Regionalna ministarska konferencija u Sloveniji.\nPotpisani ugovori o pravnoj pomoći i izručenju,inicijativa za regionalni nalog za hapšenje i pristupanje Luganskoj konvenciji...\nMinistri pravde Republike Srbije G-đa Snežana Malović i Republike Slovenije G.Aleš Zalar potpisali su ugovore o pravnoj pomoći i izručenju.Ministra pravde Snežana Malović inicirala izradu Konvencije o regionalnom nalogu za hapšenje,prihvatila inicijativu za izradu Regionalne konvencije ili za regionalno pristupanje Konvenciji ``Lugano``(Konvencija o nadležnosti i izvršenju presuda u građanskim i trgovačkim stvarima ,revidirana 2007.g.,a stupila na snagu 1.01.2010.g.),a pokrenula je i druge regionalne inicijative.\nNa ministarskoj regionalnoj konferenciji dražava Zapadnog Balkana ,koja je 15.aprila 2011.godine održana u Republici Sloveniji-na Brdu kod Kranja,ministri pravde(pravosuđa) Republike Srbije i Republike Slovenije,G-đa Snežana Malović i G.Aleš Zalar potpisali su Ugovor o pravnoj pomoći u krivičnim i građanskim stvarima i Ugovor o izručenju.U planu je da se do kraja ove godine potpiše i treći ugovor-Ugovor o priznanji i izvršenju odluka u krivičnim stvarima.\nRepublika Slovenija poslednja novostvorena država sa područja bivše Jugoslavije ,sa kojim su ovakvi ugovori poptpisani.Istovremeno,Republika Slovenija je prva država članica Evropske Unije sa kojom je Republika Srbija ugovorila neposrednu saradnju sudova, pod određenim uslovima.\nPotpisani ugovori stupiće na snagu i počeće da se primenjuju nakon ratifikacije-donošenja zakona o potvrđivanju tih ugovora u parlamentalnim telima obeju država.\nPrilikom sačivanja teksta ugovora iskorišćena su sva pozitivna iskustva iz ugovora koje je Srbija zaključila sa Crnom Gorom ,Bosnom i Hercegovinom i Hrvatskom,tako da su u govor ugrađena uglavnom sva savremena uporedno pravna rešenja ,što je doprinelo njihovoj sveobuhvatnosti.Ugovor Republike Srbije i Republike Slovenije ne predviđa izručenje sopstvenih državljana,ali je bliže regulisana obaveza krivičnog progona na teritoriji ugovornice i uslovi za ustupanje krivičnog gonjenja. U toku je priprema za izmene i dopune istih ugovora sa Makedonijom i Hrvatskom.\nU toku konferencije ministar pravde Sneana Malović podnela je inicijativu za rad na konvenciji o Regionalnom nalogu za hapšenje za države Zapadnog Balkana ,ali i za države regiona Jugoistočne Evrope.\nIzvod iz teksta inicijative i izlaganja:\n``... Regionalni nalog za hapšenje trebalo bi da bude izraz težnje zemalja regiona Jugoistočne Evrope da dosadašnji režim ekstradicione procedure priblize modernom režimu koji vazi u zemljama EU u oblasti slobode, sigurnosti i pravde, a koji se posebno ogleda u primeni Evropskog naloga za hapsenje (ENH) i u saglasnosti sa ambicijama svih zemalja regiona da postanu punopravne clanice EU.\nTako bi se i u regionu Jugoistocne Evrope uvele jednostavnije procedure koja bi zamenile dosadašnji režim Evropske konvencije o ekstradiciji iz 1957. i njenim dodatnim protokolima, koji se pokazuje kao kompleksan i dugotrajan, zbog viska administrativne procedure.\nZbog toga ce tekst nacrta Konvencije biti sačinjen prema modelu i osnovnim principima Evropskog naloga za hapšenje.\nPonuđeni tekst nacrta konvencije će biti i u skladu sa Strategijom RCC 2011-20132 u oblasti policijske i pravosudne saradnje (Aktivnost 2.\n"Jačanje pravosudne i tužilačke saradnje u krivičnim stvarima"), koji je institucionalni okvir unutar koga se odvijaju integracije zemalja regiona na različitim nivoima i u odnosu na različita pitanja od značaja za region.\nInteres zemalja regiona je u tome da pre pristupanja EU, na slican nacin primenjuju jedan instrument zemalja EU ,sto ce im od ulaska u EU sigurno koristiti za lakse prilagodjavanje pravnom okviru koji ce za njih biti obavezan.\nS duge strane,smatramo da postoji i interes zemalja clanica EU da posle izvesnog vremena primene instrumenta u regionu, pristupe izradi konvencije o regionalnom nalogu za hapsenje i pre pridruzivanja pojedinih clanica regiona EU,na koji nacin bi mogle prakticno da prosire dejstvo Evropskog naloga za hapšenje i na druge zemlje van EU.\nKonačno, zajednicki rad na nacrtu konevncije i kasnije njena primena trebalo bi da izraze nastojanja zemalja regiona da svoje buduće odnose grade na standardima EU, zasnovanim na medjusobnom poverenju u pravosudni sistem,na principu uzajamnog priznavanja i slobodnog protoka sudskih odluka u krivičnim stvarima ,kako u odnosu na odluke koje se donose u toku krivicnog postupka ,tako i u odnosu na izvršenje pravnosanžnih sudskih odluka...\n... Trenutna sporna pitanja i problemi u odnosima među pojedinim državama regiona ,kao i noramtivne i administrativne smetnje ili ograničenja,ne bi trebalo da budu smetnja za prihvatanje ove inicijative.Uverena sam da sve vrste prepreka i postojeće tenzije u regionu mogu biti otklonjene i da će se ubrzo ostvariti zadovoljavajući nivo međusobnog poverenja u pravosudne sisteme u regionu.\nRepublika Srbija će učiniti sve da svojom aktivnom ulogom,posebno u borbi protiv organizovanog kriminala ,kao i velikom voljom za stabilnošću i ostvarivanju prava i sloboda na najvišem nivou tome doprinese.\nZa sve države regiona koje nisu članice EU, usvajanje i primena Regionalnog naloga za hapšenje pokazalo bi snažno izraženu odlučnost za evropske integracije u oblasti krivičnog prava i krivične procedure, kao jednom segmentu,ali veoma bitnom za sve države kojima su evropske integracije strateški politički cilj.\nRadna grupa koju čine eksperti ministarstva pravde i policije iz Republike Srbije ubrzo će završiti rad na prednacrtu konvencije o regionalnom nalogu za hapšenje i bićemo spremni da vam ga ponudimo na razmatranje,sa ciljem da se rad nastavi u zajedničkoj radnoj grupi eksperata na regionalnom nivou.\nPovodom toga ,poštovane dame i gospodo ministri,očekujemo i nadamo se vašoj političkoj poršci za podnetu inicijativu. ``\nMinistar pravde Republike Slovenije G.Aleš Zalar dostavio je učesnicima konferencije pisanu inicijativu koja se odnosi na ``Lugano`` konvenciju.Izvod iz teksta:\n``... Za zemlje kandidate i potencijalne kandidate, postepeno uspostavljanje i korišćenje pojedinih principa i sadržaja acquis communautaire bi bilo veoma korisno.Na ovaj način, određeni postupci bi mogli biti u potpunosti usaglašeni sa acquis communautaire, čak pre nego što kandidat zemalja pristupi članstvu. Države članice, zemalje kandidati za EU i zemlje potencijalni kandidati i njihovi građani će svi imati koristi od ovoga, jer kvalitet postupaka zasnovanih na odgovarajućim principima bi se svakako poboljšao.\nDruga važna činjenica je, da je građanima Zapadnog Balkana nedavno data veća sloboda da putuju u zemlje EU iz ličnih , kao i poslovnih razloga. To će sigurno biti praćeno posledicama u pogledu ličnih odnosa. Može se očekivati da će se pojaviti, potreba za pravnom formalizacijom tih posledica.\nLugano konvencija (evropska konvencija) je odličan primer dobre saradnje sa trećim zemljama. Zasniva se na relevantnim propisima ( regulativama i preporukama) EU.\nČlanovima Konvencije je na taj način omogućeno da koriste procedure i principe iz acquis communautaire. Novi tekst Konvencije od 2007 je stupio na snagu 1. januara 2010. Konvencija je otvorena za pristupanje od strane drugih zemalja, pod uslovima iz članova 70-72.\nU skladu sa navedenim, predlažemo dve mogućnosti.\nPrva mogućnost bi bila pristpanje zemalja Zapadnog Balkana novoj Lugano konvenciji. Ako se pokaže da je ova mogućnost previše složena ili postupak predugo traje ili bi predstavljao prepreke za Evropsku Komisiju, predlažemo novu regionalnu konvenciju. To bi, na način kako je prethodno pomenuto, uredilo pitanja sudske saradnje u građanskim stvarima u Zapadnom Balkanu.\nPored pitanja priznanja i izvršenja sudskih odluka, aspekt dostavljanja i izvođenja dokaza takođe može biti ispitan. Osnovna polazna tačka za pregovore će biti postojeći akti acquis communautaire.\nTakav multilateralni regionalni akt (na osnovu modela Lugano konvencije) bi bio koristan, pre svega zbog zajedničke prošlosti i mnogih sličnih karakteristika zemalja Zapadnog Balkana u vezi sa njihovim pravnim poredcima i njihovom pravnom tradicijom. Na ovaj način, sudska saradnja između bi mogla da se zasniva na istom režimu. Članice Konvencije bi bile zemlje Zapadnog Balkana, dok mogućnost saradnje sa državama članicama EU bude ispitana.\nStoga predlažemo da učesnici konferencije izraze svoje mišljenje o unapređenju regionalne saradnje u oblasti sudske saradnje u građanskim i trgovačkim stvarima i to po pitanju mogućnosti iz oba predloga - pristupanje novoj Lugano Konvenciji ili formiranju nove, slične regionalne konvencije za region Zapadnog Balkana".\nMinistar pravde Snežana Malović,podržava ovu inicijativu i pokreće nove regionalne inicijative.Izvod iz teksta:\n`` ...Amsterdamskim ugovorom od 10.novembra 1997.godine,stvorena je mogućnost da se pravosudna saradnja u građanskim i trgovačkim stvarima premesti u tzv. ``Prvi stub`` Evropske Unije,što je omogućilo donošenje akata koji imaju nadnacionalni karakter i neposredno obavezuju pravne subjekte na koje se odnose ,bez posredovanja nacionalnih zakonodavstava.\nKada se radi o priznanju i izvršenju stranih sudskih odluka u oblasti građanskog i trgovačkog prava,za Republiku Srbiju i Ministarstvo pravde je u svemu prihvatljiva inicijativa Republike Slovenije, jer, smatramo da bi za region bilo veoma korisno prihvatanje principa i instrumenata Luganske konevncije .\nSmatramo da je lako je prepoznati interese zemalja regiona ,jer bi to značilo primenu ove konvencije na budućem ujedinjenompravosudnom prostoru regiona, u kojem bi se međusobno i gotovo automatski priznavale i izvršavale sudske odluke u oblasti građanskog i trgovačkog prava ( u konačnom ishodu ,sa zemljama EU pravosudni prostor za primenu konvencije bi mogao da obuhvati preko 30 zemalja Evrope) .\nEfikasnost domaćih odluka u inostranstvu- na širokom evropskom prostoru - je interes svih građana regiona i EU koji posluju,investiraju, trguju i putuju.\nPrimena konvencije Lugano imala bi i jak efekat na ekonomske odnose, jer bi doprinela unapređenju i boljoj realizaciji sporazuma zemalja CEFTA (Centralno evropski sporazum o slobodnoj trgovini), kojem je pristupila većina zemalja regiona.\nPrihvatanje principa i instrumenata Luganske konvencije zamenilo bi primenu skromnog broja (oko 10) zaključenih bilateralnih ugovora i sporazuma o priznanju i izvršenju sudskih odluka u regionu,od kojih je veći broj zaključen pre više od dvadeset godina.\nZa države koje očekuju status kandidata, ali i za države regiona koje su dobile status kandidata (i za one koje su veoma blizu EU) ovaj posao bio bi sigurno koristan, jer bi ulaskom u EU ove države inače bile dužne da primenjuju Lugansku konvenciju. Ukoliko sa primenom počnu i ranije u regionu, onda će od ulaska u EU prostor primene ove konvencije za njih biti širi, jer će se odnositi na prostor EU ali i regiona Zapadnog Balkana (Jugositočne Evrope ). To sve govori i o neposrednom interesu zemanja članica EU da u regionu što pre počne primena konvencije Lugano .\nZbog toga,smatramo da bi inicijalno trebalo paralelno prihvatiti obe mogućnosti za ostvarivanje tog cilja:\nkolektivno pristupanje država regiona Luganskoj konvenciji, ili\nizrada regionalne konvencije koja bi ugradila principe i instrumente Luganske konvencije,\na vremenom ćemo se moći opredeliti za konačan izbor, zavisno od razvoja prilika u regionu – stepena unapređenja međusobnog poverenja u pravosudne sisteme u regionu i od stava Evropske komisije po ovom ovom pitanju.\nPolazeći od istih razloga i interesa, podržavamo i drugu inicijativu, za zajednički rad po istom modelu(regionalna konvencija Lugano),\nna izradi regionalne konvenciji o međunarodnoj pravnoj pomoći, koji bi se odnosio na izvođenje dokaza, pristup sudovima i dostavu sudskih i vansudskih akata u inostranstvu ,na obaveštavanje o stranom pravu, u građanskim i trgovačkim stvarima , zasnovan na principima iz postojećih akata acquis communautaire .\nMinistartsvo pravde Republike Srbije je već osnovalo radnu grupu za izradu prednacrta teksta regionalne konvencije o izvođenju dokaza, pristupu sudovima i dostavljanju sudskih i vansudskih akata,u koji će biti ugrađeni principi iz Uredbe br. 1393/2007 Evropskog paralamenta i Saveta o dostavljanju sudskih i vansudskih akata u građanskim i trgovinskim stvarima, kao i iz Uredbe Saveta EU br. 1206/2001 o saradnji sudova zemalja članica u izvođenju dokaza u građanskim i trgovinskim stvarima i uskoro će vas obavestiti o rezultatima svog rada.\nuspostavljanje Regionalne sudske mreže i Regionalnog pravosudnog atlasa(po ugledu na Odluku o uspostavljanju Evropske sudske mreže u građanskim i trgovačkim stvarima br. 470/2001,\nRegionalni nalog za izvršenje nespornih potraživanja, po ugledu na Uredbu Evropskog parlamenta i Saveta br.805/2004 o uvođenju Evropskog naloga za izvršenje nespornih potraživanja,\nRegionalni nalog za plaćanje,po ugledu na Uredbu Evropskog parlamenta i Saveta br.1896/2006 o uvođenju postupka za Evropski nalog za plaćanje, afirmisanje i unapređenje raznih oblika ekspertske saradnje u regionu i primenu jedinstvenih tehnologija i zajedničko razvijanje pojedinih softvera, takođe kandidujemo za teme iz kojih mogu nastati druge regionalne inicijative za razmatranje na budućim zajedničkim okupljanjima u regionu.\nSvaki oblik unapređenja pravosudne i pravne saradnje u regionu i u ovoj oblasti sigurno će koristiti svim zemljama regiona i njenim građanima i na taj način će ubrzari proces intergracija i približiti ih EU.\nRepublika Srbija nastojaće da bude otvorena i kooperativna za sve inicijative od interesa za zemlje regiona i njene građane .


