Naslovna Ostalo Rukomet EP: Rukometašice Rusije zauzele peto mjesto\nEP: Rukometašice Rusije zauzele peto mjesto\nRukometašice Rusije osvojile su peto mjesto na Evropskom šampionatu u Danskoj.\n“Zbornaja” je u Herningu savladala Holandiju rezultatom 33:27.\nNajbolje u pobjedničkom timu bile su Polina Vedekina sa šest i Julija Managarova sa pet pogodaka.\nLoiz Abing predvodila je Holandiju sa čak 10 golova.\nOvaj duel bio je uvertira za predstojeća polufinala. Od 18 sati sastaju se Francuska i Hrvatska, a od 20.30 Norveška i Danska.\nPrethodni tekstRukometašice Francuske u finalu EP\nSljedeći tekstKorin Suter najbrža u Valdizeru\nVeselin Vujović na pragu povratka u Vardar\nL.M. - 26/04/21 20:45 0\nItana Grbić: Nama je uvijek lakše da igramo protiv evropskih ekipa,...\nJeremić - 25/06/21 13:26 3


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Odobreno izručenje Aleksandra Savovića\n07. 05. 2020. 07:28 >> 07:27 2\nČEKA SE AVIO PREVOZ\nŠpanske vlasti odobrile su izručenje Beranca Aleksandra Savovića, koji je u oktobru prošle godine uhapšen u Menasalbasu zbog uzgoja marihuane, saznaje Pobjeda.\nPrema pouzdanim informacijama tog lista, španske vlasti su dozvolile izručenje Savovića ali budući da su granice zbog pandemije korona virusa zatvorene, njegova ekstradicija se može očekivati tek kada bude uspostavljen avio- saobraćaj.\nZa sada nije poznato na koliko su španske vlasti osudile Savovića zbog šverca droge.\nNjega je, kako je Pobjeda pisala, španska Civilna garda uhapsila 17. oktobra, sa još tri osobe – dvojicom crnogorskih državljana i osobom iz Sjeverne Makedonije.\nU policijskoj akciji, na dva broda a infrastrukturom dizajniranom za uzgoj pronađen je zasad marihuane sa ukupno 2.685 stabljika, takođe i 12.300 eura u gotovini i vozilo koje je korišćeno za izvršenje ovih krivičnih djela. Istražni timovi pronašli su, prilikom pretresa i različite specifične materijale potrebne za uzgoj marihuane.\nŠpanska policija prikupila je više dokaza, a otkriveno je i da su osumnjičeni preko oglasa tražili u zakup brodove koje su pretvarali u prostore za uzgajanje marihuane u zatvorenom.\nIme Aleksandra Savovića crnogorskoj javnosti je postalo poznato mnogo prije hapšenja u Španiji. O njemu su mediji izvještavali u više navrata zbog ugrožavanja sigurnosti porodice hrvatskog državljanina Igora Tomkića u Beranama, a zbog čega mu je u novembru prošle godine potvrđena kazna od sedam mjeseci zatvora. Viši sud u Bijelom Polju potvrdio je presudu beranskog Osnovnog suda i odbio kao neosnovane žalbe tužioca i odbrane.\nSavović je u julu prošle godine na Instagramu postavio prijeteći video-snimak na kome je u društvu tri muške osobe poručivao da će „svima da vrate“ i to „troduplo“, te da „ne znaju što ih čeka“.\nNakon toga policija je po nalogu tužilaštva u Beranama uhapsila Savovića i on je osuđen je na sedam mjeseci zatvora. Savović je, zbog paljenja radnje Tomkića takođe osuđen na zatvorsku kaznu, kao i Miloš Radević i Novak Petrić koji su optuženi da su pretukli Tomkića u naselju Dolac. Njima je pritvor ukinut nakon izricanja presude.\nViši sud u Bijelom Polju uvažio je, tokom septembra, žalbu Osnovnog državnog tužilaštva u Beranama, pa je Savoviću kazna za paljenje radnje porodice Tomkić iz Berana preinačena sa 14 na 18 mjeseci zatvora i ta presuda je pravosnažna.\nSud Savoviću nije oduzeo dokumenta, pa je on 28. septembra preko Graničnog prelaza Debeli brijeg napustio Crnu Gor i domogao se Španije.


Levica Srbije: Vranjske partije zloupotrebljavaju humanitarne akcije u predizborne svrhe - juGmedia\nVRANJE– Levica Srbije u Vranju pozvala je danas predstavnike političkih stranaka i organizacija u ovom gradu da se u narednim predizbornim aktivnostima pridržavaju zakona i osnovnih moralnih načela i, kako tvrde, ne zloupotrebljavaju humanitarne akcije u marketinške svrhe.\nU Levici kažu da se članovi pojedinih političkih stranaka u prethodnom periodu ističu svojim“humanitarnim“ aktivnostima, dokazujuću to na sasvim pogrešan način, kršeći normative nekoliko zakona.\nOni podsećaju maZakon o političkim strankama koji već u članu 2. kaže da je „Politička stranka u smislu ovog zakona organizacija građana slobodno i dobrovoljno udruženih osnovana radi ostvarivanja političkih ciljeva demokratskim oblikovanjem političke volje građana i učešća na izborima“.\n“Dakle, političke stranke se ne formiraju radi ostvarivanja humanitarne delatnosti. Takođe, Zakon o finansiranju političkih aktivnosti u svom članu 19. jasno propisuje da se „sredstva za finansiranje redovnog rada političkih subjekata koriste za: rad sa biračima i članstvom, troškove prevoza i održavanja skupova, troškove promocije, reklamnog materijala i publikacija, troškove istraživanja javnog mnjenja, obuke, međunarodnu saradnju„, ističu u Levici Srbije.\nIako Levica Srbije u potpunosti podržava ljudski i humani napor svakog pojedinca da pomogne drugome u nevolji, oni najoštrije osuđuju „medijsku humanost“, u ime sticanja jeftinih političkih poena, što dovodi do flagrantne političke zloupotrebe same humanitarne akcije i ljudi kojima je ona, naizgled, bila namenjena.\n“Sa žaljenjem konstatujemo da se u tome posebno ističe „jedan Savet jedne stranke“ u Vranju, koji svoje, zakonski upitne, „humanitarne“ aktivnosti potkrepljuju desetinama fotografija na zvaničnom FB profilu, na kojima se mogu videti i paketi sa hranom za bebe, igračkama, garderobom, a vrlo često i lica najmlađih kojima je ova „humana“ pomoć i namenjena”, ističe se u saopštenju ove stranke.\nU Levici Srbije pozivaju sugrađane da ne nasedaju na ovakav vid kampanje, a predstavnike te stranke da se uzdrže od medijske samozaljubljenosti u svoje „humanitarne“ aktivnosti.\nNaprednjaci u Leskovcu za tri sata skupili 2.000 potpisa (FOTO)\n“Vranjski izlog” ogledalo esnafskog Vranja\nDSS: Apelacioni sud sudi u korist otpuštenih činovnika\nLESKOVAC – Visoka funkcionerka Glavnog odbora Demokratske stranke Srbije u Leskovcu Nevena Stojković izjavila je danas da su šest optuštenih gradskih…


Narodna skupština Republike Srbije | Odbor za kontrolu službi bezbednosti\nNarodna skupština Republike Srbije / Aktivnosti / Narodna skupština / Radna tela / Odbori, pododbori, radne grupe / Odbor za kontrolu službi bezbednosti\nDeseta, 11. i 12. sednica Odbora za kontrolu službi bezbednosti\nIgoru Bečiću, predsedniku Odbora za kontrolu službi bezbednosti plaketu za izuzetnu saradnju i doprinos radu Vojnoobaveštajne agencije uručio je brigadni general Zoran Stojković, direktor Vojnoobaveštajne agencije.\nSedma sednica Odbora za kontrolu službi bezbednosti\nNa sednici Odbora, održanoj 24. marta, razmotren je Predlog izveštaja Odbora za kontrolu službi bezbednosti o izvršenom nadzoru nad radom službi bezbednosti za 2020. godinu.\nŠesta sednica Odbora za kontrolu službi bezbednosti\nNa Šestoj sednici, održanoj 25. februara 2021. godine, Odbor za kontrolu službi bezbednosti razmatrao je i usvojio izveštaje o radu Bezbednosno-informativne agencije za period do 30. septembra 2020. godine, kao i izveštaje o stanju bezbednosti Republike Srbije za period do 25. oktobra 2020. godine.\nČetvrta i Peta sednica Odbora za kontrolu službi bezbednosti\nOdbor za kontrolu službi bezbednosti, na sednicama zatvorenim za javnost održanim 23. februara 2021. godine, razmatrao je i usvojio izveštaje o radu Vojnobezbednosne agencije za period do 30. septembra 2020. godine, kao i izveštaje o radu generalnog inspektora službi Ministarstva odbrane za 2020. godinu.\nOdbor za kontrolu službi bezbednosti održao je sednicu 2. decembra 2020. godine, na kojoj je razmotren i jednoglasno usvojen Predlog Odluke o načinu održavanja sednice Odbora za kontrolu službi bezbednosti na kojoj se razmatraju tajni podaci.\nOdbor za kontrolu službi bezbednosti održao je Prvu sednicu, 26. oktobra 2020. godine, koju je na osnovu člana 25. Poslovnika Narodne skupštine, sazvao predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić.


