolnostima.\nKada je reč o novoj Toyoti RAV4, Šveđani su naveli da prilikom oštrog manervra vozilo "ima tendenciju da se izdigne na spoljna dva točka" i da ESP sistem ne kotroliše ponašanje automobila na testu na zadovoljavajući način, što uzrokuje preveliko zanošenje zadnjeg dela i prelazak preko graničnih čunjeva. Teknikens Värld dalje tvrdi da je RAV4 zadovoljio uslove testa samo do brzine od 68 km/h, dok je minimalna brzina koja je postavljena kao standard testa 70 km/h. Poređenja radi, Šveđani su naveli da je Nissan Qashqai prlikom testiranja uspešno izveo manevar pri brzini od čak 84 km/h, dok je znatno teži Kia Sorrento bio uspešan pri 78 km/h. Teknikens Värld ističe da je (da bi se otklonila sumnja da je reč samo o izolovanom slučaju), test sproveo na dva identična primerka modela RAV4, koja su se razlikovala samo po boji spoljašnjosti.\nSa druge strane, u Toyoti opovrgavaju ove navode uz tvrdnju da se RAV4 na njihovim interno sprovedenim testovima severnog jelena ponašao zadovoljavajuće. "Za nas u Toyoti bezbednost naših kupaca je prioritet broj jedan", kažu u japanskom proizvođaču.\n"Da bismo bili sigurni u to, ovakve testove sprovodimo još tokom razvoja svih naših novih modela. Naši interni testovi zadovoljavaju svetski priznate standarde kada je reč o manevru za izbegavanje prepreke, a od 2016. smo unapredili taj proces upravo na osnovu procedura koje sprovodi Teknikens Värld."\nPodsećamo, te 2016. godine švedski magazin je na testu severnog jelena skoro prevrnuo Toyotin pik-ap Hilux.\nčitanja : 1191


Radio TV Stara Pazova - Izgradnja mosta u Fruškogorskoj ulici\nIzgradnja mosta u Fruškogorskoj ulici\nRadovi na izgradnji mosta koji će najzad biti adekvatan i za veća vozila su počeli nedavno u Fruškogorskoj ulici, u toku su, kako građevinci kažu, radovi na izlivanju betonskih stubova. Sredstva za izgradnju obezbeđena su iz opštinskog budžeta, izvođač radova je firma “BB Gradnja” iz Bajine Bašte, izjavio je juče direktor Direkcije za izgradnju Nedeljko Kovačević. Po rečima meštana ovog dela Stare Pazove, most su čekali oko trideset godina, a pre dvanaest godina pokrenuli su inicijativu za izgradnju mosta koji im je bio neophodan.\nSada su i više nego zadovoljni i srećni, jer više neće morati da koriste obilazni put do svog naselja. S obzirom da iza ove ulice u ataru ima veliki broj oranica koje obrađuju naši poljoprivrednici, most koji će za nekoliko meseci biti pušten u saobraćaj i njima će olakšati posao, a biće i bezbedniji u saobraćaju.


Kompanija Cards Print nudi savremen i napredan loyalty sistem koji se zasniva na mobilnoj aplikaciji i virtuelnoj loyalty kartici kao njenom sastavnom delu. Mobilna aplikacija služi za validaciju klijenata i dopunjena je alatima za upravljanje i analitiku.\nKako bismo budućim klijentima i njihovim vernim korisnicima uštedeli vreme, pružili efikasnije izveštaje i lakšu primenu našeg Loyalty sistema, razvili smo:\nbazu loyalty korisnika i izveštaje za vlasnike i menadžere uz pomoć mobilne aplikacije\nmobilnu aplikaciju za korisnike loyalty kartica.\nOva aplikacija vam olakšava celokupno rukovođenje loyalty sistemom. Omogućuje vam jednostavno i pregledno upravljanje uslovima i pogodnostima za članove programa, dok pomoću izveštaja koje dobijate preko mobilne aplikacije za vlasničku strukturu, u svakom trenutku imate relevantnu analitiku programa vernosti.\nKako funkcioniše My SpotLight mobilna aplikacija za kupce\nMobilna aplikacija za krajnje potrošače jednostavna je za korišćenje i uvek je uz kupca. Ona dodatno povećava njegovo angažovanje u kupovini, kao i ciljnu komunikaciju s njim preko raznih pogodnosti definisanih za jednog ili više korisnika.\nMobilna aplikacija za kupce omogućuje:\nkorišćenje na svim Android i IOS smart telefonima\nregistraciju člana preko aplikacije\nupotrebu virtuelne kartice\nuvid i izmenu ličnih podataka sa njihovim filtriranjem\nuvid u kupljene proizvode\nuvid u pregled kupovine i status poena preko korisničkog portala\npregled svih novina, dostupnih akcija i sniženja\nKako funkcioniše My SpotLight mobilna aplikacija za menadžere\nMobilna aplikacija za menadžere olakšava vaše poslovanje i unapređuje prodaju, jer u svakom trenutku imate precizan i pouzdan uvid u funkcionisanje i rezultate loyalty sistema. Pomoću nje vlasnik ili menadžer unosi kataloge i predloge svojih proizvoda i poslovanja, dobija razne izveštaje za praćenje produktivnosti i funkcionalnosti loyalty sistema za svakog korisnika.\nGlavne prednosti ove mobilne aplikacije:\npromet na dnevnom nivou (broj računa)\npregled registrovanih korisnika\nbroj izdatih loyalty kartica i njihova aktivnost\nrazni izveštaji za praćenje produktivnosti loyalty sistema kroz marketinške aktivnosti


Izložba „Ljubav u XX veku“ od 14. februara u SC Stadion - Astrology Srbija - donnasfreeastrology.info\nIzložba „Ljubav u XX veku“ koja će od 14. februara po prvi put biti izložena u Beogradu u šoping centru Stadion će putem savremenih instalacija i originalnih predmeta pokušati posetioce da podseti kako se nekada zabavljalo, volelo, patilo, kako se pratila moda ili slušala muzika i pozvati da zajednički otkrijemo da li je možda “ljubav samo reč”.\nU ovom vremeplovu sedećemo na klupi, gledati omiljeni film ili slušati pesmu koja dira pravo u srce i zapitati se “šta to beše ljubav” i “da li se samo jednom ljubi”. Kroz celine, podsetićemo se kako su se nekada darivali mladići i devojke, šta je značila ljubavna pošta, kako su časopisi i televizija edukovali mlade i kako su rešavali njihove ljubavne probleme, koja mesta su bila simboli ljubavnih sastanaka. „\nLjubav u XX veku“ svojevrsno je putovanje kroz ljubavni život ali i život običnog čoveka u periodu od 1950. do 1990. godine nekadašnje Jugoslavije koja je mnogima ostala u lepom sećanju. Posebnost izložbe koja će biti smeštena na sva tri nivoa šoping centra Stadion, jesu posetioci. Za razliku od uobičajenih izložbi, gde je posetilac samo pasivni posmatrač, „Ljubav u XX veku“ omogućava aktivan odnos sa postavkom, čime posetilac postaje njen sastavni deo. Postavka je namenjena svim generacijama, mladi će imati priliku da osete kako se nekad volelo i živelo, a oni koji su živeli u to vreme podsetiće se jednog lepog perioda njihovih života.\nRetro izložbena priča vraća nas u nekadašnje domove, u doba čuvenog Tristaća, u vreme mirisa „Brion“, „Pino silvestre“ i „Čarli“ ali i u period brojnih umetničkih ostvarenja. Doživite ljubav u XX veku svim čulima putem autentičnih eksponata, scenografija, instalacija, audio i video projekcija.


