Sankcije, glavno oruđe spoljne politike Evropske unije - European Western Balkans\nSankcije, glavno oruđe spoljne politike Evropske unije\nAutor Marko Savković 24. 06. 2021.\nVisoki predstavnik Unije Borelj na sastanku Saveta za spoljne poslove; Foto: Evropska unija\nTekst je prvobitno objavljen u Novom Magazinu\nKako se bezbednosna situacija u Evropi počela usložnjavati, a naročito nakon izbijanja rata u Ukrajini, Evropska unija (EU) sve više počinje pribegavati sankcijama kao sredstvu spoljne politike. One postaju njen najvidljiviji alat; kako se u studiji instituta Robert Šuman ističe, „na pola puta između neaktivnosti i preterane reakcije“ sankcije su način da se pošalje jasna poruka da se sa nečim ne slažete; „više od embarga, a manje od vojne odmazde“.\nPritom, nije samo EU ta koja im sve više pribegava; već i predsedničke administracije Obame, odnosno Trampa u SAD, a sva je prilika da će i Bajden nastaviti ovaj trend. Tako dolazimo i do Zapadnog Balkana: otvoreno je pitanje hoće li EU slediti primer američkog predsednika, koji je opseg izvršnog naređenja (eng. executive order) prvi put usvojenog 2001. godine proširio i na naš region i povezao sa podrivanjem regionalne stabilnosti, kršenjem vladavine prava i koruptivnim radnjama koje za cilj imaju lično bogaćenje.\nZato što je velika i zato što trguje sa celim svetom, EU ima nekoliko „prekidača“ na raspolaganju, koji mogu naškoditi drugoj strani. Tako je Evropski savet krajem maja izrekao sankcije pojedincima u vrhu beloruskog režima (nakon slučaja bez presedana, kada je putnički avion namerno skrenut sa puta ne bi li sleteo u Minsk a novinar kritičan prema režimu beloruskog predsednika bio skinut sa leta i uhapšen zajedno sa partnerkom). Njih 88 više ne može putovati u zemlje EU, trgovati sa njima ili koristiti sredstva koja imaju u bankama na teritoriji Unije.\nSposobnost da izriče sankcije EU je stekla sa Ugovorom iz Mastrihta (1992), mada je i ranije, tokom 80-ih, pod „evropskom političkom saradnjom“ zauzimala spoljnopolitičke pozicije i uvodila embargo na izvoz naoružanja (Kini nakon gušenja demonstracija na trgu Tjenanmen). Zatim je tokom 90-ih proglašavala restriktivne mere protiv političara-lidera za koje je ocenjeno da narušavaju principe vladavine prava i zaštite ljudskih prava – u Zairu, na Haitiju, bivšoj Jugoslaviji, Avganistanu.\nSmernice, u kojim situacijama će se sankcije uvoditi EU je revidirala u dva navrata – 2003. i 2018. – da bi prošle godine, po uzoru na SAD proglasila svoju verziju „zakona Magnicki“ (eng. Magnitsky Act) na osnovu koga može sankcionisati fizička i pravna lica, odnosno državne institucije i kompanije (ili privatne kompanije povezane sa vladajućim režimom). Tako već tri decenije, za EU, sankcije predstavljaju „efektivan način da se ponovo uspostavi (međunarodni) mir i bezbednost“.\nKako EU usvaja restriktivne mere? To čini usvaja Savet EU, jednoglasno, sledeći predlog Visokog predstavnika za spoljnu i bezbednosnu politiku. Diplomatske sankcije (koje se izriču diplomatskom osoblju) sprovode države članice; ako su pak i ekonomske odnosno finansijske (dakle u nadležnosti EU), onda je neophodno da Savet usvoji posebnu uredbu. Ovde do izražaja dolazi (pomalo zaboravljena) politika uslovljavanja EU: jedan, prilično efektivan način da se država privoli na drugačije ponašanje jeste suspenzija razvojne pomoći, ili pak ukidanje generalnog sistema preferencija (oblika povlašćenog statusa u međunarodnoj trgovini).\nPrema čl. 215 Ugovora iz Lisabona, sankcije se mogu usvojiti i kvalifikovanom većinom u Savetu, a na zajednički predlog Visokog predstavnika (koji je ujedno potpredsednik Evropske komisije) i same Komisije. U pripremi odluka koje slede učestvuje i generalni direktorat Komisije zadužen za finansijsku stabilnost, usluge i tržišta kapitala (DG FISMA). Na njemu je da, na primer, osmisli kako preneti sankcije koje su već izrekle UN u sistem EU. O zakonitosti sankcija odlučuje Evropski sud pravde.\nPostoji nekoliko vrsta sankcija kojima pribegava EU. Na prvom mestu su diplomatske, čiji se opseg kreće od prekida (ili, da budemo precizniji, privremenog obustavljanja) diplomatskih odnosa do zabrane ulaska određenim licima. Zatim su tu ekonomske i finansijske: zamrzavanje sredstava, zabrana finansijskih transakcija određenim grupama ili organizacijama, vladama, kompanijama i pojedincima. U pogledu toga „čije“ su, sankcije EU su ili sankcije UN (koje je prethodno usvojio Savet bezbednosti), mešovite (primenjuju ih kako UN tako i EU) ili isključivo sankcije koje je Unija sama izrekla.\nNjihov cilj je uvek da „omoguće promenu u politici ili aktivnosti“, a razlozi zbog kojih se izriču, „promocija demokratije i ljudskih prava“ (Kina, Burundi, Libija, Iran, Severna Koreja, Belorusija); „upravljanje konfliktom“ (Libija, Sirija, Gvineja); „sprečavanje širenja oružja (za masovno uništenje)“ (Iran i Severna Koreja); „odvaraćanje“ (Rusija) i najzad, „borba protiv terorizma“ (ISIS i Al-Kaida).\nKljučno pitanje koje interesuje istraživače jeste koliko su sankcije koje Unija izriče efektivne, odnosno učinkovite. Tu istraživači instituta Robert Šuman uzimaju dve studije slučaja, jednu koja se tiče Rusije, i drugu, koja se odnosi na Iran. Kada je reč o Rusiji, nakon aneksije Krima, EU je progresivno sankcionisala 177 pojedinaca i 48 ruskih entiteta (kompanija). Počevši od jula 2014, sankcije su proširene te su obuhvatile i trgovinu vojnom tehnologijom, opremu za naftnu i gasnu industriju, ali i sam pristup tržištima kapitala u EU. Nesporno je da su restriktivne mere teško pogodile rusku ekonomiju, koja je, samo u prve dve godine njihovog važenja izgubila više od pola biliona (!) dolara. Ipak, sedam godina nakon što su stupile na snagu, primirje dogovoreno u Minsku još uvek se ne poštuje, a Rusija je u međuvremenu „projektovala“ svoju moć i na Bliski Istok (Sirija).\nNešto, ili znatno drugačija situacija je sa Iranom – tamo su se sankcije pokazale i te kako efektivnim. Razlog ne treba tražiti samo u tome da je Iran, objektivno, manja sila u međunarodnim odnosima od Rusije; već i činjenici da je ova zemlja godinama izložena znatno strožijem režimu sankcija koje izriču tri različita aktera – UN (od 2006, zahtevajući da se obustavi obogaćivanje uranijuma); pomenuta EU (od 2012. godine, nezavisno od drugih, odnose se na uvoz nafte i petrohemijskih proizvoda, zamrzavanje sredstava Centralne banke Irana i drugih najznačajnijih komercijalnih banaka; prenos sredstava iznad određene sume a za račun entiteta u Iranu; pristup kargo aviona aerodromima u državama članicama; do zamrzavanja sredstava licima sa liste koju usvaja Savet EU) i najzad SAD (još od 1979, najrazličitije, kako zbog nuklearnog programa, tako i podrške organizacijama koje Vašington smatra za terorističke).\nSankcije su predstavljale glavno sredstvo pritiska koje je i dovelo Iran za pregovarački sto 2015. godine, kada je dogovoren „zajednički sveobuhvatan plan akcije“ (JPAC) kojim se Iran, uz nadzor Međunarodne agencije za atomsku energiju, trebao odreći obogaćivanja uranijuma zarad „povratka“ u okrilje međunarodne zajednice. Ovaj sporazum verovatno predstavlja najveći uspeh spoljne politike EU od njenog začetka. (Nažalost, nakon što su se 2017. SAD pod Trampom povukle iz sporazuma, Iran je u maju 2019. obavestio Visoku predstavnicu Mogerini da će suspendovati primenu njegovih pojedinih delova, a zatim je u julu 2019. nastavio sa obogaćivanjem.)\nIz primera koje smo naveli vidimo u čemu je najveći značaj sankcija kao alata spoljne politike EU. One, zapravo, imaju „povratno dejstvo“: predstavljaju test i potvrdu jedinstva nastupa zemalja članica u spoljnoj politici, dokaz da se one mogu izdići iznad partikularnih interesa i činiti EU stvarnim akterom međunarodnih odnosa. Samim tim razvija se poseban strateški identitet i kultura – nešto što je pretpostavka autonomnog odlučivanja i delovanja nezavisnog od drugih velikih sila. S druge strane, na posebnom ispitu se Unija nalazi na Zapadnom Balkanu; ako ovde i ne postoje razlozi da se nekom izreknu sankcije, suspenzija (predpristupne) pomoći imala bi sličan efekat.\nSrbija juče nije otvorila klaster 1 u pregovorima sa EU, izjave premijerke i ministarke neprecizne\nPolitički lideri i stručnjaci iz regiona ove nedelje na konferenciji u Prespi\nEWB 31. 03. 2021.\n[Video] Grubješić: EU ili Rusija veštačka dilema, Srbija opredeljena\nEWB 20. 12. 2017. 30. 12. 2020.\n“Žan Mone” i tri palme na otoku sreće\nN. T. Štiplija 25. 10. 2019. 25. 10. 2019.\nProgramski direktor Beogradskog fonda za političku izuzetnost (BFPE) i Beogradskog bezbednosnog foruma. Doktorirao na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, gde je završio i osnovne i master studije.


Aprcović favorit DPS-a za predsjednika opštine Kotor :: Politika\n15.05.2019. 14:01 ➔ 14:02\nAprcović favorit DPS-a za predsjednika opštine Kotor\nSaznaje Antena M\nKonačna odluka o tome ko će biti prijedlog DPS-a za čelnika kotorske opštine biće donešena do kraja ove sedmice, a, kako nezvanično saznaje Antena M, favorit za tu funkciju je Željko Aprcović, predsjednik OO DPS Kotor.\nKako sanajemo, prijedlog da Aprcović bude na čelu kotorske opštine treba da potvrde partijski organi stranke, ali i da, nakon toga, on prihvati funkciju.\nOdbornici Demokratske partije socijalista u Skupštini opštini Kotor predali su, podsjetimo, inicijativu za sazivanje vanredne sjednice lokalnog parlamenta sa jednom tačkom dnevnog reda- izbor predsjednika opštine.\nPrema našim saznanjima, krajnji rok održavanja sjednice je naredni petak.\nInicijativa DPS-a uslijedila je sam nekoliko sati nakon što je Predsjedništvo Opštinskog odbora Socijaldemokratske partije Kotor na hitnoj sjednici donijelo odluku o isključivanju odbornice Brune Lončarević, zbog njene namjere da „suprotno jednoglasnoj odluci organa SDP-a, na opštinskom nivou uđe u saradnju sa DPS-om.\nPodsjećamo, bivši predsjednik opštine iz Demokrata Vladimir Jokić smijenjen je 24. aprila glasovima 18 odbornika, među kojima i dva odbornika iz redova Socijaldemokratske partije.\nDps je najozbiljnija partija, za razliku od ovog putujuceg cirkusa.\nVrijeme je da neko iz Dps-a dodje na vlast, jer opozicija nije sposobna da vodi bilo koju opstinu.


Prikazivanje članaka po tagu Slavko Stojanović\npetak, 22 decembar 2017 13:10\nOdlukom direktora Uprave policije Slavka Stojanovića, za novog šefa cetinjske policije postavljen je Miloš Vučinić.\nsubota, 02 decembar 2017 17:04\nSmijenjen šef saobraćajne policije u Podgorici, novi komandir Svetislav Čović\nMenadžment Uprave policije smijenio je prije dva dana komandira saobraćajne policije u podgoričkom Centru bezbjednosti Darka Đukića, a za novog šefa te stanice policije imenovan je Svetislav Čović, saznaje portal Standard.\nponedjeljak, 27 novembar 2017 16:05\nUspješna saradnja crnogorske i italijanske policije\nCrnogorska i italijanska policija uspješno sarađuju, ocijenjeno je na sastanku direktora Uprave policije MUP-a Slavka Stojanovića i zamjenika direktora Italijanske policije Nikole D’Angela. Delegacije dvije policije su\nčetvrtak, 19 oktobar 2017 14:00\nMinistar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić i direktor Uprave policije Slavko Stojanović susreli su se u Vili „Gorica“ sa generalnim sekretarom INTERPOL-a, Jirgenom Štokom, koji je boravio u prvoj zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nponedjeljak, 02 oktobar 2017 14:25\nMarković: Podignut nivo bezbjednosti, uprkos obračunima\nOpšte stanje bezbjednosti u Crnoj Gori je zadovoljavajuće i u skladu sa nacionalnim interesima, uprkos povremenim ugrožavanjima usljed obračuna organizovanih kriminalnih grupa, ocijenjeno je tokom razgovora premijera Duška Markovića sa ministrom unutrašnjih poslova, Mevludinom Nuhodžićem i direktorom Uprave policije Slavkom Stojanovićem.


Britanija do 2030. najveća evropska ekonomija\nBritanija će do 2030. godine premašiti Francusku i Nemačku i postati najveća ekonomija Evrope, pokazuju rezultati jedne studije koju je sprovela britanska istraživačka grupa Centar za ekonomska i poslovna istraživanja (CEBR).\nPrema toj studiji, bruto društveni proizvod (BDP) Britanije će do 2018. godine nadmašiti BDP Francuske, a BDP Nemačke do 2030. godine.\n"Procene su da će Nemačka oko 2030. godine izgubiti poziciju najveće zapadnoevropske ekonomije u korist Britanije, zbog ubrzanog rasta britanske populacije i manje zavisnosti Velike Britanije od drugih evropskih ekonomija", navodi se u izvešstaju.\nKada bi napustila Evropsku uniju, Britanija bi, prema tvrdnjama centra, beležila čak i brži rast.\n"Moje mišljenje je da bi, na kraći rok, posledice napuštanja Unije bile nesumnjivo negativne. Ali na period od 15 godina, posledice bi verovatno bile pozitivne", izjavio je izvršni direktor centra, Douglas McWilliams.\nKoridori Srbije: Mnogo babica, kilavi putevi\nMilka Forcan predsednik Vaterpolo saveza Srbije?