Za žensko inovaciono preduzetništvo 100 miliona dinara - ecofeminizam\nPopović je, uoči uručivanja ugovora, istakao da su budućnost Srbije nove tehnologije, inovacije i žensko preduzetništvo, uz napomenu da je za pomenute projekte izdvojeno sto miliona dinara.\nSiguran sam da će ovi grantovi pomoći da neke devojčice, devojke, žene, krenu istim stopama i da otvore svoje start ap kompanije koje će uticati na razvoj njihovih lokalnih samouprava, povećati BDP i osnažiti ekonomiju zemlje, zaključio je Popović.\nOn je rekao da je u okviru pomenutog programa, koji je prepoznat od strane evropskih partnera kao efikasan za razvoj ženskog preduzetništva u Srbiji, u 2018. godini preduzetnicama dodeljeno 168 grantova, pri čemu je 118 preduzetnica koristilo usluge mentorstva.\nKroz obuke je prošlo 545 preduzetnica i 11 timova, dok je 1.598 polaznica prošlo onlajn edukaciju, naveo je ministar i dodao da je održano i 15 konferencija i okruglih stolova kojima je prisustvovalo 1.417 učesnica.\nPrema njegovim rečima, u okviru ovog programa organizovane su tri studijske posete dobitnicama grantova i održana su dva velika takmičenja u oblasti inovacionog preduzetništva i ideja.\nMinistar je ukazao na to da je jedan od problema sa kojima se suočava cela Evropa, pa i Srbija, taj da se u prijavama za dodeljivanje sredstava iz Fonda za inovacionu delatnost ili drugih fondova uvek javlja više muškaraca nego žena.\nViše od 95 odsto svih prijava dolazi od strane muškaraca iako danas na beogradskom i drugim univerzitetima ima više diplomiranih žena, rekao je Popović i napomenuo da je u inovacionom preduzetništvu situacija drugačija.\nOn je objasnio da je takav trend i u razvijenijim zemljama u Evropi, SAD i Izraelu, kao i da sve zemlje imaju slične programe sa željom da što više žena, kako onih iz gradski tako i ruralnih sredina, najobrazovanijih ali i onih sa osnovnom i srednjom školom, budu motivisane da pokrenu sopstveni biznis.\nSigurni smo u to da je budućnost Srbije i Evrope u inovacionom preduzetništvu, a da bismo imali dobro inovaciono preduzetništvo moramo da imamo što više žena u njemu, naglasio je Popović.\nMinistar je objasnio da se ovaj program ne odnosi samo na žene već i na devojčice i devojke, i istakao da je u planu da se primene modeli edukacije u osnovnim i srednjim školama, kakvi postoje u Evropi i Americi.\nPopović je napomenuo da u tim zemljama već od petog razreda osnovne škole velike korporacije, uz pomoć svojih država, uče devojčice osnovama inovacionog preduzetništva i programiranja, uz napomenu da takav sistem treba primeniti i u Srbiji.\nUgovori za podršku preduzetnicama dodeljeni su, između ostalog, Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Pančevu, Vranju, Trgovištu, Lapovu, Preševu, Inđiji i Surdulici.\nbiznis, Evropa, Fonda za inovacionu delatnost, inovaciono preduzetništvo, Ministar bez portfelja u Vladi Republike Srbije, Srbija\n← Foto konkurs o prirodi\nPalić Film Festival – Best of Europe 2018 →


Postani YIHR KS aktivist/kinja! – YIHR\nDragi/e prije nego što odlučite postati član, molimo Vas pročitajte manifest moje inicijative.\nManifest “Moje Inicijative”\nNaša vizija je moderno i građansko Kosovo, koje u potpunosti prihvata evropske vrednosti. Mi verujemo da mladi imaju moć da ovu viziju pretvore u stvarnost. Sve što je potrebno su ozbiljna rešenost i volja… i manje jalovih žalopojki dok se ispija makijato.\nDuge godine represije i rata prouzrokovale su ozbiljna oštećenja u našim individualnim i društvenim psihama, otevši nam građansko dostojanstvo i stvorivši ubeđenje da smo bespomoćni pred strukturama moći. Kosovsko društvo dugo je bilo nemo u ime krupnih političkih procesa. Dok se magla populizma diže i licemerstvo postaje transparentnije, potreba za društvenim delovanjem postaje sve neophodnija. Kosovska omladina mora da povrati osećaj za zajednicu i da kanališe svoju energiju kroz napredne ciljeve.\nMoja Inicijativa sastoji se od grupe odgovornih građana koji su voljni da razbiju apatiju koja ih okružuje i pokrenu motore političke i društvene promene. Mi smo aktivni građani, spremni da pokrenemo druge u ime naprednih ciljeva. Mi smo uporni psi čuvari, uvek spremni da se suprotstavimo proizvoljnim zloupotrebama moći. Mi smo vizionari, ubeđeni da je jedini način za napredak prihvatanje vrednosti i principa evropskih demokratija.\nBuduća država više nam neće biti „strana“. Po prvi put u svojoj istoriji, imaćemo punu odgovornost za našu demokratiju. Suštinski cilj Moje Inicijative je da se postaramo za to da ova demokratija koja se pomalja bude pravična, sveobuhvatna, transparentna i da se prema svim svojim građanima odnosi sa punim poštovanjem. Ključni princip Moje Inicijative je uverenje da kosovsko društvo može da postane zaista slobodno i kohezivno samo ako država bude štitila prava svih manjinskih grupa, bez ikakve diskriminacije.\nMoja Inicijativa veruje da je za kosovsku omladinu od suštinskog značaja da:\nRazvije snažniji smisao za kritičko mišljenje u odnosu na političke i društvene procese.\nPostane aktivnija u suprotstavljanju strukturama vlasti kada nanose nepravdu.\nOhrabruje mehanizme suočavanja sa prošlošću da bi društvo moglo da se okrene budućnosti.\nDa razvija društvenu svest o promociji i zaštiti ljudskih prava i potrebi suprotstavljanja kršenju ovih prava.\nMoja Inicijativa otvorena je za svakoga ko deli iste vrednosti i principe i voljan je da pomogne da se oni razglase.


Izvor: RTS, 01.Jun.2020, 14:26\nSavetnik za nacionalnu bezbednos SAD Robert Obrajan kaže da neke strane sile pokušavaju da iskoriste nemire i rasne probleme u SAD nastale nakon smrti Afroamerikanca Džordža Flojda.\nRobert Obrajan je rekao da vidi mnoge tvitove Kineza "koji izražavaju neku vrstu utehe i zadovoljstva zbog dešavanja u američkim gradovima".\nSmatra da će strane sile pokušati da iskoriste krizu kako bi produbili >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << podele u SAD i nanele štetu američkoj demokratiji.\nNaglasio je da SAD to neće dozvoliti.\n"Želim da kažem našim protivnicima, bio to Zimbabve ili Kina, da je razlika između nas i njih u tome što je policajac koji je ubio Džordža Flojda pod istragom, što će biti procesuiran i što će imati pošteno suđenje", istakao je Obrajan.\nRekao je da je Amerikancima koji mirno protestuju dozvoljeno da traže odgovornost svoje vlade i da neće biti bačeni u zatvor zbog mirnih protesta.\nNa pitanje da li je Rusija među zemljama koje žele da iskoriste nemire u SAD, Obrajan je rekao da bi to mogli biti i ruski aktivisti, ali je u fokusu njegovih napada ostala Kina.\n"Videli smo kako portparol kineskog ministra spoljnih poslova provocira Stejt department. Dakle, to dolazi neskriveno, direktno iz vlade. To je ono na čemu ćemo držati pogled", rekao je Obrajan.\nPortparol kineskog ministarstva spoljnih poslova objavio je na Tviteru fotografiju objave svoje koleginice iz Amerike u kojoj ona izražava zabrinutost zbog dešavanja u Hongkongu i napisao "Ne mogu da dišem".\nPriliku da na Tviteru, na kreativan način, "pecne" Amerikance nije propustio ni ministar spoljnih poslova Irana Džavad Zarif.\nMasovne demonstracije u SAD su izbile pre šest dana u Mineapolisu, gde je Afroamerikanac Džordž Flojd 25. maja preminuo prilikom hapšenja, kada mu je jedan od policajaca nekoliko minuta koleno držao na vratu, dok je ležao na zemlji vezanih ruku.\nSrbijaDanas.com: "TRAMP VIŠE NIJE PREDSEDNIK AMERIKE" Robert Rejh: On je abdicirao!\nRTS: Sociološko razobličavanje pukotina između Trampa i Tvitera\nVostok.rs: RT: SAD su hronično bolesne od rasizma, navodi Peking, dok protesti zahvataju celu zemlju


