Đurić: Borba za Srbiju na KiM je borba za lјude, uskoro avion za Prištinu - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Đurić: Borba za Srbiju na KiM je borba za lјude, uskoro avion za Prištinu\nĐurić: Borba za Srbiju na KiM je borba za lјude, uskoro avion za Prištinu\n20. januar 2019. Izvor: RTS\nOd početka godine, preko Kancelarije za Kosovo i Metohiju, do najugrženijih domaćinstava na Kosmetu počela je da pristiže pomoć. Direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić najavlјuje da bi, pored 12 redovnih autobuskih linija dnevno, Beograd i Prištinu uskoro mogla da povezuje i avionska linija, prvi put posle dvadeset godina.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić ističe da je od početka godine započela realizacija programa "Srbija 2020-2025" na području Kosova i Metohije, u okviru kojeg Srbija izdvaja dodatnih 150 miliona evra za podršku našem narodu.\n"Podsetio bih da je u toku prethodne godine, na inicijativu predsednika Vučića, uz punu saradnju Vlade, Kancelarije i svih nadležnih institucija, započela realizacija 348 projekata pomoći i podrške nažem narodu", kaže Đurić.\n"U prethodnom periodu renovinarno je 22 od 28 domova zdravlјa i ambulanti. Naravno, radićemo i bolnice u Kosovskoj Mitrovici i novu bolnicu u Gračanici. Mislim da je veoma značajno za naš narod što je obnovlјeno u potpunosti 49 crkava i manastira", ističe Đurić.\nNavodi da je cilј u narednom periodu doći do svakog Srbina i svakog ko se oseća kao građanin Srbije na Kosovu i Metohiji.\n"Dobro znamo da je danas borba za Srbiju na Kosovu i Metohiji borba za lјude", ističe direktor Kancelarije za KiM.\n"Još jednom se pokazalo da na KiM nema prava i pravde"\n"I do sada su na Kosovu i Metohiji ubijani zaštićeni svedoci i zbog toga, pod izgovorom, niko od vođa terorističke OVK do sada nije odgovarao za brojne ratne zločine. Podsetio bih da se još uvek hilјade Srba vode kao nestali na Kosovu i Metohiji", ističe Đurić.\nPodseća da su zvaničnici Međunarodnog suda sa sedištem u Holandiji uveravali predstavnike srpskih institucija da je situacija drugačija nego ranije i da se ubistva svedoka ne mogu ponavlјati.\n"Još jednom se pokazuje da na Kosovu i Metohiji nema vladavine prava i da nema poštovanja elementarnih principa pravde", smatra Đurić.\n"Dijalog tek nakon ukidanja taksi"\nNaglašava da dijalog sa Prištinom može da bude nastavlјen samo posle ukidanja anticivilizacijskih taksa.\n"Želim da obavestim građane Srbije da danas možemo da očekujemo dobru vest iz Berlina. Očekujem da će predstavnici Ministarstva privrede potpisati pismo o namerama sa kompanijom Lufthanza, što bi predstavlјalo prvi simboličan korak u pravcu obnavlјanja avionske linije između Beograda i Prištine posle 20 godina", najavlјuje Đurić.\nDirektor Kancelarije za KiM objašnjava da bi linija mogla da "zaživi" kada budu ukinute takse i kada se nastavi sa dijalogom.


VIP fond među deset najboljih agencija | Autonomija\nVIP fond među deset najboljih agencija\nSvetski investicioni forum u Ženevi okuplja predstavnike država na najvišem nivou\nFond za podršku investicija u Vojvodini (VIP) se našao među deset najboljih agencija za privlačenje stranih investicija na konkursu koji je raspisalo odeljenje UN za trgovinu i razvoj UNCTAD, saopšteno je danas iz VIP fonda.\nKako se navodi, konkurs je realizovan u okviru Svetskog investicionog foruma UN, koji se održava u Ženevi.\nTema ovogodišnjeg foruma su investicije u održivi razvoj, a IPA agencije su konkurisale kandidovanjem jednog investicionog projekta u ovoj godini iz „green“ sektora. Najbolje agencije su birane na osnovu veličine i uticaja projekta na lokalnu sredinu, kao i na osnovu doprinosa agencije u privlačenju i promociji takvih investicija.\nU saopštenju se objašnjava da je VIP fond kandidovao investicioni projekat belgijske firme Energo Zelena, koja u Inđiji ima fabriku za neškodljivu preradu životinjskog otpada.\nU VIP fondu su istakli ekološki značaj te fabrike, kao i njen rad, koji je među prvima u regionu u potpunosti usklađen sa zakonima Srbije i Evropske unije.\nU saopštenju se dodaje i da je u pitanju fabrika sa nultim stepenom otpada, koja je tokom poplava preradila skoro hiljadu tona životinjskog otpada i koja zapošljava 43 radnika. Ujedno, predstavlja i jednu od najznačajnijih belgijskih investicija u Srbiji, vrednu 21,5 miliona evra.\nSvetski investicioni forum u Ženevi okuplja predstavnike država i regiona na najvišem nivou, investitore, IPA agencije i sve koji kroz debate i razmenu informacija mogu da poboljšaju promociju održivih investicija i utiču na globalni investicioni pejzaž.


Stiže novi offline Gmail | PC Press\nStiže novi offline Gmail\n15. maj 2018. 15. maj 2018. Marijana Pečić\nNovi Gmail je stigao sa novim funkcijama prošlog meseca, a Google je najavio da je još stvari na putu. Iako je Smart Compose prošle nedelje privukao svu pažnju na I/O konferenciji, sada stiže izvorna offline podrška.\nPrethodna verzija Gmail-a na vebu je takođe sadržala offline mogućnosti pomoću aplikacije Gmail Offline Chrome, koja se sada savetuje korisnicima da je deinstaliraju. Sa nedavnim redizajniranjem, Google je uspeo da implementira ovu offline funkcionalnost u veb aplikaciji. Korisnici sada mogu da pišu, pretražuju i brišu/arhiviraju poruke kada nisu povezani na internet, a ove promene se sinhronizuju kada se ponovo uspostavi internet veza.\nMeđutim, ovo zahteva Chrome 61 ili noviji, a kada odete u podešavanja primetićete novu Offline karticu na kojoj korisnici mogu da uključe opciju offline mail. Ovde imate mogućnost da vidite koliko će prostora Gmail zauzeti na vašem računaru i podesite sinhronizaciju. Korisnici mogu da odluče da li žele da čuvaju mejlove od prethodnih 7, 30 ili 90 dana. Poslednja postavka je se tiče bezbednosti i mogućnosti podešavanja da li Gmail čuva ili uklanja offline podatke na računaru nakon odjavljivanja.\nIako administratori moraju da omoguće Gmail web offline u G Suite-u, ova funkcija se već uveliko pušta regularnim Gmail korisnicima, a ne kao deo novog Experimental Access podešavanja.\nTagovi: Chrome, chrome 61, e-mail, g suite, Gmail, Gmail Offline, Gmail Offline Chrome, Google, Internet, mejl, Nov izgled, nove opcije, redizajn, Smart Compose\n← Roboti još uvek nisu brži od ljudi\nVrednost kriptovaluta na dan 15.5.2018. →


Aktuelno / Štampa / Proizvođači soje traže oznaku za hranu bez GMO\nObjavljeno 09.12.2013. na Blic\nDatum: 09.12.2013.Izvor: Blic\nEvropski proizvođači soje pozvali su Evropsku uniju da više usmeri potrošače na hranu koja nije pravljena od genetski modifikovanih (GM) proizvoda, možda i da uvede oznake \_“bez GMO\_“ u prehrambenoj industriji na evropskom nivou. Iz Evropskog udruženja proizvođača prirodnih sojinih proizvoda ukazuju da politika EU ne podržava dovoljno proizvodnju soje koja nije GM uprkos tome što potrošači jasno traže hranu bez GMO, preneo je danas Euraktiv Srbija.\nRanija istraživanja pokazala su da je u EU 66% gradjana zabrinuto oko GMO u hrani i piću i da 61% Evropljana ne misli da treba podržavati razvoj GMO. „Evropska pravila o obeležavanju (GM hrane) nisu u punoj meri usklađena, što može da zbuni potrošače“, upozorio je predsednik Evropskog udruženja proizvodjača prirodnih sojinih proizvoda Bernard Deriker. Evropska unija ima sistem kojim se od kompanija traži da označe svoj proizvod ako sadrži više od 0,9% GMO ali Deriker smatra da taj sistem nije u redu jer ne uzima u obzir GMO iz hraniva u proizvodima životinjskog porekla.\nBelgijanac Bart Stas, iz grupe Zeleni-Evropska slobodna alijansa u Evropskom parlamentu, predočio je nedavno na jednoj konferenciji u organizaciji Udruženja da „85% uvoznog sojinog hraniva sadrži GMO“. Zeleni evroposlanik, kako je preneo Euraktiv Srbija, založio se da se širom EU na proizvode stavljaju posebne oznake „bez GMO“.\nNeke evropske zemlje imaju nacionalne režime označavanja ali se oni znatno razlikuju.\nU Finskoj oznaku „bez GMO“ može da nosi samo proizvod koji je 100% bez GMO, u Nemačkoj proizvod koji ima manje od 0,1% GMO a u Francuskoj za tu oznaku mogu da se kvalifikuju proizvodi biljnog porekla s manje od 0,1% GMO. Početkom ove godine Udruženje se obratilo Evropskoj komisiji pozivajući je da na nivou EU uskladi propise o korišcenju oznake „bez GMO“ na prehrambenim proizvodima.\nMeđutim, Evropskoj komisiji nije lako da uskladi sisteme označavanja jer, kako kaže Verner Bosmans (Werner) iz Komisijnog direktorata za prirodnu sredinu, „postoji podela po većini pitanja“. U EU je dozvoljena komercijalna proizvodnja samo dve GM kulture – kukuruza otpornog na insekte i krompira sa modifikovanim skrobom za industrijsku upotrebu. Od ukupno 129.000 hekatara, na koliko se u 2012. godini u EU gajio GM kukuruz, više od 90% je u Španiji.\nBrojne zemlje EU primenjuju tzv. zaštitnu klauzulu na osnovu koje mogu privremeno da ograniče ili zabrane upotrebu i/ili prodaju GM proizvoda na svojoj teritoriji ako iz opravdanih razloga smatraju da GM proizvod predstavlja pretnju zdravlju ljudi ili životnoj sredini.


LG od početka godine plasirao na tržište 10,3 miliona smart telefona – Personal magazin\nKompanija LG Electronics (LG) objavila je finansijske rezultate, u skladu sa Međunarodnim standardima za finansijsko izveštavanje (IFRS – International Financial Reporting Standards), za prvi kvartal 2013. godinu. U periodu od…\nKompanija LG Electronics (LG) objavila je finansijske rezultate, u skladu sa Međunarodnim standardima za finansijsko izveštavanje (IFRS – International Financial Reporting Standards), za prvi kvartal 2013. godinu.\nU periodu od januara do marta ove godine, kompanija je isporučila čak 10,3 miliona smart telefona, što predstavlja rekord od kada je LG počeo da proizvodi ove smart uređaje. Operativni profit u prvom kvartalu ove godine iznosi 350 milijarde južnokorejskih vona (322,88 miliona američkih dolara), dok je zabeleženi neto profit 22 milijarde južnokorejskih vona (20,30 miliona američkih dolara).\nPrihodi kompanije LG u prva tri meseca 2013. godine su porasli za 6,8 odsto u odnosu na isti period prethodne godine i iznose 14,10 biliona južnokorejskih vona (13,01 milijarde američkih dolara), što je rezultat velikog uspeha na tržištu mobilnih telefona.\nKompanija LG Home Entertainment u prvom kvartalu 2013. godine beleži prihod od 5,17 biliona južnokorejskih vona (4,77 milijarde američkih dolara), što predstavlja pad u odnosu na isti period prošle godine usled smanjene prodaje plasma televizora i IT proizvoda. Sa druge strane, prodaja LCD televizora se povećala u Evropi i na tržištima u razvoju, poput Kine i Zajednice nezavisnih država. Iako je tržište televizora i IT proizvoda i dalje u stagnaciji, kompanija LG očekuje bolje rezultate sa predstavljanjem novih Smart 3D i Ultra HD televizora.\nKompanija LG Mobile Communications u prvom kvartalu 2013. godine beleži značajno poboljšanje, beležeći rekordni prihod od 3,21 biliona južnokorejskih vona (2,96 milijarde američkih dolara) i isporuku od 10,3 miliona smart telefona. Povećanje prihoda od 28,5 odsto rezultat je izuzetne prodaje Nexus 4, Optimus G i Optimus G Pro smart telefona, kao i modela iz L serije. Usled povećanog prihoda i bolje strukture troškova, operativni profit povećan je skoro četiri puta u odnosu na isti period prošle godine i iznosi 133 milijarde južnokorejskih vona (122,69 miliona američkih dolara).\nKompanija LG Home Appliance zabeležila je povećanje prodaje od 11 odsto u odnosu na isti period prošle godine i iznosi 2,81 biliona južnokorejskih vona (2,59 milijarde američkih dolara), pre svega usled odličnih rezultata na tržištu Sjedinjenih Američkih Država, centralne Amerike i Bliskog istoka. Pad operativnog profita za 29 odsto rezultat je povećanih ulaganja u istraživanje i razvoj, kao i u marketiške aktivnosti.\nKompanija LG Air Conditioning & Energy Solutions je zabeležila prihod od 1,23 biliona južnokorejskih vona (1,14 milijarde američkih dolara) u prvom kvartalu ove godine, uglavno zahvaljujući dobrim rezultatima na tržištu Bliskog istoka i jugoistočne Azije. Usled uspeha novih proizvoda, operativni profit je ostao gotovo nepromenjen u odnosu na isti period prošle godine i uprkos povećanjim ulaganjima u istraživanje i razvoj.\nLG od početka godine plasirao na tržište 10,3 miliona smart telefona was last modified: April 25th, 2013 by Redakcija