Home » Month: June 2013\nPorodica: za potrebe Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom (kojim je roditeljski dodatak uređen) porodicu čine roditelji, odnosno staratelji, hranitelji, usvojitelji i deca, kao i srodnici u pravoj liniji (unuci, praunuci, dede, babe, pradede, prababe itd.), a u pobočnoj braća i sestre, ali samo pod uslovom da žive u zajedničkom domaćinstvu. Zajedničko domaćinstvo: zajednica življenja, privređivanja →\nKrivično delo Nedavanje izdržavanja predviđeno je članom 195 Krivičnog zakonika (“Službeni glasnik RS”, br. 85/2005, 88/2005, 107/2005, 72/2009, 111/2009) i spada prema kriterijumu zaštitnog objekta u grupu krivičnih dela protiv braka i porodice. Kratak pregled zakonskog regulisanja ovog krivičnog dela Prvi put u pozitivno krivično pravo naše države nedavanje izdržavanja bilo je inkriminisano 1951. godine →\nZastarelost u krivičnom pravu\nZastarelost u krivičnom pravu predstavlja gubitak prava državnih organa da vode krivični postupak, izreknu i izvrše krivičnu sankciju prema učiniocu krivično dela, usled proteka određenog vremenskog perioda od izvršenja krivičnog dela. Naime, smatra se da je društveno neopravdano voditi postupak i izreći ili izvršiti krivičnu sankciju ako je protekao nesrazmerno dug vremenski period od izricanja →\nNasilje u porodici je ponašanje kojim jedan član porodice ugrožava telesni integritet, duševno zdravlje ili spokojstvo drugog člana porodice. Nasilje u porodici je propisano Porodičnim zakonom, ali je i krivično delo. Svako ima pravo na zaštitu od nasilja u porodici, u skladu sa zakonom. Šta se smatra nasiljem u porodici? Pod nasiljem u porodici Porodični →\nKako da naplatite potraživanja\nProblem sa kojim se susreću brojni privrednici, naročito vlasnici malih i srednjih preduzeća, leži u činjenici spore naplate dospelih potraživanja od dužnika. Naravno, praksa i zahtevi modernog preduzetništva, veoma često, sprečavaju privrednike, da svoja potraživanja naplate sudskim putem, jer bi takvim postupanjem, gotovo sigurno, prekinuli poslovnu saradnju sa partnerom, čiji dug žele naplatiti. No, kako →


Politikolog Vladimir Pavićević, Foto: Printscreen\nMićunović je uhapšen juče u Budvi sa još nekoliko osoba, a policija u njegovom automobilu pronašla dva komada oružja\nObjavljeno: 07.01.2021. 10:04h\nPolitikolog Vladimir Pavićević smatra da hapšenje i određivanje pritvora od 72 sata biznismenu Branislavu Brani Mićunoviću preciznije može da se komentariše po isteku tog vremena kada se bude videlo sta će biti dalje.\nPavićević, nekada zamenik predsednike Nove stranke Srbije Zorana Živkovića, koji je odlučio da se preseli u Crnu Goru i tamo nastavi političko delovanje, kaže da je zanimljivije od toga ono što se događa u najuticajnijoj opozicionoj DPS Mila Đkanovića.\n"Primereno bi bilo da i premijer nešto poruči", rekao je Pavićević za beogradsku Prvu TV.\nTvrdi da je radikalniji nastup Đukanovića naišao na "veliki otpor" unutar DPS-a jer stranku gura ka, kako je kazao, ekstemnijem polu, koji se u Crnoj Gori naziva klero-nacionalistički.\nTvrdi da se unutar DPS "nešto kuva" i dodaje da DPS-u od avgustovskih izbora pada podrška.\nBRANO MIĆUNOVIĆ U PROBLEMIMA DO GUŠE: Upravo mu se i ovo desilo!\nPolitikologVladimir PavićevićHapšenjeBranislav MićunovićBudva


March 2017 - Jelen Music Show\nJelen Music Show 2017 3\nKada je neko zaljubljenik u muziku i stvaranje, onda nađe način da se tim i bavi. Upravo je takav i Tomas Ćeranić Mito iz Banjaluke koji u sopstvenoj produkciji stvara muziku, a nedavno je objavio singl i spot za ... Pročitaj više »\nČetiri entuzijasta, zaljubljenika u rokenrol, čine banjalučki bend Spidfrik koji smo ovaj put ubacili u naš "Muzički lonac", kako bismo otkrili šta nam to novo spremaju kada je u pitanju njihov autorski rad. Spidfrik čine Dario Berg, vokal, Oliver ... Pročitaj više »\nOvog ponedjeljka na prvom mjestu „Top 7“ liste našao se prošlosedmični novitet, bend Zoster sa singlom „Osjećam se“. Nakon tri sedmice vladavine „Vrućim tronom“, Emir & Frozen Camels sa aktuelnim singlom „Volim te“ ove sedmice su došli na drugo ... Pročitaj više »\nRok bend iz Sarajeva Starbridge, nedavno je objavio svoj prvi singl „Reborn“, za koji je snimljen i interesantan video spot. Svoj autorski rad, koji će uobličiti u album, publika će imati priliku da čuje 11. aprila u Cinemas Sloga ... Pročitaj više »\n“Don’t panic”: Stigao prvi album dvojca Switch2Smile\nElektro dvojac Switch2Smile koga čine Aleksandar Vidaković i Ivan Zubo, nedavno su objavili album “Don’t panic” koga čini 10 traka i brojne saradnje sa evropski priznatim muzičarima, već je uveliko osvojio srca publike. Kako ističe Vidaković, s obzirom da je ... Pročitaj više »


Željeni oblik ponekad nije uključen u ugrađene ili podrazumevane oblike. Kada se to dogodi, možete objediniti oblike da biste dobili novi oblik. Takođe možete koristiti opciju „Uredi tačke“ da biste oblik izmenili u željeni oblik.\nLakše je da koristite uređivanje tačaka ako oblik nije popunjen ili ako nema stil. Boju popune ili druge efekte dodajtenakon što završite.


Brčanski Forum - Pa dokle ćete nas otvoreno i javno praviti budalama!?\nNa današnjem 47. redovnom zasjedanju Skupštine Brčko Distrikta BiH posebnu pažnju poslanika je izazvala Informacija o stanju privrede na području Brčko Distrikta BiH, s posebnim osvrtom na učinke podsticaja koji se isplaćuju privrednim subjektima.\nNe samo da su poslanici opozicije ukazivali na katastrofalno stanje u brčanskoj privredi, ogromnu nezaposlenost, male plate u realnom sektoru, neučinkovitost sredstava izdvojenih za podsticaj, nego su se toj radikalnoj kritici pridružili i gotovo svi poslanici pozicije. Dakle, i oni koji predstavljaju političke stranke koje su već godinama na vlasti i koje kreiraju takav privredni, ali i svaki drugi, ambijent u Brčko Distriktu BiH.\nJedan od poslanika čija je stanaka već godinama na vlasti je ispravno primijetio da mladi, i ne samo mladi, ne odlaze sa ovih prostora isključivo zbog lošeg privrednog ambijenta nego prije svega zbog korupcije i kriminala, posebno korupcije pri zapošljavanju, dodjeli grantova i raznih podsticaja. Pri tome ovaj poslanik, kao i ostali poslanici iz vladajuće koalicije koji su učestvovali u kritici, pokušavali su potisnuti iz sopstvene svijesti, kao i svijesti slušalaca (javnog diskursa), činjenicu da on i njemu slični, godinama učestvuje u tim koruptivnim radnjama zapošljavanja, dodjele grantove i raznih podsticaja i da svake godine diže ruku pri usvajanju budžeta koji omogućava sistemsku i organizovanu korupciju u Brčko Distriktu.\nNa ovakve demagoške istupe poslanika vladajućih stranaka može se reagovati samo na jedan način. Baš onako kako reče Mektić: „Narode, krajnje je vrijeme da srušimo ovu „bagru“ sa vlasti.“ U protivnom, svjesno pristajemo da nas ova politička „bagra“ tretira kao lude i zbunjene, a istovremeno dopuštamo da oni izigravaju „normalne“.


Vesti - Novi konkurs Fondacije Ana i Vlade Divac – Stvarno važna promena\nFondacija “Ana i Vlade Divac”, u okviru kampanje "Stvarno važno", u saradnji sa Balkanskim fondom za demokratiju otvorila je novi konkurs kako bi podstakla mlade ljude da rade na rešavanju problema u lokalnoj zajednici.\nKonkurs “Stvarno važna promena“ ima za cilj da motiviše mlade da prijave i pokrenu projekat u pravcu rešavanja problema iz sledećih oblasti: zdravlje mladih, bezbednost mladih, kultura i slobodno vreme, životna sredina, volonterizam, obrazovanje i zapošljavanje mladih.\nKonkurs za prijavu projekata mladih otvoren je do 20. januara 2013. godine, a prijave mogu slati pojedinci, škole, neformalne ili formalne organizacije koje čine mladi do 30 godina starosti.\nPotrebno je samo da u nekoliko koraka mladi predlože promenu koju žele da sprovedu u svojoj zajednici, potrude se da budu u najboljih 15, a Fondacija “Ana i Vlade Divac” će im pomoći da prijavljeni projekat realizuju.\nDetaljnije informacije o konkursu i dodatna uputstva možete pronaći na sajtu stvarnovazno.org/promena .\nKampanju „Stvarno važno“ realizuje Fondacija “Ana i Vlade Divac”, uz donatorsku pomoć USAID-a i Instituta za održive zajednice. U proteklih godinu dana, Fondacija je podstakla više od 120.000 mladih da se aktivno uključe u ovu kampanju. Trenutno se realizuju inicijative koje su odabrane u prethodnom konkursu i koje na najbolji način pokazuju da mladi mogu, uz našu podršku, da realizuju ideje koje imaju veliki uticaj na njihove lokalne zajednice.


Prva Srpska Televizija :: Porodica :: Zašto je postalo normalno da se privatni časovi uzimaju već za osnovce?\n10. 11. 2017. 09:35 >> 09:45\nZašto je postalo normalno da se privatni časovi uzimaju već za osnovce?\nNekada su roditelji krili da deci plaćaju privatne časove, a činili su to retko - pred kontrolni zadatak ili kada već "đavo odnese šalu", pa đak mora na popravni ispit. Danas je, čini se, za skrivanje podatak da mališan nema pomoć privatnog nastavnika. I to ne ponekad, nego tokom čitave školske godine. Podaci Zavoda za statistiku pokazuju da u Srbiji svaki četvrti đak odlazi na plaćene časove, ali ne, kao nekad, iz matematike, srpskog i stranih jezika, već iz većine predmeta. Još više dilema se "razlistava" pred činjenicom da se ova pojava masovno raširila kod mališana od prvog do četvrtog razreda osnovne škole. Da li je ta slika samo odraz mode ili bi je trebalo "proglasiti" krivom, a krivicu potražiti u obrazovnom sistemu, nastavnicima, roditeljima, deci, i kako je to bilo nekad, za "Život plus" govore Marija Živanov, učiteljica u penziji i Ivana Domian, mlada učiteljica.\nJasno je da se u međuvremenu nešto promenilo, ali pitanje je - šta? Učiteljica Ivana kaže da nastavni plan i program nije mnogo izmenjen u odnosu na vreme kada je i sama sedela u školskoj klupi, ali da sve drugo jeste, i to drastično.\n- Ali, s druge strane, treba naglasiti da u našim školama sede mnoge prepametne i predivne duše, i treba pohvaliti roditelje koji su pred silama mašinerije zvanom "žurba" bar na trenutak zaustavili kazaljke i seli pored svog deteta, provozali sa njim krug na biciklu, odigrali fudbal ili mu pročitali bajku pred spavanje -


NEKOLIKO SEDMICA NAKON OBJAVE OTKRIĆA GASA: Turska šalje drugi brod za bušenje u Crno more - GlobalCir\nTurska će poslati drugi brod za bušenje u Crno more, izjavio je danas ministar energetike Fatih Donmez, nekoliko sedmica nakon što je Ankara objavila svoje najveće otkriće prirodnog gasa u toj oblasti ikada.\n“Naš brod za bušenje Kanuni, čiji se pripremni rad nastavlja, započeće sa bušenjem u Crnom moru“, napisao je ministar na Twitteru.\nDonmez je dodao da će Kanuni biti podrška brodu za bušenje Fatih, koji je pronašao 320 milijardi kubnih metara prirodnog gasa oko 100 nautičkih milja sjeverno od turske obale, prenosi Reuters.\nDonmez je prošlog mjeseca rekao da podaci sugerišu da će se pronaći više prirodnog gasa kako se bušenje nastavlja dublje pod morskim dnom. Visoki zvaničnik ministarstva energetike rekao je ove nedjelje da se Turska nada da će novo otkriće objaviti u oktobru.\nTurska takođe izvodi operacije na Mediteranu, što je dovelo do sukoba sa Grčkom i Kiprom oko vlasništva nad potencijalnim resursima ugljovodonika u toj oblasti.\nNovi podaci iz KCUS-a: Na koronavirus pozitivno još 13 osoba iz Sarajeva


KAROQ - Asistenti bezbednosti\nŠKODA KAROQ asistenti bezbednosti\nPREDNJI ASISTENT SA PREDIKTIVNOM ZAŠTITOM PEŠAKA\nFront Assist je sigurnosni sistem za upozorenje na sudar. Suočen sa neizbežnim sudarom, ovaj sistem aktivira kočnice kako bi minimizovao posledice. Takođe vrši zaustavljanje u slučaju nužde ako pešak na opasan način pokuša da preseče putanju automobila.\nZahvaljujući dva radarska senzora na zadnjem delu automobila, Side Assist detektuje vozila koja se približavaju otpozadi ili koja su u mrtvom uglu automobila. Vozač se o tome obaveštava pomoću LED signala na unutrašnjoj strani kućišta retrovizora. Side Assist može da detektuje vozila udaljena do 70 m i tako efikasno upozorava vozača na opasne situacije na autoputevima i kolovozima sa dve trake.\nASISTENT ZAŠTITE PUTNIKA\nAko je prednji ili zadnji sudar neizbežan, ovaj bezbednosni sistem proaktivno zateže sigurnosne pojaseve i zatvara bočne električne prozore (oni ostaju otvoreni 55 mm) i panorama krov kako bi se minimizovali potencijalni rizici i pripremili putnici za udarac.