Prijava zbog utaje 404 miliona dinara poreza\nPoreska uprava Srbije saopštila je danas da je zbog sumnje da su utajili 404 miliona dinara poreza podnela krivične prijave protiv osnivača građevinske firme Montera iz Beograda i rukovodilaca firmi Komont, AL-BM i Gortam.\nKako se precizira u saopštenju, krivične prijave Prvom osnovnom tužilaštu u Beogradu podnete su protiv suosnivača i direktora Monetere D.K, suosnivača D.M i finansijskog direktora te komapnije B.N.\nPrijave su podente i protiv direktora preduzeća Komont S.K, osnivača firme AL-BM B.I i direktora firme Gortam G.Z.\nOni su osumnjičeni za utaju poreza, neosnovano iskazivanje iznosa za povraćaj poreza i poreski kredit i neuplaćivanje poreza po odbitku.\nPoreska uprava je navela da je D.K. zajedno sa D.M. i B.N, uz pomać S.K, B.I. i G.Z, u nameri da izbegne plaćanje poreza u periodu od juna 2007. do decembra 2009, donošenjem fiktivne odluke o prenosu dela imovine Montere na novoosnovanu firmu uzeo za sebe imovinu vrednu 356 miliona dinara.\nU prijavi se navodi i da su osumnjičeni za prikazivanje manje vrednosti izgradnje stana u Beogradu, evidentiranje fiktivnih faktura o prodaji stanova, neiskazivanjem u poreskim prijavama prihoda od prodaje nepokretnosti.\nMeđu krvičnim delima navedeno je i evidentiranje troškova toplog obroka i troškova smeštaja radnika Montere kao troškove reprezentacije odnosno proizvodnih usluga, kao i isplata neto zarada radnicima od oktobra 2009. do marta 2010. bez plaćanja poreza, navodi se u saopštanju.\nPAO ZBOG UTAJE POREZA Oštetio državu za oko tri miliona dinara\nOtkriveno preko tri milijarde dinara utajenog poreza\nPOLICIJA NA NOGAMA NAKON OKRŠAJA U ODŽAKU Potraga za opasnim i naoružanim napadačima


radar - Radar: Preduzeće gazduje nepostojećim aerodromom - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nVeć pune 22 godine novcem Kruševljana finansira se Javno preduzeće „Aerodrom Rosulje“ – firma koja gazduje još uvek neizgrađenim aerodromom\nBy pressek, foto:M.J. Subota, 30. decembar 2017.\nJugoistočno od Kruševca lokalnim putem Parunovac Pasjak, negde iza poslednjih pasjačkih kuća, nalazi se rampa. Iza rampe je taze asfaltirani drum. Na kraju druma levo je metalna kućica, kontejner, a ispred puca pogled na ledinu - budući Aerodrom Rosulje.\nIzgradnja aerodroma počela je pre šest meseci. Za prvu fazu radova iz budžeta Grada Kruševca izdvojeno je 100 miliona dinara, to međutim, nije jedini trošak koji grad ima\nVeć pune 22 godine iz gradske kase finansira se Javno preduzeće „Aerodrom Rosulje“ – firma koja gazduje još uvek neizgrađenim aerodromom. Za to vreme milioni dinara iz gradske kase potrošeni su na eksproprijaciju zemljišta, gradnju, ali i na plate zaposlenih u preduzeću koje svoju osnovnu delatnost još uvek ne obavlja.\nJavno preduzeće „Aerodrom Rosulje“ Kruševac, osnovano je Odlukom SO Kruševac o osnivanju javnog preduzeća „Aerodrom Rosulje“ 28.02.1995. godine. Osnovna delatnost preduzeća je pružanje aerodromskih usluga.\nU ovom momentu firma ima troje zaposlenih – jednog na neodređeno vreme, jednog na privremenim i povremenim poslovima i jednog po ugovoru o delu. Oni u proseku zarađuju po 35.298 dinara, dok je plata direktora 64.866 dinara, navodi se u odgovoru na zahtev. koji je na osnovu zakona o pristupu informacijama od javnog značaja zatražio portal Pressek.\nJP „Aerodrom Rosulje“ nema dugovanja, tokom 2016. godine nije raspisivalo javne nabavke, niti ih planira u 2018. godini, ako je suditi po programu rada koji je na sednici 25. decembra, usvojila Skupština grada Kruševca.\nU istom dokumentu navodi se i da ukupne planirane subvencije u 2018. godini iznose 3,6 miliona dinara i u celosti se obezbeđuju iz budžeta Grada Kruševca. Najveći deo tog novca, 2,2 miliona dinara, otići će na zarade zaposlenih.\nDoduše, za 2018. godinu planiran je i nastavak radova na izgradnji aerodroma. Sredstva za dalju realizaciju projekta aerodroma Rosulje za 2018. godinu i dalje će izdvajati Gradska uprava grada Kruševca i za te namene u okviru budžeta odvojen je iznos od 150 miliona dinara.\nKada će aredrom biti završen, u ovom momentu niko ne može da kaže.\n- Vlada je utvrdila javni interes za eksproprijaciju zemljišta. Grad je uradio preparcelaciju, ogradio lokaciju, pribavio projekte i dozvole i prošle godine se krenulo u izgradnju poletno sletne staze. Iz budžeta je izdvojeno 100 miliona dinara i početni zemljani radovi – ravnjanje terena, pristupna saobraćanicu, odvodne kanali su već urađeni.\nU planu je da se nastavi sa izgradnjom. Nadamo se da će republika taj aerodrom prepoznati kao strateški projekat i uzeti ućešće u izgradnji, kaže Ivan Anđelić, načelnik gradske uprave Grada Kruševca.\nNa osnovu odluke Vlade Republike Srbije utvrđen je opšti interes izgradnje aerodroma. Takođe, aerodrom „Rosulje“ nalazi se u prostornom planu Republike Srbije i generalnom master planu saobraćaja u Srbiji kao deo tercijarne mreže aerodroma. Dobijena je saglasnost od Ministarstva za infrastrukturu za regulacioni plan.\n- Mi smo u stalnom kontaktu sa Ministarstvom građevine, saobraćaja i infrastrukture, isto tako i sa Civilnim vazduhoplovstvom i zajedno sa njima tražimo model kakav to konačno treba da bude aerodrom, imajući u vidu provršinu zemljišta i položaj. Sam grad ne može da iznese tako veliki projekat. Nailazimo na razmevanje republičkih organa, mnogo su nam pomogli i u ovoj fazi dobijanja potrebnih saglasnosti i dozvola. Nadamo se da će u budućem periodu i finansijski da se krene u realizaciju, priča Anđelić.\nRealizaciju sna o budućem aerodromu do sada je finansirana novcem građana Kruševca. Lokalna vlast nada se da će ubuduće u pomoć priskočiti i republika.\n- Sve što je do sada rađeno rađeno je iz budžeta grada. Od republike smo dobijali samo stručnu pomoć izrade projekta i tehničke dokumentacije. Nadu nam uliva to što nam pomažu, a i to što je osnovano JP „Aerodromi Srbije” koji treba da objedini te manje aerodrome, kaže naš sagovornik.\nGrad plaća, republika savetuje\nProstor budućeg aerodroma „Rosulje“ nalazi se na oko 5,5km jugoistočno od centra Kruševca. Jednim svojim delom graniči se sa lokalnim putem Parunovac-Pasjak. Zauzima površinu od 40,39ha, na nadmorskoj visini 235 metara. Buduća poletno sletna staza biće na 60 metara većoj visini od samog grada.\nStari aerodrom – stambeno-poslobni kompleks\nGrad Kruševac nekoliko godina sporio se sa Aero klubom „Mihajlo Živić” oko preseljenja na novu lokaciju. U Kruševcu je, naime, na lokaciji Košajsko polje postojao aerodrom u vlasništvu aero kluba, koji je odlukom grada pretvoren u građevinsko zemljište. Spor oko preseljenja aero kluba na novu lokaciju razrešen je sporazumno i zemljište na Košajskom polju pripalo je gradu.\nU septembru 2016. godine parcela, površine jednog hektara, prodata je Lidl-u za 105,5 miliona dinara. Najpovoljniji ponuđač, sa sumom od 294 miliona dinara za parcelu od 2,7 hektara bila je firma „Nepi Real Estate Project“ sa Novog Beograda. Ova firma vlasnik je i kompleksa „Plaza“ u Kragujevcu.\nPo rečima Slaviše Milenkovića, novinara Centra za istraživačko novinarstvo iz Kruševca, prodate parcele nalaze se u severnom delu starog aerodrome, dok grad planira da centralni deo parcele bude iskorišćen za izgradnju stambenog kompleksa.\n- Da je ovo izuzetno pogodna lokacija govore i činjenice da je na ovom prostoru u toku godine samo 4-5 dana pod maglom, a da povoljnost ruže vetrova iznosi 97%. Ovakvi uslovi omogućavaju veliku bezbednost i sigurnost odvijanja vazdušne plovidbe, navodi se u opisu budućeg aerodroma.\nPlan je da se ovaj aerodrom koristi za instrumentalno letenje, sa mogućnošću obavljanja kargo letova. U slučaju vanrednih okolnosti, poput elementarnih nepogoda i hitnih medicinskih intervencija, postoji mogućnost upotrebe Rosulja za brze intervencije.\n- Predviđeno je da sadrži dve poletno sletne staze, jednu sa tvrdim i jednu sa travnatim zastorom i da se koristi za sportske i komercijalne potrebe. Struka treba da kaže koja kategorizacija aerodroma može da bude, navodi Anđelić.\nPo mišljenju Slaviše Milenkovića, novinara Centra za istraživačko novinarstvo iz Kruševca postoje opravdani razlozi za izgradnju ovakvog aerodroma u Kruševcu, problem je, međutim, što su se radovi odužili preko dve decenije, a ne nazire im se kraj.\n- Ideja o preseljenju aeredroma sa stare lokacije na Košajskom polju datira još sa kraja osamdesetih godina. Stari aerodrom je širenjem grada postao deo šireg centra, a izgradnjom objekata postao je nefunkcionalan.\nSvaka partija koja je bila na vlasti protekle dve decenije radila je po nešto, nekada više nekada manje, zavisno od toga koliko je bilo novca u lokalnom budžetu. Doduše, do pre dve godine sva sredstva su odlazila na otkup zemljišta, kaže Milenković.\nProblematično je, smatra to, što grad sve vreme finansira javno preduzeće koje praktično ne obavlja svoju osnovnu funkciju. Od svog osnivanja ovo preduzeće predstavlja zgodnu „lokaciju“ za „smeštaj“ partijskih kadrova, a dan kada će početi da radi posao za koji je osnovano još uvek nije na vidiku.\nTagovi Aerodrom Javna preduzeća Kruševac