Poljska uzor Srbije u korišćenju EU novca - Finansiranje | Agroklub.rs\ndragan Milošević je dodao oglas pre 34 minuta\nPoljska uzor Srbije u korišćenju EU novca\nSrbija bi krajem novembra, trebala da dobije prvu direktnu pomoć iz EU fondova za razvoj poljoprivrede. Kako najavljuju u Vladi Srbije, prvi javni pozivi biće upućen poljoprivrednicima do kraja 2017. godine, dok se isplate očekuju početkom 2018. Naša zemlja će se najviše osloniti na iskustvo Poljske, koja je šampion u korišćenju novca iz fondova Evropske unije, da bi upotrebila što više dostupnih sredstava.\nFoto: simazoran / BigStock\nPrema najavama zvaničnika, Srbija bi krajem novembra, trebala da dobije prvu direktnu pomoć iz EU fondova za razvoj poljoprivrede, od ukupno 175 miliona evra koji će našoj zemlji biti dostupni iz fonda IPARD. Kako najavljuju u Vladi Srbije, a prenosi RTS, prvi javni pozivi biće upućen poljoprivrednicima do kraja 2017. godine, dok se isplate očekuju početkom 2018.\nU Vladi kažu da će se Srbija osloniti na iskustvo Poljske, koja je najveći korisnik novca iz fondova Evropske unije, da bi naša zemlja upotrebila što više dostupnih sredstava.\nPoljska Vlada detaljno informisala poljoprivrednike o EU\nKada je trebalo da organizuje referendum o ulasku u EU, Poljska je najviše strahovala kako će glasati poljoprivrednici. Bivši načelnik regiona Malopoljska - Januš Sepiot, objašnjava da su upravo poljoprivrednici bili najveći protivnici ulaska u Evropsku uniju, zato što su se plašili jeftinije hrane iz zapadnoevropskih zemalja, čiji poljoprivrednici su imali velike subvencije. Sepiot objašnjava da se poljska vlast potrudila da ih detaljno obavesti o tome šta ih čeka u Uniji, koja insistira na podizanju kvaliteta hrane.\nNajvažnije je uspostavljanje dobrog sistema poljoprivrednih savetnika\nPoljaci su tako za 10 godina samo za poljoprivredu od EU dobili 35 milijardi evra kroz direktna plaćanja. Njihova hrana je postala najvažniji izvozni proizvod, a uz subvencije po hektaru, poljoprivrednici su se opredelili da zemlju ne prodaju.\nStanovnici Poljske, inače šampioni u korišćenju novca iz fondova Evropske unije, tvrde da je najvažnija stvar i u fazi pristupanja Uniji u kojoj se trenutno nalazi Srbija da se uspostavi dobra administracija, to jest sistem savetnika, koji će umeti poljoprivrednicima da pomognu da se izbore sa procedurama i pravilno popune zahteve za korišćenje novca, koji je na raspolaganju, kako bi on bio na najbolji način utrošen.\nMinistarstvo poljoprivrede: Srbija ima kvalitetne stručnjake\nPrema tvrdnjama nadležnih iz Ministarsrva poljoprivrede, Srbija ima stručne i savetodavne službe za pomoć malim proizvođačima, a za one veće - razvojne agencije. U poslednjih nekoliko sedmica obuke su ubrzane, jer i Evropska komisija krajem ovog meseca trebalo da odluči o odobravanju 175 miliona evra direktne pomoći našoj zemlji u oblasti poljoprivrede.\nKonačna revizija EK o IPARD-u u Srbiji za dve nedelje\nPomoćnik ministra poljoprivrede Zoran Janjatović kaže da se očekuje da Evropska komisija za dve nedelje dođe u konačnu reviziju, a Srbija je, kako on napominje, spremna za novac za meru 1 i meru 3. Mera 1 su ulaganja u fizičku imovinu gazdinstva (meso, mleko, voće i povrće, unapređenje svih kapaciteta, nabavka opreme i kapaciteta), dok mera 3 obuhvata preradu poljoprivrednih proizvoda.\nPrvo investiranje, pa onda refundacija troškova\nJanjatović napominje da individualna poljoprivredna gazdinstva mogu da dobiju bespovratno do 60% investicije vrednosti do 700 hiljada evra, a prerađivači do polovine uloženog novca. Pravilo je da se prvo ulaže u proizvodnju i preradu, pa se potom podnosi zahtev za refundiranje troškova.\nIPARD IPA EU Evropska unija Srbija Program Fond ZPP CAP DG-AGRI Zajednička poljoprivredna politika Agroklub Ciljevi Mere podrške Podsticaji Novac Investicije Prerada Marketing Diverzifikacija Ruralni razvoj Registar poljoprivrednih ga\nZadrugama Vojvodine 50 miliona dinara za nabavku opreme za preciznu poljoprivredu


Ovo su zaraženi fudbaleri Zvezde - BIGportal.ba\n23 Septembra, 2021 23 Septembra, 2021 030\nPoznato je koji su igrači Crvene zvezde pogođeni stomačnim virusom koji je uzburkao strasti u srpskom fudbalu.\nZvezda je odložila meč sa Voždovcem u vanrednom kolu, četiri dana posle “večitog” derbija, a tri pre gostovanja Novom Pazaru.\nPrvo je saopšteno samo da je hospitalizovan golman Milan Borjan i da je zaraženo još nekoliko igrača.\nTrener Partizana Aleksandar Stanojević je pobesneo zbog odluke da se Zvezdin meč odloži zbog stomačnog viruse nekoliko igrača, nakon čega s iz Zvezde saopštili da su u pitanju destorica.\nSada “Sportski žurnal” otkriva i identitet tih igrača, a uglavnom su u pitanju igrači defanzivne linije.\nOsim Borjana, stomačni virus je dobio i mladi Miloš Gordić, pa je tako jedini preostali zdrav golman Crvene zvezde iskusni Zoran Popović.\nStandardni štoperski par je takođe van stoja zbog virusa, pošto su se i Aleksandar Dragović i Miloš Degenek zarazili, a stomačne tegobe osetio je i Milan Gajić. Osim njih otkriveno je da je zaražen i Nenad Krstičić.\nSledeći meč Crvena zvezda igra u nedelju protiv Novog Pazara, a za taj meč su upitni i povređeni fudbaleri. El Farduu Benu je pukao mišić, nespreman je i MIlan Pavkov, a probleme sa povredom ima i poslednje pojačanje Rišairo Živković.\nZvezda u Novom Pazaru gostuje u nedelju od 15:55 časova.


Dimitrije Boarov: Posle koronavirusa - Izazov\nNovi magazin 20. marta 2020. 09:00\nKao prvo, postavilo se pitanje nije li takozvana “globalizacija” glavni krivac što se bolest izazvana koronavirusom toliko naglo i toliko široko proširila?\nKini, kao velikom korisniku globalizacije, sigurno ne odgovara okolnost da je pandemija nekako počela baš u njenom kontinentalnom delu. To ne odgovara ni njenom projektu “Pojas i put” i njen vrh je verovatno veoma zainteresovan da istraži da li se taj virus pokrenuo sticajem nesrećnih, pukih lokalnih okolnosti ili je, u okviru nekog tajnog “biološkog rata” protiv njenog naglog jačanja u planetarnim razmerama, “ubačen” da bi se ona zaustavila u razvoju i vratila u raniju “samoizolaciju”. (Srpski spoljni ministar Ivica Dačić natuknuo je da mu je ova “teorija zavere” spomenuta u Pekingu). No, kako se virus kovid-19 već proširio širom sveta i nanosi ogromne štete i u SAD, i u Evropi, pa i u Ruskoj Federaciji, ova teorija ne deluje logično, ma koliko deluje zavodljivo za stare nacionaliste i izolacioniste svih boja širom sveta.\nDrugo od postavljenih pitanja, da li je velika pokretljivost ljudi i robe krivac za brzinu širenja pandemije, skolastičko je i besmisleno. Naravno da ta pokretljivost ubrzava širenje bolesti, ali je od brzine širenja ove bolesti bila i ostala mnogo opasnija zatvorenost velikih i mnogoljudnih zemalja, koje su se, navodno, “autohtono” i samodovoljno razvijale po idejama njihovih neprikosnovenih vođa, tako da su milioni ljudi koji su u takvim državama živeli – stotinama godina umirali od gladi. Otvaranje svetskog tržišta jeste povećalo bogatstvo najbogatijih, ali je daleko više učinilo za spas nekoliko milijardi ljudi koji su svakodnevno strahovali od gladi i najcrnjeg siromaštva.\nIpak, uprkos svemu tome, trajna posledica koronavirusa (i sutra, moguće, nekih novih) mogao bi biti svetski trend ograničavanja slobode kretanja ljudi širom planete, kao što je, hajde da spomenemo jedan neadekvatan, manji primer, teroristički napad na Njujork 11. septembra 2004, zakomplikovao i usporio ukrcavanje u avione na svim aerodromima širom sveta u potonjim godinama. To jest, u praktičnom smislu, razvoj svetskog turizma i hotelijerstva ovom pandemijom dobio je značajan, nadajmo se ne i presudan udarac. Fantastičan porast broja turista koji su u Evropu i Ameriku počeli da dolaze sa Dalekog Istoka, a to je u sličnoj meri zapaženo i u obrnutom smeru, verovatno će biti usporen nekoliko godina, a ne samo do leta ove godine. Nadajmo se da će to trajati kratko jer sloboda putovanja ključna je za sve vrste ljudskih sloboda.\nI Srbija ima razloga da brine zbog posledica koje bi na svetskom planu mogla izazvati tekuća pandemija. Ne radi se samo o sudbini velikih kineskih investicija u istočnoj Srbiji (Smederevo i Bor) već i o turističkom razvoju i naglom povećanju investicija u hotele po banjama i planinama. Jer, u kalkulaciju njihove isplativosti uračunato je i snažno povećanje broja turista iz Azije (Kina, Iran i dr). To može da se desi i posle “korona krize” ukoliko druge jače evropske turističke zemlje uvedu ograničenja za turiste iz tih zemalja. Međutim, može da se desi i obrnuti trend, ako turisti iz Azije i iz Srbije ne mogu nastaviti putovanje u druge evropske zemlje.\nSve u svemu, teško je očekivati da će pandemija koja nas sada tera da se samozatvorimo u svoje stanove otići kao da je nije ni bilo već kroz koju sedmicu. Ostaće trajno ne samo pojačan strah od novih bolesti nego i od stranaca, što će sigurno uticati i na vladajuće političke trendove o čijoj perspektivi ovde ništa nije rečeno.