FSCG donio konačnu odluku! • CG-Fudbal\nHome 1.CFL FSCG donio konačnu odluku!\n– Uvažavajući trenutnu epidemiološku situaciju, odluke Nacionalnog koordinacionog tijela, evidentirane slučajeve infekcije novim Korona virusom među fudbalerima i izrečene mjere samoizolacije za određeni broj igrača klubova Telekom 1. CFL i Druge lige, Izvršni odbor donio je odluku o prekidu svih takmičenja u Crnoj Gori u orgnaizaciji Saveza i Udruženja klubova FSCG. Odigravanje utakmica, odnosno održavnje sportskih manifestacija, nije moguće u Rožajama, Gusinju, Beranama, Bijelom Polju i Pljevljima što predstavlja ogromne probleme za organizaciju takmičenja. Ujedno, izricanje mjera samoizolacije kompletnom seniorskom timu, stručnom štabu i zaposlenima u FK „Budućnost“, epidemiološka istraživanja u klubovima koji su bili protivnici podgoričkog kluba tokom posljednjih deset dana i u nekoliko klubova Druge lige uslovljavaju dalji tok takmičenja i regularnost istih. Odluke koje smo danas donijeli nisu popularne, ali su bile jedine moguće i donijete su sa ciljem spriječvanja daljeg širenja virusa među igračima, trenerima, službenim licima i zaposlenim osoboljem u klubovima. Odluke nadležnih državnih organa, odgovoran odnos Saveza prema zdravlju svih učesnika takmičenja, primjena preporuka nadležnih institucija i uvođenje dodatnih protokola prilikom organizacije utakmica svih takmičenja omogućili su nastavak takmičarske sezone, čime je FSCG ispunio uslov Evropske fudbalske asocijacije (UEFA) vezan za učešće klubova u kvalifikacijama za Ligu šampiona, Ligu Evrope, Ligu šampiona za žene i Futsal Ligu šampiona. Podsjetiću da je UEFA, tokom maja mjeseca, definisala da je u tom momentu prijevremeni prekid šampionata prihvatljiv isključivo u slučajevima zabrane održavanja sportskih takmičenja od strane nadležnih državnih institucija i organa. Nastavak takmičenja bio je u najboljem interesu klubova, kao što je i današnja odluka o prekidu takmičenja u organizaciji Saveza i Udruženja klubova FSCG, rekao je Savićević.\nPrevious article Topdžije za Ligu Evrope ,Lisice za Ligu Šampiona, a Vardi i Obamejang za najboljeg strijelca Premier lige!\nNext article Otkazan Kup, poznat četvrti predstavnik u Evropi\nRadikalno u Crnoj Gori: Koronavirus "odsvirao" kraj sezone - Sportska centrala 7 Jul 2020. 15:58


Međunarodni festival etnološkog filma - Žiri konkursa „3minID“\nStrahinja Savić (rođen 1991. u Beogradu) autor je tridesetak kratkometražnih i dugometražnih igranih i dokumentarnih filmova. Većina tih filmova prikazana je na domaćim i međunarodnim festivalima, realizovao različite nagrade.\nJelena Savić, diplomirani etnolog/antropolog, zaposlena kao viši kustos u Etnografskom muzeju u Beogradu. Sekretar Nacionalnog komiteta IKOM Srbija i koordinator u organizaciji Međunarodnog festivala etnološkog filma.\ndr Ljiljana Gavrilović, etnolog-antropolog, vanredni profesor na Filozofskom fakultetu u Beogradu i naučni savetnik u Etnografskom institutu SANU. Bavi se ispitivanjem nasleđa (materijalnog, nematerijalnog) i njegove kontekstualizacije u savremenom srpskom društvu, kao i različitim aspektima savremene popularne kulture.


Isa Mustafa: Kada sam vodio dijalog, nije bilo govora o „non pejperima" - Kosovo Online\n30. April 2021. • 21:22\nBivši kosovski premijer Isa Mustafa rekao je da za vreme njegovog premijerskog mandata tokom razgovora sa srpskom stranom u Briselu nikada nije razgovarano o stvaranju „autonomnog okruga severnog Kosova“ kao i da će Srpska pravoslavna crkva imati status „privilegovanog“, kako je napisano u poslednjem „non pejperu“, prenosi Reporteri.\nOn kaže da je razgovarao sa sa generalnim direktorom za Evropu i Centralnu Aziju u okviru diplomatske službe i kombinovanog ministarstva spoljnih poslova i odbrane u Evropskoj uniji Angelinom Ajnhorst, za koju su srpski mediji izvestili da je ona autor „non pejpera“.\n„Mogu da kažem da ljudi koji su u to vreme bili u timu gospođe Mogerini, niko od njih ni u jednom slučaju nije otvorio ili testirao takve teme“, kaže Mustafa.\nI sama Ajnhorst je juče, u pisanom odgovoru „Albanian postu“, porekla tako nešto.\n„Objavljivanje takvih navoda je, naravno, apsolutna glupost. Naša delegacija u Srbiji već je oštro demantovala, a visoki predstavnik Borelj takođe je o tome govorio na konferenciji za medije“, rekao je Ajnhorst.\nOna je, kao što je poznato, uključena u Briselski dijalog sedam godina, posebno tokom mandata šefice evropske diplomatije Federike Mogerini.\nKosovski premijer Aljbin Kurti poručio je iz Brisela, da ta dva dokumenta, poznata kao „non pejper“, za koje se govorilo da potiču iz Slovenije, a na drugi su uticali francusko-nemački krugovi „potiču iz Beograda i Moskve“.\n„Ne verujem da su počinioci toga zapadne prestonice, sigurno ne američke ili evropske“, rekao je Kurti.\nIsa Mustafa Briselski dijalog non - pejper premijer Kosova Aljbin Kurti\nAjnhorst demantovala da je autor "non pejpera"


DW: Makedonija prestiže Srbiju na putu ka EU? - Jutarnji GLASnik\nDW: Makedonija prestiže Srbiju na putu ka EU?\nDa li Makedonija može da prestigne Srbiju na putu evrointegracija?\nJer nova Vlada je rešena da okonča spor sa Grčkom i uvede zemlju u NATO. A svog autokratu su Makedonci već smenili. DW se raspitao u Skoplju i Beogradu.\nDoskora je ugledni profesor i poznavalac jugoistočne Evrope Florijan Biber šest zemalja Zapadnog Balkana koje čekaju na ulazak u EU svrstavao u dve grupe: one koje mogu i one koje ne mogu. Mogle su Crna Gora, Srbija i Albanija, a nisu mogle Bosna, Makedonija i Kosovo – svaka zbog nerešenih pitanja koja zadiru u sam suverenitet ili ustavno uređenje.\nMeđutim promenom vlasti u Skoplju je Makedonija ekspresno prešla u grupu onih koje mogu. Razgovori sa Grčkom su odmakli, prvi znaci dobre volje – u vidu eliminacije naziva aerodroma i autoputa koji su nosili ime Aleksandra Velikog – već su pruženi, Skoplje želi brzo u NATO, a Vlada Zorana Zaeva ima priliku da ispravi sve što je prethodni premijer Nikola Gruevski radio na autokratski način.\nNije čudo što zemlje regiona različitom brzinom napreduju ka EU. Pre svih je Crna Gora iskoristila probleme i političke dileme svojih suseda, i reklo bi se stekla nedostižnu prednost u trci prema Briselu.\nCrna Gora najveći favorit\nSa tom ocenom se slaže i Bojan Al Pinto Brkić iz beogradskog Foruma za međunarodne odnose, koji ističe da je Crna Gora ne samo najviše napredovala u pregovorima sa EU, nego je i članica NATO. „Članstvo u NATO možda nije direktni kvalitet, ali je svakako potvrda ozbiljnosti zemlje za članstvo u EU.“\nBrkić za DW kaže da zvanično Skoplje, ako primeni crnogorski recept, takođe može prestići Srbiju. „Makedonija je dobila status kandidata pre Srbije, bila je veoma blizu članstva u NATO. Ukoliko reši spor sa Grčkom, logično je da najpre postane članica NATO, a nakon toga ubrza pregovore sa EU i postane članica zajedno sa Crnom Gorom i Srbijom, ili odmah posle Crne Gore“, kaže Brkić.\nSrbija je u ovom trenutku pozicionirana nakon Crne Gore – i zajedno sa njom pomenuta u Strategiji za Zapadni Balkan – ali Makedonija se približava koracima od sedam milja. Nakon smene autokratske vlasti i dolaska socijaldemokrate Zorana Zaeva na mesto premijera, Makedonija se uhvatila u koštac sa svim preprekama koje je imala na putu evroatlantskih integracija.\nBujar Osmani, potpredsednik makedonske Vlade za evropska pitanja, za DW kaže da „dosadašnja analiza pokazuje da je Makedonija prva u regionu prema ispunjavanju ekonomskih kriterijuma za članstvo u EU, rame uz rame na prvom mestu sa Crnom Gorom prema harmonizaciji zakonodavstva, i visoko prema ispunjenosti političkih kriterijuma“.\n„Imajući u vidu da je sve ovo postignuto tokom simulacije pregovora kojih zapravo nema, možete pretpostaviti koliko bi tek bilo postignuto sa otvorenim poglavljima uz intenzivan monitoring, pomoć i veliku motivaciju“, optimističan je Osmani.\nPri tome je jasno da je, makar prema emotivnom naboju, ono što je za Makedonce spor sa Grčkom oko imena, za Srbiju pitanje Kosova. Bojan Al Pinto Brkić upozorava da bez rešenja tog pitanja vrata EU za Beograd ostaju zatvorena.\n„Postavlja se pitanje koji je vremenski rok u kojem je rešenje izgledno i da li je moguće da Makedonija u međuvremenu reši svoje pregovore sa EU? Važno je napomenuti da je Makedonija manja od Srbije i po broju stanovnika i teritorijom, i moguće je da to bude prednost u pregovorima sa EU“, dodaje Brkić.\nMakedonski premijer Zoran Zaev je za Radio Slobodna Evropa primetio da je sama „Evropa plasirala 2025. godinu kao nekakav termin. Ali, imajući u vidu da Makedonija dobija preporuke od 2009, a da status kandidata ima od 2005, mi to možemo i mnogo brže. Verujem da možemo da stignemo Crnu Goru i Srbiju koje su otvorile poglavlja, a to zavisi pre svega od naših uspeha i kapaciteta“, rekao je Zaev.\nŠta ubrzava evropski put?\nIako na prvi pogled nije presudno, eventualno članstvo u NATO nesumnjivo ubrzava proces evropskih integracija. Srbija se u tom pogledu zvanično i dalje drži politike vojne neutralnosti i trenutno postoje samo stidljivi nagoveštaji dijaloga o tom pitanju. Crna Gora kao članica NATO i tu ima veliku prednost.\nNa problemu imena sa Grčkom se intenzivno radi i čini se da je Makedonija spremna da oko toga načini kompromise. Sa druge strane, odnosi Beograda i Prištine su zapali u ćorsokak i teško je predvideti kako će se i kada postići neki dogovor, iako predsednik Srbije Aleksandar Vučić poziva na kompromis. Na kraju, makedonski birači su smenili autokratsku vlast koja se pokazala kao glavni kočničar reformi i demokratskih institucija.\nBojan Al Pinto Brkić kaže da sve pomenuto donekle utiče na evropsku perspektivu. Ali on suštinu vidi u tome što je Makedonija zemlja „sa veoma osetljivim granicama i članstvo može daleko više doprineti stabilnosti regiona nego, recimo, članstvo Crne Gore, Bosne i Hercegovine pa i Srbije.“\nZapadni Balkan (ipak) nije prioritet\nSimonida Kačarska, iz Instituta za evropsku politiku iz Skoplja, ističe da je Makedonija kandidat za EU još od 2005. i da zbog toga još uvek dobro stoji u odnosu na region. „Ali, ako gledamo situaciju u samoj zemlji, osim napretka u pravosuđu i javnoj upravi ove godine, Makedonija je već nekoliko godina stagnirala ili nazadovala u ukupnom nivou usaglašenosti koji je bio u zenitu oko 2010. godine.“\n„Teško je prognozirati, no ako valjano mobilišemo postojeće resurse, Makedonija ima dobre šanse da bude uspešna u pregovorima imajući u vidu da je mala zemlja sa velikim iskustvom u ovom procesu. Nadamo se da će pristupni proces biti meritokratski i da, osim isticanja Srbije i Crne Gore u Strategiji za Zapadni Balkan, postoji mogućnost da im se i druga zemlja priključi, ili da ih prestigne“, kaže Kačarska za DW.\nSrbija trči svoju trku i ne bi trebalo da se obazire na Makedoniju ili Crnu Goru, ocenjuje Bojan Al Pinto Brkić. „Može se reći da širenje na Zapadni Balkan nije stvarni prioritet EU. Stvarni prioriteti su uređenje odnosa sa Velikom Britanijom ili trgovinski odnosi sa SAD i Kinom.“ Tako da bi moglo da se ispostavi da je trka ka EU zapravo trka sa pokretnom ciljnom linijom.\nIzvor: DW, Danas\nTagged BALKAN, EU, MAKEDONIJA, SRBIJA\nPrve presude za opasan otpad: Četiri i godina i po zatvora


Odbor za međunacionalne odnose održao je Sedmu sednicu 15. jula na kojoj je razmatrao Predlog zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, u načelu.\nOdbor za međunacionalne odnose održao je Šestu sednicu 19. maja. Sednici je predsedavao predsednik Odbora Miletić Mihajlović, a prisustvovali su i Milan Marković ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu i predsednik Koordinacionog tela za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđu, Petar Antić pomoćnik ministra za ljudska i manjinska prava, Šaip Kamberi predsednik opštine Bujanovac, Aleksandar Popović predsednik Zavičajnog kluba Bujanovčana u Beogradu i Svetislav Veličković predsednik Odbora za ljudska prava Bujanovac.\nOdbor za međunacionalne odnose održao je Petu sednicu 23. marta. Sednici je predsedavao predsednik Odbora Miletić Mihajlović, a prisustvovali su Jagoda Vještica pomoćnik ministra za ljudska i manjinska prava, Aleksandar Popović predsednik Zavičajnog kluba Bujanovčana u Beogradu, Svetislav Veličković predsednik Odbora za ljudska prava Bujanovac, Bogoljub Milosavljević predsednik Crkvenog Odbora Sv.\nPonedeljak, 2. februar 2009.\nNa sednici održanoj 2. febuara, članovi Pododbora za razmatranje pitanja u vezi sa unapređenjem položaja Roma i implementacijom Dekade Roma izabrali su predsednika i zamenika predsednika Pododbora.\nČetvrta sednica Odbora za međunacionalne odnose\nOdbor za međunacionalne odnose održao je Četvrtu sednicu 23. januara. Sednici je predsedavao predsednik Odbora Miletić Mihajlović, a sednici je prisustvovala i Aniko Muškinja Hajnrih državni sekretar Ministarstva za ljudska i manjinska prava.\nDruga sednica Odbora za međunacionalne odnose\nOdbor za međunacionalne odnose održao je Drugu sednicu 9. decembra. Sednici je predsedavao predsednik Odbora Miletić Mihajlović, a sednici je prisustvovao ministar za ljudska i manjinska prava Svetozar Čiplić.\nPrva sednica Odbora za međunacionalne odnose\nU skladu sa Poslovnikom Narodne skupštine, predsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović zakazala je konstitutivnu sednicu Odbora za međunacionalne odnose.