PUTIN: Problemi Rusije su lopovluk i nedostatak državne discipline\nPUTIN: Problemi Rusije su lopovluk i nedostatak državne discipline\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je da su prošle godine u RF otkriveni su slučajevi kršenja zakona o javnim nabavkama i da je pritom pričinjena šteta od preko tri milijarde evra.\nDodao je – nastupivši na sednici Državnog saveta – i da su kršenja budžetskih zakona zemlji nanela oko 4,5 milijarde evra štete i da je za to utvrđena disciplinska odgovornost 27 hiljada državnih službenika. Ruski lider je posebno ukazao: da to nije prosto lopovluk, već i nedostatak državne discipline.\n„Brojka od 27 hiljada državnih službenika je ogromna. Sve napred navedeno smatram pokazateljem sistemskog karaktera postojećih problema“ – upozorio je Putin.\nPredsednik RF je istovremeno istakao da treba pooštriti zakone u migracionoj sferi, sve do krivične odgovornosti. Dodao je da u određenim privrednim granama strance treba zameniti domaćim stanovništvom.\n„Pooštravaćemo zakonodavstvo sve do krivične odgovornosti“ – rekao je Putin na sastanku sa predstavnicima partijske baze Jedinstvene Rusije. Pri tom je podvukao da kriminal nema veze sa nacionalnošću ili verom. Etnički kriminal, po njegovim rečima, ne postoji.\n„Postoje pošteni ljudi, a postoje i kriminalci“ – ističe ruske predsednik.\n„Druga je stvar što imamo ljude koji se grupišu u nekakvim enklavama i ne komuniciraju sa lokalnim stanovništvom, naročito ako žive ispod granice siromaštva, onda oni prirodno postaju izvor opasnosti za okruženje, to je tako svuda u svetu“ – citira ruskog predsednika RIA Novosti.\nPo njegovim rečima, istovremeno treba braniti i interese došljaka i učiniti sve da oni upoznaju zakone i običaje regiona u koji su se doselili. „A prema onima koji ih ne poštuju, treba primeniti sve mere predviđene zakonom“ – rekao je Putin.\nOn je napomenuo da je u sovjetsko vreme postojala krivična odgovornost za kršenje propisa o prijavi boravka. „Sad je sve komplikovanije“ – kazao je Putin i dodao da i u okviru postojećeg zakonodavstva i ustava mogle da se donesu mere koje bi doprinele uvođenju reda.\n„O tome bih još razmislio i zamolio bih Vas, Dmitrij Anatoljevič, i Vladu da se poradi na tome, kao i Državnu dumu: treba definisati poslove koje mogu da rade imigranti“ – rekao je ruski predsednik.\nOn je dodao da je iz ugla ekonomskih interesa zemlje u nekim oblastima zaista teško raditi bez radne snage sa strane, ali da „u određenim oblastima poslove bez problema mogu da vrše i domaći građani“. „Recimo, u trgovini. Šta, da li nam je teško da među domaćim građanima pronađemo ljude koji bi radili na prodajnim mestima? Ne bih rekao“ – istakao Putin.\nImigranti, po njegovim rečima, treba da rade u građevinarstvu i neke druge poslove.\nRuski lider je izneo svoje mišljenje i o uvođenju socijalnih normi potrošnje u stambeno-komunalnoj sferi. „Trenutno se radi samo o normama potrošnje električne energije… Norme su potrebne, ali najvažnija je visina tih normi, ona treba da bude usklađena sa primanjima građana, sa obimom plaćanja komunalnih usluga“ – rekao je ruski predsednik.\nPutin je istakao da se nedovoljno kontroliše potrošnja vode. „Uključiš i zaboraviš. Naravno, s tom uštedom ne treba da se preteruje. I regionalne i lokalne vlasti treba da polaze od realnog stanja, od primanja građana“ – istakao je on.


Vlada Srbije dozvolila izvoz pšenice, brašna, kukuruza, prekupe i suncokretovog ulja – Plodna Zemlja\nVlada Republike Srbije donela je Odluku o privremenom ograničenju izvoza osnovnih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda bitnih za stanovništvo kako bi se uspešno reagovalo na opasnost od tržišnih poremećaja uzrokovanih značajnim rastom tražnje na svetskom i domaćem tržištu, prenosi eKapija.\nIz tog razloga, Vlada je odlučila da uvede kvantitativna ograničenja izvoza zrna pšenice, pšeničnog brašna, kukuruza i prekrupe i suncokretovog ulja na mesečnom nivou i za određeni period, prenosi sajt Vlade.\nPremijerka Ana Brnabić rekla je u prethodno dnevniku RTS-a da će Vlada izaći u susret svim zahtevima Udruženja žita Srbije.\n“Razgovaramo sa njima, ja ću već sledeće nedelje u utorak imati sastanak sa njima da vidimo koji su problemi koji oni imaju u transportu”, najavila je premijerka.\nTagoviBrašno Izvoz Kukuruz Prekupa Pšenica Suncokretovo ulje Vlada Srbije


Kineska kompanija dobija zemljište za fabriku guma (SRB) | Logistic Magazin\nU Zrenjaninu će danas biti potpisan ugovor o prenosu prava svojine građevinskog zemljišta koje se nalazi u industrijskoj zoni u Zrenjaninu, kojim će kineska kompanija “Šandong linglong tajer” dobiti prostor za izgradnju fabrike, izjavio je juče Tanjugu direktor Republičke direkcije za imovinu Jovan Vorkapić. …\nUgovor će potpisati vlasnik kineske kompanije i direktor Republičke direkcije za imovinu.\nVorkapić je rekao i da je zaključenje ovog ugovora preduslov i za dalje investicije te kompanije u Srbiji.\nKineskom investitoru će, kako prenose mediji biti preneto blizu 100 hektara građevinskog zemljišta.\nGrad Zrenjanin je najavio da će izgradnja fabrike pneumatika kineske kompanije “Shandong Linglong Tajer”, investicija vredna milijardu evra, započeti 30. marta polaganjem kamena temeljca, a gradonačelnik Čedomir Janjić kaže kako su kineski investitori prve isporuke guma iz Zrenjanina ugovorili za 2021. godinu.\n“Posle 30. marta kreću obimni radovi i verujem da će sve ići vrlo brzo a koliko imam informacije već za 2021. godinu Kinezi su ugovorili prve isporuke pneumatika na zapadno tržište”, rekao je gradonačelnik za Tanjug.\nU ovom gradu ističu da je reč o najvećoj investiciji u Zrenjaninu ikada, a u fabrici, čiji će proizvodni deo biti na 70 hektara industrijske zone “Jugoistok – Ečka”, biće 1.200 zaposlenih.\n“Ogromna je investicija i vredna je pažnje ne samo Zrenjaninaca, nego cele Srbije. Mislim da je najveća grinfild investicija u Srbiji, a još dve “Ling Longove” kooperantske kompanije dolaze pa Zrenjanin posle ove investicije neće biti isti”, kaže gradonačelnik Janjić.\nKineska kompanija odabrala je Zrenjanin zato što je mogao da ponudi veliku površinu gradskog građevinskog zemljišta u industrijskoj zoni, kaže gradonačelnik i dodaje kako će “Ling Long” biti na 130 hektara, “Cink oksid” na 40 hektara i još jedna kompanija kooperant biće na 30 hektara.