U novosadskom porodilištu Betanija porodile se dve pacijentkinje zaražene KORONA VIRUSOM: I mame i bebe su dobro i uskoro idu kući - Zena.rs\nU novosadskom porodilištu Betanija juče su porodile dve pacijentkinje zaražene korona virusom . Na sreću, obe mame imaju blagu kliničku sliku bolesti, bebice su dobro, pa lekari neonatološkog tima Klinike za ginekologiju i akušerstvo KC Vojvodine poručuju da će uskoro svi zajedno moći da idu kući.\nBebe su dobrog opšteg stanja i pod nadzorom neonatološkog tima Klinike za ginekologiju i akušerstvo KCV\n- U Kliničkom centru Vojvodine u poslednja 24 časa rođeno je 26 beba, od toga 15 devojčica i 11 dečaka. Takođe, juče u toku prepodneva, dve Kovid-19 pozitivne pacijentkinje porođene su carskim rezom. Operativni tok u oba carska reza protekao je uobičajeno, a postoperativni tok kod obe porodilje je uredan – kažu u KC Vojvodine.\nOni navode da su obe bebe dobrog opšteg stanja i pod nadzorom neonatološkog tima Klinike za ginekologiju i akušerstvo KCV.\n- S obzirom na to da obe pacijentkinje imaju početne respiratorne tegobe i blagu kliničku sliku nadamo se da će u najskorije vreme zajedno sa bebama biti otpuštene sa Klinike.\nNe gušite dečju ZNATIŽELJU, poručuje defektolog: UMESTO ZABRANA koristite zabavniji put


Kon: Nisam za uvođenje vanrednog stanja, treba nositi maske i na otvorenom | Blok vesti\nKon je za televiziju Prva izjavio da je epidemija u Beogradu "uzela takav zamah da se ne može lako zaustaviti", ali da nije dolazilo do širenja zaraze tamo gde se poštovalo sprovođenje mera.\nOn je rekao da nismo uspeli da u potpunosti potisnemo epidemiju, od njene pojave u martu, i da smo "imali tinjanje", koje se zbog nepoštovanja mera razbuktalo.\n"Iz dana u dan sve je veći broj zaraženih, naročito u Beogradu, to mora da brine", rekao je Kon. On je dodao da se u bolnicama svakog dana prima sve više kovid pacijenata i da za sada nije došlo do "zaravnjenja krive", odnosno da broj novih pacijenata bude na istom nivou kao prethodnog dana.\nKon, koji je i član Republičkog štaba za suzbijanje epidemije koronavirusa, je rekao da nije primećeno da se zaraza širila u pozorištima i bioskopima, ali da su potencijalna žarišta zaraze bilo kakvi estradni događaji i skupovi na kojima se mere ne poštuju.\n"Tamo gde se ponašamo kako treba nema zaražavanja, tamo gde se ne poštuju mere ima zaražavanja. Onaj ko sa 200 ljudi pravi neke događaje, i to radi svakog vikenda do sitnih sati, on krši zakon i to što bi rekli, na sav glas", rekao je Kon.\nDodao je da organizatori takvih događaja moraju da znaju da ako se neko zarazi i loše završi "da je to krivično delo, i to ne malo".\nPrema njegovim rečima, do sada nisu mogli da se sankcionišu oni koji mere protiv epidemije ne poštuju jer "pravni okvir nije omogućavao da se ta kontrola prati sa sankcijama".\n"To nije medicinska tema. Do sad je urađeno sve što je moguće u pravnom okviru koji sada postoji", rekao je Kon i dodao da je "prvo i osnovno da se sprovode dosadašnje mere".\nPrevious articleŠOK INTERVJU MILOŠA BIKOVIĆA: Pijem u kafani, ali i dok čekam na semaforu! A evo šta je rekao o EMOTIVNOM STATUSU\nNext article#NijeNjuz: Martinović plagirao samog sebe na vreme


NOVI NEMAČKI ZAKON IZAZVAO KRITIKE ZBOG ŠIROKIH OVLAŠĆENJA DRUŠTVENIH MREŽA\nNemački Zakon o izvršenju na društvenim mrežama, kolokvijalno poznat i kao zakon o Fejsbuku, postao je još stroži. Društvene mreže sada imaju obavezu ne samo da obrišu potencijalno kažnjive sadržaje, nego i da ih prijave i da policiji dostave određene podatke o licima koja su sadržaje objavila.\n19.06.2020 · EURACTIV.de\nEVROPSKE ČLANICE NATO ZATEČENE ODLUKOM BELE KUĆE O POVLAČENJU VOJNIKA\nNajava Vašingtona da će povući nekoliko hiljada američkih vojnika stacioniranih u Nemačkoj iznenadila je političare u Berlinu i evropske članice NATO. Odluku su u Nemačkoj kritikovale stranke na vlasti i veći deo opozicije. Istovremeno, Poljska je odmah ponudila da ugosti američke vojnike koji će napustiti Nemačku.\n09.06.2020 · EURACTIV.de\n05.06.2020 · EURACTIV.de\nEvropska unija i Kina otkazale su samit koji je bio planiran za septembar u Lajpcigu. Taj sastanak je trebalo da bude spoljnopolitički vrhunac nemačkog predsedavanja Savetom EU u drugoj polovini godine.\n04.06.2020 · EURACTIV.de\nNadzorni odbor nemačke Lufthanze (Lufthansa) pristao je na uslove vlade u Berlinu i Evropske komisije. Aviokompanija će tako dobiti državnu pomoć vrednu više od devet milijardi evra - šest milijardi od nemačke vlade i tri od razvojne banke KfW, ali zauzvrat mora da se odrekne određenih pogodnosti na aerodromima u Frankfurtu i Minhenu.\n02.06.2020 · EURACTIV.de\n01.06.2020 · EURACTIV.de\n25.05.2020 · EURACTIV.de


Pop-up izložba Šarlot de Sedui - oradio.rs\nJednovečernja izložba francuske vizuelne umetnice Šarlot de Sedui biće otvorena večeras, 28. novembra, u 20 h u Kulturnom centru Lab. Šarlot de Sedui je vizuelna umetnica aktivna na polju dizajna i digitalne umetnosti, ali podjednako uživa i u postavljanu umetničkih instalacija.\nSvoje slike koristi kao materijal za stvaranje kolaža i animacija, tretirajući isečke kao reči nekog večno promenljivog jezika. Drage su joj zastarele tehnologije poput telefaks aparata, slajd projektora, stereoskopskih fotografija i midi muzičkih fajlova, koji lako nalaze mesto u njenim projektima.\nNjene animacije predstavljene su na filmskim festivalima (Kunstfilmtage, Dizeldorf, Nemačka), a tokom četiri godine sarađivala je i sa nezavisnim američkim magazinom Mother’s News, u okviru strip rubrike.\nOna će večeras predstaviti svoje radove, a boraviće u Srbiji tokom novembra u okviru umetničke rezidencije, podržane od strane Francuskog instituta u Srbiji.


Britanske vlasti su uspele da ubede Guardian da u Londonu uništi materijal koji je dobio od bivšeg saradnika CIA Edvarda Snoudena.\nGlavni urednik izdanja Alen Rasbridžer je izjavio da su postojale pretnje ukoliko Guardian odbije da uništi sve materijale Snoudena da će biti pokrenut sudski postupak. Stručnjaci britanske elektronske obaveštajne službe su kontrolisali uništavanje hard diskova u londonskoj redakciji Guardian-a.\n„Osećalo se da je to besmisleni simbolizam koji nema veze sa digitalnom epohom – piše Rasbridžer – Mi ćemo i dalje strpljivo i brižno da spremamo reportaže na osnovu dokumenata Snoudena. Samo to nećemo raditi u Londonu“.\nTags Edvard Snouden, Guardian, Snouden\n← ABC Srbija – Smart analitika za praćenje posećenosti sajtova i odit digitalnih izdanja → Podrška OEBS-a u procesu digitalizacije


Političar s Kipra neće da prima platu a da ne radi ništa\nZamenik ministra Marios Drusiotis objasnio je da nije obavio nijedan posao otkako je u februaru 2015. godine dospeo na tu funkciju.\nU pismu predsedniku Kipra Nikosu Anastasijadesu koje je ove nedelje objavljeno na sajtu dnevnog lista Filelefteros, Drusiotis tvrdi da nije dobio nikakva zaduženja i da mu njegovi pretpostavljeni nisu poverili nijedan posao otkako je stupio na dužnost.\n"Smatram da je neprihvatljivo da jedan funkcioner sa koeficijentom plate A13+2 ne radi ništa", napisao je Drusiotis. Po ovom koeficijentu, kiparski funkcioneri primaju oko 5.000 evra mesečno iako prosečna zarada u ovoj zemlji, članici Evropske unije i Evrozone, iznosi 1.500 evra.\nDrusiotis je ironično dodao da bi mogao i da ostane kod kuće, a država bi tako uštedela novac koji troši na električnu energiju u njegovom kabinetu.\nMeđutim, juče je odbio da za Frans pres komentariše svoje tvrdnje koje su uzburkale javnost na ovom mediteranskom ostrvu.Sa druge strane, kiparski ministar energetike, trgovine i turizma nazvao je postupak svog zamenika „klevetom državne funkcije“.\nPrema njegovim rečima, novoimenovani zamenik zadužen je za privlačenje stranih investitora i otklanjanje administrativnih prepreka sa kojima se oni suočavaju.\nKipar je zbog finansijske krize u martu 2013. godine postigao dogovor o paketu pomoći sa Evropskom komisijom, Evropskom centralnom bankom i Međunarodnim monetarnim fondom, a građani uglavnom smatraju da su političari privilegovani.\nU zamenu za pomoć, Kipar je morao da smanji bankarski sektor, sprovede strukturne reforme i privatizuje državnu imovinu, dok su oporezovani depoziti u bankama veći od 100.000 evra.\nDržava Kipar je bila na ivici bankrota pošto su banke pretrpele velike gubitke kada je otpisan deo grčkog duga.\nGrupa istraživača iz Kine odnosno sa sa Univerziteta Fudan u Šangaju uspeli su napraviti…\nWC šolja napravljena od Swarovski kristala\nU današnje vreme sve je više svakodnevnih predmeta koji se pojavljuju u ekstra luksuznom…


KRIJU NEPRAVILNOSTI: HDZ i SNSD blokiraju rad Istražne komisije za pravosuđe - IZDVOJENO.ba\nObjavljeno 11. Septembra 2019. 10:57\nPrema odgovoru koji je poslanik u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Damir Arnaut dobio od HDZ-ovog sekretara tog doma Marina Vukoje, HDZ i SNSD odlučili su blokirati rad Istražne komisije za stanje u pravosuđu, a time i odluku Doma kojom je ta komisija uspostavljena.\n“Poslovnik, međutim, proporcionalnost nalaže isključivo u pogledu ukupnog broja članova u svim komisijama Doma. Vukojino pozivanje na isti član Poslovnika na koji se prije devet mjeseci pozvala Krišto, ali sa potpuno suprotnom interpretacijom, pokazuje svu neprincipijelnost HDZ-a i uopće pristup te stranke pravnim pitanjima po principu “pravna norma je ono što mi u datom trenutku odgovara”.\nTo potvrđuje i sastav svih ranijih komisija, kako stalnih, a posebno privremenih. Primjera radi, Istražna komisija za utvrđivanje utroška sredstava Izvozno-kreditne agencije BiH je od ukupno 6 članova imala dva člana iz SDA, po jednog iz HDZ, SNSD i DF, te Zaima Backovića koji nije ni imao poslanički Klub, a niti jednog člana iz kluba SDS, SBB, ili SDP. Identična situacija je sa svim ostalim komisijama”, navodi Arnaut.\nDamir ArnautHDZIstražna komisija za stanje u pravosuđuMarin VukojablokadaSNSD


Sertić potvrdio misiji MMF-a da neće biti produženja rokova za zaštitu preduzeća\nBeta\t 22. februara 2016. 13:05\nMinistar privrede Željko Sertić danas je u razgovoru sa misijom Medjunarodnog monetarnog fonda (MMF) potvrdio da neće bi produžen rok za zaštitu preduzeća od poverioca, koji ističe 31. maja ove godine.\nOn je istakao da je ostalo 10 takvih preduzeća za koja se traže optimalna rešenja, a najveći problem su RTB Bor i Resavica.\n“Problem ovih preduzeća nije samo ekonomski, već i socijalni i politički. Želimo da nadjemo najoptimalnija rešenja i zato se rade temeljne analize i sagledavaju svi aspekti i moguća rešenja. Videćemo koja će se mogućnosti pokazati kao najbolje za državu, preduzeća i radnike, ali ono što je sigurno, država više neće finansijski pomagati ova preduzeća”, rekao je Sertić.\nVlada Srbije, kako kazao, u saradnji sa Svetskom bankom intenzivno radi na unapredjenju sistema i institucija za sprovodjenje stečaja kako bi ti procesi bili efikasniji i u službi ozdravljenja privrede.\n“Ovaj zakon je osnov za temeljnu i potpunu reformu javnih preduzeća”, ocenio je ministar privrede.


Na putu za Iverić, na prostoru mesne zajednice Dren, Savet za komunalni red u saradnji sa nadležnim službama Javog komunalnog preduzeća ”Obrenovac” sprovedena je aktivnosti uklanjanja divlje deponije nastale nepropisnim odlaganjem komunalnog otpada.\nČlan Veća opštine Obrenovac Ivan Stojić naglasio je, da će Gradska opština Obrenovac nastaviti sa akcijama uklanjanja divljih deponija budući da, kako kaže program rada opštine između ostalog podrazumeva i velika ulaganja u unapređenje i zaštitu životne sredine.\n– Na ovom prostoru, komunalni otpad ne odlažu isključivo građani ove mesne zajednice, već i prolaznici koji dolaze sa različitih lokacija, te smatraju da je ovo deponija koju mogu svi iskoristiti – naveo je Stojić i dodao da ne bi trebalo ovakve pojave posmatrati kroz sredstva koja su uložena kako bi se iste uklonile, već kroz posledice koje one ostavljaju.\nDivlja deponija na teritoriji mesne zajednice Dren opstaje već duže vreme. Naime, kako se ukloni, na istom mestu nakon kraćeg perioda, pojavi se novi komunalni otpad.\n– S obzirom da je opština Obrenovac dobila komunalnu policiju, radiće se monitoring svih divljih deponija. To znači, da će ovu deponiju svakodnevno posećivati inspektori, a svako nepropisno odlaganje komunalnog otpada biće sankcionisano – istakao je Stojić.\nOn je podsetio na ”kabaste subote”, kada građani mogu odložiti kabasto smeće, koje će službe Javnog komunalnog preduzeća besplatno odnositi.\nPredsednik Saveta mesne zajednice Dren Dragan Jovanović naglasio je, da je divlja deponija oštetila deo puta, koji predstavlja važan lokalni putni pravac kojim se kreću autobusi.\n– Kako se vremenom sve više smeća odlagalo na ovom prostoru, došlo je i do značajnih oštećenja asfalta, što dalje ima za posledicu čest prekid saobraćaja – objasnio je Jovanović.