Rusija: Vrhovni sud podržao zabranu Jehovinih svedoka\nU Rusiji zabranjena i distribucija literature Jehovinih svedoka\nRuski vrhovni sud podržao je danas zabranu Jehovinih svedoka odbacivši žalbu te verske grupe na raniju odluku Vrhovnog suda, prenosi Beta.\nApelacioni sud je podržao zabranu koju je u aprilu izdao Vrhovni sud Rusije da se ta hrišćanska verska zajednica u zemlji označi kao "ekstremistička" grupa.\nOdbacivanjem žalbe ove verske grupe dozvoljava se Rusiji da zatvori njihovih 395 ispostava i da zapleni njihovu imovinu. Grupa navodi da ima 170.000 članova te verske zajednice u Rusiji.\nPortparol Jehovinih svedoka David Semonian rekao je u saopštenju da je vrlo zabrinjavajuće da uprkos ogromnoj količini dokaza koji dokazuju suprotno "moćni elementi unutar Rusije nastavljaju da nazivaju tu organizaciju ekstremističkom".\nAdvokat grupe Viktor Ženkov rekao je danas da će biti podneta žalba na današnju odluku Evropskom sudu za ljudska prava, javila je novinska agencija Interfaks.\nJehovini svedoci su pod sve većim pritiskom poslednjih godina u Rusiji, gde je zabranjena distribucija njihove literature za koju se smatra da krši zakon protiv ekstremizma.


► Putin: Rusija može brzo ponovo da ojača svoje snage u Siriji\nRuski predsednik Vladimir Putin rekao je danas da Rusija može ponovo da ojača svoje snage u Siriji "za nekoliko sati" ako bude potrebno i da će nastaviti udare na ekstremističke grupe.\nPutin je u Kremlju, na prijemu za ruske oficire koji su učestvovali u kampanji u Siriji, rekao da će rusija zadržati vazdušnu i pomorsku bazu u Siriji.\nOn je rekao i da će Rusija u Siriji zadržati dovoljno snaga da sebe štite i da nastave borbu protiv grupe Islamska država i Nusra fronta, ogranka Al Kaide u Siriji, kao i dugih grupa koje Ujedinjene nacije smatraju ekstremističkim.\nKomandant ruskih vazduhoplovnih snaga general Viktor Bondarev rekao je da bi povlačenje većeg dela ruskih snaga iz Sirije trebalo da bude završeno za dva do tri dana.\nPutin je u ponedeljak naredio povlačenje najvećeg dela ruskih vojnih aviona u Siriji i izrazio je nadu da će taj potez doprineti uspehu mirovnih pregovora o Siriji koji su počeli u Ženevi.\nPrva grupa borbenih aviona otišla je iz Sirije u utorak. Moskva nije navela koliko aviona i vojnika će biti povučeno niti koliko vojnika je poslato u Siriju. SAD procenjuju da ima između 3.000 i 6.000 pripadnika ruske vojske u Siriji.\nvojna intervencija /\nvazdušni napadi /


Srbi redovno posećuju Srpsko vojničko groblje – RASEJANJE.info\n12.11.2019 Katarina\tBratislav Božović, Dobrivoje Doca Simić, Ljubomir Zorica, Srpsko vojničko groblje Ulm\nSa parastosa na Srpskom vojničkom groblju\nParastos služil sveštenici Ljubomir Zorica i Bratislav Božović\nSrbi iz Štutgarta uglavnom organizovano posećuju spomenik i vojničko groblje u Ulmu. Sveštenik Srpske pravoslavne crkve iz Ulma Ljubomir Zorica dva puta godišnje održava parastos. Jedan od događaja, koji bi trebao da ostane zapisan u analima srpskog rasejanja je i veliko okupljanje pred sam kraj prošle godine. Članovi i prijatelja Društva za čuvanje spomenika oslobodilačkih ratova do 1918. godine, povodom obeležavanja stogodišnjice završetka Velikog rata, u saradnji sa protojerejima Ljubomirom Zoricom iz Ulma i Bratislavom Božovićem iz Štutgarta, poklonili su se senima naših vojnika, koji su sahranjeni na groblju u Ulmu. Posle parastosa, koji služen za 142 srpska vojnika, pomen je odat i poginulima na rumunskom i ruskom groblju. Zastavu, kopiju one sa proboja Solunskog fronta nosio je Dejan Lekić iz Gepingena, dok je venac položio Dobrivoje Simić iz Štutgarta.\nO Prvom svetskom ratu i proboju Solunskog fronta, golgoti prelaska Albanije, o ponosnom srpskom rodu, pravi čas istorije održao je Dobrivoje Doce Simić\nKod spomenika srpskim vojnicima sveću je upalio Dragan Milaković, kod ruskog (spomenika) Nebojša Antić, a kod rumunskog Saša Stevanović. Pesmu Jovana Jovanovića Zmaja Svetli grobovi govorile su učenice Dopunske škole iz Štutgarta Nada Jagodić i Ana Đekanović. Dečiji hor srpske škole iz Štutgarta otpevao je pesmu Tamo daleko. Za taj mali, ali dirljivi program prisutni su se posebno zahvalili tadašnjoj nastavnici srpske škole u Štutgartu Biljani Petrović. Na groblju o Prvom svetskom ratu i proboju Solunskog fronta, golgoti prelaska Albanije, o ponosnom srpskom rodu, pravi čas istorije održao je Dobrivoje Doce Simić.\nNebojša Antić pali sveću kod ruskog spomenika stradalima u Prvom svetskom ratu\nPosle parastosa, kako dolikuje srpskom običaju, prisutni su otišli u hram Svetih besrebrenika Kozme i Damjana u Ulmu, gde su vredne ruke Kola srpskih sestara spremile posluženje za sve prisutne. „Sto godina od završetka Velikog rata je u Ulmu obeleženo na dostojanstven način. Posebno je bilo lepo videti da je došlo puno mladih, koji će ubuduće nastaviti našu tradiciju obilaska srpskih spomenika i čuvati ih”, istakao je Dobrivoje Doca Simić. Za Veru Gregović, velikog patriotu iz Štutgarta, ovaj događaj je bio bitan jer „naši koreni i naš ponosni srpski narod ne sme se zaboraviti, gde god mi živeli“.\nVence redovno polažu prestavnici srpskog konzulata u Štutgartu i članovi i prijatelja\nDruštva za čuvanje spomenika oslobodilačkih ratova do 1918. godine\n Besrebrenik je jedna od titula pravoslavnih svetitelja. Vikipedija objašnjava da se radi o hrišćanima, proslavljenim svojom korisnošću i odricanjem od zemaljskog bogatstva zarad vere. Često su posedovali dar isceljenja, ne uzimajući platu za svoj trud\n← Nada i Relja Lukić iz Štutgarta očistili vojničko groblje u Ulmu\nNatalijina ramonda u Generalnom konzulatu do kraja nedelje →\nBeogradska premijera filma Glumčina posvećena Zoranu Radmiloviću


Fizička lica imovina predmeti detektivska agencija Protecta\nFizička lica, imovina, predmeti\nDETEKTIVSKA DELATNOST U ODNOSU NA LICA, PREDMETE I IMOVINU\nDetektivska Agencija Protecta je specijalizovana u primeni brojnih tehnika i operativnih metoda u pronalasku nestalih lica. Agencija godišnje dobija stotinu zahteva za pronalaženje nestalih osoba i veliki broj ovih zahteva odnosi se na lica koja su u bliskim porodičnim ili prijateljskim vezama sa korisnikom usluga, a sa kojima je korisnik usluga davno izgubio vezu.\nU pronalaženju lica i predmeta koristimo kako javno dostupne informacije tako i podatke kojima raspolažu i vode državni organi. Kao licencirana firma za obavljanje istražne delatnosti, a u skladu sa Zakonom o detektivskoj delatnosti ovlašćeni smo da od nadležnih organa državne uprave zahtevamo podatke o boravištima i prebivalištima građana.\nLica koja se kriju radi izbegavanja krivičnog gonjenja\nDetektivi agencije Protecta su profesionalci sa prethodnim dugogodišnjim iskustvom u bezbednosnim službama Republike Srbije. Takvo iskustvo je neprocenjivo kada se radi o otkrivanju i pronalaženju lica koja se terete pred nadležnim pravosudnim organima, a njihovo izbegavanje nadležnih organa vas onemogućavaju u ostvarivanju vaših prava.\nBilo da se radi o osumnjičenim licima za krivična dela koja se gone po privatnoj tužbi ili prekršaje, uključujući i dela iz oblasti bezbednosti saobraćaja koja kriju svoje boravište i nedostupna su organima gonjenja, Detektivska agencija Protecta vam može pomoći u otkrivanju i pronalaženju, te pomoći pravosudnim organima za dalje postupanje u skladu sa zakonom.\nTakođe, ukoliko vi ili vaš pravni zastupnik tragate za nekim licem u postupku, na primer svedokom koji se ne odaziva sudskim pozivima, možemo vam pomoći u njegovom pronalaženju.\nUkoliko ste bili žrtva prevare ili ste iz ma kog razloga pretrpeli materijalnu ili nematerijalnu štetu, a ostvarivanje prava na naknadu štete zavisi od pronalaženja lica koje je prouzrokovalo tu štetu, Detektivska agencija Protecta će vam pomoći u njegovom pronalaženju. Uputićemo vas u sve pravne aspekte slučaja, pomoći vam da prikupite dovoljno dokaza za podnošenje tužbe ili prijave nadležnim organima.\nTragamo za licima koja iznose klevete, uvrede ili nešto iz ličnog, porodičnog ili poslovnog života korisnika usluge, što može da šteti časti ili ugledu korisnika usluge ili članova njegove porodice.\nTakođe vam stojimo na usluzi u vezi sa utvrđivanjem vlasništva nad nepokretnostima lica koja su vam prouzrokovala štetu. Kao licencirana kompanija za vršenje detektivskih poslova, ovlašćeni smo da tražimo podatke od nadležnih državnih organa o vlasnicima motornih vozila, plovila, i vlasnicima nepokretnosti.\nSmatramo da su za vas posebno interesantni slučajevi kada ne možete da pronađe imovinu koju ima dužnik i koju krije (npr. preneto vlasništvo na članove porodice), a poverilac ne može da se naplati plenidbom novčanih sredstava već mora da se pronađe drugi predmet izvršenja (kuće, vikendice, stanovi, motorna vozila i sl.).\nLica koja anonimno i protivpravno postupaju prema korisniku usluga sa pretnjom štetnih posledica\nDetektivska agencija Protecta će vam pružiti punu pomoć ukoliko ste Vi ili članovi vaše porodice izloženi anonimnim pretnjama, uznemirujućim pozivima ili drugim vidovima ugrožavanja i uznemiravanja.\nPosebno skrećemo pažnju na situacije kada su maloletni članovi vaše porodice, najčešće deca školskog uzrasta, izložena vršnjačkom nasilju ili pretnjama i napadima od strane vršnjaka.\nSpremni smo da vam pomognemo u svim slučajevima kad imate saznanja ili sumnju da su članovi vaše porodice izloženi agresivnim nastupima verskih sekti, različitih destruktivnih organizacija i pojedinaca.\nDetektivska agencija Protecta će vam pomoći u traganju za izgubljenim ili ukradenim predmetima. Najčešće se radi o izgubljenim dokumentima, izgubljenom ili ukradenom nakitu, umetničkim delima ili drugim predmetima koji za vas, pored materijalne, imaju i emotivnu vrednost i značaj.\nNaši detektivi vam mogu pomoći i u slučajevima krađe motornih vozila pri čemu sopstvenim profesionalnim kapacitetima možemo pomoći i policiji da pronađe vaše vozilo i izvršioca ovog krivičnog dela.\nRestitucija imovine i provera vlasništva nad nepokretnostima\nDetektivska agencija Protecta spremna je da vam pruži pomoć u prikupljanju neophodne dokumentacije vezano za podnošenje zahteva za restituciju imovine. Radi se, pre svega, o dokumentima i dokazima o vlasnicima oduzete imovine ili njihovim naslednicima, kao i drugim obaveznim prilozima koji se odnose se na pravnu vezu podnosioca zahteva sa bivšim vlasnikom.\nPosebno ukazujemo i na mogućnost da vam pružimo praktične usluge koje se odnose na pronalaženje vlasnika i/ili korisnika nekretnine za koju ste zainteresovani, identifikovanje i pronalaženje investitora – prvog vlasnika.