U 2006. Severna Koreja se domogla nuklernog arsenala\nUprkos nastojanjima da se krajem ove godine postigne diplomatski prodor i spreči pristupanje Severne Koreje klubu zemalja sa nuklearnim oružjem, ta nastojanja ne samo da nisu uspela, već su i unazadjena. Iako suočen sa medjunarodnim sankcijama, Pjongjang je saopštio da će zadržati svoje nuklearno oružje sve dok se njegovi zahtevi ne ispune. Dopisnik GA iz Seula, Kurt Ejšin, osvrnuo se na ovogodišnji razvoj dogadjaja i - kako su neki bezbednosni eksperti ukazali -- na sve opasniju situaciju u svetu.\nOva godina se završava skoro isto kao i što je počela: SAD i njihovi partneri zahtevaju od Pjongjanga da odbaci nastojanja na izgradnji nuklearnog oružja, dok Pjongjang to odbija.\nUprkos ovomesečnim intenzivnim diplomatskim nastojanjima u Pekingu, šest zemalja učesnica na pregovorima o severnokorejskom nuklearnom oružju, nisu postignuti konkretni rezultati da se Severna Koreja pridobije i ukine svoj nuklearni program. Glavni šef američke delegacije na pregovorima, pomočnik državnog sekretara Kristofer Hil rekao je da će pregovori biti prekinuti i da bi mogli da budu nastavljeni za nekoliko nedelja.\n“ Naravno da smo razočarani našim neuspehom. Medjutim, kao što sam rekao, da vidimo šta možemo da učinimo.”\nTokom protekle tri godine, SAD, Rusija, Kina, Japan i Južna Koreja obećali su osiromašenoj Severnoj Koreji ekonomske i političke beneficije, ukoliko ona ukine svoje nuklearne programe. Uprkos načelnom obećanju septembra 2005 gdoine da će početi da zatvara svoja nuklearna postrojenja, Pjongjang je tokom cele ove godine insistirao da neće održati obećanje sve dok mu SAD ne ukinu ekonomske sankcije. Vašington tvrdi da su sankcije potrebne da bi se sprečilo da Severna Koreja obustavi pranje i falsifikovanje novca. Pjongjong je ostao uz svoje obećanje tokom ovomesečnih pregovora šest zemlja i izbegao bilo kakve razgovore o razoružanju.\nSeverna Koreja je počela pregovore deklaracijom da je ona nuklearna sila i objavom ambiciozne liste zahteva--što prestavlja znak, kako kažu regionalni eksperti, da su severnokorejski rukovodioci ohrabreni posle 9-tog oktobra.\nTog dana je Pjongjang ponosno objavio da je izvršio podzemnu nuklearnu probu. Viši analitičar u Korejskom institutu za vojna pitanja u Seulu, Kim Taevu, kazao je da je jedna nuklearna eksplozija promenila celokupnu bezbednosnu jednačinu na severu Azije.\nOn je naveo da su posle nuklearne probe opravdana razmatranja drugih azijskih zemalja, kao što je Japan, da izgrade svoj nuklearni aresenal. Istovremeno, nastojanja da se ograniči širenje nuklearnog oružja širom sveta značajno su oslabljena. Dodao je da je krhka diplomatska i vojna ravnoteža izmedju Severne i Južne Koreje poremećena. Nakon nuklearne probe, Savet bezbednosti UN je brzo reagovao i jednoglasno usvojio ekonomske sankcije Severnoj Koreji. Čak je i Kina, dugogodišnji saveznik Pjongjonga, glasala za sankcije.\nPolitička uznemirenost u Južnoj Koreji--koja je tehnički još uvek u ratu sa Severnom Korejom još od 1950-tih--momentalno se odrazila.\nZakonodavci u Južnoj Koreji su oštro kritikovali vladu predsednika Ro Mu-hjuna u vezi sa njegovom politikom angažovanja Severne Koreje.\nVećina severnokorejskih stručnjaka i drugde u svetu smatraju da je bolje ostati angažovan na pregovorima umesto rizika od tenizje i konflikta na Korejskom poluostrvu. Debata se vodi izmedju onih koji kažu da Južna Koreja mora da zahteva veći reciprocitet od Severne Koreje, i onih koji kažu da će se, dugoročnije gledano, isplatiti nekritično strpljenje Seula.\nNeki regionalni bezbednosni eksperti smatraju da nema mnogo toga što bi moglo da privoli Severnu Koreju da se odrekne svojih nuklearnih programa. Čak i oštrije sankcije, kojima bi mogli da se obustave neki od programa medjunarodne pomoći Pjongjangu, koji su decenijima koriščeni za prehranu stanvništva te zemlje, možda više neće imati takav uticaj.\nUkoliko pregovori ne pokažu rezultate i Severna Koreja produbi svoju predanost izgradnji nuklearnog oružja, SAD i druge zemlje su upozorili da će Severna Koreja postati jos izolovanija od ostatka sveta. Kao rezultat toga, već ionako velike ekonomske teškoće mogle bi da samo postanu još intenzivnije.


Australija odbacila zahteve za azil 500 izbeglica iz Sirije\nSirijske izbeglice u kampu\nAustralija je odbacila zahteve za azil 500 izbeglica iz Sirije iz bezbednosnih razloga, godinu dana nakon što su se vlasti u Sidneju obavezale da će prihvatiti 12.000 izbeglica iz kampova na Bliskom istoku, saoštili su danas australijski zvaničnici.\nMinistar za imigraciju i graničnu zaštitu Piter Duton rekao je da jučerašnji napadi u blizini britanskog parlamenta u kojima je poginulo pet ljudi pokazuju da je Australija bila u pravu kada je bila oprezna koga će primiti.\n"Tragični događaji u Londonu i na drugim mestima pokazuju da je vladin pristup bio mudar", kazao je Duton.\nNaveo je da postoje ljudi kojima je odbijen zahtev za azil iz bezbednosnih razloga, dodajući da vlasti u Sidneju nisu pustile u zemlju osobe koje bi mogle da ugroze nacionalnu bezbednost i da to nikada neće učiniti.\nVlada je u septembru 2015. objavila da će hitno prihvatiti 12.000 izbeglica iz Sirije i Iraka. Za svih 12.000 izbeglica izdati su pasoši, a njih 10.000 je već stiglo u Australiju.\nDuton je ocenio da prihvatanje izbeglica nije ostavilo "značajne posledice" po zemlju i odbacio je kritike opozicije da je izbeglicama azil odobren previše brzo.