Tablom na tablu – pokojnikom na pokojnika\n„Piši o čemu god, samo se ne petljaj u poslednji novosadski ulični rat Miloševića i Đinđića“ - tako je otprilike glasi1a jedna prijateljska ovonedeljna preporuka piscu ovog teksta. I zaista, zbog čega se uplitati u tu tugaljivu temu u nedelji kada se – uz par ne baš preterano časnih izuzetaka – cela nacija, uključujući i njenu poslovično posvađanu političku elitu, ujedinila u osudi provokativnih izjava Martija Ahtisarija i u nedelji kada je naša na brzinu presvučena fudbalska reprezentacija izvojevala „istorijsku“ pobedu nad tradicionalno neugodnim rivalom iz Azerbejdžana? Čemu to u nedelji Guče i Investicionog Plana, dok još traje opštenarodna radost zbog uspešne prodaje Mobtela i kreće privatizacija Bora? Zbog čega, dakle, kraj tih dragocenih primera nacionalne sloge, zamerati se svima i pisati o nekrofilsko-političkom okršaju u vojvođanskoj prestonici? Uostalom, zar ne trubim vazda o jedinstvu i neophodnosti minimalnog nacionalnog konsenzusa – pa eto ti sad jedinstva kol'ko voliš i čemu onda kopati po očito još nezaceljenim ranama i govoriti o brutalnom političkom marketingu kakav je ovih dana demonstriran na novosadskim ulicama?\nO tome, međutim, treba govoriti upravo zato da bi se konstatovalo da je reč o brutalnom političkom marketingu i da se ne sme neodgovorno džarati po otvorenim ranama na način na koji su to poslednjih dana činili socijalisti i demokrate iz centra „severne srpske pokrajine“. Tačnije, ne bi se smelo – ali se radi i tek će da se radi kako se izbori budu približavali, a naša vajna politička elita (kako „reformska“, tako i ona „nacionalna“) krene da se priprema za susret sa glasačkim kutijama. U tom smislu, smeo bih se kladiti da ovaj novosadski uličarski okršaj neće biti nikakav izolovani incident, već pokazatelj onoga („Tablom na tablu“, Pokojnikom na pokojnika“) što nas čeka u narednim izbornim ciklusima. Drugim rečima, a voleo bih da se varam, Novi Sad je naša politička stvarnost i naša verovatna politička budućnost, a sve ostalo je samo privid i intermeco, prirodan i trajan koliko i razdragani gučanski osmeh na licu Vojislava Koštunice.\nIako nije sasvim nebitno, manje je trenutno važno ko je kriv i ko je prvi počeo. (Ovu poslednju rundu su, po svoj prilici, pokrenuli lokalni socijalisti, inicijativom za preimenovanje ulice Zorana Đinđića, ali je sam meč na tom posthumnom, simboličnom terenu otvoren onim „dočekom proleća“ i vulgarnom balonskom seansom na dan Miloševićeve sahrane.) Bitnije je, a i u svakom pogledu poučno, to što naše prečanske patriote i evropejci očigledno procenjuju da su im mrtvi lideri glavno predizborno oružje. A još je bitnije – i tužnije – što su u toj svojoj proceni, zapravo, i jedni i drugi potpuno u pravu.\nBilo bi za očekivati da je za više od decenije svog trajanja demokratska vlast u Novom Sadu iznedrila još poneku tekovinu sem table sa Đinđićevim imenom i moglo bi se nadati da će više ili manje reformisani socijalisti, sad kada su se, sticajem okolnosti, ponovo dokopali neke moći, svoj obračun sa „dosmanlijskim“ nasleđem otpočeti od nečeg drugog nego što je pomenuta tabla.\nKritika „lopovluka“ i dosovskih kleptokrata bila je – ne samo u Novom Sadu – ključni segment es-pe-es-ovske kampanje za poslednje lokalne izbore i glavni generator njihovog (kao i radikalskog) vrlo solidnog rezultata. Zato sada, evo već negde na polovini mandata, ne bi bilo zgoreg priupitati nove „post-dosovske“ čelnike o tome koliko je, na primer, lopova uhapšeno, koliko je raskinuto štetnih ugovora – a koliko u međuvremenu sklopljeno – sa lokalnim biznismenima sumnjive reputacije. Koliko je krivičnih prijava podignuto, koliko su pojeftinile komunalije i koliko je radnih mesta otvoreno – ne računajući članove familije, kumove i prijatelje novih vlasti ?\nI obrnuto. Znači li to da po mišljenju DS i ostalih opozicionih novosadskih stranaka (a nešto slično je već viđeno u Svilajncu i Kučevu, čiji su ambiciozni demokratski prvaci svoju provinciju takodje na brzinu zakitili imenom pokojnog premijera i istakli se u zaštiti istog) lokalna radikalsko-socijalistička vlast zapravo radi odlično, kada ništa drugo sem sumnjive odbrane Đinđićevog lika i dela u ove dve godine nije bilo dovoljan razlog da se masovno pokrene demokratska kuka i motika?\nUmesto da se pozabave pomenutim, prozaičnim ali životnim temama iz domena svojih nadležnosti, lokalni prvaci nacionalne i reformske provenijencije više vole da se upliću u stvari visoke politike, pa čak i one koje uopšte ne bi trebale biti predmet dnevnopolitičkog nadgornjavanja. Niko ne brani socijalistima i demokratama da neguju uspomenu na pokojne lidere, pa i da, u nedostatku boljih aduta, programa i lidera, tu uspomenu pokušaju politički da kapitalizuju. Tom iskušenju, uostalom, verovatno ne bi odoleo niko na srpskoj političkoj sceni. Ali i u toj (zlo)upotrebi treba imati mere, ako već ne zbog pijeteta prema samom pokojniku, a ono makar zbog toga da se uspomena ne profaniše i vremenom izgubi upotrebnu vrednost.


Vesti online / Sport / Fudbal / Kejn se oporavio posle mesec i po dana pauze\nKejn se oporavio posle mesec i po dana pauze\nFudbaler Totenhema Hari Kejn u potpunosti se oporavio od povrede zgloba i danas odradio prvi trening sa ekipom nakon mesec i po dana pauze.\nEngleski reprezentativac povredio se sredinom septembra na utakmici protiv Sanderlenda u Premijer ligi i ponovo konkuriše za tim za sutrašnji duel sa Bajer Leverkuzenom u Ligi šampiona.\n- Hari je trenutno na 50 odsto spremnosti, videćemo. Veoma je važan igrač za nas i naravno da mi je drago što se vratio. Jako sam zadovoljan Vinsentom Jansenom, a bićemo još jači kada ih obojicu budem imao na raspolaganju - rekao je menadžer Maurisio Poketino, a prenosi Skaj Sport.\nUkoliko Kejn ne bude igrao sutra protiv nemačkog tima, povratak na teren se očekuje u velikom londonskom derbiju protiv Arsenala u nedelju. Kejn je ove sezone odigrao šest utakmica i postigao dva gola.\nFUDBAL Premijer liga: Maestralni Kejn, "tobdžije" ne staju\nFUDBAL Arsenal stao u red za Kejnom! Nudi 69 miliona evra\nFUDBAL Karik van terena šest nedelja


Van der Vorst je prošle godine doživela nesreću kada je ispala iz kolica, a dok se oporavljala od traume, osećaj u nogama je neshvatljivo počeo da joj se vraća.\nOna je počela ponovo da pomera donje ekstremitete i nakon nekoliko meseci provedenih na rehabilitaciji ponovo je prohodala u julu 2010. godine. U tim trenucima rekla je da se osećala "kao dete kada uči da hoda".\nVan der Vorst je nakon samo godinu i po dana uspela da potpiše profesionalni ugovor sa Rabobank ženskim biciklističkim timom i postavila je za sebi cilj nastup na Olimpijskim igrama 2016. godine.\nDoktori nisu uspeli da objasne njen čudesni oporavak.


Kako je planirano, 26. aprila ove godine u Visoko dolaze dva tima Košarkaskog kluba “Red Giants” iz Meppela u Holandiji. U pitanju su timovi djevojčica U16 i dječaka U16, koji će sa Školom košarke Horog i još nekoliko ekipa odigrati košarkaški turnir u Visokom.\n“Preuzeo sam na sebe, zajedno sa upravom KK Red Giants, da organizujemo dolazak u Visoko i tako nastavimo dobru saradnju koju smo ostvarili u proteklih nekoliko godina. Bitno je istaći da će, osim košarke, djevojčice i dječaci iskoristiti dolazak u Visoko da uruče donacije za nekoliko organizacija i klubova u gradu. Planirano je da cijela ekipa, odnosno ekspedicija u Visokom boravi šest dana”, istakao je Reuf Aždahić, provjereni prijatelj Visokog i čovjek koji je već nekoliko puta organizovao humanitarne projekte za pomoć brojnim sportskim klubovima i školama na području općine Visoko.