Za Kopernikus devet miliona – LocalPress\nZa Kopernikus devet miliona\nOd 10 miliona dinara koliko je Raška izdvojila za medije za prvih šest meseci ove godine devet će pripasti Kopernikusu – Televizija Raška iz budžeta će dobiti 5.453.682, a Radio Raška 3.541.416 dinara.\nOstatak novca, po odluci komisije, raspodeljen je na šest medijskih kuća i produkcija.\nBeta pres doo iz budžeta će dobiti 280.000, produkcija Petresa 210.000, Dan graf 160.000, Etno umetnički klub Černjaski 90.000, a preduzetnik Zoran Nikolić 60.000 dinara.\nNa konkurs za ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnog informisanja u medijima za 2016 godinu , za perid od 01.01. do 30.06.2016. koji je krajem decembra prošle godine raspisala Raška stiglo je ukupno 11 projekata.


A.V. | sreda 24. februar 2021. 18:05h\nStudio by Mac\nOslanjajući se na koncept prve regionalne dodele muzičkih priznanja, “Music Awards Ceremony” (MAC), emisija “Studio” predstaviće raskoš i raznovrsnost autorsko- izvođačkih umetničkih izraza, kao i brojne primere uspešnih saradnji na muzičkoj sceni.\n“Ostvarena i potvrđena dostignuća organizacije i realizacije “MAC” muzičko- scenskog spektakla (januar 2019.), iznedrili su potrebu za nastankom vrhunskog televizijskog muzičkog programa u kojem će, uz najviši nivo kvaliteta muzičke produkcije, biti primenjen isti princip- da se svaki nastup realizuje kao jedinstven umetnički izraz.”, navode predstavnici kompanije Skymusic.\nI to nije sve- gledaoci će dobiti uvid i u najzanimljivija dešavanja iza scene, saznati kako se zapravo odvija kreativni proces stvaranja pesama.\nSkymusic: “Iako smo do sada organizovali i producirali više velikih regionalnih muzičkih festivala i manifestacija, kreiranje muzičkog šou programa ovog formata je novi značajan izazov za naš tim jer nam je cilj da “Studio” produkcijski bude u rangu najvećih svetskih TV programa te vrste. Prvi put u Srbiji, emisija će biti emitovana iz potpuno novog Skymusic- ovog TV studija 360 stepeni, koji uz 3D maping i projektore u svakom trenutku može da menja izgled i atmosferu. Spektakularna scena prečnika preko 20 metara, sa LED ekranima visokim 5 metara, kreirana je tako da se celokupni vizuelni doživljaj prilagođava pesmama, aranžmanima i adaptira prema svakom izvođaču/ učesniku emisije. Aranžmani se rade u našem novom kompleksu najsavremenijih audio studija, i angažovani su najbolji producenti, sound inženjeri i instrumentalisti.”\nEmisija “Studio” je, poveravaju inicijatori ovog televizijskog projekta, “nastala iz potrebe da se produkcijski podignu kapaciteti regionalne muzičke scene. U muzičkom smislu, Skymusic tim ga posmatra kao doprinos afirmativnijem predstavljanju umetničkih potencijala i kvaliteta izvođača i autora koji bitišu u ovom delu Evrope . Naravno, “Studio” je, prirodno i očekivano- svojevrstan uvod ili “put” ka ovogodišnjoj MAC ceremoniji - spektakularnoj dodeli muzičkih priznanja, kojom odajemo počast izvrsnosti profesionalaca u muzičkoj industriji regiona.”\nMuzički šou program “Studio” , koji će u saradnji sa Radio- televizijom Srbije, produkcijski realizovati Skymusic, pratite od 20. marta, subotom uveče od 21 sat, na Prvom programu RTS-a


Bijeljina uplatila dio duga za struju - mojKontakt portal\nBijeljina uplatila dio duga za struju\nGradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić rekao je novinarima da je “veoma ljut zbog isključenja struje za javnu rasvjetu” i nazvao to “političkom odmazdom”.\nNavodeći da postoje kupci kojima se struja ne isključuje uprkos milionskim dugovanjima, Mićić tvrdi da Grad nije platio dva mjesečna računa i da su dugovanja 250.000 KM.\n“Ne bježimo od obaveza, ali pretrpjeli smo velike poplave, budžet je u problemima i plaćanja se obavljaju u skladu sa mogućnostima budžeta i po prioritetima”, kaže on.\nŠef gradskog Odsjeka za saobraćaj i komunalnu infrastrukturu Tomica Stojanović rekao je novinarima da svi gradovi u Republici Srpskoj duguju novac elektrodistributivnim preduzećima, ali da im zbog toga nije isključena javna rasvjeta.\nIsključenje više od polovine javne rasvjete u Bijeljini, on je nazvao presedanom. Stojanović smatra da je problem dugovanja za struju mogao da bude riješen i naplatom kamate ili tužbom.\nBijeljina je skoro nedjelju dana u mraku zbog duga gradske uprave od 300.000 KM na ime potrošene struje za javnu rasvjetu.\nDirektor “Elektro-Bijeljine” Zlatan Lazarević rekao je da struja za javnu rasvjetu nije plaćena tri mjeseca, a čelnici grada nisu reagovali ni 10 dana nakon prijema opomene.\nIsključenje napajanja javne rasvjete počelo u četvrtak, 23. oktobra, kada je u mraku ostao centar Bijeljine, selektivno je nastavljeno isključenjem rasvjete u svim velikim selima i do sada je već isključena polovina javne rasvjete na području grada.\nPrema Lazarevićevim riječima, “Elektro-Bijeljina” je prespajanjem odvojila sa javne rasvjete semafore u gradu i omogućila njihov rad, da zbog nemara lokalne vlasti ne bi bila ugrožena bezbjednost stanovnika, prenose agencije.\nPrevious Previous post: Uskoro gradsko grijanje za Medicinsku školu\nNext Next post: CIK: Usvojena žalba SNSD, a Saveza za promjene djelimično\n11. 12. 2019., 00:36


Izvor\tTanjug\tnovembar 21, 2018\nBRISEL - Ministri odbrane i spoljnih poslova EU složili su se da otvore zajednički centar za obuku agenata obaveštajnih agencija i da razviju dronove i elektronske ratne tehnologije, kao deo planova za ono što bi jednog dana moglo da bude "vojska EU".\nU centru nazvanom "Zajednička škola obaveštajnih službi EU" članovima obaveštajnih službi biće obezbeđene obuke i treninzi u obaveštajnim disciplinama i drugim posebnim sektorima za službenike evropskih obaveštajnih službi, saopštio je Evropski savet nakon održanog sastanka 19. novembra, prenosi EU observer.\nTim projektom će rukovoditi Kipar i Grčka, dve zemlje koje neguju tradicionalno prijateljstvo sa Rusijom, i to u vreme povećanih tenzija zbog "ruskih špijunskih operacija u Evropi i Zapadnom Balkanu".\nMeđutim, neće sve članice EU učestvovati u ovom centru koji je ostao ograničen na pružanje strateških analiza kriza u zemljama susednim sa EU i koje se odnose na anti terorističke akcije, pre nego na pružanje operativnih informacija, odnosno obaveštajnih i specifičnih pretnji.\nTo je bila samo jedna od 17 novih ideja u vezi koje su se složili ministri na sastanku u ponedeljak.\nOdlučeno je i da Češka, Francuska, Nemačka, Italija i Španija treba da predvode razvoj novog vojnog drona do 2025. godine, kao i da Češka i Italija kreiraju sistem dronova osposobljenih da se bore protiv mini i makro nenaoružanih vazdušnih sistema.\nFrancuska, Nemačka i Španija bi trebalo da dizajniraju novu generaciju helikoptera za napad.\nU međuvremenu, novi komandni centar u službi za strane poslove EU u Briselu, koji se bavi misijama vojne obuke EU-a u inostranstvu, dobiće nadogradnju kako bi mogao da upravlja misijama sa do 2.500 vojnika.\n"To je ogroman korak unapred", izjavila je evropska komesarka za spoljne poslove i bezbednost Federika Mogerini.\nTa odluka je usledila nakon poziva francuskog predsednika i nemačke kancelarke Emanuela Makrona i Angele Merkel da se formira vojska EU, a zbog sve veće sumnje u posvećenost SAD da pomogne u odbrani Evrope, uprkos obavezama iz sporazuma NATO.\n« Putinovi telohranitelji dobili vrednu zemlju na kojoj grade raskošne vile Tramp: Zatvoriću granicu s Meksikom »\nPrva privatna tužba protiv odgovornih za požare u Grčkoj\nUhapšen glavni osumnjičeni za požare u Grčkoj


Predškolsko obrazovanje: Prva međunarodna konferencija “Vaspitanje i obrazovanje u kontekstu održivog razvoja” | CIVITAS.ba\nPredškolsko obrazovanje: Prva međunarodna konferencija “Vaspitanje i obrazovanje u kontekstu održivog razvoja”\nU Beogradu je u periodu od 6. do 7. oktobra/listopada održana Prva međunarodna konferencija pod nazivom ”Vaspitanje i obrazovanje u kontekstu održivog razvoja”. Učesnici ove konferencije bili su predstavnici obrazovnih vlasti i civilnog sektora koji se bavi obrazovanjem iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Hrvatske, Crne Gore i Makedonije. Organizator konferencije bila je predškolska ustanova „11 april“ Novi Beograd.\nGdin Alija Lapo, koordinator, trener i dugogodišnji saradnik i prijatelj Udruženja predstavio je predškolski program CIVITAS-a Obrazovnog centra za demokratiju i ljudska prava. Bila je to prilika da se naglasi kako je sa usvajanjem univerzalnih demokratskih vrijednosti potrebno početi u najranijoj dobi i da se u duhu toga predstavi program Mobilnih igraonica koji u BIH implementiraju Civitas i predškolske ustanove.\nIako je to Zakonom zagarantovano sva djeca u našoj zemlji nemaju pristup predškolskom obrazovanju. Tek 7 od 100 djece pohađaju neku predškolsku ustanovu i to ukoliko dolaze iz većih gradova i ukoliko njihovi roditelji imaju zaposlenje. Zahvaljujući predškolskom programu Civitasa svake godine 1000 djece iz porodica povratnika i porodica lošijeg ekonomskog statusa bude dodatno uključeno u program predškolskog obrazovanja i pripreme za školu.\nOva međunarodna konferencija bila je prilika da se govori o izazovima u predškolskom obrazovanju ali i da se planiraju naredni koraci regionalne saradnje za jačanje predškolskog obrazovanja i promociju univerzalnih vrijednosti demokratije i ljudskih prava u ranoj dobi.\nPrethodni sadržajMeđunarodni seminar građanskog obrazovanja – „Obrazovanje za demokratiju i ljudska prava“\nNaredni sadržajPrva konferencija nastavnika za predmet demokratija i ljudska prava