Čuveni astrofizičar Stiven Hoking veruje da u svemiru ima i drugih živih bića\nBritanski astrofizičar Stiven Hoking poznat je po svojim istraživanjima o granicama svemira i takozvanim crnim rupama. Hoking se takođe snažno zalaže za lansiranja letelica sa ljudskim posadama ka udaljenim delovima našeg, solarnog sistema.\nIako je od detinjstva paralizovan i vezan za invalidsku tolicu, 66-godišnji naučnik, Stiven Hoking, pre godinu dana obukao je letački kombinezon i poleteo u avanturu koju je oduvek priželjkivao. Dok je avion leteo po paraboličnoj putanji, na visini od gotovo deset hiljada metara, Hoking je lebdeo u bestežinskom stanju.\n”Bilo je fantastično. Nulta gravitacija je divna. Mogao bih da ostanem u njoj mnogo duže. Svemire, evo me, dolazim!“\nGovoreći uz pomoć sintisajzera za glas, jer mu je urođeni neurološki poremećaj oduzeo stanje govora, Hoking je pokušao da svoje oduševljenje prenese studentima Univerziteta Džordž Vašington, na skupu povodom 50. godišnjice NASE. On se založio za novu eru svemirskih istraživanja, koju je uporedio sa Kolumbovim otkrićem Amerike 1492. godine.\n”Širenje u svemir imalo bi još dublji efekat. Potpuno bi promenilo budućnost ljudske rase i možda odredilo da li ćemo uopšte imati budućnost.“\nHoking predlaže osnivanje baze na mesecu u roku od 30 godina, spuštanje na Mars u roku od 50, a let do drugih planeta našeg sistema u roku od 200 godina. On kaže da bi ta nastojanja dala programu svemirskih istraživanja nov osećaj svrsishodnosti.\n”Novi interes za svemir povećao bi ugled nauke među ljudima. Mali značaj koji se pridaje nauci i naučnicima ima ozbiljne posledice. Živimo u društvu na koje nauka i tehnologija sve više utiču, dok se istovremeno sve manji broj mladih opredeljuje za naučna zvanja.“\nŠto se tiče života na drugim planetama, Stiven Hoking kaže da postoje tri mogućnosti: da je naša planeta jedina pogodna za život, da i na drugim planetama ima života ali da je primitivan, i da je civilizacije bilo i drugde, ali da se ona samouništila.\n”Nadajmo se da ovo treće nije razlog zbog kojeg nismo primili nikakav signal. Lično, dajem predsnost drugoj mogućnosti, da je primitivan život relativno čest, ali da su inteligentna bića veoma retka. Neki kažu da ih još nema ni na zemlji.“\nOpstanak ljudi, istakao je Hoking, zavisi od vitalnih resursa kao što su vazduh, voda i energija. U poluprečniku od 30 hiljada svetlosnih godina oko zemlje ima oko hiljadu zvezda. Ako samo jedan odsto tih zvezda ima neku planetu veličine zemlje, to znači da imamo deset kandidata za novi svet, kaže Hoking.\n”Civilizacija je počela pre 10 hiljada godina, a stopa tehnološkog razvoja neprestano se ubrzava. Ako želimo da ta civilizacija opstane još milion godina moraćemo da krenemo u nova istraživanja.“\nHoking kaže da traganje za novim svetovima možda neće rešiti probleme na zemlji ali da bi nam to pomoglo da te probleme počnemo da gledamo iz drugog ugla.


Predsednik Buš apelovao na veću slobodu izražavanja u Kini\nU Kini vlada vidno uzbuđenje među ljubiteljima Olimpijskih igara, ali protesti, terorističke pretnje i smog prete da pokvare današnju ceremoniju otvaranja igara. Kineski državni mediji prenose da će svečanosti otvaranja i takmičenjima prisustvovati više od 80 svetskih lidera i visokih zvaničnika.\nU programu koji će trajati tri i po sata nastupiće nekoliko hiljada izvođača. Svečanost na stadionu "Ptičije gnezdo" počeće u osam sati i osam minuta uveče po lokalnom vremenu, jer je broj osam srećan broj u Kini.\nUprkos velikim naporima da očiste smog, zatvaranjem fabrika i zabranom saobraćaja vidljivost u Pekingu je otežana zbog zagađenosti i magle.\nNekoliko sati pred otvaranje Olimpijskih igara američki predsednik, Džordž Buš uputio je još jedan poziv na veću slobodu izražavanja u Kini tokom svečanosti povodom otvaranja novog kompleksa američke ambasade u Pekingu. Buš je rekao da su društva koja dozvoljavaju slobodno izražavanje najprosperitetnija i najmiroljubivija.\nAmerički predsednik je takođe rekao da veliki kompleks nove ambasade odražava solidnu osnovu američko kineskih odnosa i naglasio da je prošle nedelje u Vašingtonu otvoren novi kompleks kineske ambasade.\nZamenik kineskog ministra inostranih poslova Dai Binguo, koji je prisustvovao ceremoniji otvaranja pozvao je Kinu I Sjedinjene države da na prikladan način rešavaju međusobne razlike u gledanjima na osetljiva pitanja. Dai je takođe podsetio na ulogu bivšeg američkog predsednika Džordža Buša u normalizaciji odnosa dve zemlje pre skoro 30 godina.\nPredsednik Buš, koji je prvi aktivni, američki predsednik koji prisustvuje Olimpijskim igrama na stranom terenu je rekao da jedva čeka da igre počnu..\n"Čast mi je da predstavljam Sjedinjene države na ceremoniji otvaranja igara ovde u Pekingu rekao je američki predsednik. "


"Vučko" blokira Addiko banku zbog duga od milion KM - Opcija\n20-01-2020 Biznis, Pocetna\nFirma „B&B Vučko“ pokrenula je izvršni postupak kako bi naplatila dug od milion maraka od Addiko banke na osnovu pravosnažne presude.\nNaime, presudom Višeg privrednog suda u Banjoj Luci iz novembra 2019. godine potvrđena je ranija presuda Okružnog privrednog suda Banjaluka kojom je Addiko banka obavezana da „Vučku“ plati oko 1.050.000 KM.\nAdvokat „Vučka“ Predrag Baroš kaže da je potraživanje „Vučka“ prema banci proizašlo iz kredita i jer banka nije prilagodila kamatu padu vrijednosti Euribora.\n„To je uzrokovalo i donošenje sudske odluke u korist „Vučka“ koja je postala pravosnažna i izvršna, protekom roka za dobrovoljno ispunjenje presude. I pored dopisa banke od 30. decembra 2019. godine, kroz koji je istakla da će poštovati rok od 30 dana za dobrovoljno ispunjenje presude, banka ipak nije po istom postupila. Pomenuti rok je istekao 13. januara, nakon čega smo bili primorani da podnesemo prijedlog za izvršenje i naplatu potraživanja zahtjevamo prinudnim putem“, istakao je Baroš.\nOn smatra da je postupanje Addiko banke neprimjereno iz više razloga.\n„Provedeni sudski postupak je dokazao da je u momentu raskida Ugovora o kreditu „Vučko“ kao korisnik kredita imao potraživanje prema banci u iznosu od 512.000 KM, pa se opravdano postavlja pitanje da li je banka mogla da raskine Ugovor ili je korisnik kredita čak bio u pretplati? Pored raskida Ugovora, banka je potraživanje prenijela na pravno lice „Bora“ i time u potpunosti ugrozila egzistenciju i poslovanje „Vučka“ koji je imao i kredit prema IRB koji više nije mogao da izmiruje. Postupanje banke je prouzrokovalo višestruke štetne posljedice korisniku kredita“, kazao je Baroš i dodao da i nakon pravosnažne sudske odluke banka po istoj ipak ne želi da postupi.\n„Takvo postupanje otvara brojna pitanja, da li je Addiko banka dovoljno solventna da u ostavljenom roku od 30 dana postupi prema pravosnažnoj sudskoj odluci i izvrši obavezu prema korisniku kredita?“, upitao je Baroš.\nTo što banka odbija da dobrovoljno plati dug „Vučku“, dodaje on, u suprotnosti je sa Zakonom o bankama.\n„Banka kao finansijska institucija jedina ima ovlašćenje na plasman kredita, ali samim tim i pojačanu odgovornost u slučaju postojanja uslova za prigovor i obeštećenje klijenata, koji su garantovani Zakonom o bankama Republike Srpske, a u predmetnoj pravnoj stvari su utvrđeni pravosnažnom sudskom odlukom“, naglasio je Baroš.\n„Vučko“ se po pitanju spora sa Addiko bankom obratio i Agenciji za bankarstvo Republike Srpske sa Zahtjevom za postupanje u kojem predlaže nadzor banke.\nU Addiko banci su rekli da se ne odriču odgovornosti za svoje obaveze i da iste izvršavaju u zakonskim rokovima.\n„Zakonski rok za dobrovoljno postupanje po pravosnažnoj presudi je rok od 30 dana od dana prijema iste, koji je jedini relevantan i obavezujući i koji će banka poštovati“, naveli su u Addiko banci i Barošu odgovorili da diskrecioni/proizvoljni rok od osam dana koji on navodi nema snagu zakonskog roka.\nDodaju da i oni imaju potraživanje iz ugovornog odnosa prema „Vučku“.


Socijaldemokratskoj partiji BiH su pristupili osnivači političkog pokreta POLIGRAF iz Banja Luke Tanja Čičić-Odžaković i Radomir Predojević.\nZajedno sa njima banjalučkom SDP BiH prostupilo je i 100 članova ovog pokreta u Banja Luci.\nTanja Čičić- Odžaković je magistar ekonomije, a u sazivu 2016-2020 je bila odbornik u Skupštini grada Banja Luka.\nRadomir Predojević je doktor ekonomskih nauka sa cjeloživotnim stažom u privredi.\nDobrodošlicu u SDP BiH novim članovima poželjeli su Nermin Nikšić predsjednik SDP BiH, Vojin Mijatović potpredsjednik SDP BiH i Jasna Duraković, zastupnica SDP BiH u Skupštini Kantona Sarajevo.\nNovim drugaricama i drugovima želimo dobrodošlicu u banjalučki SDP BiH koji nastavlja sa jačanjem i spreman dočekuje opšte izbore 2022. godine.