Ministar finansija Mlađan Dinkić saopštio je danas da isplata ovogodišnje rate stare devizne štednje počinje 31. maja, a da će štedišama biti isplaćeno 5,4 odsto od ostatka duga koji država ima prema njima.\nOn je na današnjoj konferenciji za novinare podsetio da je ukupna obaveza Republike Srbije po osnovu stare devizne štednje iznosila 4,2 milijarde evra, od čega je do danas isplaćeno oko 720 miliona evra.\nPrema njegovim rečima, ukupno obezbeđenih sredstava u budžetu Republike Srbije za isplate obveznica u 2005. godini iznosi oko 260 miliona evra i to: za isplatu obveznica serije A2005 – 218 miliona evra, a za isplate pre roka dospeća, za neisplaćene dospele obveznice A2002, A2003 i A2004 i za isplate po konverzijama štednje u obveznice u narednom periodu predviđeno je oko 37 miliona evra.\nDinkić je, govoreći o privatizaciji banaka, saopštio da je danas tenderska komisija utvrdila redosled prispelih ponuda za prodaju državnih akcija u Novosadskoj i Continental banci i to:\nza kupovinu 83,28 odsto akcijskog kapitala Novosadske banke a.d. Novi Sad prvorangirani ponuđač je Erste Bank iz Austrije, dok je za kupovinu 98,97 odsto akcijskog kapitala Continental banke a.d. Novi Sad prvorangirani ponuđač Nova Ljubljanska Banka iz Slovenije.\nMinistar finansija je posebno naglasio važnost održavanja godišnje skupštine Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u Beogradu, na kojoj se, prema njegovim rečima, očekuje dolazak oko 3.000 gostiju iz celog sveta, 59 državnih delegacija predvođenih premijerima, ministrima finansija ili guvernerima, kao i prisustvo oko 500 novinara.\nDinkić je podsetio i da rok za podnošenje zahteva za odobravanje mikrokredita za samozapošljavanje ističe u petak, 20. maja, a da se do sada prijavilo oko 1.000 zainteresovanih.


Košarkaški klub Mega Mozzart » REBIĆ: „UZ PODRŠKU PUBLIKE DO POBEDE PROTIV CIBONE“\nKošarkaški klub Mega Bemax u nedelju 1. oktobra od 19 časova počinje svoje uzastopno peto učešće u ABA ligi, kada će u Sremskoj Mitrovici dočekati zagrebačku Cibonu.\nKarte za meč su uveliko u prodaji po ceni od 200 dinara za tribine kao i 500 dinara za VIP mesta i mogu se kupiti u kafiću Pinki u okviru hale PSC Pinki u vremenu do 8 do 22 časa, kao i na blagajni hale na dan utakmice od 17 časova.\nTrener Mega Bemaxa Dejan Milojević neće moći zbog povreda da računa na Kostju Mušidija i Nikolu Miškovića a za meč sa Cibonom je istakao da je ekipa dobro radila u pripremnom periodu:\n– U nedelju otvaramo našu petu sezonu u ABA ligi. Protivnik je Cibona koja je kvalitetna ekipa sa nekoliko vrlo iskusnih igrača. Dobro smo radili u pripremnom periodu i nadam se da ćemo to pokazati i u meču u nedelju. Ukoliko uspemo da nametnemo našu igru uz agresivnu odbranu, verujem da ćemo uspeti da otvorio sezonu pobedom koja bi puno značila i na rezultatskom i na psihološkom planu za našu mladu ekipu,\nKapiten Mega Bemaxa u prestojećoj sezoni Nikola Rebić je istakao želju tima da sezonu otvori na na najbolji mogući način – pobedom:\n– Sa nestrpljenjem dočekujemo prvu utakmicu u novoj sezoni. Iza nas je više od mesec i po dana napornog rada koji smo iskoristili da se spremimo dobro, fizički i taktički. Ulazimo spremni u utakmicu sa Cibonom koju smo imali prilike da gledamo na ABA Super kupu u Baru. Sigurno je da je u pitanju kvalitetna ekipa, ali ćemo mi dati sve od sebe da novu sezonu otvorimo na najbolji mogući način. U tome će nam biti potrebna i podrška publike pa ovim putem pozivam sve u Sremskoj Mitrovici da nas u nedelju podrže u što većem broju, a mi ćemo se svakako potruditi da im to uzvratimo dobrom igrom i pobedom,\nU nedelju od 19 časova će publika u hali PSC Pinki u Sremskoj Mitrovici imati priliku da upozna neke buduće NBA asove. U prethodne tri sezone su iz Mege u NBA ligu otišla direktno čak četvorica igrača. Jedno od glavnih pitanja će za narednu sezonu će biti – ko je sledeći?


NVO "Solidarnost za Kosovo" otvorila dve nove štale u Novom Brdu | Radio Kosovska Mitrovica\nNVO “Solidarnost za Kosovo” otvorila dve nove štale u Novom Brdu\n29. October, 2019 16:57 |\nNVO „Solidarnost za Kosovo“ je u saradnji sa Eparhijom raško-prizrenskom u poljoprivrednom kompleksu narodnih kuhinja “Majka Devet Jugovića” u Novom Brdu, na Kosovu, otvorila dve nove štale, saopšteno je iz ove francuske humanitarne organizacije.\n“Izgradnja dve dodatne štale za krave muzare u Novom Brdu omogućiće bolje snadbevanje narodnih kuhinja u kojima se hrani preko 2.000 ljudi svaki dan. Na taj način, one će biti nezavisnije od spoljašnjih donacija u hrani i stoga samoodrživije. Veći kapacitet znači veću proizvodnju, tako da će farma sada, umesto 26 posedovati oko 50 krava muzara i 30 teladi. Povećanje kapaciteta iziskuje veći skladišni prostor i zbog toga smo takođe finansirali postavljanje jedne hladnjače koja će se nalaziti pored mlekare“, izjavio je predsednik udruženja “Solidarnost za Kosovo” Arno Gujon.\nNa projektu vrednosti 85.000 evra, koji je finansirala NVO „Solidarnost za Kosovo“, u saradnji sa Eparhijom raško-prizrenskom, intenzivno se radilo 5 meseci.\nIzgradnjom ovih objekata, farma za krave muzare je duplirala svoje kapacitete i samim tim količinu kravljeg mleka i sira.\n„Tokom prethodnih 7 godina, humanitarna organizacija „Solidarnost za Kosovo“ je u saradnji sa Eparhijom raško-prizrenskom, finansirala izgradnju pet farmi, jedne mlekare i fabrike za pasterizaciju voća i povrća na Kosovu i Metohiji.\nZahvaljujući tome, u svim tim farmama i fabrikama zaposlenje je dobilo oko 20 ljudi koji sada imaju mogućnost da žive od svog rada, a ne od humanitarne pomoći“, saopštila je NVO „Solidarnost za Kosovo“.


Novi Pazar: Od nekadašnjih 1000 tekstilnih preduzeća opstalo samo oko 300 – Sandžak PRESS\nOd nekadašnjih hiljadu tekstilnih preduzeća i radnji koji su zapošljavali više od 10.000 radnika, u “dolini džinsa” – kako mnogi zovu Novi Pazar i okolinu – opstalo ih je još oko 300 koji radno angažuju hiljadu i po ljudi, pa godišnje proizvedu oko 10 miliona odevnih predmeta i više od 70 odsto robe izvoze na područje bivše Jugoslavije, Rusije i u zemlje Evropske unije.\nAko je suditi po najnovijem dokumentu nazvanom “Profil zajednice”, iza kojeg stoji lokalna samouprava, u Novom Pazaru radi i oko 50 obućarskih pogona sa gotovo 3.000 radnika koji godišnje, dobrim delom i za izvoz, proizvedu 120.000 pari. Vrlo ravijena je i industrija nameštaja…\nU pomenutom dokumentu se navodi i to da, po kvalitetu i cenama, ovdašnji tekstilci i obućari uspešno pariraju Grcima, Turcima, Italijanima, Francuzima, Kinezima i drugim renomiranim proizvođačima.\n– Opstali su samo najjači, oni koji su izdržli sve krize i potrese na domaćem i evropskom trištu, ali su mnogi i propali. Veliki plus su nam višedecenijsko iskustvo, stalno usavršavanje i praćenje svetskih trendova, a posebno kvalitet i poštovanje rokova. Od velikog značaja je bilo i osnivanje naše tekstilne asocijacije ASTEKS, pa više od stotinu proizvođača zajednički nastupa na sajmovima u zemlji i svetu – naglašava vlasnik i direktor konfekcije “Stig” Tigrin Kačar.


Izrael: Politički rivali najavljuju vladu jedinstva u nastojanju da smene Netanjahua - Kako Narod Kaže\nautor Rojters 31.05.2021, 18:58 1.7k Pregleda\nLider krajnje desničarske stranke Naftali Benet pružio je ključnu podršku u nedelju za formiranje “vlade jedinstva” u Izraelu kako bi bio smenjen aktuelni premijer Benjamin Netanjahu, što bi predstavljalo kraj njegove političke ere.\nBennetova odluka, koju je najavio u televizijskom obraćanju, mogla bi da omogući šefu opozicije Jairu Lapidu da sastavi koaliciju desničarskih, centrističkih i levičarskih partija i Njetanjahuu uruči prvi izborni poraz od 1999. godine.\nLapida – šef centrističke stranke Ješ Atid koja je završila na drugom mestu, iza Netanjahuovog desničarskog Likuda na neubedlivim nacionalnim izborima 23. marta – izašao je sa svojom najavom pred istek roka u sredu koji predsednik Izraela ima za objavljivanje novog mandatara za sastavljanje vlade.\nŠanse za uspeh Lapida uglavnom su počivale na Benetu, bivšem ministru odbrane i visokotehnološkom milioneru, čijih je šest mesta partije Jamina u 120-članom parlamentu dovoljno da ponese status ključnog donosioca odluke.\nPrema potencijalnom sporazumu o podeli vlasti, Benet će zameniti Netanjahua, 71-godišnjeg šefa stranke Likud, na mestu premijera, a kasnije će ustupiti mesto centristi Lapidu po sporazumu o rotaciji.\n“Danas najavljujem da nameravam svim snagama da radim na uspostavljanju vlade jedinstva sa predsedavajućim Ješ Atida Jairom Lapidom”, rekao je Benet u svom govoru. “Biće ili peti izbori, ili vlada jedinstva”.\nOdgovarajući u televizijskom obraćanju na Benetovu najavu, Netenjahu ga je optužio da je počinio “prevaru veka”, pozivajući se na prošla javna obećanja koja je Benet dao da se neće pridružiti Lapidu.\nIzrael je od aprila 2019. godine održao četiri izborna ciklusa koji su se završili bez jasnog pobednika, ostavivši Netanjahuu i njegove rivale bez parlamentarne većine, dok je vođa veteran ostao na funkciji kao šef privremene vlade.\nRazličite članice nove potencijalne koalicije ne bi imale mnogo zajedničkog, osim plana za okončanje dvanaestogodišnjeg mandata Netanjahua, lidera sa najdužim stažom u Izraelu, kojem se sada sudi zbog optužbi za korupciju koje on negira.\nSavez protiv Netanjahua bio bi krhak i zahtevao bi spoljnu podršku arapskih članova parlamenta koji se protive većini Benetovih planova, što uključuje više izgradnje naselja na okupiranoj Zapadnoj obali i njihovu deimičnu aneksiju.\nOčekuje se da će se fokusirati na ekonomski oporavak od pandemije Kovida 19, istovremeno ostavljajući po strani pitanja oko kojih se ostali ne slažu, poput uloge religije u društvu i palestinskih težnji za državnošću.\nNetanjahu je rekao da je takva koalicija opasnost po bezbednost i budućnost Izraela.\n“Šta će to učiniti za izraelsko odvraćanje? Kako ćemo izgledati u očima naših neprijatelja”, upitao je on. “Šta će raditi sa Iranom i Gazom? Šta će reći u holu vlade u Vašingtonu?”\nJoš ranije je javljano da je sporazum Bennett-Lapid blizu sklapanja kada je 10. maja izbilo nasilje između Izraela i militanata u Gazi i kada je lider Jamine obustavio diskusiju. Borbe su završene prekidom vatre nakon 11 dana.\nZvaničnik Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) rekao je nakon Benetovog govora da će buduća vlada biti “ekstremno desna” i da se neće razlikovati od administracija na čelu sa Netanjahuom.\nPokušavajući da raskine opozicioni sporazum, Netanjahu je u nedelju dao trosmernu kontraponudu kako bi sa postrance stao na stranu drugog desničarskog političara, Gideona Sara.\nPrema tom planu, Sar bi bio premijer 15 meseci, Netanjahu bi se vratio na dve godine, a Benet bi potom preuzeo ostatak vladinog mandata.\nMeđutim, Sar, bivši ministar u kabinetu Likuda, brzo je odbio ponudu.\nNetanjahuovi rivali naveli su njegov slučaj suočavanja sa korupcijom kao glavni razlog zašto je Izraelu potreban novi lider, tvrdeći da bi on mogao da upotrebi novi mandat za dobijanje imuniteta kako bi se zaštitio.\nAko Lapid (57) ne proglasi vladu do srede, na kraju 28-dnevnog perioda za izgradnju koalicije, u izgledu je održavanje novih izbora.\nPrethodni članak Lokalni izbori u Hrvatskoj: Opozicioni kandidati pobeđuju u Zagrebu, Splitu, Rijeci…\nSledeći članak Počela prijava za 3.000 dinara državne pomoći


Beta 14. februara 2018. 17:40\nBivši premijer Makedonije Nikola Gruevski izjavio je danas da toliko često dolazi na sudjenje u krivični sud u Skoplju da počinje da se oseća kao da ide na posao.\n„Toliko često me pozivaju u sud (na sudjenje) da počinjem da se osećam kao da idem na posao i dodje mi da zatražim kancelariju i platu“, rekao je Gruevski posle današnjeg ročišta u jednom od slučajeva u kojim je optužen.\nGruevski je optužen u više slučajeva Specijalnog tužilaštva za prisluškivane razgovore za krivična dela koja je počinio za vreme dok je bio premijer, za šta tvrdi da su politički procesi.\n„Svaki dan sam na sudjenju. Ovo nije fer, totalna farsa, maltretiranje. Sledeće sedmice u tri različita predmeta imam svaki dan ročište, od ponedeljka do petka“, rekao je Gruevski.\nOn je rekao da se istovremeno premijeru Zoranu Zaevu, njegovom dugogodišnjem političkom protivniku, na dva meseca zakazuju ročista, u slučaju koji je pokrenut dok je Gruevski bio na vlasti. „Pritom ponekad kad ne znaju kako da se odloži ročište sam tužilac traži način da se to uradi, moli da se odloži“, rekao je Gruevski.