Poslanici ponovo čitali vijesti ispred RTRS-a - BIGportal.ba\nPoslanici ponovo čitali vijesti ispred RTRS-a\n3 Novembra, 2019 3 Novembra, 2019 0398\nPoslanici PDP-a u Narodnoj skupštini RS Jelena Trivić i Draško Stanivuković i danas su ispred RTRS-a čitali kako kažu „Istinite vijesti“ koje se nisu našle na programu javnog servisa u proteklih 7 dana.\nDvanaesta godišnjica od nerazjašnjene smrti Milana Vukelića koji je ubijen 6. novembra 2007. godine, bila je povod Jeleni Trivić i Drašku Stanivukoviću da u svoje „Istinite vijesti RTRS“ pozovu sestru ubijenog, Gordanu Vukelić. Ona je ponovila da više od decenije vodi uzaludnu borbu i da je istraga još uvijek u toku.\n„I ta istraga poprima oblike beskonačnosti. Ali postoji Božija pravda koja možda jeste spora, ali je dostižna. Milan je uvijek govorio, da je časnije umrijeti kao čovjek, nego živjeti na koljenima. Moj brat Milan je živ, jer je on oličenje suštinske potrebe čovjeka za slobodom. Kao da je ubijen glineni golub, a ne čovjek“, kazala je Gordana Vukelić.\nOsim slučaja Vukelić, Stanivuković i Trivićeva osvrnuli su se i na ubistvo Slaviše Krunića i na ostale nerasvijetljenje smrti i nelegalne poslove.\n„Tako su brojni predmeti ubistava, namještenih tendera, kriminalnih radnji i afera zatvoreni u fiokama, dok su ljudi koji sve to rade, na potpunoj slobodi. Hoćemo da nas o njegovom ubistvu izvještavaju, nećemo da se o tome glasno ćuti“, rekao je poslanik PDP-a u NS RS, Draško Stanivuković.\nU improvizovanom studiju ispred ulaza u zgradu RTRS, ponovo se u centru pažnje našao Prointer i njegov sklopljeni posao, vrijedan kako kažu, 60 hiljada boračkih dodataka i 50 hiljada penzija. Glavna vijest koju su mediji objavili jeste i da svakoga dana 171 osoba, dobije posao u RS.\n„Da su ovi podaci tačni to bi značilo da je potrebno ukupno 526 dana, odnosno manje od jedne i po godine, što znači da u maju 2021. godine neće biti niti jedna nezaposlena osoba u RS. Ovo je naravno moguće jedino na zvaničnoj RTRS u izvještajima Zore Vidović, Radovana Viškovića i Vjekoslava Petričevića“, kazala je Trivićeva.\nU „Istinitim i neobjavljenim vijestima RTRS“, podsjetili su i da je javni servis zbog svog izvještavanja o skupu „Pravda za Davida“ 5. oktobra prošle godine, kažnjen od strane RAK-a sa 16 hiljada maraka.\n„Vlada RS dala je donaciju od 5 miliona maraka RTRS. Mi pitamo da li je to budžet za novih 312 laži, s obzirom da su ovu platili 16 hiljada maraka“, naglasio je Draško Stanivuković.\nMeđu obrađenim temama, našlo se i zapošljavanje u Gradskoj upravi Banjaluka, a bilo je riječi i o dešavanjima na sjednici NS RS održanoj prošle sedmice.\n„Iz režimskih medija čuju se jedino grube i teške riječi iz opozicionih parlamentarnih klupa, dok zvuka često nestane kada iz redova vlasti ospu salvu uvreda po neistomišljenicima. Vrijeđanja najviše dolaze od poslanika Ilije Tamindžije, kome se sprema povelja opštine Nevesinje na Mitrovdan, dok je drugi po redu Kostadin Vasić, već primio nagradu zbog svog ponašanja, a to je optužnica zbog premlaćivanja komšije i rođaka zbog čega je prethodno već dva puta osuđivan“, poručila je poslanik Jelena Trivić.\nPosebna pažnja „Istinitih vijesti“ bila je zaduženost Republike Srpske i izvještaj resornog ministra Zore Vidović. Trivićeva je podsjetila da je Srpska duplo više zaduženija od FBiH. Poslanici PDP-a pitaju i da li će se nastaviti praksa da javni servis prekida prenos sjednice NS RS zbog košarkaške utakmice?! Postavljaju i pitanje, da li će promjena mišljenja člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika o tome da treba dozvoliti građanima iz samoproglašenog Kosova da putuju u BiH, uticati i na druge stavove?!\n„Da li je očekivati u skorijem periodu promjenu stavova oko članstva u NATO, ANP-a ili priznavanja Kosova nakon prijateljskih, a moglo bi se reći i bratskih zagrljaja sa Tačijem“, dodao je Stanivuković.\nIz opozicije su pozvali građana da i naredne nedjelje dođu ispred zgrade RTRS kada će opet čitati „Istinite vijesti“.


Obama: Gadafi mora da ode\nAmerički i čileanski predsednici, Barak Obama i Sebastijan Pinjera na početku zvanične posete predsednika SAD Čileu, 21. mart 2011.\nPredsednik Barak Obama je danas rekao da je politika Sjedinjenih Država da Moamer Gadafi mora da ode sa vlasti, ali da to nije cilj vojne operacije.\nGovoreći u Santjagu u Čileu, na zajedničkoj konferenciji za novinare sa svojim čileanskim kolegom Sebastijanom Pinjerom, Obama je objasnio da američka vojska podržava međunarodnu akciju uspostavljanja zabrane letenja da bi se zaštitio libijski narod. On je dodao da postoji nekoliko faza misije i da će arapski svet "apsolutno" imati udela u tome.\nAmerički predsednik je takođe podsetio da Sjedinjene Države, osim vojne, imaju na raspolaganju i druge opcije koje će pomoći da se sprovede izolacija Moamera Gadafija, među kojima su i zamrzavanje sredstava i sankcije.\nSituacija u Libiji se razvija, rekao je Obama, i Sjedinjene Države budno prate događanja. Kako je objasnio predsednik SAD, prva faza misije - onesposobljavanje libijskih sistema protivavionske odbrane - je završena. Prema njegovim rečima, Sjedinjene Države su predvodile prvu fazu zbog sredstava kojima raspolažu, ali da će u "narednih nekoliko dana, a ne nedelja" Sjedinjene Države prebaciti odgovornost na koalicione partnere.\nLatinska Amerika ima važnu ulogu na svetskoj sceni\nPredsednik Obama je u Santjagu takođe rekao da svet sada mora da prihvati Latinsku Ameriku kao dinamičan region u razvoju, što ona uistinu i jeste.\nOn je naglasio da je kontinent miran, da su pobune potisnute u pozadinu i da su granični sporovi rešeni, tako da ceo region sve više doprinosi globalnom prosperitetu i bezbednosti.\nPredsednik je takođe zapazio da je Čile uključen u golobalnu ekonomiju i da trguje sa celim svetom.\nAmerički predsednik je prethodno, na sastanku sa svojim domaćinom, razmotrio ekonomsku i energetsku saradnju, kao i uzvraćanje na elementarne nesreće.\nČile je u februaru prošle godine pogodio jak zemljotres u kojem su stotine ljudi poginule. Predsednik Obama i prva dama Mišel Obama će večeras prisustvovati zvaničnoj večeri koju im u palati La Moneda priređuje predsednik Pinjera.


Plaćate karticom mali iznos, prodavac ima pravo da odbije – Bankar.rs\nHome/BANKE/Plaćate karticom mali iznos, prodavac ima pravo da odbije\nUšao sam u apoteku da kupim navlake za obuću. Budući da jedan par košta deset dinara, a ja sam planirao deset, račun je bio tačno 100 dinara. Međutim, kada sam želeo da platim karticom, prodavačica mi je rekla da naplatu karticom za tako male iznose ne vrše, jer im se ne isplati – iznenađeno priča Igor A. iz Beograda.\nDa ovo nije jedini slučaj, potvrđuju i brojni čitaoci “Blica” koji su se sličnim povodom javili. Zbog toga, obratili smo se Narodnoj banci Srbije da nam pojasni da li je tako neštu u skladu sa pravilima?\nTa odluka u velikoj meri zavisi od troškova, na koje su posebno osetljivi manji trgovci. Visoki troškovi prihvatanja platnih kartica – trgovačke provizije, posledica su pre svega neopravdano visokih međubankarskih provizija. U trgovačku proviziju najčešće su uključeni troškovi međubankarske naknade, kartičnih sistema i ostali operativni troškovi koje banka prihvatilac ima.\nStruktura tih troškova se razlikuje u zavisnosti od kartičnog sistema i banke prihvatioca (banke koja je omogućila trgovcu korišćenje POS uređaja), a najčešće sadrže procentualne troškove u zavisnosti od iznosa transakcije plus fiksne troškove po transakciji.\nKako je NBS zaštitila trgovce?\n1. Međubankarske provizije snižene sa prosečnih 1 odsto na 0,2 odsto za transakcije debitnim karticama i 0,3 odsto za transakcije kreditnim karticama, sa prelaznim periodom od šest meseci, počevši od 17. decembra ove godine, kada će međubankarske provizije biti ograničene na maksimalnih 0,5 odsto za debitne i 0,6 odsto za kreditne kartice.\n2. Sem ograničavanja međubankarskih provizija, u skladu sa Zakonom, počev od 17. decembra, banka prihvatilac je dužna je da trgovcima ponudi trgovačke naknade pojedinačno za različite brendove i različite vrste kartica (a oni se na tržištu značajno razlikuju).\ngotovina ili kartice plaćanje karticom\nPoslednji trzaji života Beogradske berze\nRadnici se stalno menjaju: Ovo su poslovi koje niko neće


taj Pet Apr 17, 2009 5:59 pm\nPočev od poslednje trećine 16. veka, prilike u Otomanskoj imperiji bile su beznadežno nepovoljne za štampanje srpskih knjiga. iako je većina Srba živela u granicama te države, srpske knjige štampane su isključivo van njenog područja sve do druge polovine 19. veka. Posle mračnog i mučnog 17. stoleća, iz koga su ostale samo dve već pomenute srpske knjige, izvesna renesansa nastupila je u 18. veku, pošto je srpska knjiga stekla novo tržište u zemljama Habsburškog carstva, gde je sada živeo veliki deo Srba. Međutim, tamošnje vlasti, u nadi da će Srbi, ostavljeni bez prosvete, i srpska pravoslavna crkva lišena neophodnih knjiga - lakše popustiti pritisku da prime crkvenu uniju s Rimom, odbijali su uporno ponavljane molbe poglavara srpske crkve da se dozvoli osnivanje srpske štamparije. Dovijajući se, srpski mitropoliti su uspeli da štampaju nekoliko važnih knjiga (sad već ruskom redakcijom crkvenoslovenskog jezika) u Rimniku u Vlaškoj (1736, 1755, 1761) i u Jašiju u Moldaviji (1765). Drugi izlaz, takođe zaobilazan i sasvim nedovoljan, nađen je u bakroreznim izdanjima, koja su uz materijalnu potporu crkve, izdavali sami umetnici bakroresci (Hristifor Žefarović u petoj deceniji 18. v., Zaharije Orfelin u kasnijem periodu).\nPublikovanje srpskih knjiga dobilo je jači zamah od 1761, kada je venecijanski štampar Dimitrije Teodosije, Grk , otvorio i ćirilski odsek svoje štamparije. Štampajući pravoslavne crkvene knjige, on je, da bi otklonio nepoverenje srpskog sveštenstva prema knjigama koje dolaze iz katoličke sredine, na naslovnu stranu stavljao podatak da je knjiga štampana u Moskvi, Kijevu ili Sankt Petersburgu. Uprkos svojoj materijalnoj netačnosti, te su tvrdnje bile blizu istine. Naime, Teodosije je za potrebe srpske crkve preštampavao ruske crkvene knjige. Za desetak godina iz njegovog preduzeća izašlo je preko četrdeset knjiga namenjenih Srbima. Austrijske vlasti najzad su shvatile da je zabrana osnivanja srpske štamparije kontraproduktivna jer otvara vrata nekontrolisanom ruskom uticaju, a takođe i poslovnoj dobiti inostrane (venecijanske) firme, umesto da te prihode ubere neka austrijska. Godine 1770. bečkom štamparu Jozefu Kurcbeku odobreno je monopolsko pravo na štampanje srpskih knjiga. Dajući takvu privilegiju bečkom preduzetniku, koji uz to nije bio Srbin, austrijska vlast je osigurala čvrstu kontrolu nad srpskom književnom produkcijom. U konkurentskoj utakmici Kurcbek je bio u povoljnijem položaju nego Teodosije, koji je ipak uspeo da objavi još nekoliko knjiga namenjenih Srbima, i uz to monumentalno delo Srbina Zaharija Orfelina Istorija Petra Pervago, namenjeno ruskim čitaocima i pisano ruskim jezikom. Posle smrti Dimitrija Teodosija njegov naslednik Pane Teodosije nastavio je da izdaje pored ostalih i srpske knjige. Sve do 1786. godine Kurcbekova štamparija je srpske knjige štampala isključivo crkvenom ćirilicom tj. starim, iz srednjeg veka nasleđenim tipom ćirilskih slova. tek tada izašlo je iz te štamparije prvo izdanje štampano modernom ćirilicom tzv. građanskom azbukom, oblikovanom prema stilu latiničkih štampanih slova i uvedenom u Rusiji početkom 18. veka po naređenju Petra Velikog. Sami srpski pisci, a i štamparije van austrijske teritorije, pokazali su se mnogo manje konzervativnim. Tako je još 1754. izašla u Sankt Petersburgu Istorija o Černoj Gori crnogorskog mitropolita Vasilija Petrovića, 1768. u Veneciji Slaveno-serbski magazin Zaharija Orfelina, 1772. u istom gradu njegova već pomenuta biografija Petra Velikog, a 1783. u Lajpcigu Život i priključenija Dositeja Obradovića - da pomenemo samo najznačajnija dela.\nPreokret je nastao teka 1832. godine, kada je u Beogradu, pod vladom kneza Miloša Obrenovića, proradila Knjaževska srpska pečatnja (kasnije Državna štamparija, danas Beogradski izdavačko-grafički zavod). Dobro opremljena i agilna, ta nova ustanova odmah je preuzela na sebe znatan deo književne produkcije među Srbima. Uskoro zatim, i crnogorski vladar, vladika i pesnik Petar II Petrović Njegoš postarao se da njegova mala i siromašna zemlja stekne svoju štampariju. Monopol štamparije Peštanskog univerziteta tako je izgubio smisao. Već 1836. Pavle Janković dobija privilegiju za otvaranje srpske štamparije u Novom sadu, a 1841. slično odobrenje izdato je Jovanu Kauliciju. Zanimljivo je da je prvi bio sinovac Emanuela Jankovića, kojem je 1790. bila uskraćena takva dozvola, a drugi sin Damjana Kaulicija, koji je tada doživeo istu sudbinu.\nmoja kapa ljubav nevidljiva komedija kuca temu maska zitu lovac