Odabrani pobednici EXIT konkursa za bendove | Balkanrock.com\nNaslovna Vesti Vesti iz regiona Odabrani pobednici EXIT konkursa za bendove\nPosle rekordnog broja pristiglih prijava na konkurs „Nastupi na Exitu 2015“, selektorski tim je zbog kvaliteta ovogodišnjih kandidata, odabrao čak 43 pobednika! Dva mesta na glavnoj bini Exita izborili su grčki bend 10 Code i zagrebačka kantautorka Sara Renar, dok će na Fusion bini da sviraju Bobo Knežević i Cotomašina iz Zagreba, Kim Tamara iz Šida, Omnibusi iz Kosovske Mitrovice i Plastic Sunday iz Niša.\nI Explosive bina je dobila nova pojačanja sa bendovima L.U.R. iz Kragujevca, Them Frequencies iz Sofije i No Limits iz slovenačkog grada Kopera.\nKultna bina Future Shock koja se ove godine vraća na Exit dobila je najviše i u skladu sa svojim imenom predstaviće budućnost muzičke scene sa čak 26 bendova sa konkursa. Prve večeri nastupiće pobednici Lorna Wing (Beograd), Srce male rode III (Vršac), On Tour (Beograd) i The Hoods (Vršac), a specijalni gosti biće iskusni bendovi Drum ’n Zez (Novi Sad), Neozbiljni pesimisti (Sombor) i Gypsy Mafia (Zrenjanin). Druge večeri, u petak 10. jula, sa konkursa dolaze Neon Bears (Manchester), Čistilište (Beograd), Kepurdath (Tetovo), Microsonic (Novi Sad), Wooden Ambulance (Subotica), Freaky Fight For Freedom (Beograd) i The Bangcocks (Beograd), a specijalni gosti biće im Xanax iz Beograda i The Big Wave iz Kine. U subotu na Future Shock bini budućnost prezentuju pobednici Aurora (Banja Luka), Subway (Ada), Rossomahaar (Moskva), Casillas (Novi Sad), Hang99 (Beograd), Konstruktivists (Norfolk, UK), Extreme Smoke 57 (Nova Gorica, SLO), Neprijatelj prelazi zeku (Novi Sad), a specijalni gosti biće im beogradska Deca apokalipse. Finalne noći, 12. jula, za reprezentaciju ovogodišnjeg konkursa nastupaju Cavalcades (Aberdeen, UK), ESC Life (Zagreb), Bolesna štenad (Beograd), Loši deca (Skopje), Lorraine (Beč), Against The Odds (Novi Sad) i Raskid 13 (Pančevo), a podršku iskustvom pružiće im Straight Mickey & The Boyz iz Beograda i novosadsko Proleće!\nI elektronski program na Exitu je dobio sjajna pojačanja putem selekcije sa ovogodišnjeg konkursa, pa će na No Sleep Novi Sad bini nastupiti redom Techa (Novi Sad), Ubivae (Novi Sad), Monosaccharide (Beograd) i Subview (Novi Sad). Trance bina je takođe izabrala svoju pobedničku četvorku iz Beograda koju redom čine Mali Buda, Stefan Zindović, Magnetik i Petar Burisha.\nSelektorski tim činili su muzička novinarka RTS-a i autorka emisije „Bunt“ Branka Glavonjić, muzički urednik MTV Adria i osnivač izdavačke kuće „Lampshade Media“ Nikola Jovanović, suosnivač novosadskog „Koncerta godine“ i muzički urednik Radija Novi Sad, Obrad Boba Škrbić, muzički novinar RTV-a i emisije „Gruvanje“ Dušan Majkić i programski urednik Studentskog kulturnog centra Novi Sad, Igor „Zgro“ Todorović. Pored glasova programske produkcije Exit festivala i selektorskog tima, i publika je dala svoj glas, putem direktne podrške na društvenim mrežama. Konkurs za nastup na Exitu realizovan je i ove godine uz podršku muzičke platforme SoundCloud, koja dodatno promoviše prijavljene izvođače milionima svojih korisnika, bez obzira na krajni plasman!\nDrum N Zez\nSrce Male Rode III


HCT 2017 | RUR eSports\nPosts Tagged ‘HCT 2017’\nU vikendu iza nas održano je četvrto po redu Hearthstone svetsko prvenstvo. Prvi put do sada, titulu je osvojio predstavnik azijskog kontinenta, i to Tajvanac Čen “tom60229” Vei Lin, pobedom nad Fr0zenom u neverovatno uzbudljivom finalu. Tom je od svih igrača u top 4 važio za verovatno najmanjeg favorita, ali je pokazao još jednom da nikoga […]\nDobili smo novog Hearthstone šampiona sveta – to je Tom60229 sa Tajvana! U veoma uzbudljivom finalu, koje je na Twitchu gledalo oko 270 000 ljudi, Tom je pobedio američkog predstavnika Fr0zena, nakon potpunog preokreta, i tako zasluženo stigao do večne Hearthstone slave i osvojenih 250 000 dolara, koliko pripada pobedniku. Finale je otvorio sjajan meč između […]\nStigli smo i do poslednjeg, četvrtog dana Hearthstone Svetskog šampionata, koje se održava u Amsterdamu. Ostala su samo četiri igrača, četiri igrača koja su u ovom trenutku sjajnim potezima i dobro pripremljenim lajnapima, potpuno zasluženo došla do same završnice i na svega par koraka do titule Hearthstone šampiona. Ukoliko je u glasanju za packove vaš […]\nČetvrto po redu Hearthstone svetsko prvenstvo je na manje od nedelju dana od nas, startuje sledećeg četvrtka, 18. januara i održaće se u Amsterdamu. Sada već tradicionalno, Blizzard daje inicijativu široj igračkoj publici da prati i navija za svoje omiljene takmičare, tako što organizuje glasanje za šampiona, odnosno za onog ko je vaš favorit i […]\nU vikendu iza nas odigralo se najveće sezonsko Hearthstone takmičenje, Hearthstone Spring Championship 2017, gde je sjajni Danac Hoej uzeo drugu vezanu titulu Hearthstone šampiona, što mu je donelo 60 000 dolara i direktan plasman na BlizzCon 2017. Ono što je bilo upadljivo na ovom šampionatu, inače održanom u u kineskom metropolisu Šangaju, je veoma loš […]\nStartovao Hearthstone Spring Championship 2017\nRano jutros po našem vremenu počelo je prolećno Hearthstone svetsko prvenstvo koje se održava u Šangaju. Tokom proteklih par meseci na stotine najboljih Hearthstone igrača se borilo za jedno od svega 16 mesta na ovom šampionatu i koje ćemo naredna 3 dana imati prilike da gledamo u borbi za titulu prolećnog Hearthstone šampiona i direktan […]\nGlasajte za vašeg prolećnog Hearthstone šampiona i osvojite packove!\nIstina, leto je već uveliko krenulo i napolju je teških 35-40 stepeni, ali nam se finale Hearthstone Spring Championship (Prolećno Hearthstone prvenstvo) ipak tek sada bliži, jer se radi o završnici prolećne Hearthstone sezone, koja je trajala prethodnih skoro 16 nedelja. Kao i na BlizzCon 2016 svetskom šampionatu i na zimskom Hearthstone šampionatu, ali i na […]\nHoej odneo titulu prolećnog šampiona Evrope\nU vikendu iza nas odigran je Hearthstone Europe Spring plef-of gde su se najbolji evropski Hearthstone igrači iz prethodne 3 sezone borili za jedno od svega 4 mesta koja vode u Šangaj, na prolećni Hearthstone šampionat. Nakon prvog dana i švajcarskog sistema, osam igrača koja se prošla u plej-of bili su RDU, Hoej, StanCifka, Neira, […]\nStartuje 2017 HCT Europe Spring plej-of\nSezonu prolećnih regionalnih Hearthstone šampionata otvara Evropa. Tokom ove subote i nedelje najboljih 64 igrača koji su u prethodnom periodu sakupili najviše HCT poena, kao i 8 najboljih Tavern Hero igrača, će se boriti za jedno od svega 4 evropska mesta koja vode na Hearthstone Spring Championship koje se održava od 7. do 9. jula […]\nSledećeg vikenda (23-26. mart) se igra završni turnir zimske Hearthstone sezone – Hearthstone Winter Championship, i to ni manje ni više nego na Bahamima! Ukupno 16 najboljih Hearthstone igrača iz celog sveta izborilo je svoje mesto na ovom turniru preko regionalnih šampionata Amerike, Evrope, Kine i Azije. Od juče je krenula i kampanja za glasanje za vašeg […]\nHearthstone: Europe Winter Playoffs je potpuni debakl\nOvog petka i subote se igra 2017 HCT Europe Winter Playoffs, gde se najboljih 64 igrača po HCT poenima i 8 najboljih sa Tavern Hero Finala, bore za jedno od 4 evropska mesta koja vode na Bahame, gde će se igrati Hearthstone Winter Championship, težak 250 000 dolara. Ono što je trebalo da bude vikend uživanja u […]\nGosuCup se vraća sa HCT 2017 poenima\nGosuCup turniri su bili jedna od najstarijih serija nedeljnih turnira kada je Hearthstone u pitanju, čija tradicija datira čak u vreme zatvorene bete tokom 2013. godine. Posle pauze od nekih pola godine, prošlog proleća se GosuCup vratio u limitiranoj formi, ali sa vrednim Hearthstone Championship Tour poenima, koji su takmičarski nastrojenim igračima omogućili da zarade […]