Tehnička služba Javnog preduzeća za upravljanje morskim dobrom Crne Gore juče je uvela u posao izabranog izvođača radova „Fidas“ d.o.o. iz Podgorice, koji će nastaviti radove na adaptaciji kamenog parapetnog zida uz postojeće šetalište u Dobroti.\nRadovi se izvode u zaleđu Žute plaže na potezu od otvorenog bazena do mandraća u dužini od cca 160 metara.Postojeći kameni parapetni zid je ranije izgrađen od strane ovog Javnog preduzeća. Ovim poslom predviđen je njegov završetak postavljanjem štokovanih kamenih ploča cijelom dužinom zida. Slični\nradovi predviđeni su i na dijelu zida na lokalitetu „Sopot“ u Risnu u dužini od 45 metra.\nRok za završetak radova je 40 kalendarskih dana, dok vrijednost ove investicije iznosi 19.099,85 eura sa uračunatim PDV-om.


Nisam pretio ni pre, ni za vreme izborne kampanje BiH\nBeta 29. marta 2016. 20:05\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da mu je žao što bošnjački član Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović „izmišlja“ da bilo ko iz Beograda preti BiH i istakao da kao premijer to nije činio ni pre, ni za vreme, a ni posle bilo kakve izborne kampanje.\nVučić je u saopštenju za javnost naveo, da je u stvari Izetbegović pretio Srbiji time što je rekao da pravni stručnjaci analiziraju presudu Haškog tibunala Radovanu Karadžiću, kako bi utvrdili da li ona nudi nove elemente na osnovu kojih bi bilo moguće pokretanje revizije postupka po tužbi protiv Srbije za agresiju i genocid, pred Medjunarodnim sudom pravde u Hagu.\nOn je naveo da Izetbegović umesto za pokrene inicijativu za konačnim pomirenjem, iznosi predlog za pravnu i političku osvetu nad Srbima.\nVučić je naveo da će Srbija te pretnje tolerisati, jer ne znam šta bi bila alternativa i sa „ponosom istakao“ da se u Srbiji svi zločini i svaka vrsta nasilja itekako kažnjavaju.\nPremijer je kazao, i da bi bilo dobro kada bi Izetbegović pokazao više volje da zločini nad Srbima u BiH budu rasvetljeni, a ubice i kriminalci privedeni pravdi.\n„Makar oni za koje postoje živi svedoci da su ljudima vadili oči zato što su Srbi. To bi, siguran sam bio dobar početak provodjenja prava i pravde i važan doprinos politici mira na Balkanu“, dodao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, Srbija je u potpunosti posvećena miru i pomirenju i nikakvim žalbama i tužbama i politizovanjem pojedinih slučajeva, krivca za sukobe neće tražiti ni u bošnjačkom narodu, niti u bilo kom narodu sa prostora bivše Jugoslavije.


Učenici sve češće druguju sa čašicom | Radio Trebinje\n22. априла 2015., 18:09\nBANJALUKA l Više od 90 odsto mladih u RS povremeno se opija, a čak 40 odsto njih je bilo pod jakim uticajem alkohola bar jednom u životu.\nU Klinici za psihijatriju Univerzitetske bolnice – Klinički centar Banjaluka prošle godine se od alkohola liječilo 13 mladih, a rezultati istraživanja Instituta za javno zdravstvo RS pokazuju da je više od polovine srednjoškolaca alkohol probalo sa 13 ili manje godina.\nU Klinici za psihijatriju ističu da je zabrinjavajuće što odrasli često gledaju blagonaklono na opijanje mladih, piše Glas Srpske.\n„Mladi uglavnom dolaze zbog trovanja alkoholom. Nažalost, dalju saradnju uglavnom ne prihvataju ni mladi, ni njihove porodice i to je znak odobravanja i podsticaj za razvoj zavisnosti“, kazala je načelnik Klinike za psihijatriju Univerzitetske bolnice – Klinički centar Banjaluka Nera Zivlak-Radulović i dodala da su tokom 2013. godine od alkohola liječili sedam osoba mlađih od 30 godina.\nBanjalučki Klub liječenih alkoholičara radio je na projektu čiji je cilj prevencija alkoholizma kod mladih u sklopu kojeg je anketirano 170 srednjoškolaca i studenata.\n„Devet odsto mladih navelo je da svakodnevno konzumira alkohol, što već govori u prilog razvijene zavisnosti, dok 91 odsto njih pije povremeno. Više od polovine ispitanih nije znalo da alkohol može prouzrokovati smrt“, rekla je Zivlak-Radulović, koja je i osnivač ovog kluba.\nInstitut za javno zdravstvo RS svake četiri godine sprovodi istraživanje o navikama i učestalosti konzumiranja alkohola među mladima. Posljednje je obavljeno 2011. godine i obuhvatalo je 3.132 ispitanika iz prvih razreda srednjih škola. Rezultati su pokazali da je 40 odsto mladih bilo pod jakim uticajem alkohola bar jednom u životu, što podrazumijeva lelujanje pri hodu, težak govor, gubljenje pamćenja o događaju i slično. Najveći broj mladih koji su bili pod jakim uticajem alkohola zabilježen je na području Doboja, Banjaluke i Foče.\nIstraživanje je pokazalo da se više opijaju dječaci nego djevojčice, a učenici su naveli da lako dolaze do alkohola iako je njegova prodaja mlađima od 18 godina zabranjena.\nNera Zivlak-Radulović ističe da su štetna dejstva alkohola na mlade mnogobrojna, a najčešće je riječ o trovanju sa opasnim posljedicama, otupljenim interesovanjem za školu i razonodu i umanjena kritičnost.\nMladi počinju da se ponašaju neprimjereno, postaju skloni nedozvoljenim radnjama i krivičnim djelima“, navodi Zivlak-Radulović.


VANREDNA SJEDNICA U BOSANSKOM PETROVCU: Nemamo uslove da primimo migrante - Opcija\nU Opšini Bosanski Petrovac danas je održana 15. vanredna sjednica Opštinskog vijeća sa jednom tačkom dnevnog reda Donošenje rezolucije,a u vezi prijedloga organa viših vlasti,da se migranti smjeste na lokaciji Medeno polje.\nSjednici, na kojoj je prisustvovalo dvanaest od sedamnaest vijećnika, načelnik Općine Dejan Prošić zamolio je sve prisutne da se aktivno uključe u rješavanje problematike današnje tačke dnevnog reda, te izjavio kako je sam protiv smještanja migranata u Bosanski Petrovac i da bi ovaj potez bio samo otežavajući sa sve građane ovog mjesta.\n“Objekti u Medenom polju su namijenjeni za krave, ovce, koze, dakle to su štale, pa zar je humano te ljude smjestiti u štale.Gospodinu Bajramoviću poručujem da ih smjesti u objekat pored svoje kuće, tamo gdje je planirao Merkator. Mi nemamo ništa protiv tih ljudi, i sami smo nekad bili izbjeglice, ali neka za njih traže prihvatljiviji smještaj, nego što su štale”, kazao je vijećnik Midhat Hidić (SDA)\nRezolucijom se zahtijeva od Vlade Unsko sanskog kantona da odustane od načina rješavanja migrantske krize koji se kosi sa svim zakonskim, humanim i zdravorazumnim normama, te odustane od predlaganja lokacije migrantskog centra na teritoriji Opštine Bosanski Petrovac, navodi se u saopštenju.\nVijećnik SNSD-a Dušan Došen kazao je da su na današnju vandrednu sjednicu bili pozvani svi predstavnici našeg grada u Kantonu i Federaciji, te se niko nije odazvao.\nSvih 12 vijećnika je glasalo za usvajanje rezolucije, te su u znak protesta ovoj ideji Vlade USK polusatnom šetnjom na pješačkom prelazu na magistralnom putu M-5 Bos.Petrovac-Bihać obustavili saobraćaj i svim učesnicima saobraćaja podijelili rezolucija koju podržavaju svi građani Bosanskog Petrovca, ističe se u saopštenju.


Andrea Trinkijeri odlučio da povede i poslednje pojačanje Partizana - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Andrea Trinkijeri odlučio da povede i poslednje pojačanje Partizana\nAndrea Trinkijeri odlučio da povede i poslednje pojačanje Partizana\nFaktički od 24. novembra 2019. i meča u Podgorici protiv Budućnosti, košarkaši Partizana nisu izlazili iz Beograda, ostvarujući uspehe na oba polja.\n1Piše: N. M. 13. januara 2020. 22.50\nDuel u sredu protiv Trenta u 2. kolu Top 16 faze Evrokupa biće prvi veći izazov crno-belih izvan prestonice Srbije, posle skoro mesec i po dana.\nIako italijanski predstavnik zauzima tek 10. mesto u Seriji A (8-9), a izgubio je od Darušafake na startu druge faze Evrokupa, trener Andrea Trinkijeri rešio je da maksimalno mobiliše redove i na put povede i poslednje pojačanje DŽejmsa Makadua.\nEventualni brejk, nakon ubedljive pobede nad Virtusom, imao bi veliku težinu u borbi za jedno od prva dva mesta u Grupi E. Trento ima mladog trenera; Nikola Brienca rođen je 1980. godine; u drugom delu prošle sezone vodio je Kantu, u kojem je praktično i trenerski stasavao radeći kao asistent u prvom timu, odnosno vodeći mlađe kategorije od 2006. do 2016.\nUčenik čuvenog Roja Vilijamsa, koji čak poslednjih 17 sezona uspešno predvodi poznati univerzitet Severna Karolina, DŽejms Makadu je u Partizan stigao u takmičarskoj formi, s obzirom na to da je od starta sezone nastupao za Bešiktaš. Vlasnik dva NBA prstena sa Golden Stejtom (2015. i 2017) Makadu je bio i reprezentativac Amerike na Svetskom prvenstvu do 17 godina sa kojom je 2010. osvojio zlato u Hamburgu (generacija Bredlija Bila, Andrea Dramonda, Kvina Kuka, Majkla Gilkrista).\nAndrea Trinkijeri je procenio da bivši saigrač Markusa Pejdža na Severnoj Karolini može da se priključi ekipi na putu ka Trentu, već posle samo par dana timskih treninga, što ne znači, prema rečima italijanskog stručnjaka, da će i biti uvršten u sastav.\nAndrea Trinkijeri, Džejms Makadu, Evrokup, Košarka, Košarkaški klub Partizan, Košarkaški klub Trento\nPametnom igrom bez jurcanja pazljivo i sa glavom mozemo se nadati povoljnom rezultatu sad se pokazite srce i tim da ste je sre gledali drugo poluvreme Zvezda Limoz tako se igra ili vase prvo protiv Virtusa .


Obeležen Mesec solidarnosti u Ustanovi za odrasle i starije u Leskovcu – Info Centar Juga\nJablanički okrug Leskovac Vesti\nObeležen Mesec solidarnosti u Ustanovi za odrasle i starije u Leskovcu\nPrigodnom kulturni zabavnim program u Ustanovi za odrasle i starije počelo je obeležavanje oktobra Meseca solidarnosti sa starima čime je obeležn 1. oktobar Međunarodni dan starih.\nDirektorka ustanove Gordana Savić podsetila je na 14. decembar 1990. godine kada je pod pokroviteljstvom Ujedinjenih nacija 1. oktobar proglašen Svetskim danom starih. Oktobar je mesec kojim se tradicionalno obeležava ne samo Međunarodni dan starih, već je to i mesec solidarnosti sa starim osobama, kaže direktorka Ustanove za odrasle i starije Gordana Savić.\n“Cilj je da se vide problemi starih ljudi, mada naša ustanova tokom cele godine brine o našim korisnicim odnosno starijim osobama. Na žalost, zbog višemesečnih radova na adaptaciji zgrade Ustanova za odrasle i starije će ove godine skromnije obeležiti mesec oktobar“, kaže direktorka ove Ustanove Gordana Savić.\nU kulturno zabavnom delu programu učestvovali su članovi Kluba za odrasla i stara lica, solo pevači, hor i literarna sekcija. Parola ovogodišnjeg Međunarodnog dana starih koji se danas obeležava u 50 država sveta glasi Stariji zahtevaju akciju.\nZaštita dece od zloupotreba na internetu – Digitalno nasilje\nObeležen Svetski dan srca u Leskovcu\nBojnik Jablanički okrug Jug Srbije Lebane Vesti\nPonovljeni izbori – Izlaznost do 12 časova\nLeskovačku ,,Roštiljijadu” ove godine koncertom otvara Lepa Brena, a zatvara Severina\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije apeluje na sve građane da provere datum isticanja važnosti pasoša\nVakcinacija protiv sezonskog gripa počinje 1. oktobra, vakcine besplatne za sve građane\nHITNO potrebna pomoć za malog Stefana iz Leskovca\nBojnički pozorišni dani 3. i 4. oktobra, ulaznice besplatne\nDeca iz vlasotinačkog vrtića do kraja nedelje moraće da ostanu kod kuće


Erbas prodaje američkoj kompaniji Indigo partners 430 aviona za 49,5 milijardi dolara | Nova Ekonomija\nErbas prodaje američkoj kompaniji Indigo partners 430 aviona za 49,5 milijardi dolara\n15.11.2017. 16:01 Beta 0\nUgovor potpisan na Sajmu vazduhoplovstva u Dubaiju\nSvoj do sada najveći ugovor po kojem će prodati 430 aviona američkoj kompaniji Indigo partners za 49,5 milijardi dolara, evropski proizvođač aviona Erbas (Airbus) je danas potpisao na Sajmu vazduhoplovstva u Dubaiju.\nIstovremeno, američki Boing (Boeing) je s niskobudžetnom aviokompanijom Flaj Dubai (FlyDubai) dogovorio prodaju 225 aviona Boing 737 MAX 10 za 27 milijardi dolara.\nErbas je u nedelju bio neprijatno iznenađen jer je Boing potpisao veliki ugovor s državnom kompanijom Emirejts (Emirates) vrednosti veće od 15 milijardi dolara, za koji je evropska kompanija mislila da je njen.\nPrethodna rekordna prodaja Erbasa je iznosila 26 milijardi, za 250 aviona, avgusta 2015.\nS novom kupovinom Boingovih aviona, brojnost flote Flaj Dubaija će biti 320 letelica.