Sa najavom da će deset država povući priznanje Kosova Albanci žele da podstaknu sujetu i strah u Americi i da joj predstave da je Rusija mnogo moćnija na našem prostoru, nego što realno jeste, kao i da je mnogo više prisutna i da se Srbija oslanja na nju. Sve to čine da bi na talasu antiruskih raspoloženja pokrenuli akciju i protiv Rusije i protiv Srbije na Balkanu.\nPotpredsednik Demokratske partije Kosova i zamenik premijera u odlazećoj vladi privremenih prištinskih institucija Enver Hodžaj izjavio je da ima informacije da bi još deset zemalja moglo da povuče priznanje, preneo je prištinski portal „Koha“.\nIstoričar i politički analitičar Dragomir Anđelković kaže da se iskreno nada da Hodžajeva izjava nije blef, već da je tako nešto moguće, ali da sama činjenica da albanski političari o tome pričaju jasno ukazuje da oni celu stvar oko povlačenja priznanja instrumentalizuju i koriste za sopstvene potrebe.\nOni to čine, uveren je Anđelković, kako u kontekstu predstojećih izbora na Kosovu, tako i u kontekstu stvaranja atmosfere straha i povređene sujete kod Amerikanaca.\n„Ovde je, pre svega, reč o upotrebi cele ove priče o povlačenjima priznanja za unutrašnje političke svrhe, jer Hodžaj na taj način šalje poruku da je političar koji bi znao protiv toga da se bori, dok su sa druge strane njegovi protivnici mnogo manje sposobni i delimično snose krivicu za tako nešto“, smatra Anđelković.\nAnđelković kaže da je drugi element u svemu tome geopolitički.\n„Kao što se od strane naših regionalnih neprijatelja, Sarajeva, Zagreba i Prištine, stalno pominje ’ruska opasnost‘, tako se sada spominju i uspesi Srbije u borbi za povlačenje priznanja. Zašto to rade naši oponenti? Zato što žele da podstaknu sujetu i strah u Americi i da joj predstave da je Rusija mnogo moćnija na našem prostoru, nego što realno jeste, kao i da je mnogo više prisutna i da se Srbija oslanja na Rusiju. Sve to čine da bi onda na talasu antiruskih raspoloženja pokrenuli akciju i protiv Rusije i protiv Srbije na Balkanu“, ukazuje Anđelković.\nSlično tome, dodaje sagovornik, kada u Prištini pričaju o povlačenju priznanja — cilj im je da pošalju poruku da je Amerika sve nemoćnija i da ne može svojim lobiranjem da parira uticaju Srbije, koja se oslanja na Rusiju i, donekle, na Kinu, te da će doći novi talas povlačenja priznanja, što predstavlja udar na američki prestiž.\n„Sve to ima funkciju uvlačenja Amerike u balkanske sukobe i njeno veće angažovanje“, kategoričan je Anđelković.\nI nekadašnji diplomata profesor doktor Zoran Milivojević smatra da Hodžajeva izjava ima dve dimenzije.\n„Prva pokazuje da postoje efekti i određena politička dejstva srpskog zalaganja za osporavanje kosovske državnosti, na taj način što Beograd svojim argumentima objašnjava državama koje su priznale takozvanu nezavisnost da je to protivpravno i da nije u skladu ni sa njihovim sopstvenim interesima. Takođe, ova izjava pokazuje i da ceo taj postupak priznavanja, koji je usledio posle 2008. godine, dakle, nakon samoproglašenja nezavisnosti, ima dosta manjkavosti, pa Hodžaj ukazuje na to da je dejstvo srpske politike osporavanja moguće i ubuduće“, smatra Milivojević.\nDruga dimenzija ove izjave, dodaje diplomata, upućena je i stranom i domaćem faktoru — da treba ipak pristupiti nekom procesu pregovaranja, jer je kosovska „državnost“ i njeno dokazivanje na ovaj način — na klimavim nogama.\n„Ovo je takođe poruka Americi — da bude čvršća na poziciji u kojoj zahteva od Srbije da odustane od te politike, dakle, da to bude jedan od uslova za buduće pregovore, nešto što bi bilo pandan ustupcima prištinskih vlasti, sa odustajanjem od taksi. To bi nekako indirektno išlo u prilog ovome za šta se sada Amerikanci zalažu — da se stvore uslovi za nastavak dijaloga, tako što će vlast u Prištini odustati od taksi, ali da to u isto vreme bude praćeno značajnijim zalaganjem da Srbija odustane od osporavanja priznanja“, kaže Milivojević.\nHodžajeva izjava, zaključuje bivši diplomata, potvrda je da je dokazivanje državnosti Kosova sve teže i da je došlo do određenog „plafona“, gde to više nije moguće redovnim sredstvima, dakle — bez nekog ozbiljnog pritiska na Srbiju, a to je ono zbog čega su nervozni i u Vašingtonu, u dobroj meri i u Briselu, ali i u samoj Prištini.\nŠta Amfilohije kaže o Vučiću pročitajte OVDE.\nSRPSKA DESNICA PREŠLA CENZUS! Rekordna izlaznost na lokalnim izborima u Medveđi\nMEDVEDEV POSLE 10 GODINA STIŽE U SRBIJU! Ruski premijer biće specijalni gost Beograda! Evo kakvu pomoć donosi našoj zemlji


Sonja Vasić pozitivna na virus korona - 06.07.2021, Sputnik Srbija\nSonja Vasić pozitivna na virus korona\nSonja Vasić, srpska reprezentativka i najbolja košarkašica nedavno okončanog Evropskog prvenstva u Španiji, pozitivna je na virus korona. 06.07.2021, Sputnik Srbija\nNajpre je objavljeno da je suprug srpske košarkašice, reprezentativac Srbije u veslanju Miloš Vasić, dobio pozitivan rezultat na kovid-19 po dolasku u Tokio nakon čega je stavljen u sedmodnevni karantin.Ukoliko nakon toga bude dobio negativan rezultat, moći će da učestvuje na Igrama.Sada je ministar omladine i sporta Vanja Udovičić potvrdio za Javni servis da je i Sonja Vasić pozitivna na virus korona.To bi potencijalno moglo da predstavlja problem po srpski tim u Tokiju, zavisno od simptoma i trajanja bolesti kod srpske heroine, s obzirom da Olimpijske igre počinju za 17 dana, a košarkašice će prvi meč igrati 26. jula protiv Kanade od 10.20 po našem vremenu.Takođe, dovodi se u pitanje mogućnost Vasićeve da nosi srpsku zastavu na ceremoniji otvaranja Igara.►Srbija ispašta zbog snova dece i roditelja o Americi►Kari Pešić je pokušao da nas upozori►Sonja je najbolja u Evropi!\nkošarka, sport, sonja vasić, virus korona\n13:13 06.07.2021 (Osveženo: 13:17 06.07.2021)\n© Sputnik / Petar MilovanovićSonja Vasić, MVP Evropskog prvenstva u košarci\nSonja Vasić, srpska reprezentativka i najbolja košarkašica nedavno okončanog Evropskog prvenstva u Španiji, pozitivna je na virus korona.\nNajpre je objavljeno da je suprug srpske košarkašice, reprezentativac Srbije u veslanju Miloš Vasić, dobio pozitivan rezultat na kovid-19 po dolasku u Tokio nakon čega je stavljen u sedmodnevni karantin.\nUkoliko nakon toga bude dobio negativan rezultat, moći će da učestvuje na Igrama.\nSada je ministar omladine i sporta Vanja Udovičić potvrdio za Javni servis da je i Sonja Vasić pozitivna na virus korona.\nTo bi potencijalno moglo da predstavlja problem po srpski tim u Tokiju, zavisno od simptoma i trajanja bolesti kod srpske heroine, s obzirom da Olimpijske igre počinju za 17 dana, a košarkašice će prvi meč igrati 26. jula protiv Kanade od 10.20 po našem vremenu.\nTakođe, dovodi se u pitanje mogućnost Vasićeve da nosi srpsku zastavu na ceremoniji otvaranja Igara.\n►Kari Pešić je pokušao da nas upozori\n►Sonja je najbolja u Evropi!


18/04/2017 Komentara 0\nPetani plaža je jedna od onih za koje kažemo da imaju dušu, uvuku se pod kožu i prosto mame da im se ponovo vratite. Po mnogima neopravdano u senci čuvenog Mirtosa, iako po karakteristikama dosta slična, ova plaža je veoma lepa, sadržajna, prirodna i jednostavno pleni svojom lepotom.\nPetani plaža se nalazi oko 30 kilometara severozapadno od Argostolija na poluostrvu Paliki i 14 km od mesta Lixouri. Put koji vodi do nje ima više "lakat" krivina i potrebno je oprezno voziti, ali pogled sa visoke litice iznad kada joj se približite, bukvalno oduzima dah.\nOrganizovana je sa kantinom, tušem, ležaljkama i dve taverne na obali sa veoma ukusnom hranom, a postoji i dosta prostora za sopstvenu opremu. Pored plaže postoji i parking koji je besplatan, ali je zbog ograničenog broja mesta bolje doći ranije.\nDve ležaljke i suncobran možete iznajmiti po ceni od 6 EUR u sezoni ili 5 EUR u junu i septembru.\nPolukružnog je oblika, na plaži ima i peska i sitnog i krupnog šljunka (preporuka je obuća za vodu), ali ono što je izdvaja je predivna boja i bistro toplo more. Svaki vaš ulazak u vodu ispratiće jata ribica koja vam daju fantastičan osećaj kao da plivate u akvarijumu.\nUkoliko na Petani dođete ranije ujutru kada sunce još uvek ne obasjava celu uvalu, uživaćete u koloritu mora koji se preliva od svetlo zelene do tamno plave. Okolne stene doprinose predivnim bojama i istovremeno štite ovu malu uvalu od vetra i talasa.\nU levom i desnom kraju plaže postoje velike lepe stene u vodi - sjajne za ljubitelje ronjenja.\npetani plazakefalonijacene lezaljkiparking


KURS O UPRAVLJANJU PROMENAMA I RAZVOJU LIDERSTVA NA IZVRŠNOM NIVOU\nU Beogradu, u hotelu Falkensteiner započela je petodnevna obuka Kursa o upravljanju promenama i razvoju liderstva na izvršnom nivou u okviru projekta "Podrška razvojnim kapaciteta strateškog upravljanja i evropskih integracija u MUP-a Republike Srbije" koji finansira Švedska vlada, a sprovodi IMG. Prva dva dela obuke održana su 10. i 17. marta 2018., treći deo zakazan je za 14. april 2018., a poslednja dva za 11. i 12. maj 2018.\nPrvog dana kursa, 10. marta, tema je bila „Strateško liderstvo i tipovi liderstva“, a cilj obuke bio je da se prouče savremene teorije liderstva, da se analizira njihova osnova i relevantnost za MUP, da se istraži stil liderstva kojem su polaznici obuke naklonjeni, da se istraže stilovi liderstva koji su važni za razvoj MUP-a na različitim rukovodećim nivoima.\nGlavni predavač bio je Charles Phelps iz Velike Britanije, ekpert sa više od 30 godina iskustva u policiji i javnom sektoru, na raznim operativnim poslovima i visokim rukovodećim ulogama.\nGostujući predavač bio je Robert Kos iz Slovenije, direktor kancelarije za organizaciju i kadrove u Ministarstvu unutrašnjih poslova Slovenije. Drugi predavač bila je Dinka Krčelić, ekspert sa velikim iskustvom u drzanju obuka, na temu liderstva i menadžmenta, upravljanja ljudskim resursima i evropskim integracijama.\nDrugog dana kursa, 17. marta, tema je bila „Proces upravljanja promenama i njihova implementacija“, a ciljevi su da se pokaže značaj liderstva za upravljanje promenama, da se upoznaju različiti modeli iz oblasti upravljanja promenama i kako se mogu sprovoditi, kao i da se jačaju kapaciteti polaznika obuke iz oblasti implementacije i upravljanja promenama.\nGlavni trener bio je Charles Phelps, kao i prvog dana kursa, a gostujući predavač britanski ekspert Jocob Mayne. Mayne je profesor na prestižnom fakultetu za bizniz HEC u Parizu, a takođe je supervizor master programa iz oblasti konsaltinga za upravljanje promenama na Oxford Univerzitetu, kao i na Saïd Biznis fakultetu.


5 glavnih ciljeva pred šefom evropske diplomatije, među njima i Srbija\nM. P. 10. jula 2019. 15:14\nBorela, naslednika Federike Mogerini, očekuju i pitanja Irana, Venecuele, Kine i odnosa sa SAD.\nBorel je, navodi britanski list, označio Rusiju kao „starog neprijatelja“, napadao je „kaubojsku politiku“ američkog predsednika Donalda Trampa prema Venecueli, a žalio se i da su sastanci EU o spoljnoj politici „dolina suza“.\nPred Borelom je poseban test što se tiče Kosova, gde će biti odgovoran za posredovanje, i to u situaciji kada su odnosi zvaničnog Beograda i privremenih institucija Prištine sve kompleksniji.\nPostavljajte sebi kratkoročne ciljeve – bitniji su nego što…\nZameniti stare ciljeve novim\nProfit, cilj i uspeh\nOni koji ga podržavaju ističu da bi Borel mogao da „okrene u svoju korist“ to što je osetljiv na pitanje Katalonije, jer će obe strane u balkanskom sporu, kako smatra „FT“, biti oprezne u vezi sa njim, ali iz različitih razloga.\nBorel će najverovatnije zadacima pristupiti sa samouverenošću političara od karijere i bez manjka ambicije.


Milović: Rekli su nam da će izbora na Kosovu biti sa nama ili bez nas - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Politika > Milović: Rekli su nam da će izbora na Kosovu biti sa nama ili bez nas\n– Ponovljeno nam je da će izbora biti sa nama ili bez nas – rekao je Milović.\nOn je dodao da će narednih dana predočiti skuštinama i odbornicima sve strahove i strepnje, nakon čega će na građanima biti da odluče da li će izaći na izbore koje Priština organizuje 3. novembra.\n– Ono o čemu smo danas razgovarali prenećemo odbornicima – predstavnicima građana, prenećemo im i sve naše strepnje i strahove a na građanima je da odluče da li će izaći na izbore ili ne – kazao je Milović.\nPrema njegovim rečima, potrebno je još nekoliko dana da opštinske skupštine zauzmu stav o izborima.\n– Potrebno je još nekoliko dana da to javno iznesemo na skupštinama a svako će sam odlučiti da li će privatiti izbore ili ne, pogotovo ako na listićima bude pisalo Republika Kosovo – istakao je Milović.\nPredsednik Opštine Zvečan rekao je treba sačekati zajednički stav i dodao da on lično neće izaći na izbore.\nPored predsednika opštine Zvečan na sastanku u Predsedništvu Srbije sa predsednikom Tomislavom Nikolićem, premijerom Ivicom Dačićem, direktorom Kancelarije za Kosovo i Metohiju Aleksandrom Vulinom bili su predstavnici opština sa severa – Zubinog Potoka, Leposavića i Kosovske Mitrovice, kao načelnik Kosovskomitrovačkog okruga i čelnik mitovačkog Zdravstvenog centra.


Srbija otvara dva nova poglavlja u pregovorima s EU | Insajder\nSrbija otvara dva nova poglavlja u pregovorima s EU\nStalni predstavnici zemalja članica Evropske unije su na današnjem sastanku dali konačan pečat otvaranju novih poglavlja sa Srbijom, objavio je Radio Slobodna Evropa. Kako se navodi u tekstu, zemlje članice EU su se saglasile da Srbija ovaj put otvori poglavlje 17 koje se odnosi na ekonomsku i monetarnu politiku, kao i poglavlje 18 koje se odnosi na statistiku.\nPrema najavama, međuvladina konferencija u kojoj će doći do otvaranja novih poglavlja biće održana 10. decembra.\nSrbija je očekivala otvaranje najmanje tri poglavlja. U jednom trenutku su zemlje članice ozbiljno razmatrale mogućnost da ovaj put ne dozvole otvaranje nije jednog poglavlja, zbog nedovoljnog napretka zemlje u polju vladavine prava.\nPočetkom novembra šef delegacije Evropske komisije u Beogradu Sem Fabrici naveo je da će se u okviru odluke o otvaranju poglavlja procenjivati stanje u oblasti vladavine prava i napretka dijaloga Beograda i Prištine. Kako je pisalo u izveštaju EK, u obe oblasti postoje očigledni problemi. Stavljene su ozbiljne zamerke kada je u pitanju vladavina prava, a dijalog Beograda i Prištine je već duže u zastoju.\nIpak, da će neka poglavlja biti otvorena Fabrici je nagovestio početkom ovog meseca, kada je rekao da veruje da će se to dogoditi, ali nije naveo o kojim poglavljima je reč.\nDiplomatski izvori Radija Slobodna Evropa su potvrdili da je do promene stava došlo nakon zaoštravanja klime na relaciji Priština-Beograd, te da su neke zemlje EU smatrale da bi otvaranje novih poglavlja moglo služiti kao “moralna kompenzacija za ‘udarac’ koji je Srbija zadobila kosovskim tarifama”.\nOvi diplomatski izvori su takođe podvukli da među većim članicama EU vlada mišljenje da bi otvaranje novih poglavlja služilo i da se ugroze šanse za mogući uspeh u dijalogu sa Prištinom.