Specifikacija javne nabavke Pravosudne komisije Brčko distrikta, maj, 2022.\nJavna sredstva moraju se koristiti za dobrobit građana, a ne za bogaćenje korumpiranih političara i zvaničnika u Bosni i Hercegovini, navodi Ambasada Sjedinjenih Američkih Država za Radio Slobodna Evropa (RSE), dan nakon što Parlament BiH nije želio raspravljati o izmjenama Zakona o javnim nabavkama.\nOvaj zakon je u parlamentarnoj proceduri već dvije godine.\n"Bosni i Hercegovini je očajnički potrebna reforma javnih nabavki. Dom naroda BiH treba postupiti ispravno i usvojiti nacrt zakona koji je u skladu sa međunarodnim standardima i koji će donijeti više transparentnosti u proces javnih nabavki, a što se već predugo odgađa", rekli su iz Ambasade.\nDom naroda Parlamenta BiH je 16. maja skinuo sa dnevnog reda izmjene Zakona o javnim nabavkama koje su trebale donijeti više transparentnosti i odgovornosti u potrošnji javnog novca.\nKako se troši javni novac?\nJavne institucije u Bosni i Hercegovini (BiH) kroz sistem javnih nabavki svake godine potroše između 2,5 i tri milijarde maraka (1,25- 1,5 milijardi eura). Za taj novac se kupuju robe, angažuju firme za određene usluge u oblastima infrastrukture, zdravstvene zaštite, obrazovanja i slično.\nU šta se sve troši novac možda najbolje svjedoči posljednji primjer iz Brčko distrikta, posebne administrativne jedinice u Bosni i Hercegovini.\nPravosudna komisija u ovom gradu provodila je javnu nabavku u kojoj su tražili ponude od firmi za poklone za potrebe "odlaska na žalost u slučaju smrti". Pravosudna komisija je samostalno nezavisno tijelo. Pruža administrativnu i logističku podršku pravosudnim institucijama u Brčko Distriktu.\nMilioni evra za vile i hotele u vlasništvu RS-a\nU ponudi su tražili kafu, šećer, keks napolitanke, sokove od narandže i borovnice, banane, limun i ukrasne vrećice. Naime, u zemljama regije je rasprostranjen običaj da se prilikom posjete kolegama i prijateljima, koji žaluju za preminulim članom porodice, odnesu pokloni poput kafe, šećera, keksa, soka i voća.\nZahtjev je potpisao predsjednik komisije Safet Pizović koji za Radio Slobodna Evropa (RSE) kaže kako ne vidi u tome ništa sporno, te da "nije nešto oko čega treba praviti problem".\n"Nema tu ništa. To su minorni iznosi i tako", kaže Pizović, odbijajući odgovoriti na pitanje da li će poništiti tender, što je zatražio gradonačelnik Brčkog Esed Kadrić.\nGradonačelnik Esed Kadrić optužio je pravosudne institucije u tom gradu za zloupotrebu ovlasti, te zatražio da "odmah ponište ovaj sramni tender".\n"Radi se o nepristojnom postupku. Bitno je da građani shvate kako vlada nema ništa sa tim i da je pravosuđe odvojen i nezavisan stub vlasti", poručio je Kadrić, inače kadar Stranke demokratske akcije (SDA).\nBrčko distrikt ima gradonačelnika, Vladu, Skupštinu, te pravosuđe u okviru kojeg djeluju Osnovni i Apelacioni sud, Tužilaštvo, Kancelariju za pravnu pomoć i Pravobranilaštvo.\nKakvo je stanje u oblasti javnih nabavki?\nZakon o javnim nabavkama u Bosni i Hercegovini je usvojen 2004. godine. Deset godina kasnije donesen je novi zakon. Njime je uređen sistem javnih nabavki i to na način da se definišu prava, dužnosti, odgovornosti i pravna zaštita učesnika u postupku javne nabavke. U okviru zakona su i nadležnosti Agencije za javne nabavke Bosne i Hercegovine i Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine.\nPrema ovom zakonu, postupak javne nabavke odnosi se na nabavku robe, usluga ili radova koje neka institucija nabavlja.\nU slučaju da se dokaže zloupotreba tendera odgovornost prema ovom zakonskom rješenju ne snosi rukovodilac javne institucije, već institucija. To praktično znači da se eventualna kazna naplaćuje iz budžeta.\nZbog toga što zakon daje prostor za zloupotrebu, od 2017.godine se pokušavaju donijeti nove izmjene ili usvojiti novi zakon koji bi smanjio mogućnosti zloupotreba i povećao odgovornost onih koji upravljaju javnim novcem.\nIvana Korajlić, direktorica Transparency international (TI), organizacije koja već godinama prati javne nabavke, kaže za RSE kako postojeći zakon ima mnogo praznina, zbog čega se zalaže za donošenje novog.\n"Zato smo insistirali godinama da se unaprijedi zakon i pojačaju antikorupcijski mehanizmi. Da se unaprijedi transparentnost, da se povećaju sankcije i ojača nadzor", kaže Korajlić.\nTransparency International: Velike korupcijske afere i dalje bez sudskog epiloga u BiH\nOna pojašnjava kako su predložene izmjene zakona usaglašene prije dvije godine. U tom procesu su učestvovali Agencija za javne nabavke BiH i nevladin sektor. Nakon toga je Vijeće ministara BiH izmijenilo predložene izmjene i uputilo ga u parlamentarnu proceduru.\n"Već tu se vidjelo da nema političke volje za nekim suštinskim izmjenama zakona, koje bi donijele u praksi neke promjene. A sad vidimo da nema volje da se bilo šta unaprijedi, dok se u isto vrijeme priča o evropskom putu i posvećenosti evropskim integracijama", kaže Korajlić.\nPrema njenim riječima, postojeći zakon je omogućio u vrijeme pandemije institucijama da zaobilaze procedure i direktno sklapaju ugovore velike vrijednosti, nerijetko u pregovaračkim postupcima i sa neovlaštenim dobavljačima. Ona dodaje da namještenim tenderima stranke finansiraju predizborne kampanje.\n"Vidimo pred svake izbore na koji način se koriste javne nabavke da bi se zapravo finansirao dio aktivnosti političkih stranaka. I to se vidi i po nekoj statistici, jer imate ogromna povećanja u pojedinim nabavkama u izbornim godinama koja su usmjerena na stranačku promociju", navodi Korajlić.\nPravosudne institucije ne reaguju\nDelegat u Domu naroda Parlamenta BiH Zlatko Miletić, kadar Demokratske fronte, kaže kako je frustriran zbog toga što ta zakonodavna institucija nije raspravljala i usvojila nove izmjene zakona o javnim nabavkama.\n"Imali ste priliku da vidite da u ovoj zemlji ne postoji politička volja da se pomogne građanima BiH", kazao je Miletić na konferenciji za medije nakon sjednice 16.maja.\nOn je napomenuo da je na osnovu prihoda i poreza u Bosni i Hercegovini prošle godine prikupljeno oko 800 miliona maraka (400 miliona eura) više u odnosu na prošlu godinu.\n"Oni novac uzimaju i dijele po entitetima i troše kako oni misle da treba. Oni zloupotrebljavaju novac građana", rekao je Miletić.\nNevladina organizacija Fond otvoreno društvo je četiri godine pratila na koji način su 173 javne institucije provele više od 12.000 javnih nabavki. Njihova vrijednost je bila preko 4 milijarde maraka.\nMonitoring je pokazao da su javne nabavke u BiH netransparentne, neefikasne i neekonomične, te da javne institucije u pravilu namještaju tendere tako što neke ponuđače diskriminiraju, a neke favorizuju.\nU istom izvještaju se navodi da 88 posto privrednika, koji su anketirani tokom istraživanja, smatra da je korupcija u velikoj mjeri prisutna u javnim nabavkama. Analiza je pokazala i da pravosudne institucije gotovo uopšte ne procesuiraju zloupotrebe u javnim nabavkama.\nZakon o javnim nabavkama BiH je naveden i među prioritetima iz Mišljenja Evropske komisije (EK) o zahtjevu BiH za članstvo u EU. Ovaj zakon jedna je od preuzetih obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) kojem je BiH pristupila još sredinom 2008. godine.\nPravila Evropske unije osiguravaju da su javne nabavke roba, usluga i radova u bilo kojoj državi članici transparentne i otvorene za sva privredna društva iz EU-a, na temelju nediskriminacije i jednakog postupanja.\nEvropska komisija je u svom posljednjem izvještaju o napretku BiH saopštila da je identifikovan čitav niz neefikasnosti, neopravdanog trošenja i nedostatka mehanizama kontrole u sistemu javnih nabavki.\nPodsjetila je da se u skladu sa odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, privrednim društvima iz EU-a koja nisu osnovana u Bosni i Hercegovini "mora odobriti pristup postupcima dodjele ugovora u zemlji sa tretmanom koji nije manje povoljan u odnosu na tretman koji se dodjeljuje društvima iz Bosne i Hercegovine i to najkasnije pet godina nakon njegovog stupanja na snagu".\nOvaj rok Bosna i Hercegovina nije ispunila.