GanoHerb International Inc., osnovan 2014. godine, bio je američki podbrend koji pripada GanoHerb Grupi koja je osnovana 1989. godine i koja već 30 godina upravlja cijelim industrijskim lancem organske gljive Reishi. Integrirali smo koncepte Reishi kulture i zdravlja kako bismo promovirali naučniji i zdraviji način života.\nNaša reishi gljiva raste na vlastitoj organskoj certificiranoj farmi. i reishi gljiva u prahu izrađena je tehnologijom razbijanja zidova niske temperature (stopa pukotina 99%), GANOHERB je integrirao uzgoj, proizvodnju, istraživanje i razvoj, prodaju i servis u cijeli industrijski lanac. Naša ganoderma je certificirana kao organska u SAD-u , EU, Kina i Japan.\n133 North Altadena Drive, Suite 400, Pasadena, CA, 91107, Sjedinjene Američke Države\nVrući proizvodi - Sitemap - AMP Mobile Jačanje imuniteta, Hladni zeleni čaj, Holesterol u zelenom čaju, Oolong čaj Crni čaj, Organski zeleni čaj, Oolong čaj za gubitak težine,


Ekološki dokumentarci sa snažnom porukom na 25. FEF Palić – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeVestiEkološki dokumentarci sa snažnom porukom na 25. FEF Palić\n24/06/2018Redakcija BALKAN TVVesti, Za slajder0\nProgram „Eco Dox“ jubilarnog 25. Festivala evropskog filma Palić, ove godine će predstaviti po izboru selektora Igora M. Toholja izvanredne dokumentarne filmove sa snažnom porukom.\nJubilarni 25. Festival evropskog filma Palić održaće se od 14. do 20. jula, na Paliću i u Subotici, a prikazaće stotinak relevantnih evropskih naslova raspoređenih u 12 programskih celina. Prema rečima selektora Igora M. Toholja, selekcija filmova „Ekološki dokumentarci“ i ove godine se obraća svakom gledaocu ponaosob, posmatrajući ih kao jedinke, ali i kao deo zajednice.\n– Pokušavamo da ukažemo na nepovratne, ali i reverzibilne procese promena naše životne sredine, ekonomske i društvene fenomene u svetu neoliberalizma. Ako probudimo pojačanu percepciju kroz kreativne dokumentarne filmove, koji itekako podstiču na empatiju, buđenje savesti, angažman i reakciju, smatramo da je naša misija uspela i pored estetskog doživljaja, pobuđujemo dublje slojeve ljudskog bića za očuvanje života na ovom stupnju civilizacijskog razvoja – kaže selektor.\nDokumentarni film austrijsko-nemačke produkcije reditelja Filipa Malinovskog, „Čuvari Zemlje“, otkriva kako su iza zatvorenih vrata tekli pregovori za Pariski sporazum, kada se po prvi put 195 zemalja obavezalo da će preduzeti mere protiv klimatskih promena. Film dovodi u prvi plan sukob sila koje oblikuju našu budućnost, postavljajući pitanje može li sporazum spasiti planetu.\nPublika Palićkog filmskog festivala imaće priliku da pogleda i poetski dokumentarac „Grad svetla“, u režiji Marka Kumera, o četiri različite porodice i glomaznom prisustvu termoelektrane, koja je nekada bila gradski ponos, a sada je sinonim za političke malverzacije, ekološku katastrofu i korupciju.\nNa repertoaru će se naći i revolucionarni dokumentarac „Zemlja utopija“, rediteljke Jelene Stolice, koji je otvorio jubilarni 65. Martovski festival. Film se na uzbudljiv način bavi istorijom i posledicama socijalno političkog eksperimenta alternativnog načina utopijskog života, stvorenog iz ideologije andaluzijskog aktiviste Huan Manuel Sančez Gordilja.\nTemom utopije na sasvim drugačiji način bavi se austrijsko-nemački film „Društvo besplatnog ručka“, koji istražuje šta bi se dogodilo kada bismo svi imali zagarantovane prihode.\nU programu „Eco Dox“ naći će se i eksperimentalni arhivski dokumentarac „4 godine u 10 minuta“, reditelja Mladena Kovačevića, o prvom osvajanju Mont Everesta od strane jednog Srbina, Dragana Jaćimovića, čiji su dnevnički zapisi i video arhiva tokom ekspedicije korišćeni kao građa za film.\nPrisutna u mitologijama širom sveta, čovekov pratilac kroz istoriju, izvor hrane, ali i strahova i verovanja, svinja je zasluženo tema filma „Istorija svinja (u nama)“. U ovom dokumentarcu, Jan Vroman istražuje odnos između čoveka i ove fascinantne životinje, na tragu za fragmentom detinjstva, prošlosti, značenja, iznad nostalgije vremena u kom su čovek i ova životinja živeli u harmoniji.\nPočinje sezona kupanja na otvorenim bazenima


Srbija - 5. na svetu po pitanju ženskih prava - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Srbija – 5. na svetu po pitanju ženskih prava\nPostoji očigledan moralni razlog za promovisanje rodne ravnopravnosti širom sveta, ali isto tako postoji i ekonomski, piše Fast Co Exist. Države koje pružaju mogućnosti devojkama i ženama bolje prolaze kad je ekonomija u pitanju, za razliku od onih koje to ne čine.\nNaime, među državama koje su najlošije rangirane na skali ravnopravnosti među polovima i po pitanju ženskih prava, skoro sve su izuzetno siromašne. U Izveštaju 2014. Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) piše: “diskriminacija žena i devojaka nosi sa sobom visoku razvojnu cenu“.\nMeđutim, kao i sa svim drugim društvenim pravilima, ni ovo nije bez izuzetaka, pa se tako naša, ne baš bogata zemlja, našla među prvih pet država po poštovanju ženskih prava i rodnoj ravnopravnosti.\nIzveštaj OECD-a – Gender Index, zasniva se na podacima iz 160 država. Analizirane su “osnovne sistemske prepreke kojima se negiraju ženska prava i njihov pristup pravdi, izvorima i mogućnostima za osnaživanje”. Obrađene su “društvene norme, običaji i zakoni“, poput doba u kom devojke mogu da stupe u zakonski brak, nivoa “pristrasnosti prema sinovima” (porodice koje namerno i svesno stavljaju mušku decu ispred ženske), ili pristupa finansijskim uslugama.\nSvih 160 zemalja nisu obezbedile kompletne podatke, pa je napravljena rang lista za 106 država. Prvih pet zemalja po poštovanju ženskih prava i rodnoj ravnopravnosti su:\nPoslednjih pet na ovoj listi su:\nIzveštaj sa detaljnim podacima možete pročitati na linku ovde (pdf. eng), a mi vam u nastavku donosimo prevod vezan za analizu podataka o visokorangiranoj Srbiji.\n“Srbija je na vrhu Istočnoevropskog i Centralnoazijskog regiona, sa dobrim učinkom po SIGI (Social Institutions and Gender Index) podindeksima diskiminatorskog porodičnog koda, ograničenim sredstvima i imovini i ograničenim građanskim slobodama.\nZakonsko doba za stupanje u brak je 18 godina i za žene i za muškarce, a porodično pravo garantuje jednakost u donošenju odluka vezanim za decu tokom braka i nakon razvoda. Žene imaju ista prava kao i muškarci po pitanju nasleđivanja i razvoda.\nImaju ista prava vlasništva i raspolaganja pokretnom i nepokretnom imovinom, izuzev u nekim ruralnim oblastima gde tradicija obavezuje ženu koja kupuje ili nasleđuje zemlju da je registruje na ime svog supruga ili drugog bliskog muškog srodnika. Žene takođe imaju jednak pristup finansijskim uslugama, uključujući bankarske kredite.\nPo pitanju građanskih sloboda, žene i muškarci imaju jednaka prava pristupa javnim prostorima, mada su žene iz romske populacije suočene sa izvesnim stepenom diskriminacije na tržištu rada.\nIzborna kvota od 30 odsto važi i na nacionalnom i na lokalnom nivou. Od 2014. godine, u skupštini je 34 odsto žena.\nPostoje rupe u srpskom zakonodavstvu po pitanju nasilja nad ženama, a pristup žena pravdi je ograničen. Nasilje u porodici je krivično delo, a srpska vlada je 2011. godine preduzela korake u pravcu razvoja jasnih mehanizama saradnje sa sudstvom i policijom.\nNasilje nad ženama u Srbiji u porastu (tekst iz 2013)\nMeđutim, u nekim oblastima implementacija je još uvek slaba, na primer značajni su zastoji u obradi slučajeva porodičnog nasilja u sudovima. Štaviše, značajan je nivo slabog obaveštavanja usled društvenih tabua ili straha da policija neće istražiti slučaj. Silovanje je krivično delo, ali su zastupnici ženskih prava kritikovali suviše blage kazne.”\nKoliko se statistici može verovati? Da li nam OECD zamera na propustima koji nisu vezani isključivo za prava žena i da li, sa druge strane, previđa statistički nevidljive društvene tabue i predrasude?\nTags:BelgijadiskriminacijadruštvoFrancuskaGender Indexgrađanske slobodenasilje nad ženamanasilje u porodicinasilje u porodici nad ženamaOECDpolicijapravorodna ravnopravnostrodna ravnopravnost među polovimaSlovenijaŠpanijaSrbijaustavzakonženaženska prava


,,Ne postoje prepreke – to su koraci na putu do uspeha!“ | Predsednik Republike Srbije\n,,Ne postoje prepreke – to su koraci na putu do uspeha!“\nJelena Stanković, mlada naučnica iz Leskovca, svoju stazu uspeha gradi sigurnim koracima u koju je uložila mnogo truda, rada, vremena i upornosti. Za cilj koji želi da ostavari ne postoje prepreke, jer se fokusira na stvari koje želi, a ne kojih se plaši\nSrednju ekonomsku školu „Đuka Dinić“ završila je u svom rodnom gradu. Diplomirala je na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Nišu na smeru Poslovno upravljanje, modul Marketing 2016. godine, sa prosečnom ocenom 9.65, dok je zvanje master ekonomista stekla na modulu Marketing 2017. godine, na istom fakultetu, sa prosečnom ocenom 10.00. Upisala je doktorske akademske studije školske 2017/2018 godine na Ekonomskom fakultetu u Nišu, smer Poslovno upravljanje i time se uvrstila u red mladih naučnika Univerziteta u Nišu.\nJelena je u fazi izbora teme za izradu doktorske disertacija, a kao ključne oblasti njenog interesovanja, u okviru ekonomije kao društvene nauke, su marketing i menadžment, u cilju uspešnog obavljanja širokog spektra marketing aktivnosti u različitim organizacijama i institucijama, kako u našoj zemlji tako i u zemljama širom sveta.\nImpozantne rezultate koje je ostvarila tokom studiranja potvrdila je time što je višestruko nagrađivana brojnim stipendijama i nagradama. Dobitnica je republičke stipendije Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u toku druge i treće godine osnovnih akademskih studija i prve godine master studija.\nU školskoj 2015/2016 godini dobitnica je stipendije Fonda za mlade talente Republike Srbije – „Dositeja“, pri Ministarstvu omladine i sporta, kao i stipendije za doktorante Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja čiji je cilj podsticati mlade za naučnoistraživački rad.\nJelena sa ponosom ističe da je od početka studiranja imala potporu rodnog grada, s obzirom na to da je dobitnica nagrade Fonda za mlade talente grada Leskovca pri Kancelariji za mlade, a jedna od najdražih nagrada joj je Oktobarsko priznanje grada Leskovca za izuzetan doprinos u nauci 2020. godine. Jelena poseduje sertifikate iz oblasti Digitalnog marketinga i to sertifikat o završenom kursu Digitalni marketing agencije Eduka plus iz Niša i Masterboks kurs agencije Likes and cookies. Učestvovala je na brojnim predavanjima i forumima koje je organizovao Ekonomski fakultet u Nišu, kao i na predavanjima izvan fakulteta, kao što je studentska organizacija Aegee.\nSvoje prvo naučno iskustvo stekla je 2017. godine kada je angažovana kao saradnik u nastavi na Ekonomskom fakultetu u Nišu i izvodi vežbe na predmetima Marketing, Marketing komuniciranje i Ponašanje potrošača. Bila je saradnik projekta DAR – „Doprinos akademaca razvoju“ čiji je cilj bio povezivanje fakulteta kao obrazovne institucije i privrede.\nKroz saradnju Fakulteta i preduzeća, studenti su „darivali“ svoje znanje, sposobnosti i kreativnost, radi unapređenja poslovanja preduzeća. Bila je angažovana kao istraživač na projektu „Unapređenje konkurentnosti javnog i privatnog sektora umrežavanjem kompetencija u procesu evropskih integracija Srbije”.\nTrenutno je član Saveta za visokoškolsko obrazovanje Akademije Južna Srbija i član je koordinacionog tima za izradu Strategije za mlade grada Leskovca za period 2021-2025. Dobila je i zvanje istraživač-pripravnik Univerziteta u Nišu i time se uvrstila u red mladih istraživača. Bliža tematska područja njenog opredeljenja za naučni rad i usavršavanje su brend menadžment, digitalni marketing i ponašanje potrošača. (Ko)autor je u velikom broju naučnih radova koji su objavljeni u naučnim zbornicima i časopisima kako domaćeg tako i međunarodnog značaja. Uzima učešće u velikom broju domaćih i međunarodnih konferencija i dalje se usavršava i pohađa seminare i obuke iz pomenutih oblasti.\nI pored brojnih izazova sa kojima se suočavala tokom studija, Jelena svojim koracima gradi bogatu naučnu karijeru u rodnom gradu, jer je svesna podrške koju joj pruža njeno rodno mesto. Njena poruka za sve mlade koji su nesigurni stazom kojom koračaju je „Da zajedno budimo svesni podrške države i rodnog grada, vratimo ono što su uložili u nas, budemo potpora rodnom gradu tako što ćemo dalje ulagati u sebe i ostati ovde, jer mi smo budućnost. Iskoristite priliku stičite nova znanja na fakultetima u drugim gradovima, u drugim državama, ali vratite se ovde da zajedno prosejemo znanje i učinimo našu zemlju boljim mestom za život.“\nNajveći uspeh svake države jesu mladi, obrazovani ljudi, jer upravo su oni zalog sadašnjosti za bolju budućnost.