Očekuju se dobri rezultati u maratonu — Викиновости\nOčekuju se dobri rezultati u maratonu\nBEOGRAD, 17. aprila 2010. (Beta) - Direktor Beogradskog maratona Dejan Nikolić izjavio je u subotu da veruje da će predstojeći maraton biti odlično organizovan i da se nada da će biti postignuti dobri rezultati.\nU nedelju u 10 sati počinje 23. beogradski Tajm fors maraton, a pet minuta kasnije Trka zadovoljstva. "Verujem da je će ovo 23. izdanje Beogradskog maratona, bez obzira na neke druge poteškoće koje postoje u gradu, funkcionisati kako treba i kako je pripremljeno. Bitno je da u tehničkom smislu bude dobro organizovan, jer je to pozivnica svima koji žele da učestvuju", rekao je Nikolić na konferenciji za novinare u Skupštini grada.\nPrema njegovim rečima, očiglrdno je da se grad trudio i da se svakodnevno vidi da se uređuje trasa maratona. "Ubeđeni smo da će opet lepa slika iz Beograda otići u svet. Nažalost, neki od ljudi koji je trebalo da dođu neće stići. To neće ugroziti organizaciju događaja i njegov kvalitet. Elitni takmičari iz Kenije doći će preko Istanbula, a ne preko drugih destinacija kako je ranije bilo planirano", rekao je Nikolić.\nPromoter ovogodišnjeg maratona je Poljak Marijan Voronjin, koji je 1984. istrčao 100 metara za manje od 10 sekundi i postao najbrži beli atletičar. On je pokušao da dođe avionom, ali zbog zastoja u aviosaobraćaju došao je automobilom. On je istakao da se raduje što će biti deo ove manifestacije i da je u Beogradu među prijateljima.\n„Očekuju se dobri rezultati u maratonu” — [[w:Новинска агенција Бета|Новинска агенција Бета]], 17. април 2010. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Očekuju_se_dobri_rezultati_u_maratonu&oldid=1629560”\nОва страница је последњи пут уређена на датум 3. мај 2010. у 17:40 ч.


Važnije nego bilo kada - Glas Podrinja\n(20. maj 2019.)\nVažnije nego bilo kada\nZa dva dana, u sredu, od 20:30, vaterpolisti "Šapca" igraju jednu od najvažnijih utamica, ne samo ove sezone, već i u istoriji kluba. Osvajač Kupa, najbolji tim Srbije u Regionalnoj ligi, najbolji tim Super lige, bije bitku za finale plej ofa, za mesto u fazi gde nikada do sada nije bio, a da bi se našao u borbi za šampionski pehar, mora da nadoknadi minus od jednog gola iz Beograda.\nPartizan je slavio 8:7 u prvom meču, a u ovakvim duelima zaostatak je svaki i veliki, ali i nadoknadiv, a Šapčani su pokazali da i jače timove od Beograđana mogu da pobede. Tri puta je "Partizan" pobeđen, uvek sa više od jednog gola, a jedna od tih pobeda ostvarena je u oktobru, u Šapcu, a taj meč je obeležila sjajna atmosfera i rekordna poseta na bazenu. Ukoliko još jednom bazen bude pun, a atmosfera "fudbalksa", kako ističu rivali, uspeh će biti još bliži.\n-Na igračima je da u baeznu ostvare veliki rezultat, a sve će biti lakše uz podršku sa tribina, onakvu kakvu samo Šapčani mogu da naprave. Budite podrška, najveća do sada, potrebna je kao nikada - ističu u klubu.\nMeč je zakazan za sredu od 20:30.


Huligani su problem Francuske, a ne Rusije - 14.06.2016, Sputnik Srbija\nČak i da izbace Rusiju sa Evropskog prvenstva u fudbalu i da reprezentaciji ove države zabrane da učestvuje i na narednim takmičenjima, to ne znači da neki... 14.06.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, kolumnisti, francuska, fudbal, uefa\n17:43 14.06.2016 (Osveženo: 09:59 12.10.2021)\n© REUTERS / Jean-Paul Pelissier Tuča navijača Rusije i Engleske pre meča u Marseju, Francuska\nVest da je UEFA uslovno diskvalifikovala fudbalsku reprezentaciju Rusije nakon istrage o neredima na utakmici protiv Engleske, trebalo bi, istine radi, da glasi: Evropska kuća fudbala našla je način da odgovori na pritiske i razlog da kazni Rusiju. Iako bi ta vest bila objavljena na zvaničnom sajtu UEFA, ona tada ne bi imala, kao što nema ni sada, veze sa fudbalom, već sa državom Rusijom.\nDeterminisanje zakulisne terminologije\nFudbal prate gledaoci, publika i navijači. Prvi gledaju prenose utakmica, drugi na licu mesta prisustvuju njihovom odigravanju, treći ne prate toliko fudbal koliko se trude da pomognu svojoj ekipi podrškom sa tribina —dlanovima, grlima i transparentima.\nPostoji i treća grupa ljudi, uslovno, vezanih za fudbal — naime, kad navijač načini neko krivično delo ili se ponaša suprotno propisanim normama ponašanja na, u, i oko sportskih borilišta, on postaje huligan. Svaki taj huligan ima i prezime, i sve podatke u ličnim dokumentima i policijskim upravama.\nKao što neku trafiku u Beogradu nije obio Rom ili neku zlataru u Londonu nije obio Srbin, već je u oba slučaja reč o čoveku sa imenom i prezimenom, tako se u Francuskoj na Evropskom prvenstvu u fudbalu nisu međusobno tukli Rusi i Englezi, Turci i Srbi kojima su pomagali Parižani… Već su u svim tim tučama učestvovali ljudi sa imenom i prezimenom. Nacionalnost i državljanstvo su samo garnirung.\nHuligani jesu, što bi u Srbiji rekli, „van vinkle“, ali su opet dovoljno pametni da ne mogu delovati bez cilja, mada se često tuku tuče radi i prave nerede nereda radi. Zato ti pojedinci, kao subkulturna grupa subkulturne grupe, najviše vole i najsigurnije se osećaju u gomili i u tom svom „ludilu“ biraju da nešto uvek „brane“. To je, najčešće, identitet kvarta, regiona, države, nacije, verske grupe… Međutim, ti huligani, kao takvi, nisu izabrani da predstavljaju nikoga od pobrojanih čije identitete i osobenost brane, već su samoproglašeni za branioce.\nDakle, nacije, verske i druge zajednice, i države kojima pripadaju huligani samo su i jedino kolateralna šteta huliganskog kanalisanja viška energije, besa ili frustracija.\nNa gostovanju je dozvoljeno ono što nije kod kuće\nUtakmica finala Kupa šampiona između Liverpula i Juventusa 29. maja 1985. na belgijskom stadionu „Hejsel“ u Briselu jedna je od najvećih fudbalskih tragedija svih vremena. Tog dana poginulo je 39 navijača, a oko 400 njih je povređeno. Posle ovog događaja UEFA postaje rigoroznija prema huliganima, a u Engleskoj Margaret Tačer donosi specijalni zakon o navijačima. Od one engleske publike, gde je postojao tzv. KOP (prema kome su kasnije u svim zemljama nazvani delovi stadiona na kome stoje najvatreniji navijači) sada je napravljena kamerna atmosfera, koja liči na pozorište.\nDabome, kao što voda uvek nađe put, rđa metal za koji će da se uhvati, a alga stenu na koju će se zalepiti — tako i huligani nađu način da divljaju, pa odlaze u inostranstvo na gostovanja. Oni koji se posle divljanja vrate u domovinu, nikad više ne mogu da dobiju pasoš za vreme utakmica koje igraju njihovi klubovi ili reprezentacija u inostranstvu, a kad su domaćini onda prestupnik ima obavezu da se sam javi u policijsku stanicu pre utakmice, odsedi u njoj dok traje utakmica i posle ode kući. Naravno, ako je na slobodi, a retki takvi su na slobodi.\nDakle, taj huligan postaje problem Engleske kad se vrati u državu. Kad iz nje izađe, postaje problem države u koju je ušao. Još preciznije, ne izlazi huligan već potencijalni huligan.\nPojedinci koji su se tukli u Francuskoj, a pripadnici su ruskog naroda, onog trenutka kad uđu u, ovoga puta Francusku, postaju problem Francuske, a ne Rusije. Francuska prvo kao država, a zatim i kao organizator Evropskog prvenstva ima obavezu da vodi računa o gledaocima u kafićima i domovima, publici na stadionima, navijačima na tribinama i ulicama, ali i o huliganima i da im, pa i silom, ne dozvoli da ostvare svoje „lude“ naume. Dakako, velika obaveza i odgovornost je i na UEFA koja, takođe, mora da brine da sve bude u redu.\nČak i da izbace Rusiju sa Evropskog prvenstva i da reprezentaciji ove države zabrane da učestvuje na narednim takmičenjima, to ne znači da neki pojedinci koji su prvo pojedinci pa tek posle Rusi, neće praviti nerede u Francuskoj. I praviće ih sve dok organi sile ne urade svoj posao.\nDakle, policija i organi reda su krivi, a ako nisu kadri da održe red na francuskim ulicama, hvala bogu ova stara i ozbiljna evropska država ima i vojsku — pa će vojska sigurno to znati to da reši.\nNaposletku, ko hoće — nađe rešenje, ko neće — nađe opravdanje. UEFA je našla rešenje — iako svim razumnim to rešenje deluje kao opravdanje — jer je rešenje i tražila. Rešenje za Rusiju, a ne za huligane.


Rusija je pretekla ove godine Saudijsku Arabiju po dnevnoj proizvodnji nafte i postala drugi najveći svetski proizvođač "crnog zlata" posle SAD-a.\nTo je objavio državni zavod za statistiku Rostat, odakle dodaju da je Rusija proizvodila u proseku 10,36 miliona barela nafte dnevno u periodu januar-maj 2021. godine, dok je prosečna američka proizvodnja iznosila 11,10 miliona barela dnevno, što tu zemlju čini najvećim proizvođačem ovog energenta na svetu u posmatranom periodu.\nNafta je u ukupnom ruskom izvozu realizovanom od januara do kraja maja učestvovala sa 41,3 procenta. Ipak, izvoz nafte iz Rusije tokom prvih pet meseci 2021. bio je manji za 16,9 odsto u odnosu na prethodni izveštajni period i iznosio je 50,8 miliona tona, prenosi B92.\nOčekuje se rast proizvodnje ruske nafte u narednim mesecima, budući da je ranije ovog meseca postignut sporazum između Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEC) i njenih saveznika o povećanju pumpanja za 400.000 barela dnevno počev od avgusta


KFOR i EULEKS protiv ilegalnog ulaska srpskih zvaničnika\nKomandant KFOR-a Erhard Biler neće se sastati sa Borikom Stefanovićem i Goranom Bogdanovićem jer su oni ilegalno prešli na Kosovo, kaže portparol KFOR-a. Portparol EULEKS-a rekao je da je misija EU u principu protiv ilegalnih ulazaka zvaničnika Srbije na teritoriju Kosova.\nKako prenosi Radio-televizija Kosova, portparol KFOR-a Hans Diter Vihter rekao je da sastanka danas zbog toga neće biti. Vihter je dodao da KFOR nije odustao od uklanjanja prepreka na putevima prema prelazu Jarinje, ali da zbog bezbednosnih razloga ne može da kaže kada će se to dogoditi. Portparol EULEKS-a Nikolas Hoton je, kako prenosi RTK, kazao da ta Misija još nema stav prema eventualnom hapšenju zvaničnika iz Srbije koji ilegalno uđu na Kosovo. Prema njegovim rečima, o tom pitanju danas će unutar misije EU biti održan sastanak. Prištinski mediji su danas preneli izjavu ministra unutrašnjih poslova Kosova Bajrama Redžepija da je ulazak Stefanovića i Bogdanovića na Kosovo ilegalan jer nisu ušli na dva zvanična ulaza na Kosovo i zato što nisu tražili saglasnost institucija Kosova. Redžepi je najavio mogućnost hapšenja zvaničnika iz Srbije koji na taj način ulaze na Kosovo, prenosi Beta.\n28.02.2021 Kancelarija za KiM pozvala građane sa Kosova da se prijave za vakcinaciju (182)\n28.02.2021 Mali: Od 28. aprila prijava građana za 60 evra pomoći (181)\n27.02.2021 Na Kosovu od kovida preminule tri osobe, u Srbiji 15 (180)