Старчевић и Товиловић о интезивирању сарадње у области техничког законодавства\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nStarčević i Tovilović o inteziviranju saradnje u oblasti tehničkog zakonodavstva\nPomoćnik ministra privrede Aleksandar Starčević razgovarao je danas sa pomoćnicom ministra privrede i preduzetništva Republike Srpske Sonjom Tovilović o unapređenju i inteziviranju saradnje u oblasti tehničkog zakonodavstva i imenovanja tela za ocenjivanje usaglašenosti industrijskih neprehrambenih proizvoda.\nPredstavnici Ministarstva privrede su kolegama iz Republike Srpske preneli iskustva iz oblasti celokupnog sistema infrastrukture kvaliteta (tehnički propisi, akreditacija, standardizacija, metrologija), kao i pregovora sa EU u okviru pregovaračkog poglavlja 1 – Kretanje robe.\n„Saradnja ima cilj da omogući lakši pristup proizvođačima iz Srbije i Republike Srpske na oba tržišta, kroz olakšavanje administrativnih postupaka za stavljanje proizvoda na tržište“, rekao je Starčević.\nPomoćnik ministra je ukazao i da je dogovoreno iniciranje i davanje podrške akreditovanim laboratorijama iz Srbije kako bi otvorili takve laboratorije u Republici Srpskoj.\nTovilović je istakla da je na sastanku dogovorena konkretizacija dalje saradnje i zahvalila kolegama iz Ministarstva privrede na razmeni iskustva.\nPočetna»Vesti»Starčević i Tovilović o inteziviranju saradnje u oblasti tehničkog zakonodavstva


Neredi za Prvi maj u Berlinu: Povrijeđeno 30 policajaca, uhapšeno 240 osoba - Portal 072info\nNeredi za Prvi maj u Berlinu: Povrijeđeno 30 policajaca, uhapšeno 240 osoba\nTrideset policajaca povrijeđeno je kada su demonstranti bacali pirotehniku, flaše i kamenje tokom protesta zbog socijalne nejednakosti.\nPribližno 30.000 demonstranata izašlo je u subotu u Berlinu na ulice tokom Međunarodnog dana rada, 1. maja, saopćila je u nedjelju berlinska policija i dodala kako je 30 njenih pripadnika povrijeđeno nakon što je protest postao nasilan.\nUhapšeno je 240 ljudi, objavila je Barbara Slowik, šefica policije Berlina za lokalni medij rbb24.\n– Nasilni protesti su nešto zbog čega veoma žalim – dodala je Slowik, prenosi Tanjug, pozivajući se na Reuters.\nPolicajci su povrijeđeni kada su demonstranti bacali pirotehniku, flaše i kamenje tokom protesta zbog socijalne nejednakosti. Skup je osiguravalo oko 5.600 policajaca, koji su odgovorili suzavcem, a morali su upotrijebiti i vodene topove kako bi ugasili zapaljene kontejnere, barikade i automobila.\nDemonstracije su održane u još nekim njemačkim gradovima, uključujući Hamburg i Lajpcig.\nPrethodni članakŠestogodišnje dijete udavilo se u septičkoj jami\nSljedeći članakRazvili biznis u srednjoj Bosni: Fosilne ostatke slonova i dinosaurusa preprodaju za 1.500 KM


1. Svrha prikupljanja podataka\nPodatke prikupljamo da bismo pružili bolje usluge i korisničko iskustvo svim našim korisnicima.\n2. Korisnički pristanak\nKorišćenjem aplikacije prihvatate politiku privatnosti i dozvoljavate korišćenje podataka u skladu sa njom.\n3. Praćenje reklama\nKompanije koje dostavljaju reklame u aplikaciju mogu koristiti i sakupljati anonimne podatke o interesovanjima korisnika sa ciljem prilagođavanja sadržaja i reklama unutar aplikacije kao i na drugim sajtovima i aplikacijama. Interesovanja i podaci o lokaciji mogu biti povezani sa telefonom, ali ne i sa identitetom korisnika.\n4. Treća lica\nKompanije za analitiku aplikacija mogu pristupati anonimnim podacima (poput IP adrese ili indentifikatorima uređaja) da bi nam pomogle da razumemo kako su naši servisi korišćeni. Ovi podaci su korišćeni samo uz našu kontrolu, i sa nama su podeljeni u združenoj formi. Nikakvi podaci o konkretnim korisnicima se ne dele sa nama.\n5. Cene i Uslovi Kupovine\nKorišćenje aplikacije Novine Srbija je u potpunosti besplatno. Međutim korisnici unutar aplikacije mogu kupiti premium nalog koji uklanja prikazivanje reklamnih materijala iz aplikacije za tog korisnika. Kupovina se vrši pomoću Google naloga i Google Pay platforme uz korišćenje servisa Revenue Cat. U slučaju kupovine premium naloga, on ostaje trajno otključan i povezan sa Google nalogom sa kog je izvršena kupovina. Servisi Google Pay i Revenue Cat skladište podatke o kupovinama, koje mogu povratiti čak i nakon gubljenja svih korisničkih podataka sa same aplikacije, pod uslovom da je na telefonu aktivan nalog koji je korišćen za kupovinu.\n6. Linkovi ka drugim veb stranicama\nNaše usluge sadrže linkove ka drugim veb stranicama. Klikom na linkove koji su prisutni u aplikaciji bićete preusmereni na veb stranice trećih lica. Mi ne kontrolišemo pristup veb stranicama trećih lica. Ove stranice mogu sačuvati cookie-e ili druga dokumenta na vašem uređaju. Svi vidovi interakcije sa veb stranicama se vrše na odgovornost korisnika.\nUkoliko imate bilo kakav problem sa politikom privatnosti, molimo Vas da nas kontaktirate na info@k7tech.agency.\nPolitika privatnosti je podležna promenama u svakom trenutku. Promene će biti objavljivane na ovoj veb stranici.


OSNIVANJE FIRMI – OSNIVANJE DOO - Advokatska Kancelarija Beograd\nOSNIVANJE FIRMI – OSNIVANJE DOO\nŽelite da pokrenete biznis i osnujete firmu u Srbiji? Saznajte kako da to najjednostavnije učinite.\nNa sreću, danas, više nije komplikovano osnovati i registrovati firmu – privredno društvo (zakonski naziv), kao što je to nekada bio slučaj. Celokupan proces osnivanja i registracije firme u nadležnom registru može biti obavljen za samo dva dana! Prvo pitanje koje sebi i vašem advokatu za osnivanje firmi postavljate kada je reč o osnivanju firme tiče se oblika (forme) privrednog društva za vašu firmu. Ako je u pitanju mali ili srednji biznis koji planirate da pokrenete sami ili sa nekolicinom vama bliskih ljudi, nema dileme da je najbolje firmu osnovati u formi društva sa ograničenom odgovornošću (DOO). Inače, ova forma privrednih društava je ubedljivo najzastupljenija u domaćoj poslovnoj praksi.\nDRUŠTVO SA OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU – GLAVNE PREDNOSTI\nKao glavna prednost kod društava sa ograničenom odgovornošću (DOO) javlja se činjenica da članovi društva ne odgovaraju za obaveze društva svojom imovinom. Dakle, kod ove forme privrednog društva, osnivači su maksimalno zaštićeni jer njihova imovina ne može da bude predmet potraživanja za obaveze koje je preduzelo samo privredno društvo. Privredna društva koja se osnivaju u formi DOO, po pravilu, imaju mali broj članova, najčešće jednog, dvojicu ili trojicu, koji su koji su povezani prijateljskim relacijama.\nU formi DOO-a mogu da se obavljaju gotovo sve privredne delatnosti, osim delatnosti banaka i drugih specijalizovanih finansijskih delatnosti. Sa druge strane, DOO ne može da privlači veliki kapital putem emitovanja svojih udela trećim licima, kao što je to slučaj sa akcionarskim društvom. Međutim, to ovde, po pravilu, i nije nedostatak jer osnivači DOO-a žele da kao poslovne partnere imaju svega par ljudi u koje imaju veliko poverenje pri čemu nemaju megalomanske finansijske apetite.\nPOSTUPAK OSNIVANJA DOO – ŠTA JE SVE POTREBNO?\nOsnivanje DOO, kao i svih drugih formi privrednih društava, se vrši pred Agencijom za privredne registre. U ovoj agenciji (APR) se vodi registar privrednih društava u koji se upisuju svi relevantni podaci i kasnije promene podataka DOO. Postupak registracije je veoma brz, pa tako možete očekivati da će već dva dana od podnošenja prijave vaša firma biti registrovana u APR-u.\nPre nego što se upustite u rešavanje ostalih formalnosti, potrebno je da odaberete poslovno ime za vašu firmu. Poslovno ime se sastoji iz tri komponente: naziva, oznake forme (u našem slučaju DOO), i ima sedišta firme. Naziv firme mora da bude originalan, tako da morate da odaberete neki naziv koji već nije registrovan. Da bi ste bili sigurni da je naziv originalan, potrebno je da pozovete APR i raspitate se da li je neka firma već registrovana pod tim nazivom.\nŠta se sve mora priložiti APR-u radi osnivanja DOO-a?\n1) Jedinstvena registraciona prijava, čiji obrazac se nalazi na sajtu APR-a. U ovu prijavu se unose osnovni podaci o vašoj firmi.\n2) Ugovor/odluka o osnivanju, u zavisnosti od toga da li DOO osniva jedno (odluka) ili više lica (ugovor). Predstavlja osnivački (konstitutivni) akt društva i pri čemu se potpisi na istom moraju overiti kod javnog beležnika. Ugovor/odluka o osnivanju moraju da sadrži najvažnije podatke o DOO, kao što su: lično ime i prebivalište osnivača, poslovno ime i sedište, pretežnu delatnost, ukupan iznos osnovnog kapitala, podatke o ulozima, podatke o udelima i dr. Za sastavljanje ovog ugovora najbolje je da se obratite advokatu za osnivanje firmi.\n3) kopije ličnih karata za osnivače – naše državljane odnosno kopija pasoša za osnivače – strance\n4) dokaz o uplati naknade za registraciju osnivanja – 4.900,oo dinara i naknade za registraciju i objavu osnivačkog akta – 1.000,oo dinara\nZahvaljujući jednošalterskom sistemu registracije, DOO će od APR-a istovremeno sa donošenjem resenja o osnivanju dobiti i matični broj, kao i poreski identifikacioni broj (PIB).\nKOLIKI JE MINIMALNI OSNIVAČKI KAPITAL DOO?\nMinimalni osnivački kapital DOO iznosi 100 dinara. Osnivački kapital se formira na osnovu uloga osnivača. Ulozi osnivača mogu da budu novčani i nenovčani (stvari i prava). U momentu osnivanja DOO dovoljno je da se upišu ulozi osnivača (registrovani kapital), pri čemu oni, po zakonu, imaju rok od 5 godina da te uloge uplate odnosno unesu u ovo privredno društvo. Dakle, hipotetički je moguće osnovati DOO bez uplate niti jednog dinara!\nŠTA DALJE, NAKON ODLUKE O OSNIVANJU?\nNakon što se preuzme rešenje o osnivanju DOO, sledeći korak je izrada pečata firme. Ovu uslugu pružaju brojne pečatoreznice u blizini APR-a, a cena se kreće između 1.500,oo – 4.000,oo dinara. Posle toga, potrebno je otvoriti dinarske i devizne račune kod poslovne banke/banaka. Kada završi sve ove formalnosti, osnivači DOO mogu da angažuju knjigovodstvenu kuću koja bi vodila njihove poslovne knjige i podnosila odgovarajuće finansijske izveštaje APR-u ili da pak sami obavljaju ovaj posao (posredstvom svojih zaposlenih).\nZa više informacija i pomoć oko osnivanja firme i drugih pitanja iz domena advokatska kancelarija za privredno pravo najbolje je da se obratite za stručnu pomoć advokatu za osnivanje firmi.


Šesta etapa istumbala plasman u Kini - 2Bike.rs\nČetvrtak, 28. novembar 2013\nRezultati šeste etape trke „Oko jezera Pojang“ u Kini drastično su promenili generalni plasman! Vođstvo i plavu majicu u ovoj trci oko najvećeg kineskog jezera, koja ima nagradni fond od 200.000 dolara, preuzeo je Nikolas Grem Douson (Australija) ali ga u stopu prate (nemaju zaostatak) Žilijen Lipon (Francska) i Vahid Gavari (Iran). San Kin Vu iz Hong Konga na četvrtom mestu ima sedam sekundi zaostatka. Do ove etape vodeći Uzbegistanac Ruslan Karimov završio je na 33. mestu sa 1,13 minuta zaostatka i pao je na čak deseto mesto u generalnom plasmanu. Marko Stanković, biciklista CCN Metalca, na ovoj trci u majici internacionalnog tima CCN, koji je do šeste etape bio među 20. u generalnom plasmanu probio se, prema nezvaničnim rezultatima, među prvih 15.