Tvente overava povratak u Erediviziju - Admiral Bet SPORT\nTvente overava povratak u Erediviziju\nMarko Đinđić Posted on 15. marta 2019. 12:33 15. marta 2019. 12:23\nU Erstedivziji, holandskoj drugoj ligi, ostalo je 10 kola do kraja šampionata.\nJasno je da će Helmond i Utrehtov drugi tim završiti na poslednje dve pozicije, pošto previše zaostaju i nalaze se u katastrofalnoj formi, dok će se velika borba boriti u vrhu tabele, tačnije u prvih devet, ko će u polufinale plej-ofa za plasman u Erediviziju, a ko će u četvrtfinale doigravanja.\nJedan tim će samo proći direktno u Erediviziju, a kako stvari stoje, to će biti Tvente, koji je prošle godine i ispao iz prve lige.\nTvente ima deset bodova više od drugoplasirane ekipe i danas protiv Volendama ima priliku da se još više približi overi plasmana u prvu ligu.\nVolendam čeka poslednji voz za plej-of, ali danas će ga najverovatnije propustiti, pošto se Tvente nalazi u sjajnoj formi – na poslednjih deset utakmica odigrali su jedan nerešen meč i ostvarili su čak devet pobeda.\nBez dileme, ubedljiva pobeda domaćina:\nTvente – Volendam 1-1&3+ (2,73), 20:00\nTagovi : eredivizija, erste divizija, holandija, tvente, volendam\nŽreb za LŠ: Liverpul i Juve pevaju, nikome nije otvoren put do finala!\nInsajder dana: "Anoeta" ruši "Slepe miševe"


Gračanica: Održana manifestacija "Starosrpska pesma Kosova i Metohije" | Radio Kosovska Mitrovica\nGračanica: Održana manifestacija “Starosrpska pesma Kosova i Metohije”\n23. December, 2021 09:53 |\nTradicionalni festival “Starosrpska pesma Kosova i Metohije” održan je u velikoj sali Doma kulture u Gračanici.\nFestival okuplja izvođače sa čitavog prostora Kosova i Metohije, koji se publici predstavljaju autentičnim pesmama iz krajeva iz kojih dolaze. Svrha i cilj održavanja ove muzičke manifestacije je očuvanje tradicije i starih izvornih pesama, uglavnom nastalih na ovim prostorima. Organizator ove manifestacije je Kulturno-prosvetna zajednica Kosova i Metohije, a pokrovitelj Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije.\nPo rečima sekretara Kulturno-prosvetne zajednice Ratka Popovića, ova manifestacija koja je započela sa održavanjem 1997. godine u Prištini od velikog je značaja zbog negovanja starosrpske pesme.\n“Mnoge od pesama su upravo nakon izvođenja na ovom festivalu zaživele širom cele Srbije, a mnogi naši pevači prihvatili su ove pesme i uneli ih u svoje repertoare. Ovo je vid i način da i mlađe generacije mogu da pronađu i da se susretnu sa ovim pesmama, a od sada ove pesme mogu pronaći i u knjizi koju smo objavili, a koja nosi naziv “Starosrpska pesma kosova i Metohije” rekao je Popović.\nKao i na prethodnim manifestacijama, i ove godine, uprkos otežanim uslovima zbog epidemijske situacije nastupili su izvođači, kao i pevačke grupe iz Gračanice, Pomoravlja, Sirinićke župe, Velike Hoče i drugih mesta, kao i pevačka grupa ansambla Venac.\nZahvalnice Kulturno-prosvetne zajednice uručene su zaslužnim pojedincima koji su svojim učešćem pružili značajan doprinos u održavanju i ove, kao i manifestacija održanih ranijih godina. Po rečima Miodraga Redžića iz Sirinićke župe, negovanje tradicije i stare srpske pesme je zadatak koji će biti ostavljen u nasleđe i narednim generacijama.\nFestival je održan u prisustvu publike i uz poštovanje svih epidemioloških mera zbog aktuelne epidemijske situacije.


Besplatno i na derbi "južne pruge"\nPoslednja utakmica pred zimsku pauzu doneće duel jedina dva predstavnika juga Srbije u Super ligi - Radnika i Radničkog. Domaćin, motivisan pobedom u prošlom kolu, nada se da će danas popodne publika u Surdulici moći da vidi čvrstu i neizvesnu utakmicu.\nSusret na “Čairu” krajem avgusta meseca završen je nerešenim rezultatom 2:2, pa su rivali podelili po bod. Što se tiče predstojećeg derbija “južne pruge”, domaćini neskormno priželjkuju pobedu, ali bili bi zadovoljni i da kraj ovog dela prvenstva završe sa osvojenim bodom iz ovog kola.\n“Svesni smo da nam u goste dolazi kvalitetna i nugodna ekipa čiji je trener moj veliki prijatelj. Međutim, ovo je ipak naš, tu derbi, gde pobednik ne može da se prognozira. Tim Radničkog je vrlo disicplinovan, dobro igra i trči tako da njihovi dobri rezultati nisu slučajni. Mislim da će i zbog terena i zbog ostalih stvari biti jedna čvrsta i tvrda utakmica. Ko bude više koncentrisan, ko se bude više borio pobediće. Svima je bitna ova utakmica, to je neki naš mali rivalitet - kaže pred utakmicu trener Radnika, Simo Krunić dodajući da bi s bodovima iz ovog duela ekipa u dobroj atmosferi otišla na pauzu.\nUtakmica Radnik - Radnički igra se danas od 15 časova na Gradskom stadionu u Surdulici. Interesovanje ko i uvek za “južnjački”derbi veliko, očekuje se i dolazak oko 150 Meraklija. Uprava domaćieg kluba donela je odluku da za poslednje kolo pre zimske pauze, časti svoje i gostujuće navijače besplatnim ulazom.


Pogodak u centar mete: Ruski bombarder izveo probna gađanja koristeći „ubice nosača aviona“ - Sputnjik Srbija\n09:45 06.02.2021 (osveženo 09:46 06.02.2021) Preuzmite kraći link\nBombarder – nosač raketa dugog dometa Tu-22M3 izveo je probno gađanje, koristeći nove krstareće rakete H-32, saopštio je izvor iz ruskog vojnog industrijskog kompleksa.\nRakete vazdušnog baziranja H-32 primljene su u naoružanje 2016. godine, a njihov redovni nosač bi trebalo da bude modernizovani bombarder Tu-22M3M. U toku su testiranja leta dva eksperimentalna primerka ove letelice.\n„Tu-22M3 lansirao je nekoliko krstarećih raketa H-32 koje će činiti osnovu udarnog naoružanja modernizovanog bombardera Tu-22M3M. Predviđene borbene karakteristike rakete su potvrđene, preciznost gađanja je u centar mete“, rekao je naš sagovornik.\nIstovremeno je pojasnio da je raketa H-32 takozvana „ubica nosača aviona“, jer savremeni protivvazduhoplovni sistemi grupacija nosača aviona imaju malu mogućnost da presretnu ovaj tip rakete, Dakle, H-23 je prvenstveno namenjena za uništavanje nadvodnih meta.\nOn je dodao da raketa ima mogućnost da uništava kopnene objekte, uključujući radare.\nNaš sagovornik pojašnjava da je serija lansiranja održana prošle godine, dok su probna gađanja bila neophodna radi potvrđivanja karakteristika rakete, kao i radi priprema za testiranje raketa sa novih bombardera Tu-22M3M, a rešeni su i određeni eksperimentalno-istraživački zadaci.\nSupersonična krstareća raketa H-32 napravljena je kao zamena za rakete H-22, čiji su nosači avioni Tu-22M3. Prema otvorenim izvorima, nova raketa je dobila modernizovani raketni motor sa povećanim potiskom na tečno gorivo i digitalnu elektronsku opremu. Maksimalna brzina rakete je blizu supersonične i na visinama iznad 30 kilometara iznosi oko pet maha, dok je njen domet 1.000 kilometara.\nTu-22M3M je modernizovana verzija aviona Tu-22M3. Nosač raketa je dobio savremenu digitalnu elektronsku opremu, novi sistem za nišanjenje i navigaciju, električnu opremu, komunikacione sisteme, nove radare i sisteme za elektronsko ratovanje. Nova oprema značajno povećava borbeni potencijal letelice, a novo navođeno raketno naoružanje povećava njenu borbenu efikasnost.\nEksperimentalni primerak Tu-22M3M poleteo je u decembru 2018. godine, dok je drugi eksperimentalni primerak novog bombardera uključen u testiranja u martu 2020. godine.\nTu-22M3, bombarder, raketa, Rusija


Putin: Rusija će ostati suverena zemlja ili je neće biti\nMoskva neće prva razmjestiti rakete\nRuski predsjednik Vladimir Putin rekao je danas da Rusija neće prva razmjestiti rakete u Evropi, ali da će, ako SAD to učine, Moskva to shvatiti kao prijetnju.\n"U tom slučaju Moskva će biti prinuđena da razmjesti naoružanje kako bi mogla da gađa ne samo teritorije gdje su razmješteni raketni sistemi, već i teritorije gdje se nalaze centri za donošenje takvih odluka", rekao je Putin u obraćanju Federalnom parlamentu.\nPrema njegovim riječima, Amerika je trebalo tako i da kaže, a ne da izmišlja kojekakve razloge da istupi iz INF-a.\nPutin je naglasio da su SAD prekršile INF razmještanjem u Evropi sistema "edžis ašor", koji su u stanju da lansira "tomahavke".\n"Rusija je bila i biće suverena zemlja, ona će takva biti ili je neće biti uopšte. Rusija ne može da bude država ako ne bude suverena. Neke zemlje to mogu, ali Rusija ne", istakao je ruski predsjednik.\nŠirenje povjerenja i saradnje sa drugim zemljama u raznim sferama je prioritet spoljne politike, dodao je Putin.\nVladimir Putin Rakete suverena država\nPutin: Evropa neće američke rakete, ali ćuti\nObjavljene prve fotografije ruskog drona čiju je izradu naredio Putin VIDEO\nRuske rakete "SSC-8" predstavljaju ozbiljan rizik za našu bezbjednost


“Ono što je novo a što ovaj put prezentiramo su roštilji na pelet koji su jedinstveni u cijeloj Evropi i samim tim smo jedini na bosanskohercegovačkom tržištu koji ih nudimo i prodajemo.”, kaže Said Karalić, direktor kompanije.\nPrevious Biskup Komarica: Očekujem da Papa pita Dodika gdje je 95 posto katolika u RS\nNext Stara džamija u Goduši kod Visokog nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine\nDomaći brend Natura izvozi za Australiju, Kanadu i SAD\nDomaći brend Natura je zadnjih godina sa svojim proizvodnim asortimanom osvojio tržište Bosne i Hercegovine, ali i Evrope. Trenutno se ovaj domaći brend izvozi i u 14 europskih zemalja, a\n– „Kroz uslugu pronalaska strateških i finansijskih partnera nastojimo klijentima omogućiti nove izvore finansiranja i premašiti njihova očekivanja u sferi unaprijeđenih usluga kada god je to moguće. Klijentima želimo biti\nFabrika za proizvodnju pomfrita “Srebreničanka“, koja trenutno zapošljava 15 radnika, uskoro bi zvanično trebala početi s radom nakon što dobije sve potrebne dozvole. Šef proizvodnje u fabrici Osman Agić kaže


Novo skraćenje radnog vremena i zabrana rada vikendom stupaju na snagu - Glas Podrinja\n4. decembar 2020.4. dec 2020.\nVlada Srbije je usvojila nove mere koje se između ostalog odnose na radno vreme ugostiteljskih objekata. Naime, kafići, restorani, barovi, noćni klubovi i splavovi neće raditi od danas od 17 časova do ponedeljka do 5 sati ujutru bez izuzetka.\nU narednom periodu oni će raditi od ponedeljka do petka od 5-17 časova ali će im biti dozvoljeno da obavljaju delatnosti dostave hrane non stop, 24 sata, sedam dana u nedelji, kao i ostalim privrednicima čija je to osnovna delatnost.\nNovo skraćenje radnog vremena i zabrana rada tokom vikenda važiće i za Tržne centre, prodavnice garderobe, kladionice, kockarnice, dečije igraonice.\nZabrana rada vikendom odnosi se i na frizerske i kozmetičke salone, ali i teretane, fitnes centre, bazene, spa centre, balone za fudbal, košarku, tenis ili bilo koji drugi rekreativni sport. Svim ovim objektima dozvoljeno je da rade radnim danima od 5 ujutru do 17 časova.