Evropska (crna ) buducnost\nod Plavi taj Uto Sep 28, 2010 3:57 pm\njos samo da traze da skinemo gace.....\nPosljednji update: 28. Sep 2010, 10:47\nGej parada uslov za ulazak Srbije u EU\nEvropska komisija upozorila je Srbiju da ukoliko tokom održavanja gej parade (Parada ponosa) na ulicama Beograda dođe do nereda i nasilja nad njenim učesnicima, a nadležne vlasti ne učine sve kako bi osigurale njihovu bezbijednost, Evropska komisija spremna je da uspori pa čak i stopirati kandidaturu Srbije za članstvo u EU, piše Press.\nEvropska komisija će održavanje gej parade ocijeniti u izvještaju, čije se objavljivanje očekuje 10. novembra, navodi izvor lista.\nMinistar policije Srbije Ivica Dačić je rekao da se održavanje Parade ponosa može odraziti put Srbije prema EU.\n"U svakom izvještaju EK i u razgovoru s njenim predstavnicima u Beogradu, održavanje parade je jedna od tema. Tako će biti i u sledećem koji se očekuje u novembru", rekao je Dačić.\nIz Evropske unije kratko su poručili da EU pomno prati situaciju u Srbiji i njen napredak u odbrani ljudskih prava i ustavnog uređenja same države, koji garantuje slobodno izražavanje mišljenja svakog državljanina.\nParada ponosa trebala bi se održati 10. novembra u Beogradu, što je treći pokušaj održavanja gej parade nakon 2001. godine, kad je prvi pokušaj završio brutalnim nasiljem nad učesnicima. Prošle godine je zabranjena u posljednji čas jer policija nije mogla osigurati bezbijednost učesnika parade.\nRe: Evropska (crna ) buducnost\nod Plavi taj Pon Okt 04, 2010 8:03 pm\n04 October 2010 14:13 pm\nCANU – KOMPETETIVNOST - DOKUMENT\nPreispitati moratorijum na korišćenje nuklearne energije\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Preispitivanje Deklaracije o zaštiti rijeke Tare i postojanja moratorijuma na korišćenje nuklearne energije u energetske svrhe, neke su od preporuka iz dokumenta Crna Gora u 21. vijeku - u eri kompetitivnosti.\nDokument, koji je danas predstavljen u Crnogorskoj akademiji nauka i umjetnosti (CANU) ima 12 knjiga i sadrži deset oblasti. Oblasti koje su posebno obrađene su životna sredina i održivi razvoj, ekonomski razvitak, integracija u evropske i evroatlantske strukture, izgradnja i funkcionisanje Crne Gore, populacioni aspekti, energija, pitanja vrijednosti, kulturno okruženje, obrazovanje, nauka i tehnologija. U izradi dokumenata angažovano je 146 autora, među kojima su i stručnjaci iz regiona i inostranstva.\n»Naravno da nijesmo slijepi i gluvi na energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije, ali prvo je potrebno domaće resurse, naročito vodu, iskoristiti efikasnije, doneseći brže i profesionalnije političke i ostale odluke, koju imamo«, kazao je predsjednik CANU-a, Momir Đurović.\nOn je sumirajući oblast ekonomije rekao da je manja involviranost države u tržište nešto što postaje veoma važno.\n»Najvažnija grana naše ekonomije teško da može biti samo turizam. Više pažnje mora da se posveti proizvodnji hrane, razvoju poljoprivrede, proizvodnji energije, čistoj vodi, ekološkom preduzetništvu i zelenoj odnosno plavoj ekonomiji, razvoju nauke, istraživanja i tehnologije« dodao je Đurović.«Sve to sa ciljem stvaranja kompetetivnog društva Crnoj Gori«.\nOn je rekao da sada slijedi definisanje akcionih planova kako bi se dokumenat mogao realizovati.\n»Nudimo Vladi da nastavimo zajednički da radimo na realizaciji mnogo toga što piše u knjigama. Naša obaveza je da organizujemo inoviranje tog dokumenata poslije izvjesnog vremena«, kazao je Đurović.\nPotpredsjednik Vlade i ministar finansija, Igor Lukšić, saopštio je da je edicija ispunila očekivanja izvršne vlasti i da je riječ o vizionarskom dokumentu.\n»Ovo je dokaz da postoji interni ekspertski potencijal u Crnoj Gori«, smatra Lukšić.\nOn je ponovio da će ideja zasnivanja ekonomskog razvoja na klasterima biti jedna od tema koja će se dodatno analizirati.\nLukšić je naveo da dokument treba da bude osnova za pospješivanje naučno-istraživačkog rada u Crnoj Gori.\nOn je saopštio da Crnu Goru u mnogim oblastima u narednom periodu očekuju brojni izazovi u više oblasti i da se ulazi u fazu u kojoj treba redefinisati ulogu države.\n»Moguće je da je u tom kontekstu potrebno razgovorati gdje se u čitavoj toj priči nalazi preduzetnik, njegov instikt i preduzetnička ekonomija sa jedne, a sa druge strane koje su to funkcije države koje treba da zadovolje minimum civilizacijskog standarda koji je do sada ostvaren«, rekao je Lukšić.\nOn je dodao da u narednih 40 godina u svijetu treba duplirati poljoprivrednu proizvodnju da bi se zadovoljile potrebe stanovništva koje će porasti 30 odsto.\nod nb-campari taj Ned Okt 10, 2010 1:51 pm\nnije bas mirno danas u beogradu. protivnici organizovanja, (ja necu da ih pominjem, sramota me sto tog ima u zemlji srbiji) su se prilicno dobro potukli sa policijom. povrijedjeno je do sada oko 47 policajaca i desetak civila.\nlicno navijam da protesti potraju...\nod Plavi taj Ned Okt 10, 2010 2:17 pm\nsamo nek ih mlate.... ako evropa toliko voli pedere nek ih sve povede kod sebe....\nod Plavi taj Pon Okt 18, 2010 9:50 pm\ni crnogorci ce morati uskoro da paradiraju.... ..\n18 October 2010 19:04 pm\nDRUŠTVO – ERSTE – NAGRADA\nMaurer: Crna Gora da integriše LGBT populaciju\nPodgorica, (MINA) – Crnogorska Vlada i resorni ministar trebalo bi da učine sve što je u njihovoj moći na podizanju svijesti i socijalnoj integraciji LGBT populacije, ocijenio je večeras šef delegacije Evropske unije (EU) u Crnoj Gori, Leopold Maurer.\nOn je na informativnoj sesiji o nagradi ERSTE fondacije za društvenu integraciju 2011. "Šta biste vi promijenili?", kazao da se LGBT osobe suočavaju sa problemima u socijalanoj integraciji u Crnoj Gori.\n„One su diskriminisane, a zabilježeni su i slučajevi nasilja nad njima, koji se rijetko prijavljuju policiji“, kazao Maurer.\nOn je istakao da je za crnogorsko društvo veoma važno da otvori raspravu o tom pitanju, navodeći da to ne bi smjelo da bude tabu tema.\nMaurer je kazao i da je Crna Gora načinila važan korak naprijed usvajajući Zakon o anti-diskriminaciji.\n„Zajedno sa zakonom o ombudsmanu, koji bi uskoro trebalo da bude usvojen, taj akt će predstavljati suštinski pravni okvir za obezbjeđivanje jednakog odnosa prema svima u Crnoj Gori“, ocijenio je on.\nMaurer je objasnio da se osim LGBT populacije u Crnoj Gori još tri grupe suočavaju sa izazovima prilikom socijalne integracije. To su osobe sa posebnim potrebama, Romi i interno rasljene i raseljene osobe.\n„EU ostaje posvećena podršci Crnoj Gori u reformama na njenom putu ka Uniji. Crna Gora bi trebalo da ostane usredsređena na pomoć svim djelovima društva, unaprijedi njihove životne standarde, posebno onih koji spadaju u kategoriju venerabilnih“, kazao je Maurer.\nAustrijski ambasador u Crnoj Gori, Martin Pamer, rekao je da Fondacija podržava aktivnosti koje omogućavaju specifičnu pomoć osobama koje se nalaze u teškim životnim situacijama.\nOn je objasnio da Nagrada Erste fondacije za socijalnu integraciju prepoznaje i promoviše izuzetne organizacije u javnom i neprofitnom sektoru čiji rad je orjentisan prema socijalnim promjenama i stvaranju društva sa jednakim šansama i mogućnostima za sve.\n„Obezbjeđivanje novčanih nagrada pobjednicima za njihovu posvećenost je samo jedan benefit od nagrade. Mnogo je važnije što im nagrada obezbjeđuje vidljivost, i omogućava im da dosegnu do šire javnosti“, rekao je Pamer.\nIstraživač kršenja ljudskih prava u Crnoj Gori Aleksandar Zeković smatra da je proces evropskih integracija dugo čekana istorijska šansa da Crna Gora postane „država po mjeri čovjeka“.\n„Da kreiramo pravično društvo koje ne isključuje, već integriše sve one, sve nas, koji smo po bilo čemu muđusobno različiti. Socijalna inkluzija, koja neminovno prati naš evropski put, mora podjednako predstavljati naš politički i ekonomski prioritet“, tvrdi on.\nZeković je kazao da o socijalnoj inkluziji treba razmišljati kao o „vodećem generatoru humanog kapitala“ u Crnoj Gori.\nIzvršna direktorka Akcije za ljudska prava Tea Gorjanc Prelević je ohrabrena što je Crna Gora obezbijedila osnovne uslove za primjenu međunarodnih standarda ljudskih prava.\n„Osnov za inkluziju je tu, samo je pitanje kako se primjenjuje, da li se primjenjuje u praksi, koliko ćemo mi uspjeti, svi zajedno, da steknemo znanja, zadržimo upornosti, volje i želje da se za sve to izborimo“, kazala je ona.\nGorjanc Prelević smatra da nevladine organizacije u Crnoj Gori imaju upornost i želju da se upuste u „tako ozbiljnu borbu“.\nOna je kazala da u „ljudski kapital“ crnogorskih nevladinih organizacija vrijedi investirati, i pozvala Erste fondaciju da to učini.\nNagrada ERSTE Fondacije za društvenu integraciju se dodjeljuje inovativnim i angažovanim projektima u oblasti društvene integracije iz 12 zemalja regiona srednje i jugoistočne Europe. ERSTE Fondacija je obezbijedila nagradni fond od 610 hiljada EUR.\nKonkurs za nagradu je otvoren za organizacije iz javnog sektora i građanskog društva, privatne inicijative, vjerske zajednice i medije.\nOsim Podgorice i Bara, gdje su održane informativne sesije, zainteresovani će sa Nagradom i načinom konkurisanja moći da se upoznaju još u Nikšiću i Pljevljima.\nod Pera Detlic taj Uto Okt 19, 2010 8:44 am\nima da vrćkaš plavac na paradi samo tako....i da tražiš još!\nod Plavi taj Uto Okt 19, 2010 9:09 am\nneka te detlicu, dovuci ces nam onog tvog prijatelja sa MIMa odje pa cu morati da krsim pravila....\nod Plavi taj Pet Nov 05, 2010 8:28 am\n05 November 2010 08:17 am\nPOLITIKA – EU – DOPUNA\nPotrebni dodatni napori do početka pregovora\nPodgorica, (MINA) – Crna Gora će dobiti preporuku Evropske komisije za status države kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, ali će do početka pregovora morati da uloži dodatne napore da popravi stanje u mnogim oblastima, navodi se u internom dokumentu koji čini politički dio mišljenja EK, prenosi Pobjeda.\nU tekstu avija - Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu Crne Gore za članstvo u EU koji će biti prezentiran javnosti u utorak, a koji objavljuje Pobjeda navedeno je da se napredak očekuje u borbi protiv organizovanog kriminala, da treba sprovesti izborni zakon, „ulogu parlamenta u imenovanju sudskih i tužilačkih savjeta i državnih tužilaca“ kao i efikasnost pravosuđa.\nEK konstatuje da je Crna Gora parlamentarna demokratija koja funkcioniše uveliko u skladu sa evropskim standardima.\nKonsenzus među političkim partijama o jačanju države postaje sve snažniji, a postoji i u pogledu članstva u EU.\n“Ipak dok su zakonske i institucionalne osnove zemlje uglavnom sređene, postoje nedostaci u funckionisanju demokratskih institucija, a takođe postoje nedostaci u sprovođenju zakone”, navodi se u dokumentu EK.\nCrna Gora je, kako se navodi, poslednjih godina, ojačala pravni i institucionalni okvir vladavine prava, međutim njegovo sprovođenje nije dobro.\nUkazuje se da su glavni problemi vezani za politizaciju sudstva i nedostatke u funkcionisanju institucija za primjenu zakona, pogotovo u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nReforme u sudstvu se sprovode, a među ostvarenim rezultatima su osnivanje novih institucija kao što su sudski i tužilački savjet, usvojene mjere za poboljšanje nezavisnosti i efikasnosti.\n“Međutim i dalje postoji ozbiljna zabrinutost zbog uloge parlamenta u imenovanju sudskih i tužilačkih savjeta i državnih tužilaca. Takođe postoji zabrinutost u pogledu efikanosti i odgovornosti pravosuđa”, navodi se u dokumentu EK.\nOcjenjuje se da je Crna Gora uglavnom sredila pravni institucionalni okvir koji je potreban za borbu protiv korupcije, ali da je ipak ta pojava i dalje rasprostranjena u mnogim oblastima i predstavlja ozbiljan problem.\n“Zakon protiv korupcije nije dosledno sproveden. Osim toga pravni okvir za sprečavanje sukoba interesa i finasiranje političkih stranaka i izbornih kampanja imaju značajne nedostake”, smatraju u EK.\nNavodi se da postoji zabrinutost u pogledu nadzora javnih nabavki privatizacije, prostornog planiranja i građevinskih dozvola.\n“Ne postoji konzistentna interna kontrola za praćenje korupcije koja bi obezbijedila odgovornost i poštovanje vladavine prva unutar državnih organa”, navodi se u dokumentu.\nUkazuje se da to važi u određenim oblastima kao što su Poreska uprava i carine, policija i sudstvo kao i lokalna uprava.\n“Istražni kapaciteti i koordinacija sprovođenje zakona su i dalje slabi. Potrebna je jaka politička volja da se značajno poboljšaju rezultati u borbi protiv korupcije”, ukazuju iz EK.\nNavodi se da je u borbi protiv organizovanog kriminala pravni okvir koji je razvila Crna Gora uglavnom adekvatan i kapaciteti su poboljšani.\n“Ipak organizovani kriminal je i dalje ozbiljan problem. Pranje novca i krijumčarenje droga su glavni problem”, navode iz EK.\nNavodi se i da se podjela vlasti u pravosuđu ne poštuje u potpunosti i da je javna uprava i dalje slaba i veoma ispolitizovana.