RTS :: Brnabić sa ambasadorima Češke i Mađarske\nPolitika Brnabić sa ambasadorima Češke i Mađarske\nponedeljak, 28. sep 2020, 13:46 -> 15:42\nPremijerka Ana Brnabić razgovarala je sa ambasadorom Češke Tomašom Kuhtom, koji joj je uručio pismo potpredsednika češke vlade i ministra trgovine Karela Havličeka u kojem se ističe veoma dobra ekonomska saradnja sa Srbijom i značaj koji naša zemlja ima za češke investitore.\nKontinuirano povećanje robne razmene Srbije i Mađarske\nPredsednica Vlade Ana Brnabić razgovarala je sa ambasadorom Republike Mađarske Atilom Pinterom o daljem nastavku saradnje i unapređenju bilateralnih odnosa dveju zemalja, navodi se u saopštenju Kancelarije za saradnju sa medijma.\nAmbasador je premijerki Brnabić uručio rođendansku čestitku mađarskog premijera Viktora Orbana, u kojoj je predsednici vlade poželeo puno uspeha na ličnom i profesionalnom planu.\nOrban je, u čestitki, naglasio značaj dobre saradnje Srbije i Mađarske koja počiva na uzajamnom poštovanju i zajedničkom radu, a koja je primer drugima u regionu.\nTakođe, premijerka Brnabić je zahvalila na pomoći koju je Mađarska uputila Srbiji u vidu značajnih medicinskih sredstava tokom pandemije kovid 19.\nPredsednica Vlade je ukazala i na kontinuirano povećanje robne razmene između dve zemlje, a u prilog tome navedeno je da je u periodu od januara do jula 2020. godine ostvarena trgovinska razmena u iznosu od preko milijardu evra.


Važne vesti stižu iz Britanije: Svop trgovanje na EU platformama još tri meseca - Biznis Telegraf.rs\n31/12/20 | 15:49\nUprava za kontrolu finansijskog tržišta (FCA) saopštila je da će privremeno dozvoliti britanskim finansijskim firmama da koriste platforme u 27-članom bloku, ali samo u ovom slučaju...\nDugo se čekalo na postizanje dogovora između dve strane: EU i Velike Britanije, a onda se to dogodilo 24. decembra, na katoličko Badnje veče, samo nedelju dana pre krajnjeg roka.\nPostignut trgovinski sporazum je ispisan na oko 2.000 stranica sa aneksima, a Britanski berzanski regulator je danas saopštio da će učesnicima na tržištu kapitala Velike Britanije dozvoliti da koriste platforme u Evropskoj uniji za svop trgovinu u narednom periodu do tri meseca, kako bi se izbegli potencijalni poremećaji na tržištima.\nNakon konačnog istupanja Britanije iz EU, večeras u 23:00 sata po srednjoevropskom vremenu, akteri na finansijskim tržištima u Ujedinjenom Kraljevstvu i EU suočili bi se sa nemogućnošću međusobnog svop trgovanja.\nUprava za kontrolu finansijskog tržišta (FCA) saopštila je da će privremeno dozvoliti britanskim finansijskim firmama da koriste platforme u 27-članom bloku, ukoliko nemaju sklopljene aranžmane za obavljanje te vrste trgovine negde drugde, na primer u Sjedinjenim Državama.\n"Razmotrićemo do 31. marta 2021. da li tržišna ili regulatorna kretanja zahtevaju preispitivanje našeg pristupa", navodi se u saopštenju FCA.\nVideo: Britanija se suočava sa najvećom političkom krizom u 21. veku\nbritanski berzanski regulator


Izvor: Radio 021, 17.Feb.2017, 20:13\nSagovornici lista Danas ističu da je Vujović "najozbiljniji kandidat jer je tehnokrata, ugledni ekonomista", kao i da bi se njegovim izborom "sprečio sukob suprotstavljenih frakcija u SNS-u".\n"Dušan Vujović bi bio najbezbolnije >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << rešenje. On ima izuzetnu reputaciju kao stručan, stamen, pouzdan i praktičan čovek", komentarišu izvori Danasa.\nIpak, kako se navodi, nije otpisan ni aktuelni šef srpske diplomatije i lider Socijalističke partije Ivica Dačić kada je o Vučićevom "nasledniku" na premijerskom položaju reč. U tom kontekstu, navodi se da je Dačić "veoma koristan Vučiću", kao i da je značajno to što je pozvao birače socijalista da podrže Aleksandra Vučića u "predsedničkoj trci".\n"Pojedini krugovi na Zapadu ne bi bili oduševljeni kada bi Dačić seo u Vučićevu fotelju, budući da lider socijalista ima bliske političke veze sa Rusijom, ali on je, za razliku od Tomislava Nikolića, spreman da više balansira između Brisela i Moskve, pa se smatra boljim rešenjem od Nikolića, koji je izrazito proruski orijentisan i kao takav nije nimalo omiljen u briselskim i berlinskim krugovima", tvrde sagovornici Danasa.\nKao potencijalni kandidati za premijersku poziciju pominju se još i Nikola Selaković, Zorana Mihajlović, Nebojša Stefanović, ali i Ana Brnabić.\nKurir: MIHAJLOVIĆEVA: Vučić kandidat i pobednik na izborima, nema kompromisa ni trgovine\nBlic: Mihajlović: Vučić kandidat i pobednik na izborima, Nikolić bi podelu SNS\nBKTV News: Mihajlović: Vučić kandidat i pobednik na izborima\nN1 televizija: Mihajlović o Nikoliću: SNS ne govori loše o svojim članovima\n17.Feb.2017: Radio 021


Dr Olivera osvojila Vašington\nIzdanja pedagoškog fakulteta iz Jagodine ubuduće i u Kongresnoj biblioteci SAD\nPOSLE boravka docenta za metodiku nastave prirode i društva na Fakultetu pedagoških nauka u Jagodini dr Olivere Cekić Jovanović u Sjedinjenim Američkim Državama, uspostavljena je saradnja sa Kongresnom bibliotekom u Vašingtonu, koja će ubuduće biti bogatija i za sva izdanja visokoškolske ustanove iz grada pod Belicom.\n- Tokom novembra sam, zajedno sa još četvoro fakultetskih predavača iz Srbije, dobila stipendiju američke ambasade u Beogradu za učešće u programu koji je tamošnji centar za liderstvo u obrazovanju organizovao pod nazivom "Otvoreni svet". Glavna tema je bila doktrina po kojoj nastavnik za 21. vek najpre mora da poseduje socijalne veštine, te da radi timski, da je fleksibilan i spreman za rešavanje realnih problema iz okruženja, čemu se studenti uče kroz angažovanje na raznim projektima. Posebna priča je to što tamo, zbog odlične saradnje sa privrednicima, tačno znaju koji su stručnjaci firmama potrebni sve do 2025.\nNama to nedostaje, baš kao što je mana obrazovanja u Srbiji stavljanje akcenta na savladavanje znanja iz određenog predmeta, umesto da se usavršavamo u socijalnim i ostalim veštinama za rešavanje problema - kaže dr Olivera Cekić Jovanović.\nU SAD ju je, navodi ona, fasciniralo i postojanje programa bez časova, u kojima se studenti udružuju i kroz praktičan rad izučavaju probleme iz okruženja, a onda ih rešavaju sa profesorima i dekanima. Poeni koje tako steknu im se priznaju za predmet blizak oblasti koju su proučavali...\n- Za srednjoškolce je predviđeno i učenje na daljinu, to jest onlajn slušaju predavanja i polažu ispite, pa kada dođu na fakultet već imaju neke stečene poene. Neki tako mogu odmah da se upišu na treću godinu, jer im se priznaje naučeno u srednjoj školi - zaključuje sagovornik "Novosti".


(VIDEO) Chwarz Schilling: Trump i Putin su se dogovorili oko Bosne, Balkana, Srbije i Kosova. Dodik hoće bez rata da ostvari ciljeve velike Srbije - mojusk.ba\nTo bi otvorilo put još većim poremećajima koji se rijetko završavaju bez rata. Veoma iznenađuje da političari Evropske unije u Briselu, koji strogo odbacuju politiku promjene granica po etničkom principu, danas ne vide ovu opasnost i smatraju da su takva rješenja moguća. Koji su razlozi doveli do toga? Postoje spekulacije da Trump slijedi “dogovor” sa Putinom o podjeli uticaja na Balkanu između dvije velike sile Rusije i SAD-a.\nJa sam jos prosle godine ukazao na opasnosti po Balkan u slucaju da dodje do razmjene teritorija i prekrajanja granica po etničkim linijama izmedju Srbije i Kosova. To se narocito odnosi na Bosnu i Herzegovinu, gdje Dodik vec godinama prijeti referendumom i otcjepljenjem RS-a. Nedavno je jasno najavio da će, u slučaju da Kosovo bude priznato od strane UN-a, RS krenuti istim putem. Ide tako daleko da sada predviđa da ce i Hrvati u BiH krenuti istim putem.\nNa slican način je u 90im počeo strašni rat u Bosni. Sada Dodik povlači pogrešne paralele sa Kosovom i najavljuje da će ondašnje ciljeve ostvariti, ovaj put čak i bez rata.


Tramp promenio sastav izbornog štaba\nTramp na jučerašnjem skupu u Milvokiju\nRepublikanski predsednički kandidat Donald Tramp danas je promenio sastav svog izbornog štaba, manje od tri meseca pred predsedničke izbore u novembru. Tramp je postavio Stivena Benona, jednog od direktora konzervativnog veb sajta Brajtbart, na položaj izvršnog direktora kampanje i unapredio anketara Kelien Konvej za menadžera kampanje.\nTramp je naveo da ovi potezi ne umanjuju ulogu Pola Manaforta koji je bio na čelu izbornog štaba od kako je Tramp u junu otpustio bivšeg šefa Korija Luandovskog.\nManafort je od nedavno u fokusu pažnje zbog veza sa proruski orijentisanim, bivšim ukrajinskim predsednikom Viktorom Janukovičem, koji je zbačen sa položaja 2014. Do današnjih promena dolazi samo nekoliko dana pošto je dnevnik Njujork Tajms izvestio da je prema tajnim knjigovodstvenim beleškama, koje su pronašli ukrajinski istražitelji, 12,7 miliona dolara bilo namenjeno za isplatu Manafortu. Agencija Asošietid pres objavila je u sredu da je prema ukrajinskim izvorima Manafort tajno poslao 2,2 miliona dolara od novca koji mu je isplaćen dvema lobističkim firmama u Vašingtonu na način kojim je bilo prikriveno poreklo tog novca.\nManafort je demantovao da je primio bilo kakve tajne isplate za posao koji je obavljao u Ukrajini i istakao da su ti navodi “neosnovani, suludi i besmisleni.”\nNa jučerašnjem predizobrnom skupu u Viskonsinu, Tramp je apelovao na Afroamerikance, koji su postali izvor solidne podrške za demokrate u prethodnim decenijama, da promene stranku u novembru.”\n“Demokratska stranka uzima glasove Afroamerikanaca zdravo za gotovo. Oni jednostavno pretpostavljaju da će dobiti podršku a da nisu ništa učiniti za uzvrat. Iskoristili su afroameričke gradjane. Vreme je da se demokrate suoče sa konkurencijom za te glasove i vreme je da se obnove geta Amerike i odbaci neuspelo vodjstvo nameštenog političkog sistema.”\nTramp je u govoru aludirao i na nasilne proteste u Milvokiju proteklog vikenda posle ubistva 23-godišnjeg crnca od strane policije.\nMedjutim, ankete ukazuju da je Trampova podrška medju registrovanim Afroamerikancima ispod deset odsto.\nTramp je danas dobio prvi zvanični brifing o nacionalnoj bezbednosti, što je potez koji se obično preduzima kako bi se obezbedilo da svako ko bi mogao da bude izabran za presednika bude informisan kada stupi na položaj u januaru.\nTrampov često spontani retorički stil je podstakao izvesnu zabrinutost da bi on mogao da iznese u javnost neke informacije sa takvih brifinga.\nKlinton: Tramp ostaje "isti čovek"\nDemokratska predsednička kandidatkinja Hilari Klinton je na današnjem predizobrnom skupu u Klivlendu, u Ohaju, odbacila najnovije promene u Trampovom izbornom štabu rekavši da je on “isti čovek”, koji bi smanjio poreske stope za bogate dok bi ona primorala super-bogate da plate više. Takodje je sugerisala da pomenutete promene neće dovesti u red kampanju njenog rivala niti promeniti njegove prethodne uvrede izrečene muslimanima, roditeljima kapetana američke armije ubijenog u Iraku, kao ni zapaljive komentare o ženama i hendikepiranima.\n“Donaldu Trampu nisu potrebne poreske olakšice. Meni nisu potrebne poreske olakšice. Vreme je da najbogatiji Amerikanci, ko god da su, kao i korporacije i Volstrit plate svoj pravedni deo poreskih obaveza” , istakla je Hilari Klinton na skupu koji je privukao preko 2.300 ljudi u srednjoj školi Džon Maršal u Klivlendu.\nKlinton je ponovo obećala da neće podići poreske stope srednjoj klasi, mada republikanci navode da je ona tokom mandata u Senatu glasala u prilog budžetskog predloga demokratske stranke kojim bi se podigle poreske stope Amerikancima koji zaradjuju manje od 250.000 godišnje.\nDemorkatska predsednička kandidatkinja je predložila povećanje poreza od 4 procenta na prihode od preko pet miliona dolara čime bi se u suštini stvorila nova poreska lestvica od 43,6 odsto, dok bi oni koji zaradjuju više od milion dolara godišnje bili suočeni sa poreskom stopom od najmanje 30 odsto. Ona je takodje obećala da će eliminisati takozvane rupe u poreskom zakonu koje omogućavaju hedž fond menadžerima da plate niže poreske stope na svoje investicione profite.


Dugo se spekulisalo gde će karijeru nastaviti Nejmar, bilo je mnogo najava da će se vratiti u Španiju i zaigrati za madridski Real, ali je to reprezentativac Brazila odbacio. Odlučio je da ostane u Pari Sen Žermenu i povede ovaj klub ka tituli evropskog prvaka.\nSamo, da bi u tome "sveci" i uspeli, Nejmar smatra da su im potrebna pojačanja i on je već "predložio" dva. Tačnije, zahtevao je od čelnih ljudi da mu ispune želje.\nNaime, Brazilac je pred vlasnika izašao sa jasnim planom, te je poželeo da mu dovede vezistu Barselone Ivana Rakitića, kao i defanzivca Reala Marsela, preneo je "Don Balon".\nNejmarova želja nije čudna, pošto nikada nije krio koliko mu je hrvatski fudbaler dobar prijatelj, dok u reprezentaciji Brazila veoma uspešno sarađuje sa Marselom.\nSamo, ne pita se samo Nejmar niti PSŽ, već je potrebno da i dva najbolja španska kluba budu saglasna kako bi se ovi transferi ostvarili.