Treba se okrenuti sprovođenju ekonomskih reformi i otvaranju novih radnih mesta: Nikola Gruevski\nPredsjednik VMRO DPMNE i doskorašnji premijer Makedonije Nikola Gruevski čija je koalicija na poslaničkim izborima u nedelju osvojila 51 mandat a Socijaldemokratski savez Makedonije (SDSM) 49 mandata, rekao je da Makedonija treba što pre da dobije novu vladu koja će raditi na reformama, pre svega ekonomskim, ali i na priključivanju države EU i NATO.\nOn je ocenio da se, nakon izbora, treba okrenuti sprovođenju ekonomskih reformi i otvaranju novih radnih mesta, povećanju plata i penzija, subvencijama, odnosno projektima koji će rešiti probleme građana Makedonije, prenose lokalni mediji.\nIstovremeno, najveća opoziciona stranka u Makedoniji SDSM saopštila je danas da prvi nezvanični rezultati Državne izborne komisije (DIK) pokazuju neizvesnost u vezi sa brojem dobijenih poslaničkih mandata.\n"Mali broj glasova je odlučujući za broj mandata u nekim izbornim jedinicama", navodi se u saopštenju.\nPrema poslednjim podacima DIK-a, Demokratska unija za integraciju (DUI) osvojila je deset madata, Pokret Besa pet, Alijansa za Albance tri, a Demokratska partija Albanaca (DPA) dva. Sobranje će imati 120 članova umesto 123, jer je glasanje u dijaspori propalo.\nRanije je visoki funkcioner VMRO DPMNE Vladimir Đorčev rekao da je ova partija "pobedila na izborima i mandatar će biti lider stranke Nikola Gruevski".\nĐorčev je pozvao lidera SDSM Zorana Zaeva da čestitita pobedu VMRO DPMNE, jer kako je rekao, on i njegova stranka treba da imaju evropske manire i da verifikuju izbore.\n"I zvanično je potvrđeno da je VMRO DPMNE partija pobednik na ovim izborima. Razlika je oko 20.000 glasova. Pobedili smo u šest, od sedam izbornih jedinica", rekao je Đorčev na konferenciji za novinare.\nKako su preneli lokalni mediji, Vladimir Đorčev je ocenio da je Makedonija imala fer, inkluzivne i demokratske izbore i dodao da je sada vreme za prevazilaženje krize i da ne treba da se prave podele, već da svako treba da dobije šansu da učestvuje u demokratskom procesu.\n"Ipak, odluka je na njemu i na članstvu SDSM", rekao je Đorčev i pozvao članstvo VMRO da dostojanstveno proslave pobedu.\nIzborni proces protekao mirno\nPrema podacima DIK-a, na četvrte vanredne izbore u Makedoniji u posljednjih osam godina na birališta je izašlo 66,46 posto biračkog tela od oko milion i 800.000 registrovanih birača, a birališta su zatvorena prema planu, u 19 časova.\nPredsednik Državne izborne komisije Aleksandar Čičakovski saopštio je na konferenciji za novinare da je najveća izlaznost na nedeljnim izborima bila u četvrtoj izbornoj jedinici (Strumica, Kavadarci, jugoistok zemlje), a najmanja u šestoj izbornoj jedinici (Tetovo, Gostivar).\nČičakovski je rekao da nisu zabeležena veća narušavanja izbornog procesa, osim što je bilo građana koji nisu mogli biti pronađeni u biračkom spisku.\nMeđutim, nevladina organizaciji Civil, koja prati izbore sa 308 posmatrača ocenila je da je zabeležen veliki broj neregularnosti tokom izbornog procesa.\nPredsednik te organizacije Džabir Derala naveo je da je birački spisak u haosu i da više od 2.000 ljudi nije moglo da ostvari glasačko pravo.\nPotpredsednik SDSM-a Damjan Mančevski izjavo je po završetku izbora kako velika izlaznost glasača pokazuje da građani žele promene. On je rekao da su se određene stare navike određenih grupacija bliskih vlasti ponovo pojavile i da su pokušali da spreče građane da glasaju, ali da se pokazalo da to nije bilo dovoljno.\nPortparol VMRO DPMNE Ivo Kotevski poručio je na kraju izbora da su građani glasali za kraj krize u koju je SDSM gurnuo Makedoniju. On je ocenio kako je rano da se komentariše velika izlasnost građana na birališta, ali da veruje kako je razlog tome velika motivisanost birača.\nGlasanjem na 3.480 biračkih mesta građani su birali jednu od 11 ponuđenih opcija - pet koalicija i šest partija, odnosno 1.092 kandidata za 120 poslaničkih mesta.\nKandidatske liste u svim izbornim jedinicama imale su vladajuća koalicija na čelu sa VMRO DPMNE, opozicioni blok predvođen Socijaldemokratskim savezom, partija Albanaca u vladi - Demokratska unija za integraciju i koalicija VMRO za Makedoniju.\nNovina na ovim izborima bila je birački spisak u kome se, osim ličnih podataka, nalazi i fotografija svakog birača.\nNa posebnom spisku je bilo oko 230.000 građana za koje se pokazalo da žive ili rade u inostranstvu, a pri registraciji korišćen je i bezbojni sprej kako bi se sprečilo duplo glasanje.\nOve mere su proizašle iz dugotrajnih pregovora najvećih partija uz posredstvo međunarodne zajednice, sa ciljem da budu obezbeđeni uslovi za fer i regularne izbore koji su dva puta otkazivani jer je bilo ocenjeno da nisu ispunjeni uslovi.\nRegularnost izbora pratilo je više od 7.000 domaćih i gotovo 700 stranih posmatrača, a akreditovano je oko 80 novinara iz inostranih medija.


Vesti online / Sport / Fudbal / "Asovi za decu" prikupili 1,2 miliona dinara u Novom Sadu\nPokretač brojnih humanitarnih akcija Jovan Simić\nUtakmica je realizovana u saradnji Fondacije "Zajedno za život" Jovana Simića, FK Vojvodina, FIFPro, EXIT Fondacije i agencije Kuća Čuvarkuća, uz podršku Radio-televizije Vojvodine i brojnih drugih organizacija i pojedinaca. Okupila je skoro 2.000 gledalaca na stadionu "Karađorđe" koji su posmatrali duel timova FK Vojvodina (sastavljenih od igrača u protekle tri decenije) i Svetskog sindikata profesionalnih fudbalera (FIFPro).\nBrojni građani su učestvovali u akciji slanjem SMS-a na broj 8495, a uz donaciju FIFPro u fond "Zajedno za život" slilo se preko 1,2 miliona dinara, pa će ta sredstva biti na raspolaganju onima kojima je najpotrebniije. Sa terena je duel komentarisala i ekipa "Državnog posla", koja se pobrinula da zabavi ljubitelje fudbala.\nOvo je treći put da se "Asovi za decu" okupljajum, posle velikog uspeha humanitarnog susreta u organizaciji EXIT fondacije na stadionu Partizana u maju 2016, kada je prikupljeno preko 120.000 evra za izgradnju odeljenja za decu obolelu od raka u Klinickom centru u Nišu, kao i prošlogodišnjeg užickog izdanja sa prikupljenih 6.000 evra za ultrazvučni aparat u regionalnom Centru za veštačku i vantelesnu oplodnju pri Opštoj bolnici u Užicu.\nFUDBAL Asovi za decu u akciji "Odigraj srcem" u Novom Sadu\nFUDBAL Humanost u Užicu: Na terenu Drulović, Njeguš, Jovanović...\nDRUŠTVO Veliko srce za decu Srbije


Na televizijama je predsednik popularniji nego premijerka - Bizlife.rs\nNa televizijama je predsednik popularniji nego premijerka\n08:26 Beograd, 19/10/2017\nMonitoring televizija za septembar ove godine svedoči o pomeranju medijskog fokusa sa Aleksandra Vučića kao predsednika Vlade, na Aleksandra Vučića kao – predsednika države. “Predsednik Srbije je približno četverostruko prisutniji od premijerke, a u odnosu na ministre ta razlika je još izraženija”, navodi se u monitoringu Biroa za društvena istraživanja.\n“Predsednik Srbije je zastupljen sa 16.7 posto u ukupnom analiziranom vremenu na svim posmatranim televizijama. Polovinu od tog vremena Vučić je zabeležio na TV Pink.” Kada su teme u pitanju, dominira Kosovo, zatim povećanje plata i penzija. Na trećem mestu je izveštavanje o slobodi medija, a zatim i evropske integracije i kritika opozicije. Od ministarstava najviše su zastupljeni Ministarstvo za spoljne poslove, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo prosvete i tehnološkog razvoja i Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\nMinistarstvo prosvete je zabeležilo najveći procenat negativnog prikazivanja. Posmatrajući Vladu Srbije kroz personalnu (ministri) i institucionalnu (ministarstva) dimenziju, jasno je da su ministri više zastupljeni u odnosu na ministarstva, a Vlada Srbije je manje predstavljena nego sama predsednica Vlade.\n“Na ovaj se način rad ministarstva prevashodno sagledava kroz ličnost ministra.\nMinistri svojom ličnošću “zaklanjaju” rad ministarstva, bilo da pokrivaju loše stvari, bilo da sebi (ne)zasluženo pripisuju učinke rada ministarstva”, kažu iz Biroa. “Važno je naglasiti, obim izveštavanja medija o radu ministarstva je izrazito mali. Na ovaj način građani dobijaju promociju ministara, umesto analize kako to ministarstva oblikuju i sprovode svoje politike”.\naleksandar vučić brnabic\nZVANIČNO: Srećan trgovinski rat, svima koji slave!\nPrevara na nemački način: Skidanje kilometraže\nDA SE PODSETIMO: Zoran Đinđić