\n“Izbori u Crnoj Gori su generalno sprovedeni u skladu sa međunarodnim standardima za demokratske izbore. OSCE-ODIHR je ocijenio da su posljedni parlamentarni izbori , održani u martu, 2009. ispunili gotoveo sve međunarodne standarde, ali preostali nedostaci treba da se riješe”, smatraju u EK.\nOcjenjuje se da je pravni okvir protiv diskriminacije znatno poboljšan.\n"Međutim u praksi Romi, Aškalije i Egipćani, osobe sa invaliditetom kao i lezbijke, gejevi, biseksualci i transrodne osobe (LGBT) su i dalje izloženi diskriminaciji čak i od državnih organa”, navodi se u dokumentu.\nOcjenuje se da što se tiče slobode medija zabrinjava, zastrašivanje novinara i nesrazmjerne kazne za klevete zabrinjavaju.\nod Plavi taj Sub Nov 13, 2010 11:02 am\n13 November 2010 07:12 am\nPOLITIKA - SLOVAČKA - CG\nDzurinda vjeruje da će Crna Gora ispuniti uslove za manje od godinu\nPodgorica, (MINA) - Ministar vanjskih poslova Slovačke Mikulaš Dzurinda vjeruje da će Crna Gora biti u stanju da za manje od godinu ispuni uslove iz zahtjeva Evropske za dobijanje statusa kandidata za članstvo u Evropskoj uniji.\nOn je rekao Pobjedi da će Slovačka učiniti sve da pojačaju proširenje EU tokom Višegradske godine 2011. kada će Mađarska a zatim i Poljska predsjedavati Unijom.\n"Iskreno želim da to bude i ključna godina u procesu proširenje EU, koji će obuhvaiti i nekoliko zemalja u regionu", rekao je Dzurinda.\nOn je kazao da EK u svom izvještaju podstakla Crnu Goru na dalji napredak u usklađivanju sa evropskim standardima.\n"Domaći zadatak jasno je neveden i niko drugi to neće učiniti za vas", rekao je on.\nod Plavi taj Uto Nov 16, 2010 8:34 am\nPosljednji update: 15. Nov 2010, 22:19\nAfera 'Nada' potresa Skoplje i Ljubljanu\nSlovenački premijer i bivši makedonski predsjednik su se našli u centru afere "Nada", kojom se bavi i makedonska Komisija za borbu protiv korupcije, javlja B92.\nSlovenački premijer Borut Pahor je 2009. godine preporučio je bivšem makedonskom predsjedniku Branku Crvenkovskom, da za savjetnike uzme slovenačke stručnjake, koji su za to dobili 340.000.\nZadatak slovenačkih stručnjaka je bio da pomognu Branku Crvenkovskom da ometu makedonskog premijera Nikolu Gruevskog u pregovorima sa vladom Grčke u vezi sa imenom Makedonije.\nU međuvremenu je makedonska antikorupcijska komisija utvrdila da je Crvenkovski, prilikom izbora slovenačkih savjetnika, kršio i zakon i predviđene postupke, zbog čega se ova komisija odlučila da od makedonskog javnog tužilaštva zatraži otvaranje istrage zbog zloupotrebe finansijskih sredstava.\nSlovenačkog premijera je u aferi "Nada", izazvanoj iznajmljivanjem pomenutih slovenačkih stručnjaka, prva pomenula predsjednica centralnog odbora Stranke makedonskih socijalnih demokrata, Ana Pavlovska Daneva.\nOna je u jednoj televizijskoj emisiji rekla da je upravo Borut Pahor savjetovao Branku Crvenkovskom, članu te iste stranke, da za medijsku kampanju uzme tri slovenačka stručnjaka.\nSlovenački portal "Žurnal24.com", piše da se radio o Dejanu Verčiču, Pađi Ašaninu Goletu i Dajani Guteši.\nPortal "Macedoniaonline.com" dodaje da je sporni ugovor potpisao Dejan Verčič, koji je dobio 136.000 eura, dok je Ašanin dobio 84.000, a Guteša 120.000 eura.\nKabinet slovenačkog premijera je danas negirao da su pomenuti savetnici ikada sarađivali sa premijerom Borutom Pahorom.\nPrema pisanju makedonskih medija, bivši makedonski predsednik Branko Crvenkovski je rekao da je sam donio odluku da angažuje slovenačke stručnjake.\ne koliko su li im ovi nasi dali da nas zajebavaju...to samo Shtiblar zna....\nod Pera Detlic taj Sre Nov 17, 2010 10:28 am\nVan Rompuy: Naš opstanak je u krizi... ako evrozona ne preživi, EU neće opstati\nBRISEL - Evrozona i cela Evropska unija bore se za opstanak, upozorio je danas predsednik Evropskog saveta Herman van Rompuy uoči sastanka ministara finansija evro zone u briselskom Centru za evropsku politiku (European Policy Center - EPC).\n"Naš opstanak je u krizi... Moramo svi da zajedno radimo kako bismo omogućili da evrozona preživi. Jer, ako evrozona ne preživi, Evropska unija neće opstati", rekao je Van Rompuy u trenutku kada je sve veća zabrinutost zbog budžetskih teškoća u evropskoj monetarnoj uniji.\nEvropski komesar za ekonomiju Olli Rehn rekao je uoči tog sastanka da su u toku razgovori Evropske komisije, Evropske centralne banke i Međunarodnog monetarnog fonda u cilju rešavanja velikih problema sa kojima se suočavaju irske banke.\n"Komisija pokušava da u saradnji sa Evropskom centralnom bankom, Međunarodnim monetarnim fondom i predstavnicima irskih vlasti reši velike probleme irskih banaka", rekao je Olli Rehn i dodao da očekuje da će evrozona podržati te napore.\nstanite da mi uđemo pa onda propadajte!\nod Plavi taj Sre Nov 24, 2010 4:32 pm\nodosmo mi detlicu u jevropu do nove godine ako ovako nastave....cuo sam da se operacija vodi pod tajnim imenom "Kokoska "....\n24 November 2010 15:49 pm\nPRIVREDNI KRIMINAL - PRIJAVE\nKrivične prijave protiv 22 osobe\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) - Službenici beranske policije su, u nastavku akcije Maestro, podnijeli Osnovnom državnom tužiocu u Beranama krivične prijave protiv 22 osobe iz tog grada, Rožaja i Plava, zbog sumnje da su počinile krivična djela iz oblasti privrednog kriminaliteta.\nIz Uprave policije je saopšteno da je krivična prijava podnijeta protiv nekadašnjeg šefa beranske poslovne jedinice mikro-finansijske institucije Agroinvest, tri kreditna službenika, dva seoska povjerenika i 13 vlasnika privatnih preduzeća iz Rožaja, Berana i Plava.\nKrivičnom prijavom su, kako je objašnjeno, obuhvaćeni i direktor i sekretar Osnovne škole Bukovica u Rožajama, kao i službenik Opštine Berane.\n"Kontrolom je utvrđeno postojanje 72 sporna kredita ukupno vrijedna 277,8 hiljada EUR, dok je krivičnom prijavom, koja je protiv odgovornih u Agroinvestu i ostalih osoba u avgustu podnesena Osnovnom državnom tužiocu u Beranama, utvrđena materijalna šteta od 513,3 hiljade EUR", navodi se u saopštenju.\nIz Uprave policije su kazali da su beranskom istražnom sudiji danas uz krivičnu prijavu predati i H. M. i A. K. iz Rožaja.\n»Osnovano se sumnja da je H. M, seoski povjerenik Agroinvesta za Biševo, počinio krivična djela zloupotrebe položaja u privrednom poslovanju, falsifikovanja isprava i pronevjere. Za A. K, sekretara Osnovne škole Bukovica, sumnja se da je zloupotrijebio položaj u privrednom poslovanju i falsifikovao isprave«, naveli su iz Uprave policije.\nTom krivičnom prijavom obuhvaćene su i četiri osobe koje se nalaze u istražnom pritvoru u Bijelom Polju, odnosno nekadašnji rukovodilac i kreditni asistent Agroinvesta, beranci B. Č. i S. Z, kao i rožajci O. K i H. K.\n»Sumnja se da je B.Č. počinio krivična djela zloupotrebe položaja u privrednom poslovanju, falsifikovanja službene isprave i pronevjere, dok je S. Z. tereti za zloupotrebu položaja«, navodi se u saopštenju.\nRožajci H. K. i O. K, koji je vlasnik Juropien sikjuriti garda /European Security Guard/, obuhvaćeni su krivičnom prijavom zbog osnovane sumnje da su zloupotrijebili položaj i falsifikovali isprave.\nIstom krivičnom prijavom obuhvaćeni su i S. M. iz Berana i H. K. iz Rožaja, koji su trenutno u bjekstvu. Sumnja se da je S. M. počinio krivična djela koja se odnose na zloupotrebu položaja, falsifikovanje isprava, pronevjeru i prevaru.\nIz Uprave policije su dodali i da se sumnja da je H. K, kao seoski povjerenik Agroinvesta i vlasnik firmi Sel&Sin Mont i Stolarska radnja Kalač, počinio krivična djela zloupotrebe položaja, falsifikovanja isprava, kao i pronevjeru.\nKrivična prijava je, kako tvrde, u redovnom postupku podnesena protiv direktora Osnovne škole Bukovica, E. K, i službenika beranske Opštine, M. Š, zbog sumnje da su zloupotrijebili položaj u privrednom poslovanju i falsifikovali isprave.\nSumnja se i da je bivši kreditni službenik Agroinvesta, N. P. iz Berana, zloupotrijebio položaj, a da je M. M, vlasnik frizerskog salona Magi iz Rožaja, pored toga i falsifikovao isprave.\nIz Uprave policije je saopšteno da se sumnja i da su beranci I. M i I. T, vlasnici preduzeća »Milošević«, odnosno zanatsko trgovačke radnje za proizvodnju i promet predmeta od plastike »Tomkić«, zloupotrijebili položaj u privrednom poslovanju i falsifikovali isprave.\nOsnovano se, kako su kazali, sumnja i da su ista krivična djela počinili rožajci B. K, vlasnik preduzeća Euro best, B. L. i F. M, u čijem su vlasništvu Eco brvnara i samostalna trgovačka radnja Farko, kao i M.M. suvlasnik firme Mir.\nZa zloupotrebu položaja u privrednom poslovanju i falsifikovanje isprava osumnjičeni su i vlasnici rožajskog preduzeća Irfa i beranskog Portobela, I. S. i S. K. Krivičnom prijavom su obuhvaćeni i vlasnik plavskog Ušća, V.M, kao i M. M. iz Berana, zbog osnovane sumnje da su falsifikovali isprave.\nIz Uprave policije objašnjeno je da je krivična prijava podnesena nakon kontrole poslovanja i realizacije kredita Agroinvesta od 2006. do prošle godine, kao i drugih opsežnih policijskih mjera i radnji.\n»Kriminalistička obrada i druge sprovedene aktivnosti upućuju na sumnju da je B. Č, u periodu od 2006. do prošle godine, kao šef beranske poslovne jedinice Agroinvesta odobrio 50 spornih kredita koje je obrađivao kreditni službenik S. M.«, navodi se u saopštenju.\nIz Uprave su kazali da su te kredite, umjesto nosioca naznačenih u ugovorima, protivzakonito podizali osumnjičeni S. M, B. Č, H. K, H. M. Njima su to, kako je objašnjeno, omogućavali B. Č. i S. M, uz korišćenje falsifikovane kreditne dokumentacije - administrativnih zabrana, izjava žiranata i potvrda o visini primanja.\n»Sumnja se da su falsifikovanu kreditnu dokumentaciju za tu svrhu sačinjavali navedeni kreditni službenici u sprezi sa osumnjičenim direktorom i sekretarom Osnovne škole Bukovica, vlasnicima firmi Sel&Sin Mont i Stolarska radnja Kalač, frizerskog salona Magi, preduzeća »Milošević«, »Tomkić«, Euro best, Juropien sikjuriti gard, Farko, Mir, Irfa iPortobelo«, saopštili su iz Uprave policije.\nOni su dodali da su osumnjičeni na taj način sebi ili drugom pribavili protivpravnu imovinsku korist od 210,34 hiljade EUR, na štetu onih koji se pojavljuju kao korisnici i žiranti, kao i Agroinvesta.\n»Na prijevremeno zatvaranje i otplatu preostalog iznosa kredita odnosi se 20 kredita, po kojima su nosioci osumnjičenima S. M. i H. M. predali 30,1 hiljadu EUR, koji su oni zadržali. Zbog toga se ti krediti još vode kao aktivni«, navodi se u saopštenju.\nIz Uprave policije su kazali da se sumnja da su bivši kreditni službenici N. P. i S. Z. omogućili realizaciju i podizanje po jednog kredita od 16 hiljada EUR drugim, a ne osobama naznačenim na ugovorima.\nod Gretta taj Čet Feb 10, 2011 1:56 am\nNOVI EU-PROPIS - PUNJACI ZA MOBILNE TELEFONE KOJI NE JOS POSTOJE\nU Briselu je donesena jos jedna odluka u nizu onih koje nemaju mnogo smisla. Posto je Evropska Unija resila da punjaci za sve mobilne telefone treba da budu isti, napravljen je "prvi zajednicki evropski punjac", koji je svecano urucen inicijatoru akcije, komesaru za industriju, Antoniju Tajaniju. Za cetri nedelje, ovi punjaci dolaze na trziste u svim EU-zemljama. Jedina "mala" greska u svemu ovome se sastoji u tome, da odgovarajuci mobilni telefoni koji bi bili prikljuceni na ove punjace, jos uopste nisu proizvedeni. Doduse, punjaci mogu da se koriste za vec postojece mobilne telefone, "na sopstvenu odgovornost", kako glasi izvestaj iz Brisela, jer "ako se budu koristili, moze da dodje do ozbiljnih ostecenja telefona". Medjutim i kada punjaci budu dosli u prodavnice, moze da se desi da ih kupci uopste i ne prepoznaju, jer se EU nije mogla usaglasiti oko jedinstvenog naziva i oznake ovih punjaca...\nod Plavi taj Pet Jun 24, 2011 7:19 pm\nSlovenci bi mijenjali državu za bolji život\nShare Slovenci, 20 godina od proglašenja samostalnosti, iz ekonomskih razloga više nisu mnogo vezani za svoju državu. Skoro polovina Slovenaca je spremna da se priključi drugoj državi, a da bi imali bolji život najradije bi se pripojili Austriji ili Švajcarskoj, pokazuje istraživanje državne televizije Slovenije, koje prenosi austrijska novinska agencija APA.\nZbog boljeg života 36,4 odsto Slovenaca bi se odmah preselilo u inostranstvo, a veoma je interesantno da bi se iselila, iz istog razloga, čak dva od tri mlada Slovenca, kao i svaki drugi visokoobrazovani stanovnik te zemlje. Od onih koji su spremni da napuste Sloveniju čak 60 odsto bi uzelo i drugo državljanstvo, i jedna trećina je spremna da se odrekne slovenačkog pasoša.Istraživanje, koje je sproveo institut “Mediana” pokazuje da Slovenci nakon dvije decenije nezavisnosti značajno manje osjećaju pripadnost svojoj državi. Čak 72 odsto Slovenaca ističe da osjećaj pripadnosti državi nije tako visok kao prilikom dobijanja državnosti, prenosi biznis.ba.\nslovencima je trebalo dvadeset godina da shvate ....crnogorcima sa Krivomozgocem ce i vijek biti malo....