PODRŠKA KOMUNISTIČKOJ PARTIJI IRANA | Komunisti Srbije\nDragi drugovi, Partija “Komunisti Srbije” osudjuje politiku američke administracije i njenih izraelskih saveznika koja je u suprotnosti sa Poveljom UN. Naša partija je takođe zabrinuta zbog mogućnosti eskalacije događaja koji bi doveli do katastrofalnog rata sa nesagledivim posledicama za mir i stabilnost u tom regionu. Protivimo se uvođenju sankcija protiv Iranskog naroda koje bi dovele do teškog ekonomskog stanja, a što bi najviše pogodilo najsiromašnije delove stanovništva. Neće biti trajnog mira ne samo na Bliskom Istoku, već i u celom svetu, sve dok ne bude srušen kapitalizam. Drugarski pozdrav,\nAPEL KOMUNISTIČKE PARTIJE IRANA ZA PODRŠKU NA SOLIDNETU-U\nMi, dole potpisane komunističke i radničke partije osudjujemo odluku Trumpove administracije – koja je u potpunoj suprotnosti sa svetskim javnim mnjenjem – u prihvatanju SAD-a iz sporazuma o zajedničkom sveobuhvatnom planu akcije (JCPoA) za 2015. godinu, i opasnim posledicama koje iz toga proizilaze.\nSjedinjene Države? povlačenje 8. maja 2018. godine iz sporazuma JCPoA – potpisano između pet Stalnih članova Saveta bezbednosti plus Nemačka (P5 + 1) i Iran – značajno je povećao napetost u regionu i povećao opasnost od novog razarajućeg rata na Bliskom istoku. Osuđujemo i ponovno uvodjenje ekonomskih i bankarskih / monetarnih sankcija za Iran, što bi predstavljalo nezakonito kršenje međunarodnog sporazuma koji je ratifikovao Savet bezbednosti UN-a. I UN i IAEA su kritikovali povlačenje SAD i potvrdili da je Iranska strana ispunila sve svoje obaveze prema JCPoA. Akcije i politika američke administracije u vezi sa Iranom bile su – i dalje su usklađene sa onima iz vlada Izraela i Saudijske Arabije. Nedavna vojna agresija protiv Sirije, uključujući vazdušne napade koje su izvršile izraelske snage, pojačala je mogućnost sveobuhvatnog rata. Mi, dole potpisane partije, zabrinuti smo da ako se trenutni tok eskalacije agresije SAD i njenih saveznika na Bliskom istoku ne smanji i odmah ne zaustavi, onda postoji mogucnost za novi katastrofalni rat, sa nepredvidivim posledicama za mir i stabilnost u regionu. Naše partije oštro osuđuju bilo kakav vojni napad na Iran i / ili upotrebu ekonomskih sankcija koje bi dovele do gladovanja naroda u toj zemlji. Nadalje verujemo da će ove akcije imati katastrofalni uticaj na kontinuiranu borbu Iranskog naroda za mir, suverenitet, socijalnu pravdu, kao i ljudska i demokratska prava. Budućnost Irana i njegovog političkog sistema je unutrašnje pitanje iranskog naroda i samo njih – i odbijaju strane intervenciji na svoju zemlju pod bilo kojim izgovorom. Partije potpisnice ove izjave pozivaju sve snage da se na globalnom nivou angažuju na miru i razoružanju kako bi osudile politiku konfrontacije američke administracije i njenih izraelskih saveznika koji su u suprotnosti sa Poveljom UN. Trebali bi da se trude da osiguraju da nijedna vlada u svetu ne podržava sankcije protiv Irana i ne podleže pritisku Sjedinjenih Država.


U Makedoniji je u ponedeljak počela izborna kampanja, a građani izlaze na birališta 11. decembra. Parlamentarni izbori su u dva navrata odlagani zbog političke krize koja potresa zemlju već duže od godinu dana.\nKriza je izbila u februaru prošle godine kada je opozicija je optužila vladajuće konzervativce da su prisluškivali 20.000 ljudi među kojima i diplomate, policajce, sudije i novinare.\nTadašnji premijer Đorđe Ivanov odlučio je da pomiluje optužene čime je zaustavljen krivični postupak protiv više desetina političara. Odluka je ubrzo i poništena, a pomilovanje je izazvalo ulične proteste u gradovima širom Makedonije pod nazivom "Šarena revolucija".\n"Ako izgubi opozicija, kriza će se nastaviti. Nije lako reći u kojem obliku, ali je jasno da će stabilnost nastaviti da bude problem sve dok se ne obavi mirna smena vlasti, jer to je način da se demokratski rešavaju krize legitimnosti, o kojoj je ovde reč. Ako opozicija pobedi, trebalo bi očekivati jačanje vladavine prava i veću okrenutost Evropi uz povratak pouzdanja privrednika u napredak zemlje," kaže Vladimir Gligorov, ekonomista i ekspert Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije.\nNejasno je da li će na izborima učestvovati 10 ili 11 kolalicija i stranaka, jer mediji u Skoplju o tome različito izveštavaju. Deo medija navodi da je liste prijavilo 12 političkih subjekata, te da je Državna izborna komisija dve odbila.\nZa sada je poznato učešće Za bolju Makedoniju na čelu sa VMRO-DPMNE, Za promenu i pravdu koju predvodi opoziciona SDSM, VMRO Makedonija, Savez Albanaca - DPA, Juniti i NDR, kao i stranke DUI i DPA, PDP, LP i Besa.\nPravo glasa u Makedoniji ima 1.784.524 građana, dok 20.591 ima stalno prebivalište van Makedonije, preneli su lokalni mediji.\nAnaliza Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije upozorava i na rastući problem odliva mladih iz Istočne Makedonije koji predaju zahtev za državljanstvo u Bugarskoj kako bi dobili EU državljanstvo.\n"Prema podacima Eurostata u poslednjih nekoliko godina oko 250.000 mladih je napustilo Makedoniju, dok se za totalnu populaciju očekuje da padne ispod 1.5 miliona u narednih nekoliko godina", navodi se u analizi instituta.\nNeki od najvećih problema u Makedoniji su politička netolerancija, korupcija i pristrasnost, mešanje partijskih i državnih interesa, nekažnjavanje izabranih zvaničnika, kao i sloboda izražavanja i fer izveštavanje.\n"Većina građana nije saglasna sa korupcijom i ostalim karakteristikama vladanje trenutne vlasti. Pitanje je da li ima dovoljno poverenja u to da će opozicija stvarno promeniti stvari. A tu je i nejednak odnos snaga kada je reč o novcu i prisustvu u sredstvima informisanja. Više bi trebalo da rđavost vlasti dovede do glasnja za opoziciju nego što sama opozicija ima mogućnosti da ubedi javnost da glasa za nju," kaže Gligorov.\nMakedonski budžetski deficit, kao i visina javnog duga su takođe na nezavidnom nivou. Javni dug je porastao na 4,8 milijarde evra (51 odsto BDP-a) sa 1,5 milijarde (23 odsto BDP-a) u 2008. godini.\n"Pitanje je gde su potrošene 3,3 milijarde evra. Očigledno je - na izgradnju administrativnih zgrada, spomenika (700 miliona evra), povećanje penzija kako bi se kupili glasovi penzionera, upitne tendere... Još osam miliona evra je otišlo na plaćanje 2.000 zaposlenih koji se ne pojavljuju na poslu", kaže se u analizi na sajtu Međunarodnog instituta.\nDržavni budžet predviđa deficit u visini 310 miliona evra za 2017. godinu, kao i novo zaduživanje u visini od 300 miliona evra kako bi se pokrili stari dugovi.\nIako SAD pokušavaju da ojačaju svoj uticaj u Makedoniji, najviše kroz direktne sistemske intervencije i zakonodavstvo, evidentno je i da Ruska Federacija pokušava da ojača svoje prisustvo u ovoj zemlji.\nMeđunarodni institut navodi u svojoj analizi da su "simpatije za Putina uglavnom retoričke i dolaze iz romantičnog nacionalizma i pravoslavnih aspiracija" i da nemaju pravu političku osnovu.\n"Rusija pokušava da ojača svoj uticaj u regionu. Ovo se posebno odnosi na Srbiju, Crnu Goru i Republiku Srpsku, ali ovi procesi su takođe intezivni i u Makedoniji," naznačeno je u publikaciji instituta.\nU analizi se navodi i da se ovo najviše možda odnosi na Nikolu Gruevskog (VMRO-DPMNE) koji želi da pokaže svoju snagu i prevlast, dok gura pod tepih "poražavajuće ekonomske indikatore i pravu opasnost od raspada države".\n"Posmatrati Putina kao idola, dok vodite zemlju u EU i NATO članstvo, predstavlja balkansku verziju putinizma, koji je doživeo potpuni kolaps," navodi se u publikaciji insituta.\nŠto se tiče šansi za formiranje vlade, Gligorov navodi da bi socijalisti trebalo da formiraju koaliciju sa opozicionom albanskom partijom ili sa onom sa kojom se može formirati vlada. "Isto važi i za VMRO. Promene su potrebne na obema stranama, ali međuetnička koalicija je neophodna", kaže Gligorov.\nOno što ostaje nejasno je da li će posle izbora makedonska nova vlada imati snage da procesuira optužene i završi do kraja aferu prisluškivanje. "Vladavina prava bi trebalo da bude ishod, ali to nije moguće ako oni kojima bi trebalo da se sudi ostanu na vlasti. Ako ih izbori amnestiraju, javna šteta će biti velika," objašnjava Gligorov.


I ZVANIČNO OSNOVAN ODBOR Šukalo u posjeti SNS Trebinje | Trebinje Live\nI ZVANIČNO OSNOVAN ODBOR Šukalo u posjeti SNS Trebinje\nIdeja Stranke napredne Srpske /SNS/ živi u svim dijelovima istočne Hercegovine, istakao je danas u Trebinju Adam Šukalo, predsjednik SNS, posjećujući okružni i gradski odbor stranke u Trebinju.\nOn je istakao da se nada da će građani Hercegovine prepoznati njihove ideje i da će im se priključiti. Jedna od tih ideja, prema Šukalovim riječima, jeste i prevazilaženje problema u preduzećima koja posluju u Hercegovini, a koja imaju velike probleme sa redovnim izmirivanjem poreza i doprinosa.\n"Naš prijedlog se tiče načina kako da se rasteriti privreda i kako da se otvaraju nova radna mjesta. Tu se podrazumijeva 'čišćenje privrede' Republike Srpske, tako da se radnicima firmi koje moraju da idu u likvidaciju to jasno i kaže", kazao je Šukalo, dodajući da je njegovo mišljenje da su uništena javna preduzeća u kojima glavnu riječ vode partijski ljudi.\nOn je naglasio da takvim preduzećima trebaju da upravljaju menadžeri i to na bazi tržišnog poslovanja.\n"Smatramo da je vladavina prava osnovni razlog i način da bi jedna država i jedan prostor mogli da krenu putem reformi i napretka", kazao je Šukalo, podsjećajući da SNS više ne čini skupštinsku većinu u Narodnoj skupštini Srpske.\nProfesor Radovan Vraćević, član Glavnog odbora Srpske napredne stranke u Srbiji, istakao je da Trebinje ima velike mogućnosti da se pokrene prosvjeta, jer nije razvijena u onoj mjeri u kojoj bi trebala da bude.\nOn je kazao da je uspostavljen kontakt sa Univerzitetom u Novom Sadu, koji ima 80 doktora nauka u stalnom radnom odnosu i 14 fakulteta.\n"Za početak bi bilo najjednostovnije da se u Trebinju, sa manjim odjeljenjima, osnuju ekonomski, pravni i ekološki fakultet", kazao je Vraćević, dodajući da bi se na taj način zadržali mladi i privukli srednjoškolci iz okolnih mjesta.\nPrema informacija iz Gradskog odbora SNS Trebinje, koordinator okružnog odbora za Hercegovinu je Jovica Vlatković, a predsjednik odbora u Trebinju Srđan Bubalo, odbornik u Skupštini grada.\nTAGOVI: Politika SNS


Boris Miljković ovogodišnji dobitnik Nagrade Fondacije Tanja Petrović - LookerWeekly.com magazin\nBoris Miljković, reditelj i kreativni direktor, je ovogodišnji dobitnik Nagrade Fondacije Tanja Petrović, odlučili su članovi Upravnog odbora Fondacije. Ova nagrada se dodeljuje za izuzetan doprinos afirmisanju kulture i umetnosti u medijima i biće uručena 28. februara u 14h u Galeriji Artget u Kulturnom centru Begrada. U mnogim tekstovima se Boris Miljković naziva renesansnim čovekom. Taj opis je najprecizniji, jer se radi o umetniku, koji je lako prolazio kroz različite forme i izraze, uvek ostavši upečatljiv i poseban.\nBoris Miljković dobitnik je najvećih svetskih nagrada iz oblasti reklame i reklamnog filma, poput nagrade „Clio“, koja je ekvivalent za „Oskara“ u tom poslu. Napisao je nekoliko knjiga, učestvovao sa performansima na međunarodnim izložbama, radio je u pozorištu, na fakultetima, dugogodišnji je kreativni direktor RTS-a. Deo njegovog savremenog video rada je predstavljen na izložbama Muzeja moderne umetnosti (MoMa) u Njujorku i Muzeja savremene umetnosti u Hjustonu. Kreirao je video impresije performansa „Tišina Balkana“, koji je bio završni događaj Soluna Evropske prestonice kulture, 1997. godine.\nBoris Miljković je diplomirao na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. Karijeru je započeo kao asistent režije čuvene serije „Otpisani“, da bi u tandemu sa Branimirom Dimitrijevićem obeležio umetnički život Beograda i Jugoslavije. Svako ko iole poznaje ovdašnju pop kulturu, zna za emisije „Rokenroleri“, „Niko kao ja“, kao i brojne antologijske video spotove i filmove poput „Ruski umetnički eksperimenti“, „Šumanović – Komedija umetnika“. Kada kažemo „osamdesete“, mislimo upravo na sliku, koju je Boris Miljković napravio sa svojim prijateljima, taj „Novi talas“, jedan od najvažnijih umetničkih događaja u Jugoslaviji, koji do danas nije prevaziđen.\nDosadašnji laureati Nagrade Fondacije Tanja Petrović su: Milan Vlajčić, novinar, filmski i književnik kritičar, Žikica Simić, radijski autor, Bojana Andrić, urednica i autorka emisije „Trezor“, Petar Peca Popović, novinar, rok kritičar i publicista, Ivan Medenica, novinar, kritičar i umetnički direktor BITEF-a, Teofil Pančić, novinar, kritičar i kolumnista, SEEcult, Portal za kulturu Jugoistočne Evrope, i Goranka Matić, fotografkinja i istoričarka umetnosti.\nFondacija Tanja Petrović je osnovana u znak sećanja na prerano preminulu Tanju Petrović, koja je kao novinar, urednik i autor u medijskim redakcijama kulture, izdavačkim kućama, i kao gradski sekretar za kulturu u Beogradu, svoj profesionalni život posvetila kulturi i njenom promovisanju.