Vučić bez odgovora na poziv da u Batajnici oda poštu albanskim žrtvama - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/Vučić bez odgovora na poziv da u Batajnici oda poštu albanskim žrtvama\n“Ustaću za svakog Srbina, za svakog Albanca, za svakog drugog ko je poginuo u bilo kakvom ratnom sukobu u nadi da nikada više ratnih sukoba neće biti”, rekao je Vučić u odgovoru na pitanje novinara RSE.\n“Neću da pričam da li su to bili trikovi ili ne, potpuno mi je svejedno, ustaću uvek. Mislim da to elementarna pristojnost nalaže svakom čoveku. To što neki nemaju morala, pa izlaze sa stvarima za koje je dogovoreno da se ne izlazi u javnost, to govori o njihovom moralu”, dodao je Vučić, ne odgovarajući na drugo pitanje RSE koje se odnosilo na poziv Fonda za humanitarno pravo (FHP).\n“Ono što bi trebalo da bude odgovorno ponašanje nekoga ko se nalazi na čelu jedne države koja tvrdi da je posvećena evropskim vrednostima je da ode na mesto masovne grobnice, da položi cveće i da eventualno minutom ćutanja oda počast žrtvama”, rekla je za RSE Ivana Žanić iz FHP-a.\nŽanić je dodala da bi tom činu trebalo da prisustvuju i drugi predstavnici vlasti, civilnog društva i medija, te da “svako izražavanje saosećanja iza zatvorenih vrata predstavlja dodatni čin samopromocije i neiskrenosti vlasti” u Srbiji.\n‘Čin koji neće izlečiti rane porodica žrtava’\n“Vučić do sada nije pokazao spremnost da iskreno razgovaramo i da dođemo do iskrenog pomirenja, tako da ne mislim da će ovaj korak uticati na porodice koje još uvek tragaju za nestalima. Očekujem da se predsednik Srbije promeni na delu, a ne da samo vodi kampanju, naročito u ovo vreme kada se vode razgovori sa Kosovom i Sjedinjenim Američkim Državama”, rekao je Krasnići.\nSastanak Vučića sa predstavnicima Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (grupom nevladinih organizacija koje prate pristupni proces Srbije) održan je 3. oktobra u Beogradu pod ‘četam haus’ pravilima, što znači da učesnici mogu da otkriju informacije koje su dobili, ali ne smeju da otkrivaju i identitet govornika.\n“U delu dijaloga gde se govorilo o pregovorima sa Kosovom, bilo je reči i o žrtvama, naročito o nestalima. Oni će biti i tema Briselskog dijaloga i jedan od učesnika je govorio o potrebi jasnog određenja Srbije prema žrtvama. Nakon toga je usledio poziv za minut ćutanja gde su se svi u sali priključili”, rekao je Antonijević.\n“To mora da vidi cela Srbija, njega kako odaje počast civilnim žrtvama, pre svega u Batajnici. Batajnica nosi ogromnu simboliku. Osim što je to bilo mesto gde je pokopano 750 ljudi, ta simbolika je i zato što je ona u Beogradu, zato što pokazuje celu infrastrukturu zločina, gde su oni prevoženi 400, 500 kilometara kako bi se zločin sakrio”, rekao je za RSE Ivan Đurić iz Inicijative mladih za ljudska prava.\n“Naša inicijativa do sada nije dala nikakve rezultate. Prilaz nije omogućen, ne postoji nikakvo obeležje da je tu otkrivena masovna grobnica, niti postoji ijedna inicijativa sa vrha vlasti da se to mesto obeleži”, rekla je Ivana Žanić iz FHP-a.\n“Batajnica je za mene Srebrenica, Aušvic, tako da ona zaslužuje da bude prekrivena cvećem. Batajnica će za mene uvek da bude grozno sećanje, grozno mesto koja mi život čini besmislenim”, rekao je Krasnići.\n“Mora da se razmontira ta infrastruktura zločina i podrška toj politici mora da se prekine. Bilo bi jako simbolično i značajno da Vučić ili neki sledeći predsednik baš u Batajnici iskaže pijetet prema žrtvama jer bi se time i poslala poruka toj politici”, rekao je Ivan Đurić iz Inicijative mladih.\nU blizini je 2018. godine podignuta i pravoslavna crkva, a patrijarh Irinej odlikovao je pripadnike SAJ-a “za izuzetan doprinos u njenoj izgradnji”.


Bogato festivalsko leto pred nama – INFO PLUS\nHome > Kultura > Bogato festivalsko leto pred nama\nUjedinjeni festivali Srbije, nakon petnaest meseci zabrane, dobili su od Kriznog štaba saglasnost za održavanje festivala ovog leta. Uslove za organizovanje festivali su ranije predstavili kroz bezbednosni protokol Safe Events Serbia – ulazak se kontroliše i ograničava na one koji su vakcinisani, imaju antitela nakon preležanog virusa Kovid-19 ili su negativni na PCR ili brzom antigenskom testu.\nProtokol je zasnovan na najnovijim naučnim istraživanjima sprovedenim širom Evrope, koja su dokazala da je, uz navedena ograničenja prilikom ulaska na događaje, rizik od širenja zaraze gotovo zanemarljiv, a sami festivali postaju najbezbednija mesta okupljanja u zemlji. Prvo su dozvole dobili festivali koji se održavaju u junu i julu – Arsenal i EXIT, dok će ih avgustovski festivali – Lovefest, Beer fest i Nišville – dobiti uskoro.\n“Ovim činom Srbija, poput SAD, Belgije, Holandije, Danske i mnogih drugih država, konačno i zvanično dobija festivalsko leto, koje je nedostajalo pre svega mladima. Tek će se pokazati kakve je sve posledice na mentalno zdravlje ostavila pandemija, ali za sada su istraživanja pokazala da je depresija povećana za 700 odsto. Međutim, saglasnost za održavanje festivala u Srbiji i širom sveta napokon budi optimizam i daje viziju povratka normalnom životu. Ovakvom odlukom ujedno može da počne oporavak manifestacione privrede, teško pogođene zabranom rada koja traje već 15 meseci,” ističu u Ujedinjenim festivalima Srbije.\nOva organizacija pokrenula je i nacionalnu kampanju vakcinisanja mladih. Da je kampanja imala odjeka pokazuju rezultati ankete koju je EXIT sproveo među kupcima ulaznica – 64,4 odsto njih je vakcinisano, dok 8,2 odsto ima antitela, tako da je preko 70 odsto posetilaca imunizovano. Ostali će raditi PCR ili brze antigenske testove.\nU Kraljevu je u toku Festival umetnosti Maglič a 11. jula je najavljen Veseli spust, tradicionalno splavarenje Ibrom od podnožja srednjevekovne trvđave Maglič do Kraljeva.


DRUŠTVO Архиве - Страница 1360 од 1555 - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO (page 1360)\nIna Dendić 26/09/2017\tDRUŠTVO 0\nNa Preševu zaplenjen kokain vredan 300.000 evra\nCarinici su 24. septembra 2017. godine, u saradnji sa policijom, na izlazu graničnog prelaza Preševo sprečili pokušaj krijumčarenja gotovo dva kilograma kokaina izuzetne čistoće.\nDruga nagrada za ŠAF na „Animatorfestu“\nŠkola animiranog filma iz Vranja učestvovala je na 5. Evropskom festivalu animiranog filma dece i mladih “Animatorfest” u Jagodini.\nSvake godine na dan 26. septembar, u svim krajevima Evrope proslavlja se Evropski dan jezika. Ova inicijativa Saveta Evrope, započeta 2001. godine, a posvećena je naglašavanju značaja svih evropskih jezika.\n„Noć istraživača“ 29. septembra u Leskovcu\nNaučni klub Centra za stručno usavršavanje u obrazovanju u Leskovcu ove godine priključio se obeležavanju Noći istraživača. Noć istraživača tradicionalno se obeležava posednjeg petka u mesecu odnosno 29. septembra. Ove godine biće obeležen u preko 250 gradova Evrope pa i u Srbiji.\nKaravan „Izađi mi na teglu“ 30. septembra u Leskovcu\nPredstojećeg vikenda Leskovac će biti domaćin karavana "Izađi mi na teglu". Ova manifestacija predstavlja takmičenje u spremanju ajvara i organizuje se širom Srbije, a leskovčani će imati priliku da pokažu svoje kulinarske sposobnosti u dvorištu "Šop Đokićeve " kuće u subotu, 30. septembra 2017. godine od 11 do 18 časova kad će se zvanično proglasiti pobednik karavana "Izađi mi na teglu".\nRADOVI NA PROŠIRENJU DEPONIJE Vlasnik PWW u Leskovcu, uskoro pregovori o Aneksu ugovora\nSrdjan Stamenkovic 25/09/2017\tDRUŠTVO 0\nGradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović razgovarao je danas sa vlasnikom kompanije PWW Karl Hajnc Štrausom, a zatim su zajendo obišli radove na proširenju sanitarne deponije "Željkovac".\nPolicija snima kvalifikacionu utakmicu Srbija – Češka\nIna Dendić 25/09/2017\tDRUŠTVO 0\nPolicijski službenici Policijske uprave u Nišu će u utorak, 26. septembra 2017. godine, u skladu sa čl. 52. Zakona o policiji, snimati kvalifikacionu utakmicu u malom fudbalu «Futsal», između reprezentacije «Srbije» i reprezentacije «Češke» sa početkom u 18,30 časova u hali Čair.\nPage 1.360 of 1.555« First...1.3301.3401.350«1.3581.3591.3601.3611.362\t»\t1.3701.3801.390...Last »