oliver varhelji - Blic Online\nSastanak Tegeltije i Varheljija: "Dodeljivanje kandidatskog statusa bila bi DOBRA PORUKA ZA BiH"\nPredsedavajući Saveta ministara Zoran Tegeltija razgovarao je danas u Briselu sa komesarom za proširenje EU Oliverom Varheljijem o aktuelnoj situaciji izazvanoj pandemijom kovid 19 u BiH i regionu, kao i procesu evropskih integracija.\nEvropska unija (EU) očekuje od novih vlasti u Prištini da se angažuju konstruktivno u nastavku dijaloga sa Beogradom i iskoriste priliku za postizanjem sveobuhvatnog sporazuma, poručili su šeg diplomatije EU Đuzep Borelj i evropski komesar za proširenje Oliver Vraheji.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varheji kaže da će Evropska komisija uspostaviti mehanizam za raspodelu vakcina od zemalja članica EU ka partnerskim zemljama.\nRADNA VEČERA U BRISELU Lajčak i Osmani razgovarali o izborima na Kosovu i dijalogu Beograda i Prištine\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak objavio je da je u Briselu imao radnu večeru s vršiocem dužnosti predsednika tzv. Kosova Vjosom Osmani.\nNAŠI POLITIČARI MOGU DA ODAHNU Varheji negativan na koronu, izašao iz samoizolacije\nKomesar za proširenje Oliver Varheji dobio je i drugi negativan test na COVID19 i izašao iz karantina u kome se nalazi od povratka iz posete Zapadnom Balkanu.\nDRAMA MEĐU SRPSKIM POLITIČARIMA Varheji i Fabrici u samoizolaciji zbog korone, a prethodnih dana su BILI U KONTAKTU sa mnogima\nNakon što je evropski komesar za proširenje Oliver Varheji pre dva dana objavio da je u samoizolaciji, danas je isto saopšteno i za šefa delegacije EU u Srbiji, Sema Fabricija! Imajući u vidu guste rasporede i sastanke koje su održali sa brojnim srpskim političarima, na oprezu su i oni koji su se prethodnih dana sastajali sa njima.\nEvropskoj uniji je potrebno da Zapadni Balkan bude bolje povezan, bilo putem ili železnicom koja spaja glavne gradove međusobno ili ih povezuje sa EU, bilo ultrabrzim širokopojasnim internetom, izjavio je evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji i istakao da je zato Evropska komisija donela opsežan privredni i investicioni plan za ZB.\nVarhelji: Još 20 MILIJARDI EVRA za zapadni Balkan\nEvropska unija planira da izdvoji dodatnih 20 milijardi evra za ulaganje kako bi pomogla zapadnom Balkanu da ekonomski stigne ostatak Evrope, izjavio je evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji.\nNema potrebe za dodatnim izveštavanjem o stanju u Srbiji, suština je odgovora evropskog komesara za proširenje Olivera Varheljija predstanicima dela opozicije u Srbiji, koji su od Brisela zahtevali da se oformi grupa eksperata koja bi procenila stanje demokratije i medija u državi.\nPredsedavajući Saveta ministara Zoran Tegeltija razgovarao je danas posredstvom video-linka sa evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varheljijem o aktuelnoj situaciji u BiH izazvanoj pandemijom Covid-19, te o ekonomskim i političkim temama u zemlji i regionu, u svetlu evropskih integracija.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji izjavio je, neposredno posle proglašenja preliminarnih rezultata, da očekuje saradnju sa novim vlastima u Srbiji na EU reformama.\nNakon uspešnog završetka prve faze procesa pristupanja Severne Makedonije i Albanije - "zelenog svetla za otvaranje pregovora" - Evropska komisija (EK) sada radi na godišnjim izveštajima za zemlje Zapadnog Balkana, kao i na ekonomskom planu za region, kaže evropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelji.\nPOLITIČKE IGRE ZBOG KORONE Grupa evroposlanika uputila kritike na račun Srbije, ali iz SAD stižu drugačije poruke\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen po drugi put se danas izvinila Italiji zbog "početne nespremnosti" Brisela, kako je definisala zakasnelu pomoć EU toj zemlji, koja je među najteže pogođenim korona virusom.


► Dodik: BiH ide u krizu ako se Savet ministara ne formira za mesec dana\nNavodeći da u parlamentu BiH "ima prostora da se odugovlači" s imenovanjem novog Saveta ministara, on je ocenio da se nada formiranju izvršne vlasti, jer je SNSD-u, HDZ-u i SDA "stalo da se nastavi evropski put".\n"Za to nam treba da se formira Savet ministara. Rok je 30 dana. Videćemo, imamo i druge načine. Ne bude li ispoštovan dogovor, to znači da BiH ulazi u duboku krizu", rekao je Dodik za banjalučke "Nezavisne novine".\nNa tvrdnje opozicije u RS, pre svih SDS-a, da je Dodik "kapitulirao", odnosno da je pristao na ulazak BiH u NATO, Dodik je odgovorio da postoji odluka Narodne skupštine RS o vojnoj neutralnosti.\n"Ovi iz opozicije koji su sedeli i još sede u Savetu ministara BiH, dozvolili su da prođu mnoge odluke koje nisu dobre za Republiku Srpsku, između ostalog, i realizacija Godišnjeg nacionalnog plana za NATO, ali i Strategije spoljne politike koja uključuje NATO", kazao je lider SNSD-a.\nUpitan da li je tačno da će BiH poslati Godišnji nacionalni plan (ANP) za NATO, uključujući samo civilni aspekt, a ne i vojni, Dodik je odgovorio da o tome "nema pojma".\n"Nemam pojma. Ništa se nismo dogovarali o tome. Voleo bih da i vi, kao ozbiljan novinar, pročitate sporazum, odnosno principe koje smo potpisali onako kako piše. Vuk Karadžić je rekao: 'Čitaj kao što je napisano' ", rekao je on.\n"To je ono za šta postoji konsenzus svih u BiH", zaključio je Dodik.


Živorad Vasić menadžer godine u Srbiji | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 16.12.2014 / 08:22\nBEOGRAD - Srpska asocijacija menadžera (SAM) večeras je, po treći put, dodelila godišnju nagradu.\nGlavna nagrada "menadžera godine" dodeljena je direktoru beogradskog hotela "Crowne Plaza" Živoradu Vasiću.\nDrugu nagradu menadžera godine dobila je Stanka Pejanović iz kompanije Gorenje Srbija, a treću Jasmina Knežević iz Belmedika.\nPredsednik SAM Milan Petrović ukazao je da je ove godine glasanje bilo intenzivnije nego ikada, i da je za nominovane glasalo 250 članova, što je rekord od kada se dodeljuje ova nagrada.\nPrema njegovim rečima, SAM i njegova nagrada imaju za cilj unapredjenje profesije menadžera i podizanje vrednih ljudi koji upravljaju biznisom.\nPetrović je izrazio uverenje da će uspeh ovogodišnjih dobitnika biti motivacija svim ostalima da sledeće godine budu medju pobednicima.\nIzvršna direktorka SAM Jelena Bulatović ukazala je da se, pre tri godine, kada je počela dodela nagrada, razmišljano da se krene sa malo kategorija, a da se danas dodeljuje 10 nagrada, i jedna specijalna, što je dokaz da je nagrada SAM željena i cenjena u poslovnoj zajednici.\nNagradu za najbolju instituciju za obrazovanje menadžera dobio je, po treći put zaredom, Fakultet organizacionih nauka (FON).\nDekan FON-a Milan Martić istakao je da je ovaj fakultet ove godine proizvedo 700 diplomiranih inženjera i 20 doktora nauka, te da je nagrada podstrek za bolji rad u narednoj godini.\nU kagetoriji poslovadac godine prvu nagradu osvojila je kompanija Fiat automobili Srbija, drugu Majkrosoft Srbija, i treću VIP mobil.\nPredstavnik FIata istakao je da su dobri radnici, visokokvalifikovana radna snaga doprineli da se, uz dobro što postoji u Srbiji i medjuanrodnu praksu, postigne brzi uspeh.\nTagovi: Živorad Vasić, menadžer godine u Srbiji, Stanka Pejanović, Crowne Plaza Beograd, Gorenje Srbija, Jasmina Knežević, Belmedik


Prof. dr Ratko Ristić: Jedinu korist od MHE imaju pojedinci i organizovane interesne grupe | Info centrala\nNaslovna Istaknuto Prof. dr Ratko Ristić: Jedinu korist od MHE imaju pojedinci i organizovane interesne...\nProf. dr Ratko Ristić: Jedinu korist od MHE imaju pojedinci i organizovane interesne grupe\nNeformalna grupa građan ,,Odbranimo Grzu“ pokrenula je inicijativu da opština Paraćin zabrani gradnju MHE na Grzi i Crnici, jer je planovima predviđena izgradnja četiri takva objekta. Jedinu korist od ovakvih objekata imaju pojedinci i organizovane interesne grupe, kaže prof. dr Ratko Ristić.\n– Vlast je tu da sluša želje naroda koji je bira, loklana vlast je uslišila naše zahteve, sada je na potezu republička. Ovde nema nikakve koristi, sem finansijske za investitore, nema radnih mesta, finansijskog priliva u lokalni budžet, nema ništa. Bukvalno dolazi jedan čovek, jedna MHE i sve što proizvede ide kod njega u džep, šta imamo mi Paraćinci od toga, navodi Zoran Kojadinović iz neformalne grupe ,,Odbranimo Grzu“, koja je do sada prikupila preko 5.000 potpisa građana za obustavljanje i zabranu gradnje MHE na Grzi.\nOdbornici SO Paraćin prihvatili su predlog i uputili zahtev Agenciji za zaštitu prirode i živote sredine da ponovo preispita dozvolu izdatu investitoru, zbog postojanja brojnih zaštićenih vrsti biljaka i životinja na području Grze.\n-Njima ništa nije sveto, profit je kod pojedinih na prvom mestu. Trenutna politička situacija pogoduje privilegovanim biznismenima, koji su u čak i u kumovskim odnosima sa najvišim funkiconerima SNS , kao što je reč o MHE na Grzi. Lokalni funkcioneri SNS se nisu uključivali akciju ,,Odbranimo Grzu“, njihova zanimacije je bila kako da dođu na vlast. Nikog od njih ne interesuje šta mi radimo, niti se na bilo koji način uključuju kao podrška, da su prokomentarisali negde. Grza za njih ne postoji, u više navrata pozvali smo sve političke organizacije u Paraćinu i njihove predstavnike da nam pruže bar moralnu podršku ili ukažu ako grešimo. Lokalna vlast nam pomaže i omogućava pristup svim dokumentima, koja po zakonu mogu da budu dostupna javnosti, navodi Kojadinović.\nGrađani Paraćina i imućniji vikendaši sa Grze najavili su da bi obeštetili investitora.\n– Nadam se, kao jedan o organizatora otpora gradnji MHE na Grzi, da će republička vlast imati milosti i ispoštovati zakon na osnovu dokumenata koje smo dostavili. Da ne pričam o rekordnom dobijanju svih saglasnosti i dozvola državnih ustanova i preduzeća, a investitor na Grzi je to pribavio za nekoliko dana, što nije moguće dobiti u realnim uslovima. Kako onda da mu se ne izda građevinska dozvola pod zakonskom pretnjom krivičnog dela trgovine uticajem?, pita se Kojadinović.\nDekan Šumarskog fakulteta Univerziteta u Beogradu prof. dr Ratko Ristić kaže da su male hidroelektrane derivacionog tipa u poslednjih nekoliko godina postale su epidemijska pojava na teritorije Srbije.\n„Do sada ih je napravljeno oko 90 planirano je čak 850, međutim što je sada moguće zaključiti jeste da su to objekti koji jako malo znače u energetskom smislu jer proizvode male količine energije, proizvode maksmalne ekolopke štete, degradiraju biodiverzitet, remete režim podzemnih voda i značajno ugrožavaju život lokalnog stanovništva. Tako da sa aspelta suštinskih nacionanih interesa naše zemlje to je jedna potpuno nepotrebna koncepcija i Srbija treba da se okrene proizvodnji energije iz obnovljivih izvora putem biomase korišćenjem geotermalnih potencijala i korišćenjem solarne energije i energije vetra tamo gde je to moguće. Takođe neophodno je ostvariti daleko veći stepen efikasnosti postojećih elektroenegrgetskih sistema, pre svega prenosnog i distributivnog sistema za električnu energiju jer mi sada imamo gubitke preko 17 procenata, a tolerantni tehnički gubici su oko 5 procenata na nivou Evrope. Dakle, postavlja se pitanje gde odlazi 12 procenata ukupno proizvedene energije. Ako bismo za samo par procenata smanjili gubitke energije u prenosnoj distrubutivnoj mreži nama ne treba ni jedna mala hidroelktrana derivacionog tipa. Jedinu korist od ovakvih objekata imaju pojedinci i organizovane interesne grupe, to definitivno nije nacionalni interes ove zemlje“ kaže prof. dr Ristić.\nNa tribini je govorio i Predrag Simonović, profesor sa Biološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nPrethodni tekstDražmirovac bez struje\nSledeći tekst„HRAST“ BOSILEGRAD – Izabrali smo Paraćin za investiranje, u planu proširenje\nJEDINSTVENA SRBIJA 21, SNS 10 ODBORNIKA, SEDNICA KRAJEM MAJA?


SVAKE TREĆE SUBOTE SAZNAJTE SVE ŠTO VAS ZANIMA O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE SVAKE TREĆE SUBOTE SAZNAJTE SVE ŠTO VAS ZANIMA O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU\nSVAKE TREĆE SUBOTE SAZNAJTE SVE ŠTO VAS ZANIMA O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU\n(VIDEO K9) Na sve nedoumice i probleme koje građani imaju u vezi sa Republičkim fondom za zdravstveno osiguranje, od sada mogu dobiti odgovor svake treće subote u mesecu. Od ovog meseca, direktori flijala, savetnici i pomoćnici, odvajaće jedan dan da odgovore na sva pitanja građana.\nU cilju što boljeg informisanja građana, Republički fond za zdravstveno osiguranje osmislio je način da svi osiguranici budu u prilici da dobiju odgovore iz svih oblasti koje ih zanimaju.\n[quote_box_center] Pitanja koja građani mogu postavljati razvrstana su u tri grupe i pokrivaju se delatnosti Republičkog fonda. To su ostvarivanje prava iz zdravstvenog osiguranje,ugrožavanje zdravstvene zaštite i ekonomski poslovi i medicinska sredstva.[/quote_box_center]\nGrađani svoja pitanja mogu postavljati popunjavanjem formulara koji se nalazi u svim filijalama republičkog fonda, ali i slanjem mejla na [email protected] Takođe postoji i mogućnost slanja sms poruke na broj 064 8522653 i 064 8522654\nPrethodni tekstDECO, PIŠITE DEDA MRAZU\nSledeći tekstPOČELO ASFALTIRANJE ULICE U VELIKOM RITU