Datum kreiranja: subota, 25 novembar 2017\nNakon naše reakcije, Ministarstvo za rad poništilo je nezakonito raspisani konkurs za dodelu sredstava organizaciji koja bi pružala uslugu SOS telefona za žene žrtve nasilja.\nTS nije dobila zvaničan odgovor na inicijativu, ali je Ministarstvo saopštilo da je "stavilo van snage odluku o raspisivanju javnog poziva za udruženja radi pružanja usluga sos telefona za žene sa iskustvom nasilja", koja je doneta 10. novembra ove godine.\nPodsećamo, TS je u dopisu Ministarstvu i Upravi za javne nabavke ukazala da pribavljanje ove usluge treba da bude sprovedeno u skladu sa Zakonom o socijalnoj zaštiti i Zakonom o javnim nabavkama.\nMinistarstvo je najpre objavilo konkurs 31. 10. 2017. godine, a devet dana kasnije stavilo van snage, da bi ga zatim ponovilo 10. 11. 2017. godine.\nPošto je javna nabavka u ovom slučaju bila obavezna, svaka odluka Ministarstva da novac raspodeli na drugi način, pa bilo to i putem konkursa za organizacije civilnog društva, protivna je pravu, a takav ugovor bi bio ništav na osnovu člana 168. Zakona o javnim nabavkama. Zbog toga je jedino opravdano rešenje da Ministarstvo poništi konkurs, i da pomoć za žene žrtve nasilja obezbedi na zakoniti način.\nTS je u dopisu Ministarstvu ukazala da, ukoliko smatra da odredba Zakona o socijalnoj zaštiti, koja propisuje sprovođenje javne nabavke, nije dobra, Ministarstvo može da pokrene proces za njenu izmenu, ali nije ovlašćeno da raspodeljuje novac iz budžeta suprotno obavezujućim normama.


Ministar za rad, zapošljavanje i socijalnu politiku Slobodan Lalović potvrdio je da je predsednik Srbije Boris Tadić iskoristio svoje ustavno pravo i vratio Zakon o radu na ponovno izjašnjavanje u Skupštinu Srbije, koje će, kako očekuje, biti održano već naredne nedelje.\nMinistar finansija Mlađan Dinkić izjavio je da je vlada Srbije usvojila Nacrt zakona o prijavljivanju i evidentiranju oduzete imovine, koji bi uskoro trebalo da se nađe u skupštinskoj proceduri.\nPredsednik Koordinacionog centra Nebojša Čović izjavio je u Njujorku da Republika Srbija treba na Kosovu i Metohiji da bude uključena u ostvarivanja standarda pre razmatranja statusa južne srpske pokrajine, “naravno ukoliko taj proces ne vodi ka nezavisnosti” Kosmeta.\nNijedan od osam zadatih standarda na Kosovu i Metohiji nije ispunjen, izjavio je šef Misije Ujedinjenih nacija na Kosmetu [UNMIK] Seren Jesen-Petersen.\nPenzionisani general Vojske Republike Srpske [VRS] Milan Gvero doputovao je u Hag.Prema otpečaćenoj optužnici Tužilaštva Haškog tribunala, bivši članovi Glavnog štaba Vojske Republike Srpske, generali Milan Gvero i Radivoje Miletić počinili su nedela prema muslimanskom [bošnjačkom] stanovništvu s područja Srebrenice i Žepe 1995. godine.\nFudbaleri Partizana plasirali su se u osminu finala Kupa UEFA pošto su u Dnjipropetrovsku pobedili Dnjepar sa 1:0 u revanš meču šesnaestine finala. Pobednički gol postigao je Miroslav Radović u 87. minutu meča.\nSlavna francuska glumica Katrin Denev otvoriće večeras u Centru “Sava” 33. međunarodni filmski festival – Fest.\nSledeća objava SERVIS


Opada broj dece zaštićene MMR vakcinom\nZdravlje Autor:Jelena D. Petrović11. jul. 201718:11 > 18:24\nPostoji li opasnost od ponovne epidemije malih boginja u Srbiji? Podaci Instituta za javno zdravlje Srbije pokazuju da sa godinama drastično opada broj dece zaštićene MMR vakcinom protiv zauški, rubeola i malih boginja.\nU Beogradu je u 2016. trećina dece ostala nevakcinisana, a situacija nije ništa bolja ni u drugim većim gradovima. Stručnjaci kažu da je sve posledica neinformisanosti i neznanja.\nVeoma zarazna, bolest koja će u jednom naletu zaraziti svu nevakcinisanu decu – tako lekari opisuju virus malih boginja koji je nekada kosio oko dva i po miliona dece godišnje. Uvođenjem MMR vakcine sedamdesetih, broj obolelih je višestruko smanjen, a epidemije su se proredile.\nOd 2001. do 2012. godine roditelji u Srbiji nisu dovodili u pitanje vakcinu protiv malih boginja, pa je vi[e od 95 odsto dece primilo vakcinu. Procenat vakcinisane dece od tada počinje da opada, da bi za 2016. godinu bio na minimumu – 81 odsto. Drastičan pad beleži i Beograd, a prošle godine je tek 65 odsto dece primilo MMR vakcinu.\nŠta govore podaci, može li se ponoviti scenario od pre dve godine kada je Beograd pogodila epidemija malih boginja?\n„To znači da rizik i u Beogradu, odnosno našoj zemlji postoji, ukoliko se nastavi sa smanjenjem obuhvata dece MMR vakcinom“, kaže epidemiolog Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograda Leposava Garotić Ilić.\nIdemo ka tome, a Rumunija je tamo već stigla, upozorava imunolog Srđa Janković i dodaje – za godinu i po dana je u susedstvu od malih boginja obolelo skoro sedam i po hiljada, a umrlo više od 30 ljudi.\n„Kada se skupi kritična masa nevakcinisanih osoba u zajednici, a izloženost je stalno prisutna, epidemije će naravno početi da poprimaju sve veće razmere, to ne možemo nikako izbeći“, smatra imunolog Univerzitetske dečje klinike Tiršova dr Srđa Janković.\nIako je britanska studija, koja dovodi u vezu MMR i autizam, odbačena, a njen tvorac sankcionisan, kod roditelja strah od vakcine raste, kažu u Tiršovoj. On je, dodaju, razumljiv, ali neosnovan, što pokazuju sva relevantna naučna istraživanja.\n„Te dve pojave nisu ni u kakvoj drugoj vezi osim poklapanja vremena kad se dijagnostikuje autizam i vremena kada se daje vakcina, što je statistički neizbežno“, navodi Srđa Janković.\nLekari dodaju da je vakcinisanje bezbedno, a kontrola kvaliteta cepiva veoma rigorozna.\n„Sve vakcine se prvo kontrolišu u evropskoj Agenciji za lekove, a svaka serija vakcina kod nas se kontroliše u našoj agenciji za lekove i medicinska sredstva“, kaže Leposava Garotić Ilić.\nZato, saglasni su stručnjaci, iznenađuje borba dezinformacijama protiv civilizacijske tekovine koja je iskorenila mnoge zarazne bolesti. Antivakcinašima, koji kao razlog navode finansijski motiv, Janković poručuje da je udeo profita na vakcinama u celom svetu tek četiri odsto od ukupnog farmaceutskog profita.\nDnevnik u 19 (5.7.2022)


Ivanić: Za BiH ne može biti dobro nešto što dolazi iz Zagreba i Beograda – Cafe.ba\nSKOPLJE – Predsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić, koji je u dvodnevnoj posjeti Makedoniji danas je rekao da nije bio upoznat s detaljima Tiranske platforme, ali da sve što dolazi izvana ne može biti dobro za zemlju, objavio je makedonski portal Vesti.mk.\n– Vrlo dobro znam kao čovjek koji dolazi iz Bosne i Hercegovine da sve što dolazi izvana, kao što smo imali u BiH da je došlo iz Beograda i Zagreba, ne može biti dobro za zemlju – rekao je Ivanić na konferenciji za novinare.\nSastanak između Ivanića i Ivanova je bio usredotočen na bilateralne odnose, proces europske integracije, trenutnu situaciju u obje zemlje, situaciju u regiji, privrednu saradnju. Sutra će biti organizovan i poslovni forum u Skoplju. Takođe je razgovarano o otvaranju letova Skoplje – Sarajevo, kao i putovanju između dviju zemalja samo s ličnim kartama.


Inicijativa Zrenjanin je žedan organizuje Marš za vodu\nBeta 9. septembra 2021. 11:45\nGradjani Zrenjanina okupljeni oko inicijative „Zrenjanin je žedan“ pozvali su sugradjane da im se pridruže u velikom Maršu za vodu u subotu, u podne, u tom gradu.\nKako su najavili, okupljanje je na parkingu Kristalne dvorane odakle se kreće u protestni marš do glavnog gradskog trga i gradske kuće, gde će se obratiti javnosti.\nUkazali su da već skoro dve decenije gradjani Zrenjanina nemaju pravo na vodu i dostojanstven život i da isto toliko gradjane drže kao političke taoce zarad svojih sitnih interesa.\n„Nećemo više da čekamo i budemo taoci dok jedni odu, drugi dodju, treći osmisle, četvrti izvedu a svi se ugrade ne hajući za interese onih koji moraju biti na prvom mestu, ne hajući za gradjane Zrenjanina“, poručili su iz Inicijative „Zrenjanin je žedan“.\nOni zahtevaju čistu pijaću vodu u skladu sa pravilnikom o higijenskoj ispravnosti na česmama u zrenjaninskim domaćinstvima, dve litre vode po članu domaćinstva dok se ne reši „višegodišnji fijasko sa aferom zvana fabrika vode“.\nInsistiraju na krivičnoj odgovornosti svih koji su bili uključeni u taj posao, bez obzira da li su bili u prethodnoj ili su u sadašnjoj vlasti, a zatražili su i učešće javnosti i struke u svim tokovima pripreme i realizacije radova i finansija.\nInstitut za javno zdravlje Batut: Potvrđeno 13 slučajeva…\nKontaktna mreža na pruzi Stara Pazova-Novi Sad od sutra pod…


Nova EU pravila u organskoj proizvodnji važiće i za nas - Organska poljoprivreda\nSporazum o novim pravilima o organskoj poljoprivredi, koji je pre par dana potvrđen u Briselu, pojednostaviće i uskladiti mnoga pravila koja se odnose na proizvodnju organske hrane kako unutar Evropske unije tako i u zemljama koje nisu članice EU.\nPozdravljajući važan korak ka konačnom usvajanju nove uredbe, poverenik za poljoprivredu Evropske komisije Phil Hogan izjavio je kako je odluka Specijalnog komiteta za poljoprivredu, odnosno Saveta ministara EU, još jedan korak za organsku proizvodnju, koji osigurava da ovaj važan i brzorastući sektor može da nastavi da se širi pod jasnim pravilima. Takođe, usvajanje novog dokumenta važno je i za proizvođače iz zemalja nečlanica EU koji izvoze svoje proizvode organskih proizvoda u EU.\nSadašnja pravila, koja su na snazi već 20 godina, nisu odgovarala svrsi proizvodnje, te su verovatno usporavala razvoj sektora vrednog oko 27 milijardi evra, koji je narastao 125 posto u poslednjoj deceniji, zaključeno je na sednici Saveta ministara Evropske unije.\n-Moramo podržati rast ovog sektora omogućujući mu odgovarajuće zakonodavstvo. Ovaj će rast pomoći manjim proizvođačima, koji će sada moći da udruženi dobijaju sertifikate za svoje organske proizvode, kako bi iskoristili niže troškove sertifikovanja – rečeno je na sednici.\nTakođe, organski poljoprivrednici sada će imati pristup novom tržištu organskog semena koje će poboljšati biološku raznolikost, održivost useva i podstaći inovacije.\nTokom pregovora, koji su trajali više od tri godine, Komisija je u svakom trenutku imala na umu da evropski potrošači koji kupuju organske proizvode imaju određena očekivanja u pogledu sigurnosti, to jest garancije koju donosi organski logo EU.\nNovim pravilima ukinuti su izuzeci pa će tako ista pravila da vrede za sve organske proizvođače i proizvode koji se prodaju u EU, bilo da su proizvedeni u zemlji ili su iz uvoza. Strože mere predostrožnosti takođe će smanjiti rizik od slučajne kontaminacije ovih proizvoda nekim nedozvoljenim materijama, poručeno je iz Brisela uz ocenu da će i potrošači imati koristi jer će nova pravila podrazumevati veću raznolikost organske hrane i neprehrambenih proizvoda nego do sada (poput soli, plute ili eteričnih ulja).\n-Nakon ove odluke, nadam se da će zakonodavna tela ubrzano krenuti na zaključivanje sporazuma i olakšati njegovo stupanje na snagu 2021. godine. To će omogućiti sektoru da se adekvatno pripremi za novo razdoblje i novu zakonsku regulativu, kazao je Hogan.\nNova pravila stupiće na snagu 1. januara 2021. To će dati dovoljno vremena proizvođačima i trgovcima da se prilagode novim pravilima.\nPoslednja izmena 27 Nov, 2017 09:13\nTagovi: organska organska proizvodnja fil hogan


Organizacija društvenog aktivizma » Slučaj nestalih beba u formi rijalitija\nSlučaj nestalih beba u formi rijalitija\nОзнаке: nestale bebe, Saopštenja\nKomitet pravnika za ljudska prava osuđuje pristup temi nestalih beba u Srbiji u formi rijalitija, imajući u vidu da je usled kašnjenja ispunjenja obaveza Republike Srbije naloženih presudom Evropskog suda za ljudska prava – Zorica Jovanović protiv Srbije, u toku proces evaluacije pred Komitetom ministara Saveta Evrope. Na ovaj način grubo se povređuju prava roditelja koja su, dosadašnjim nepostupanjem nadležnih organa, već dovoljno ugrožena. Podsećamo da je pravo na privatan i porodičan život garantovano Ustavom i međunarodnim konvencijama i da su svi, uključujući i medije, dužni da se od ove povrede suzdrže.\nPozivamo Vladu Republike Srbije da preispita odluku kojom je Radišu Pavlovića, predstavnika udruženja „Za istinu i pravdu o bebama“, imenovala za člana Komisije za ispitivanje postupanja državnih organa u rasvetljavanju prijavljenih slučajeva nestale dece u Republici Srbiji. Radiša Pavlović svojim očigledno nezakonitim postupanjem i javnim istupima dovodi u pitanje kredibilitet cele Komisije, čiji su ostali članovi istaknuti predstavnici institucija.\nKomitet pravnika za ljudska prava ponavlja da je za efikasan rad svih institucija neophodno poverenje građana. Preduslov da građani povrate poverenje u institucije je transparantnost njihovog rada i inkluzivan proces izbora i imenovanja članova tela, koji, svojim postupcima i zalaganjem, pokazuju da im je u fokusu interes građana koje predstavljaju.