Vlada Kosova: 'Mini-Šengen' inicijativa bez vizije | Info-ks.net\n29.07.2021 u 14:44\nZa Vladu Kosova je "Mini-Šengen" je regionalna inicijativa bez vizije. Premijer Kosova Albin Kurti nije učestvovao 29. jula na Ekonomskom forumu za regionalnu saradnju u Skoplju, u okviru inicijative "Mini-Šengen", a koja je dobila i novo ime "Open Balkan".\nSa ovog Foruma su predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i premijeri Sjeverne Makedonije i Albanije, Zoran Zaev i Edi Rama, još jednom pozvali zemlje u regionu da se priključe ovoj inicijativi u cilju jačanja ekonomske saradnje i uklanjanja prepreka za slobodan protok ljudi, robe i kapitala.\nIz kabineta premijera Kosova Albina Kurtija, u pisanom odgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE) navode da su "stavovi o ideji iz Novog Sada, takozvanom Mini-Šengenu, već poznati".\n"Inicijativa iz Novog Sada nema naše odobrenje i kao rezultat toga nismo dobili zvaničan poziv za učešće na sastanak (u Skoplju). Za nas je takozvani Mini-Šengen inicijativa bez vizije za region. Predložili smo unapređenje regionalne saradnje kroz CEFTA-u (Centralnoevropski trgovinski sporazum) i SEFTA-u (Sporazum o slobodnoj trgovini jugoistočne Evrope), prema modelu EFTA-EEA (Evropsko udruženje za slobodnu trgovinu i Evropske ekonomske oblasti), od čega bi sve zemlje Zapadnog Balkana imale koristi istovremeno", navodi se dalje u odgovoru iz Vlade Kosova.\nPremijer Kosova Albin Kurti je 15. juna, u okviru dijaloga Kosova i Srbije, predložio da šest zemalja Zapadnog Balkana napreduju prema CEFTA-i i SEFTA-i prema modelu EFTA-EEA, odnosno sporazumu koji Lihtenštajn, Norveška i Island imaju sa EU.\nKako je pokrenuta inicijativa 'Mini-Šengen'?\nBalkanski "Mini-Šengen" ili sada "Open Balkan" je inicijativa Srbije, Albanije i Sjeverne Makedonije, koja je, u cilju unapređenja regionalne saradnje, pokrenuta 10. oktobra 2019. godine u Novom Sadu, u Srbiji.\nPremijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev, kao domaćin sastanka u Skoplju 29. jula, pozvao je sve lidere Zapadnog Balkana da se priključe ovoj inicijativi.\n"Inicijativa je otvorena za sve zemlje Zapadnog Balkana, pa pozivamo i ohrabrujemo naše kolege da se ujedine zbog naših naroda. Svi smo mi Zapadni Balkan i Evropljani. Da stvorimo viziju stvarnog razvoja u korist svih naših građana", rekao je Zaev.\nMeđutim, premijer Kosova Albin Kurti kategorično odbija da se priključi inicijativi jer smatra da se region mora vratiti na dnevni red Evropske unije po pitanju integracija, a ne da učestvuje u inicijativama koje su štetne za Albance.\nRama poslao poruku Kurtiju\nPremijer Albanije Edi Rama je iz Skoplja poslao poruku kosovskom kolegi Albinu Kurtiju uz navode da "ko god kaže da je ova inicijativa osmišljena u podrumima bivše Jugoslavije, živi u paralelnom svijetu".\n"Prvo, on [Kurti] živi u paralelnom svijetu. Drugo, on živi za politiku na leđima građana, a ne za poboljšanje blagostanja i za izgradnju mostova među ljudima i treće, zaboravlja da ako ovako krenemo, onda možemo reći da je i Evropska unija Velika Jugoslavija. Ako je Evropska unija velika Jugoslavija, ovo je mala Jugoslavija", rekao je Rama.\nSa druge strane, osim premijera Kurtija, protiv regionalne inicijative "Mini-Šengen" odnosno "Open Balkan" je i predsjednik Privredne komore Kosova Berat Rukiqi.\nOn u izjavi za RSE ocjenjuje da nijedna regionalna inicijativa ne može biti uspješna ukoliko ne uključuje sve zemlje.\n"Zemlje regiona treba da pronađu u ovom slučaju konsenzus, da u okviru Berlinskog procesa ili u okviru bilo koje druge inicijative, postignu ono što imaju za cilj, regionalno ekonomsko tržište, koji je privlačno za trgovinu i investicije. U ovoj situaciji, kada su tu samo tri zemlje, ne verujem da inicijativa može biti uspješna", kaže Rukiqi.\nDa će se priključiti inicijativi "Mini-Šengen" Kosovo se obavezalo Vašingtonskim sporazumom, koji su u septembru prošle godine potpisali tadašnji premijer Kosova Avdullah Hoti i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nAktuelna Vlada Kosova Albina Kurtija, međutim, poziva zemlje u regionu da ostanu posvećene agendi Evropske unije i negovanju transatlantskih odnosa.\nBalkanska grupa za istraživanje politika je početkom ove godine objavila izvještaj u kome se, pored ostalog, preporučuje da se inicijativa "Mini-Šengen" integriše u Berlinski proces, kako bi se obezbjedila sveobuhvatnost i učešće svih zemalja Zapadnog Balkana.\n"EU, države članice i Sjedinjene Države bi trebali u potpunosti da koordinišu, podrže zajedničke regionalne agende i izbegnu jednostrane procese", navodi se u tom izvještaju.\nDodaje se da Vlade šest zemalja na Zapadnom Balkanu treba da rade na identifikovanju ključnih oblasti, mesta i mehanizama za uspostavljanje regionalne saradnje, "što se može sprovesti i doneti uticajne promene za građane svih zemalja".\nVladi Kosova se, pak, preporučuje da sprovede sveobuhvatnu analizu kako bi se identifikovali i izabrali osnovni prioriteti i ciljevi Kosova u regionalnim agendama i inicijativama.\nAlbin Kurtikabinetmini Šengen


DSK najavio novu koaliciju bez Kurtijevog Samoopredeljenja - NOVA portal\nPolitika Autor:Beta 14. Apr. 202020:55\nDemokratski savez Kosova (DSK) podržao je predlog lidera stranke Ise Mustafe da se nakon ustavnih procedura formira nova koalicija u kojoj će biti Alijansa za budućnost Kosova (ABK), Socijaldemokratska inicijativa (SDI), Alijansa novo Kosovo (ANK) i predstavnici manjinskih zajednica.\nU saopštenju koje je potpisao predsednik stranke Isa Mustafa kaže se da postoji volja Glavnog odbora stranke da preuzme mandat nakon ustavnih procedura za formiranje nove vlade.\n“Kao predsednik DSK-a, konstatujem da postoji volja Glavnog odbora Demokratskog saveza Kosova da preuzme mandat na osnovu ustavnih procedura i da formira vladu zajedno sa ABK, SDI, AKR i strankama koje predstavljaju manjinske zajednice u Skupštini Republike Kosovo”, kaže se u saopštenju.\nMustafin “udar” na vladu Aljbina Kurtija\nSkupština Kosova je 25 marta izglasala nepoverenje vladi Aljbina Kurtija u kojoj je DSK bio koalicioni partner.\nPrema Ustavu Kosova, nakon izglasavanja nepoverenja Vladi, predsednik je dužan da novi mandat zatraži od pobedničke stranke, od Pokreta Samoopredeljenje (PS), što je predsednik Hašim Tači i uradio.\nI posle dva pisma predsednika, PS nije odgovorio i nije dostavio ime mandatara za sastav nove vlade.\nUstav nije odredio rok do kada PS treba da odgovori na zahtev predsednika. Iz PS su izjavili da predsednika neće ostaviti bez odgovora, ali da im je sada priroritet prevencija korona virusa.\nPravni stručnjaci na Kosovu imaju različite stavove o daljim postupcima ako PS još jedno vreme ne dostavi ime mandatara.\nPrema nekima predsednik je dužan da, ako ne dobije ime mandatara, mandat da drugoj stranci ili koaliciji koja može da obezbedi 61 glas za formiranje vlade, za šta se priprema DSK.\nMeđutim, daleko veći broj pravnika smatra da predsednik treba da sačeka da dobije predlog PS i u slučaju da ga ne dobije zakaže vanredne parlamentarne izbore, koji bi se održali nakon prestanka pandemije koronavirusom.\nAljbin KurtiDSKIsa MustafaKoalicijasamoopredeljenje