Radončić najavio antikorupcijski cunami\nPovodom Međunarodnog dana borbe protiv korupcije, u Sarajevu je u ponedjeljak počela dvodnevna Regionalna konferencija za zemlje jugoistočne Evrope. U radu ovog skupa, koji su organizovali Ministarstvo sigurnosti BiH i Ured Ujedinjenih nacija za droge i kriminal, u saradnji sa Razvojnim programom UN i Evropskom komisijom, učestvuju ekspreti iz više od 20 zemalja.\nNa regionalnom skupu razmatraju se aktivnosti koje se preduzimaju u borbi protiv korupcije, razmjenjuju informacije i iskustva, te označavaju područja gdje je potrebno poboljšati borbu protiv korupcije, posebno u okvirima procesa pristupanja Evropskoj uniji.\nMinistar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić ocijenio je da je korupcija jedan od najopasnijih vidova kriminaliteta, koji narušava temeljne društvene vrijednosti demokratskog i građanskog društva:\n„Cilj je vrlo jasan – smanjiti korupciju svugdje, naročito u BiH jer smo mi, nažalost, kada je korpucija u pitanju, među prvim zemljama Evrope.“\nKao jednu od bitnih odrednica u procesu borbe protiv korupcije, Radončić navodi zaštitu onih koji prijavljuju korupciju.\n„To su oni koji prijavljuju korupciju u svojim firmama i institucijama, koje ja smatram herojima i novom vrstom patriota u mnogim akcijama. Ali moja lična procjena je da Bosni i Hercegovini naročito iduća godina treba biti godina antikorupcijskog cunamija. Ukoliko se taj cunami ne dogodi, dogodiće se onaj drugi, socijalni – pobune građana, pobune osiromašenih ljudi. Ja zaista očekujem da BiH napokon pobjegne sa tog nečasnog, zadnjeg mjesta“, istakao je Radončić.\nU ovom trenutku, ako je suditi po radu pravosuđa, korupcije u BiH nema, dodaje Eldar Karić, direktor nevladine organizacije Acount:\n„Pogledajte u posljednjih godinu dana koliko je tužilaštvo pokrenulo slučajeva u vezi s pitanjem korupcije, pa ćete vidjeti da su to katastrofalni podaci. BiH je jedina zemlja koja ima nula riješenih slučajeva u vezi sa pitanjem koprupcije, i mislim da smo zadnja zemlja u Evropi, a možda i u svijetu, što se toga tiče. To je ono na osnovu čega govorim da nema pomaka - jer još uvijek niko ne odgovara zbog korupcije u ovoj državi.“


Papuga: Umrežavanje žena u regionu šalje snažnu poruku | Autonomija\nPapuga: Umrežavanje žena u regionu šalje snažnu poruku\n"Unaprediti ulogu žena u oblastima sigurnosti i pravde u Jugoistočnoj Evropi"\nNarodna poslanica Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Olena Papuga, koja učestvuje na međunarodnoj konferenciji o položaju žena „Peking +25 regionalni pregled Zapadnog Balkana“ u Skoplju, ocenila je da je razmena informacija i primena iskustava različitih zemalja u ovoj oblasti dragocena.\n„Dijalogom učesnica i upotrebom korisnih informacija u institucijama može se prevazići rizik malog procenta učešća žena na mestima odlučivanja i doprineti većoj zastupljenosti u oblastima mira i sigurnosti“, navela je Papuga, preneo je sekretarijat za informisanje LSV.\nPrema njenim rečima, konferencija je prilika za postavljanja ciljeva u daljem radu, uz insistiranje na merama koje članice mogu primeniti u svojim državama, kako bi se unapredila uloga žena u oblastima kao što su mir, sigurnost i pravda u Jugoistočnoj Evropi.\nOrganizacija koja okuplja žene iz zemalja Jugoistočne Evrope, ubrajajući među njima predstavnice institucija iz Hrvatske, Crne Gore, Albanije, Srbije, Severne Makedonije, Bosne i Hercegovine i sa Kosova, organizovala je susret, kako bi učesnice analizirale efekte Pekinške konvencije 25 godina od usvajanja, uz predloge mera kojima se položaj žena u različitim poljima može popraviti.\nOrganizatori međunarodne konferencije su „Regionalni ženski lobi za sigurnost, mir i pravdu u Jugoistočnoj Evropi“ i UNWOMEN, uz podršku švedske vlade.


Pierluigi Collina proglašen za najboljeg fudbalskog sudiju svih vremena\nUgledni magazin “France Football” proglasio je Italijana Pierluigija Collinu za najboljeg sudiju svih vremena. Istakli su da je on jedan od ljudi koji su ispisali istoriju fudbala, prenosi Anadolu Agency (AA).\n“France Football” zbog pandemije koronavirusa nije dodijelio “Zlatnu loptu” za 2020. godinu, ali je zato nedavno predstavio svoj najbolji fudbalski tim svih vremena, a danas proglasio 60-godišnjeg Collinu za najboljeg sudiju u istoriji.\n“Kada su u pitanju sudije, prvo ime koje vam padne na pamet je njegovo. Od debija 1977. do oproštaja 2005. godine, Collina je ispisao istoriju fudbala”, piše “France Football”.\nCollina je tokom karijere sudio 240 utakmica Serije A i 109 međunarodnih utakmica, uključujući finale Svjetskog prvenstva 2002. godine između Njemačke i Brazila. Collina je 2011. godine uvršten u Kuću slavnih italijanskog fudbala.


13 godina od ubistva Ćuruvije\nNa Uskrs 11. aprila 1999. godine, u toku NATO intervencije u Srbiji, režim Slobodana Miloševića ubio je novinara i vlasnika Dnevnog telegrafa Slavka Ćuruviju. Trinaest godina kasnije ubice i nalogodavci ovog ubistva još nisu otkriveni, a danas su predstavnici novinarskih udruženja po ko zna koji put zatražili od vlasti da otkriju i kazne ubice.\nPolaganjem venaca na spomen-obeležje Slavku Ćuruviji, predstavnici dva novinarska udruženja – NUNS-a i UNS-a obeležili su danas 13-tu godišnjicu još nerasvetljenog ubistva novinara i vlasnika lista "Dnevni telegraf".\nNakon polaganja venaca, predsednici dva udruženja, Vukašin Obradović i Ljiljana Smajlović, ponovo su zatražili da se otkriju ubice i nalogodavci ubistva Slavka Ćuruvije, ubijenog 11. aprila 1999. u pasažu zgrade u kojoj je stanovao, u Svetogorskoj ulici u Beogradu:\n"Otkrivanje ubica Slavka Ćuruvije predstavlja zavet nove Srbije koja ne sme nikada da zaboravi vremena u kojima je država ubijala svoje građane, a tajne službe bile kontrolori naših života", naveo je Vukašin Obradović.\n"Slavko je ubijen samo zato što se koristio svojim osnovnim ljudskim pravom – slobodom izražavanja, koja je zapisana u evropskoj konvenciji. A mi koji smo ga nadživeli, mislim da nismo sačuvali slobode koje smo mislili da smo osvojili 5. oktobra", poručila je Smajlović.\nDačić neobavešten o hapšenjima\nPolicija je u vise gradova Srbije uhapsila 14 osumnjicenih za paljenje Ambasade SAD u februaru 2008. godine, posle mitinga "Kosovo je Srbija".(arhivski snimak).\nA ako ubice Slavka Ćuruvije ni posle 13 godina nisu uhapšene, posle jučerašnjeg hapšenja 10 osoba osumnjičenih za paljenje zgrade zgrade ambasade SAD u februaru 2008-me, danas se oglasila Ambasada Sjedinjenih Država, koja je pozdravila efikasno i delotvorno hapšenje osumnjičenih.\nHapšenje je rezultat dugotrajnih napora i saradnje vlada SAD i Srbije, Saveta za nacionalnu bezbednost Srbije, Predsedništva Srbije, Ministarstva pravde i policije, rekao je zamenik ambasadora SAD u Srbiji Li Licenberger.\nZbog istog događaja danas je reagovao i ministar policije Ivica Dačić, koji je rekao da ga niko iz policije ili tužilaštva nije obavestio o hapšenjima osumnjičenih za paljenje ambasade SAD, što je, po njegovim rečima, loš primer rada. Dačić je objasnio da je po Zakonu o policiji on kao ministar trebalo da bude informisan o radu policije. Nisu me informisali i naložio sam da se sprovede istraga o tome kako je do toga došlo, rekao je Dačić.


Pet zlata u sportovima za FON u Istanbulu - Studio B\nPet zlata u sportovima za FON u Istanbulu\nPet zlata u sportovima za FON u Istanbulu Tanjug\nSportSport Pocetna 17. 05. 2018. 07:47:22\nNa 38. Međunarodnom studentskom turniru Sports Fest 2018 u organizaciji univerziteta Bogaziči, koji je održan od 10. do 13. maja u Istanbulu, sportske ekipe Fakulteta organizacionih nauka (FON) su ponovo ostvarile najveći uspeh osvojivši najviše medalja.\nU veoma jakoj konkurenciji od 800 studenata, sa 26 različitih univerziteta, FON je proglašen za generalnog pobednika sa pet zlatnih medalja, jednom srebrnom i jednom bronzanom medaljom, saopštio je FON.\nZlatom su se okitile muška i ženska košarkaška ekipa, rukometaši FON-a, ženska odbojkaška i fudbaleri. Srebro je posle veoma teške borbe pripalo odbojkašima, a bronzu je osvojio plivač Mijat Mihajlović, navodi se u saopstenju.\nU finalu su odbojkašice i rukometaši „odmerili snage“ sa domaćinima, rezultatima 2:0 za naše odbojkašice i 26:11 u korist naših rukometaša.\nFudbaleri su takođe protiv domaćina iz Turske, nakon neizvesnih 1:1 u regularnom delu, a posle boljeg izvođenja jedanesteraca slavili sa ukupnih 4:3, što je i njihov prvi trofej na međunarodnoj sceni.\nKošarkašice su slavile pobedom nad Pravnim fakultetom rezultatom 61:56, dok su košarkaši savladali ekipu iz Turske sa 44:38.


Održana promocija knjige Selimira Radulovića pred punom Tribinom mladih - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nOdržana promocija knjige Selimira Radulovića pred punom Tribinom mladih\nU Klubu „Trbina mladih“ Kulturnog centra Novog Sada, 21. februara održana je promocija knjige „Senka osmog eona“ Selimira Radulovića. Osim autora, na promociji knjige govorili su: Njegovo preosveštenstvo episkop bački Irinej, Ivan Negrišorac – književnik i Jovan Pejčić – književni kritičar.\nPromociju knjige gospodin Radulović počeo je čitanjem jednog dela iz Knjige intervijua koja je završena pre nekoliko dana.\n-Već u septembru i oktobru 1973. godine otkrio sam jedno zanimljivo mesto u susedstvu Filozofskog fakulteta, kultnu „Tribinu mladih“ u Katoličkoj porti broj 5. Počeo sam da posećujem književne večeri dva puta sedmično i posle dva tri meseca doneo sam odluku da se posvetim fakultetu i literaturi – ispričao je Radulović o jednom segmentu svog života i dodao da je to tren spoznaje koji je doživeo u ovoj kući.\n– Ako shvatimo da sve što u životu pokušavamo da radimo, a da je u službi i u znaku lepog, dobrog i istinitog onda to sve jeste poezija. Sa zadovoljstvom sam pročitao ovu knjigu stihova Selimira Radulovića, kao i predhodne knjige našeg pesnika – rekao je Njegovo preosveštenstvo, episkop bački Irinej u svom obraćanju publici.\nKnjiževni kritičar Jovan Pejčić i Ivan Negrišorac, književnik složili su se da je knjiga „Senka osmog eona“ delo koje vredi pročitati i ocenili ga kao veoma pozitivno i pre svega poučno.\nKnjiga pesama „Senka osmog eona“ koju je objavio Kulturni centar Novog Sada, jedna je od osam pesničkih knjiga Selimira Radulovića, direktora Biblioteke Matice srpske i dobitnika brojnih književnih nagrada.


Savez sindikata traži novi sastanak o Opštem kolektivnom ugovoru\nSindikalci ne žele da se vrte u krug\nTražili smo sastanak sa socijalnim partnerima sljedeće sedmice, da konačno znamo da li ćemo potpisivati opšti kolektivni ugovor ili ne - poručuju iz Saveza sindikata Republike Srpske.\nNakon što su krajem aprila završeni pregovori oko ovog dokumenta, svi socijalni partneri su se dogovorili da će do 20. maja dostaviti zvanične stavove svojih organizacija - ali ugovor još nije potpisan. Ne želimo više da se vrtimo u krug i da zavlačimo jedni druge, poručuju sindikalci.\n"Da li mi u Republici Srpskoj imamo opšti kolektivni ugovor ili ga nemamo, zašto ga nemamo i zbog čega ga nemamo. Mislim da to pitanje i taj odgovor dugujemo svim poštenim radnicima i poslodavcima u Republici Srpskoj, da bismo konačno završili to pitanje, jer smo svjedoci da preko tri i po godine nemamo opšti kolektivni ugovor u Republici Srpskoj", kaže Goran Stanković, generalni sekretar Saveza sindikata Republike Srpske.\nMinistar rada je dobio zahtjev za sastanak od Saveza sindikata, i potvrdio da planiraju da ponovo sve socijalne partnere sazovu za sto. Ako ova verzija opšteg kolektivnog ugovora propadne, nada se da će bar moći da se dogovore oko novog Zakona o radu, na kojem sve tri strane zajedno rade.\n"Nadao sam se da ćemo postići sporazum, da smo približili stavove, međutim potpuno je normalno da su pregovarači sa svih strana morali da traže saglasnost svojih organa, Unija poslodavaca i Konfederacija sindikata su imali primjedbe na opšti kolektivni ugovor i nije došlo do njegovog potpisivanja", kaže Duško Milunović, ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske.\nNakon niza sastanaka, krajem aprila je dogovoreno da regres u iznosu od 450 KM ne bude oporezovan - oko čega su se sindikalci i poslodavci sporili dugo vremena. Na potpis se, ipak, još čeka. Ako bude novi sastanak - poslodavci će se odazvati.\n"Na sastanku imamo svoje stavove i svoje zahtjeve. Nismo isključivi. Uvijek smo za dogovore, ali za dogovore trebaju dvije strane. Ako je jedna ili druga strana isključiva, dogovora neće biti. Ako je neko spreman za tolerantan razgovor i dogovor mi smo za razgovor i dogovor", kaže Dragutin Škrebić, predsjednik Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske.\nIz Konfederacije sindikata poručuju da se mora raditi na sasvim novom zakonskom okviru. Ostaju pri svom ranijem stavu, da opšti kolektivni ugovor u ovom obliku neće prihvatiti, jer smatraju da se ne odnosi na sve radnike u Republici Srpskoj.