RASIM LJAJIĆ ZA "BLIC BIZNIS" Imamo najavu da će Priština uvesti takse i na STRANE BRENDOVE iz Srbije\nDobili smo jutros informaciju, da će na sednici Vlada Kosova doneti odluku da takse od 100 odsto uvedu i na međunarodne brendove koji se proizvode u Srbiji, rekao je za "Blic biznis" Rasim Ljajić, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija.\n- Istina, još je nepotvrđena informacija, ali ako je to tačno, bespredmetno je da vodimo dijalog na ovu temu, jer je loptica isključivo na terenu Brisela i Vašingtona. Ako oni ne mogu da nateraiju Prištinu na smanjenje taksi, onda ne znam kako misle da dalje posreduju u dijalogu Beograda i Prištine - rekao je Ljajić "Blic biznisu".\nKosovski ministar trgovine i industrije Endrit Šalja predložio je pre nekoliko dana uvođenje takse od 100 odsto i na sve proizvode i stranih kompanija koje proizvode u centralnoj Srbiji, među kojima je i „Koka-Kola”. On je objasnio da se u centralnoj Srbiji proizvodi devet međunarodnih brendova koji bi trebalo da budu oporezovani isto kao i srpski proizvodi.\nPodsećamo, Priština je uvela sredinom novembra takse od 100 odsto na proizvode iz centralne Srbije, a Ramuš Haradinaj je rekao da "sporazum CEFTA između Beograda i Prištine ne funkcioniše".\nTačijev savetnik: Vlada da razmotri ukidanje taksi na robu iz Srbije\nHaradinaj: Takse će biti ukinute kada Beograd prestane da deluje protiv Prištine\nSavetnik Hašima Tačija Bekim Čolaku je juče rekao da bi Priština trebalo da razmotri privremeno ukidanje mere o 100 odsto uvećanim taksama na robu iz Srbije.\nLjajić: Kraj krize će se završiti padom taksi ili padom prištinske vlade\nLJAJIĆ O NESTAŠICI HRANE NA KIM "Nema mleka, voća i povrća, Beograd će insistirati na ukidanju taksi"\nLjajić: "Kosovski uvoznici već idu na sever i ČEKAJU SRPSKU ROBU"


Talibani rasteruju masu na aerodromu u Kabulu - 18.08.2021, Sputnik Srbija\nČlanovi radikalnog pokreta „Taliban“ (organizacija zabranjena u Rusiji) otvorili su vatru u vis kako bi rasterali masu na aerodromu u Kabulu, javlja Si-En-En. 18.08.2021, Sputnik Srbija\n„Svuda su talibani…videli smo ih i slušali kako pucaju kako bi rasterali ljude… Oni ne pucaju u ljude, ne pokušavaju da ih ubiju. Međutim, naravno, kada pucate okolo, a na putu je masa civila u automobilima, ima i povređenih“, saopštio je dopisnik televizije.On je dodao da se na aerodromu nalazi mnogo ljudi koji se nadaju da će ući unutra.U ovom trenutku sve kopnene granične prelaze iz Avganistana kontrolišu militanti-talibani. Evakuacija stranih diplomata vrši se preko jedinog aerodroma u Kabulu koji kontrolišu SAD i druge države NATO-a.\n© AFP 2021 / WAKIL KOHSARVojni aerodrom u Kabulu\nČlanovi radikalnog pokreta „Taliban“ (organizacija zabranjena u Rusiji) otvorili su vatru u vis kako bi rasterali masu na aerodromu u Kabulu, javlja Si-En-En.\n„Svuda su talibani…videli smo ih i slušali kako pucaju kako bi rasterali ljude… Oni ne pucaju u ljude, ne pokušavaju da ih ubiju. Međutim, naravno, kada pucate okolo, a na putu je masa civila u automobilima, ima i povređenih“, saopštio je dopisnik televizije.\nOn je dodao da se na aerodromu nalazi mnogo ljudi koji se nadaju da će ući unutra.\nU ovom trenutku sve kopnene granične prelaze iz Avganistana kontrolišu militanti-talibani. Evakuacija stranih diplomata vrši se preko jedinog aerodroma u Kabulu koji kontrolišu SAD i druge države NATO-a.\n18 Avgust, 15:14


Sudska mafija (7): Slučaj Sonje Milićević iz Zaječara ili koliko pravosuđe može da bude prljavo – Glas Srbije Info\n04/11/2018 glassrbijeinfo Serbia, Vesti 0\nZaječarska javnost nije iznenađena što zamenik javnog tužioca u Višem javnom tužilaštvu u tom gradu Sonja Milićević nije izabrana za repbličkog tužioca za organizovani kriminal iz prostog razloga – nije prošla proveru! Da bi neko mogao da se bori protiv kriminala, uslov je da ne bude povezan s kriminalom. I taj uslov Sonja Milićević jednostavno nije ispunila…\nOd tada do danas, ona pokušava da se dodvori aktuelnim vlastima. Njen najnoviji pokušaj da avanzuje je lobiranje preko njenog dečka Ivana Markovića (iako je u braku) posredstvom Boška Ničića.\nInače, Sonja je dok je Ivan Marković bio Viši javni tužilac, svašta radila da bi zaposlila mlađeg sina koji je kao diplomirani geograf radio u Agenciji za bezbednost saobraćaja.\nSonja Milićević je čak uhapsila i Dragana Stojadinovića, direktora ZC Bor, bez ikakvih dokaza a za mnogo veću počinjenu štetu poštedela rukovodstvo ZC Zaječar.\nTo je uradila samo kako bi svom drugu inspektoru iz Bora (ime poznato redakciji) učinila uslugu jer Stojadinović nije hteo da mu isplati odštetu koju je ovaj trazio od njega.\nNakon toga, Sonja i njen „dragi“ Ivan Marković nastavljaju prljavi ples sa Ničićem i zataškavaju slučaj „Afera: Ekološka taksa“ kada su oštećeni svi građani Zajecara za 92 miliona dinara. Takođe zataškavaju i aferu „RUKOMETNI KLUB“ TEŠKU NEVEROVATNIH MILIJARDU I DVE STOTINE MILIONA DINARA u koju su umešani svi od Boška Ničića preko celog upravnog odbora kluba do čistačice.\nNestanak „samo“ tih milijardu i tri stotine miliona dinara dovodi do sloma budžeta grada Zaječara, a štetu danas plaćaju svi građani Srbije.\nDa podsetimo, Zoran Marković, brat Ivana Markovića bio je u dugogodišnjoj vezi sa Marinom, današnjom zamenicom gradonačelnika Ničića i preko nje je Ničić sarađivao i „talio“ se sa Markovićima.\nRikošet će otkriti i zašto su se dešavala ubistva i samoubistva u Zaječaru, jer ljudi nisu mogli da trpe nepravdu i povezanost ove cele organizovane kriminalne grupe u kojoj učestvuje veći broj tužilaca, sudija i policajaca.\nSonja Milićević zamenik javnog tužioca u Višem javnom tužilaštvu u Zaječaru kandidat za tužioca za organizovani kriminal\nVlada Srbije predložila je parlamentu listu kandidata za tužioce za organizovani kriminal i za ratne zločine, objavljeno je na sajtu skupštine.\nNa listi kandidata za tužioca za organizovani kriminal su sadašnji tužilac Miljko Radisavljević, advokat iz Čačka Mladen Nenadić, javni tužilac u Apelacionom javnom tužilaštvu u Beogradu Tomislav Kilibarda i zamenik javnog tužioca u Višem javnom tužilaštvu u Zaječaru Sonja Milićević.\nKandidati za tužioca za ratne zločine su zamenik javnog tužioca u Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu Snežana Stanojković, sudija u Apelacionom sudu u Novom Sadu Dejan Terzić, zamenik Republičkog javnog tužioca Đorđe Ostojić, zamenik Tužioca za ratne zločine Milan Petrović i zamenik Tužioca za ratne zločine Mioljub Vitorović.\nMinistar pravde Nikola Selaković rekao je da će poslanci odlučiti o tome kome će od navedenih kandidata, od kojih svi ispunavanju formalno-pravno, a pogotovo stručne uslove, poveriti mandat u narednih šest godina.\nOdbor je prihvatio i listu od 19 kandidata za nosioce funkcija javnih tužilaca u višim javnim tužilaštvima u Srbiji, kao i listu od 33 kanidata za nosioce tih funkcija u osnovnim javnim tužilaštvima\nSTRAŠNO: Žena satima ležala na ulici dok su je jele muve uneređenu i bolesnu!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Međunarodna podrška SEEIIST projektu\nDAMJANOVIĆ U ITALIJI 13. 12. 2019. 20:58 >> 20:58 0\nDAMJANOVIĆ U ITALIJI\nMeđunarodna podrška SEEIIST projektu\nU svojstvu predsjedavajućeg CEI naredne godine, Crna Gora će biti posvećena osnaživanju dobrosusjedskih odnosa, konstruktivnoj razmjeni mišljenja i ideja, kao i unapređenju dijaloga i projektno orjentisane saradnje među zemljama članicama CEI, kazala je ministarka nauke Sanja Damjanović na ministarskoj konferenciji o nauci i istraživanju koja se održava u Trstu, u Italiji.\nMinistarska konferencija obuhvatila je širok spektar tema sa akcentom na inovacije, visoko obrazovanje, naučna istraživanja, kao i unapređenje multilateralne naučne saradnje.\n“Cilj događaja, na kojem je učestvovalo šest ministara i dvanaest šefova delegacija zemalja CEI, bio je da se osnaži saradnja zemalja članica i identifikuju opcije i rješenja za važne regionalne i evropske izazove”, navodi se u saopštenju.\nNa kraju konferencije, ministri CEI zemalja usvojili su Deklaraciju o nauci u kojoj je, između ostalog, izražena podrška regionalnom projektu Međunarodnog instituta za održive tehnologije na prostoru jugoistočne Evrope (SEEIIST), ukazajući na značaj nauke i krupnih međunarodnih istraživačkih infrastruktura kao osnovnog alata za povezivanje zemalja regiona.\nU okviru plenarne diskusije pod nazivom “Naučna diplomatija i izgradnja kapaciteta”, ministarka Damjanović je predstavila projekat SEEIIST.\n“U skladu sa tematikom sesije, a imajući u vidu da je projektna aktivnost vezana za SEEIIST kandidovana kao jedan od događaja koji treba da se realizuje tokom predstojećeg crnogorskog predsjedavanja CEI, ministarka je istakla kako je ovaj projekat pružio jedinstvenu šansu Regionu da se po prvi put sredstvima naučne diplomatije bori za ostvarenje cilja koji bi za cijeli region predstavljao značajan naučni i tehnološki iskorak”, navodi se u saopštenju.\n„Zbog multidisciplinarne prirode, projekat bi unaprijedio saradnju nauke, tehnologije i privrede i predstavljao platformu za usavršavanje naučnika, inženjera, tehničara na osnovu transfera znanja i tehnologija iz evropskih centara, poput CERN-a i dr. Uz to, stimulisao bi razvoj komplementarnih tehnologija, kao što su korišćenje alternativnih izvora energije, razvoj naprednih digitalnih sistema i sl.“, kazala je ministarka.\nImplementacija definisanih prioriteta i sprovođenje planiranih aktivnosti. Kako je dodala, u ključnim oblastima regionalne saradnje će dodatno promovisati ulogu Inicijative kao relevantnog regionalnog i globalnog aktera.\nNapredak SEEIIST projekta rezultat dobre saradnje regiona\nDodijeljene nagrade u iznosu od 3,5 miliona eura\nNastavljamo sa podrškom naučnoistraživačkoj zajednici\nNaučno-tehnološki park do 2021. godine


Pobunjenici u Grčkoj organizuju pomoć braći i sestrama u Gazi - KONTRAPUNKT - - Pobunjenici u Grčkoj organizuju pomoć braći i sestrama u Gazi\nPonedeljak, Januar 12, 2009 - 04:46 PM NT - 1763 Reads Vesti sa fronta\nPobunjenici u Grčkoj organizuju pomoć braći i sestrama u Gazi\nMejnstrim mediji su objavili da američka mornarica namerava da isporuči Izraelu 325 velikih kontejnera municije (preko 3000 tona) iz privatne grčke luke Astakos, u hitnoj pošiljci oružja, kako bi pomogli okupaciju i aktuelne ratne zločine protiv Palestinaca u Gazi. Informacija o vremenu ove isporuke nije još sigurna; mogući datumi su 15-i, 25-i i 31-i januar.\nJuče (10.1), Narodni front za oslobođenje Palestine pozvao je “grčki pokret, Grke i sve internacionalne napredne snage da spreče planiranu isporuku Izraelu iz grčke luke Astakos”. Dan kasnije, grupe i pojedinci su odgovorile i organizuju nacionalnu mobilizaciju/blokadu luke Astakos: Antiautoritarni pokret, Antiratni internacionalni pokret, kao i lokalni skup grupa i pojedinaca iz Astakosa već je objavio poziv na okupljanje u luci Astakos, u četvrtak, 15.1. u 13h.Izvor: http://www.occupiedlondon.org/blog/Prevod: KONTRAPUNKT\tpermalink