Zaplenjeno 500 boksova cigareta u brodu - Pluton Logistics\nZaplenjeno 500 boksova cigareta u brodu\n9. septembra 2021. marko\tcarina, krijumčarenje cigareta, šverc cigara, šverc cigareta\nCarinici su, u saradnji sa policijom, 8. septembra 2021. godine na graničnom prelazu Kladovo uspeli da preseku još jednan lanac krijumčarenja cigareta, otkrivši u jednom brodu 500 boksova krijumčarenih cigareta bez akciznih markica, saopštila je Uprava carina.\nU zajedničkoj akciji sa graničnom policijom Regionalnog centra prema Rumuniji izvršena je vanredna kontrola domaćeg broda „Karađorđe“ kada je otkriveno da se u jednom od tankova predviđenih za gorivo krije čak 500 boksova krijumčarenih cigareta marke „Ashima“, stoji u saopštenju.\nNa zahetv Kapetanije Kladovo brod je radi vanredne kontrole zaustavljen na 932 kilometru plovnog puta Dunavom.\nKontrolom brodske dokumentacije utvrđeno je da je brod poslednju ulaznu reviziju napravio istog dana na prelazu Prahovo i u njoj je dokumentovan podatak o snabdevanju gorivom i robom iz frišop-a.\nIskusni carinici koji poznaju svaki detalj konstrukcije brodova morali su detaljno da pregledaju kako sam brod, tako i šest barži koje su bile u njegovom sastavu, kako bi uopšte mogli da otkriju ovo krivično delo.\nKako navodi Carina, upornost se isplatila, jer je otvaranjem svih revizionih otvora na strukturnim tankovima otkriven i jedan koji je umesto da sadrži gorivo, služio za krijumčarenje cigareta.\nNaime, kada se carinski službenik uvukao kroz uzan revizoioni otvor tanka u mašinskom delu broda, u njemu je umesto goriva zatekao 10 kartonskih kutija koje sadrže po 50 boksova cigareta, poređanih na daske u gornjem delu.\nZapovednik broda i mašinista, obojica srpski državljani, su u zajedničkoj izjavi tvrdili da su svi članovi posade pušači, te da su cigarete nabavili za lične potrebe, ali da ih nisu prijavili, već da su ih sklonili u tank.\nS obzirom da je krijumčarenje krivično delo, o svemu je obavešteno nadležno tužilaštvo radi daljeg procesuiranja, stoji u saopštenju.\n← Nova carinarnica kod Kvantaške pijace u Beogradu\nNEDOSTAK VOZAČA KAMIONA: Ove evropske države predlažu rešenja! →\nNa Batrovcima zaustavljeni migranti zahvaljujući skeneru\n2. juna 2017. 1. juna 2017. marko


Bugarska bira novog komesara EU - European Western Balkans\nSOFIJA – Bugarska vlada nominovala je za novog člana Evropske komisije poslanicu u Evropskom parlamentu Mariju Gabrijel, koja bi na tom mestu trebalo da zameni Kristalinu Georgijevu koja je u oktobru prošle godine podnela ostavku na to mesto.\nBugarsko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da će Gabrijel najverovatnije da se bori za mesto bivšeg nemačkog komesara u EU Gintera Etingera, koji je u EU bio zadužen za digitalnu ekonomiju i društvo, prenosi AFP.\nGabrijel je članica Evropskog parlamenta od 2009. godine, a potpredsednik je grupe Evropske narodne partije od 2014. godine, gde se zalagala za rešavanje pitanja migranata, prava žena, jednakost polova, poljoprivredu i razvoj seoskih sredina.\nKristalina Georgijeva, njena prethodnica, podnela je ostavku radi mesta glavnog izvršnog direktora Svetske banke, a nakon što je izgubila trku za mesto generalnog sekretara UN.\nBugarskaEvropska komisijaGinter EtingerKristalina GeorgijevaMarija Gabrijel


source.ba | "Milorad Dodik je rekao da institucije u BiH nemaju odgovor na ovu krizu, a onda je povukao dva poteza koja nam ne pomažu"\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine dalo je Ministarstvo sigurnosti BiH i ministru Fahrudinu Radončiću ovlasti da u duhu bh. politika razgovara sa svima kako bi se osiguralo da BiH adekvatno odgovori mogućem povećanom prilivu migranata nakon otvaranja granica Turske prema zemljama Evropske unije.\nTo je novinarima potvrdio danas Radončić koji je izrazio nadu da će se u tom smislu EU odgovorno ponašati te da će jedinstvenim odgovorom doprinijeti tome da region zapadnog Balkana ne bude prepušten sam sebi.\nOcijenio je da je u pitanju situacija koja će trajati još godinama, a možda i decenijama te Radončić pojašnjava da je BiH na prvom mjestu sigurnost bosanskohercegovačkog stanovništva i migranata i tek onda humanost.\n- Očekujemo pojačan nadzor istočne granice te bržu razmjenu podataka između zemalja - kazao je Radončić i najavio posjete Podgorici, Beogradu i Beču kako bi se osmislio jedinstveni odgovor na mogući veći priliv migranata.\nOsvrnuo se i na izjavu člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika koji kaže da se neće dozvoliti angažiranje Oružanh snaga BiH na zaštiti granice, podsjećajući da je upravo Dodik donio odluke koje nisu dobre jer nije dozvolio angažiranje snaga FRONTEX-a.\nRadončić ističe da Oružane snage mogu pomoći Graničnoj policiji na više načina uključujući i korištenje njihovih resursa poput opreme i šatora jer ukoliko migranti mogu u Turskoj biti smješteni u šatorima to im BiH može ponuditi jer nema dovoljno resursa da ih smjesti u centre.\nIpak bez obzira što ministar zagovara korištenje kapaciteta Oružanih snaga, napomenuo je da nadležnost nad tim ima samo i isključivo Predsjedništvo BiH, a oni su protivljenjem Dodika isključili takav scenarij, ali je Radončić izrazio nadu da bi ta odluka mogla biti promijenjena ukoliko dođe do eskalacije krize te da će se na nju reagirati odgovorno.\nPreuzet tekst sa: FENA\nTagovi: MigrantiBiHPressKoronavirusFahrudin RadoncicVijece ministara BiH


Help: POČELA REALIZACIJA NOVOG PROJEKTA - Ulcinj info\nHelp: POČELA REALIZACIJA NOVOG PROJEKTA\nHelp je započeo realizaciju projekta „Radna aktivacija korisnika/ca socijalne zaštite“ koji finansira UNDP Crna Gora. Projekat traje od 15. februara do 15. jula 2022. godine i fokusiran je na podršku aktivaciji nezaposlenih mladih u Podgorici, Tuzima, Golubovcima, Nikšiću, Plužinama, Šavniku, Bijelom Polju, Ulcinju, Baru, Rožajama.\nOpšti cilj projekta je doprinijeti radnoj aktivaciji nezaposlenih, sa fokusom na korisnike socijalne zaštite, kroz usluge/programe koji odgovaraju na specifične potrebe korisnika i testirati inovativne pristupe integrisanoj radnoj aktivaciji kao i njihov potencijal za punu realizaciju. Očekuje se da će se kroz projekat povećati zapošljivost 100 nezaposlenih mladih kroz treninge koji se fokusiraju na soft skills (meke vještine) i tromjesečno individualizovano mentorstvo koje pružaju profesionalci.\nU medjuvremenu UNDP je odobrio da u projekat možemo uključiti i mlade koji nisu korisnici socijalne zaštite.\nTako, prioritet su:\naplikanti do 35 godina i korisnici socijalne zaštite\n35+ korisnici socijalne zaštite\noni koji imaju do 35 godina, a nisu korisnici socijalne zaštite\nTrening za odabrane učesnike projekta će se realizovati 11. i 12. aprila 2022. godine u hotelu Nobel u Ulcinju.\nS obzirom da nemamo dovoljan broj kandidata, odlučili smo produžiti rok za prijavu za korisnike iz Ulicinja do petka, 01. aprila 2022. godine do 12:00h\nVise informacije o projektu:\nAktiviraj se kroz obuke i mentorstvo – Prijavni formular – Help Montenegro (help-montenegro.org)\nKandidati takođe mogu popuniti formular online: https://forms.gle/tgzg1FaHwedVPC8z7


''Ladies In by Jana'' od sutra i u Mostaru\nMostar će 21. ožujka postati bogatiji za još jedno kulturno događanje, jedinstveni event u okviru projekta ''Ladies In by Jana'', koji će jednom mjesečno u Hrvatskom narodnom kazalištu okupljati poslovne dame ove regije.\n''Ladies In by Jana'' održava se već tradicionalno u Sarajevu, Banja Luci i Tuzli, jednom mjesečno, u različitim terminima, a ima za cilj promociju kulture, ženskog poduzetništva i pozitivnih životnih vrijednosti koje prenose uspješne poslovne žene.\nKao kruna projekta nastao je i ''Ladies In Magazine'', namijenjen modernoj i poslovnoj ženi, čija promocija je održana 28. veljači u Narodnom pozorištu u Sarajevu, a gošćama u Mostaru bit će predstavljen sutra, u HNK.\n''Ladies In Magazine'' u prodaji je od 1. ožujka , izlazit će jednom mjesečno, a po cijeni 3 KM.\nU okviru ''Ladies In by Jana'' eventa, poslovne dame u Mostaru očekuju jedinstvena interaktivna druženja, širenje mreže poznanstava, kako poslovnih tako i privatnih, mnoštvo iznenađenja i poklona prijatelja projekta, i na koncu, sjajna predstava, koja se pomno bira isključivo samo za njih.\nPredstava kojom organizatori najavljuju prvi ''Ladies In by Jana'' event u Mostaru je ''Sve o ženama'', drama po tekstu Mire Gavrana, režirao Robert Raponja, a obnovila Jelena Kordić Kuret.\nTURISTI IZ AUSTRIJE I ŠVICARSKE\nManifestacija „Knjiga je moj prijatelj!“ u ponedjeljak u Grudama\nOtvorena 15. Mostarska liska\nMala liska najboljem glumcu Robertu Peharu\nu Kapelici školskih sestara franjevki