Kina šalje ljudsku posadu u svemir!\nSvemirski brod "Šenzoa 10" već je transportovan na mesto lansiranja u pustinji Gobi, a jedan od njegovih zadataka biće povezivanje sa modulom Tjangong koji kruži svojom orbitom poslednjih mesec dana. Kina je danas najavila da će lansirati svoju svemirsku letelicu sa ljudskom posadom sredinom ovog meseca, a reč\nSvemirski brod "Šenzoa 10" već je transportovan na mesto lansiranja u pustinji Gobi, a jedan od njegovih zadataka biće povezivanje sa modulom Tjangong koji kruži svojom orbitom poslednjih mesec dana.\nKina je danas najavila da će lansirati svoju svemirsku letelicu sa ljudskom posadom sredinom ovog meseca, a reč je o eksperimentalnom modulu koji je deo ambicioznog projekta za izgradnju kosmičke stanice. Kako su javili državni mediji, svemirski brod “Šenzoa 10″ već je transportovan na mesto lansiranja u pustinji Gobi, a jedan od njegovih zadataka biće povezivanje sa modulom Tjangong koji kruži svojom orbitom poslednjih mesec dana.\nKineski astronauti izveli su prošlog juna pristajanje modulom, dok ih sada očekuje uvežbavanje neophodnih tehnoloških i logističkih veština koje treba da omoguće duži boravak ljudske posade u orbiti.\nPredstojeća misija biće peta po redu od 2003. godine kada je prvi kineski astronaut lansiran u svemir, a u okviru planova za tekuću deceniju je i slanje prve kineske posade na mesec.\nIako Kinezi još značajno zaostaju za američkim i ruskim svemirskim programima, Pentagon je u izveštaju koji je objavljen u maju istakao da Peking povećava aktivnosti u trenutku kada konkurencija zbog krize odgađa svoje planove.\nSledeća ⇨ Dani kineske kulture u Novom Sadu\nPrethodna ⇦ Kina - Stanoje ubedljiv, Okukin preokret, Antiću bod u derbiju


Ona je naglasila da je Srbija bila više emotivno nego materijalno pogođena odlukom EU da zatvori granice za izvoz medicinske opreme.\nSvet će posle pandemije korona virusa zaista biti drugačije mesto a koliko, tek ćemo videti, kaže izjavila je danas premijerka Ana Brnabić ističući da još nije sve gotovo i da će se na međunarodnom planu još voditi zdravstvena i ekonomska borba.\n- Mislim da >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << će to biti damatične promene i da će se ogledati u tome da li svet nastavlja sa globalizmom ili ne i da li opstaje i u kojoj formi multilateralizam. Takođe, kakvu ulogu će imati određene zemlja kao lideri novog svetskog poretka - rekla je Brnabić na međunarodnoj konferenciji "Svet posle korona virusa" u okviru inicijative "Beogradski strateški dijalog".\nTe promene, ističe Brnabić, smo videli u međunarodnim odnosima, ali one se dešavaju i sada i nisu završene.\n- Još ne živimo u svetu posle korone i dalje je virus prisutan, svet se još bori protiv korona virusa i proći će još dosta vremene kada ćemo videti kako će svet izledati posle korone odnosno kako će geopolitički izgledati. Sačekaćemo period ekonomskog oporavka - dodala je Brnabić.\nNavodi da su tu najvažnije dve teme, prva je da li će biti drugog talasa i kako ćemo se izboriti i pripremiti za njega i kako će izlegledati život do vakcine, i druga tema je ekonomski opravak. To će dalje determinisati kako će izgledati svet, dodala je Brnabić.\n- Meni je bilo začuđujuće kojom briznom su zemlje EU u roku od svega par dana ponovo uspostvile granice i svaka zemlja je počela da se bori pojedinačno za svoju bezbednost i svoje građane. Gotovo se u dannu promenio evropski kontinent - kazala je Brnabić, napomenuviše da su zemlje EU bile pod velikim pritiskom i imale puno žrtava.\nKaže da se posle Evropa počela vraćati na staro, ali da misli da će se tek po tom pitanju videti promene u narednom periodu. Brnabić je naglasila da je Srbija bila više emotivno nego materijalno pogođena odlukom EU da zatvori granice za izvoz medicinske opreme i da je to svakako bio signal koji će čuti još neko vreme na ovim prostorima, kod zemalja koje žele da budu članice EU.\nKako je rekla, to nije bilo baš najsrećnije vreme da se donose politički promišljenije odluke, ali da je trebalo ipak voditi računa kakav je signal poslat zemljama koje hoće da postanu članice EU.\nSa premijerkom Srbije na panelu o geopolitičkim posledicama pandemije učestvovali su i ambasadori Kine i Rusije, Čen Bo i Aleksandar Bocan Haračenko.\n23:23: EU’s Giaufret: Union will support Serbia’s green transformati...\n23:20: Teleskop Habl ponovo u punoj funkciji


PRETERALI U DOZIĐIVANJU: Gradilište u Mirijevskom bulevaru zatvoreno zbog odstupanja od dozvole\nPROŠIRENJE terasa na zgradama širom Karaburme izgleda ulazi u "modu". Slučaj iz Ulice Salvadora Aljendea 12, o kome su prošle nedelje pisale "Novosti", gde je desetak komšija započelo bespravno doziđivanje balkona nije usamljen.\nU Mirijevskom bulevaru 50b, skoro svi stanari počeli su da šire balkon. Međutim, u Gradskoj građevinskoj inspekciji kažu da investitor ima dozvolu, ali je odstupio od dokumentacije.\n- Videli smo proširenje u Ulici Salvadora Aljendea, ima nekoliko mesta na kojima ljudi šire terase i nadziđuju zgrade. Ovde su skele zaklonjene i ne vidi se šta tačno rade na zgradi, a sigurno ima tridesetak stanova koji se proširuju - rekao je jedan od komšija kojem se ova praksa ne dopada.\nGrađevinski inspektor Sekretarijata za inspekcijske poslove proverio je radove u Mirijevskom bulevaru, a iako dozvole postoje, gradilište je opasano trakom "zatvoreno gradilište".\n- Investitor poseduje građevinsku dozvolu i potvrdu o prijavi radova, kojom se odobrava izvođenje radova na rekonstrukciji i nadziđivanju postojeće stambene zgrade - kažu u Sekretarijatu. - Tokom obilaska, inspektor je uočio da je investitor odstupio od dokumentacije, te je gradilište zatvoreno.\nBeograd bespravna gradnja Mirijevski bulevar zatvorena gradilišta dozidane terase\nPOD sloganom "DŽez plamen", od danas, pa sve do kraja meseca, u Domu omladine i u Kombank dvorani trajaće Beogradski džez festival. Istovremeno će biti obeleženo i pola veka od rođenja ove manifestacije, 1971. godine.


Iz Valensije u Vlasenicu, sestre Delić stigle kući – Sport News Magazin\nNASLOVNA/KOŠARKA/BIH/Iz Valensije u Vlasenicu, sestre Delić stigle kući\nIz Valensije u Vlasenicu, sestre Delić stigle kući\nKod kuće je najljepše: Sestre Delić\nReprezentativke BiH u košarci Anđela i Nikolina Delić stigle su u rodnu Vlasenicu poslije sjajnog nastupa na Evropskom prvenstvu gdje su pomogle reprezentaciji da osvoji peto mjesto. Stara poslovica kaže “kod kuće je najljepše”, pa su se sestre Delić dan nakon male proslave u Sarajevu i prijema zaputile najmilijima.\nUmor ih je sigurno stigao poslije naprnog takmičenja, pa će im punjenje baterija u porodičnoj atmosferi dobro doći prije nego što se priključe svojim klubovima i počnu pripreme za novu sezonu.\nInače, reprezentacija BiH nalazi se na korak od plasmana na Svjetsko prvenstvo, a kako se može čuti, KS BiH tražiće da bude domaćin kvalifikacionog turnira\nanđela delić nikolina delić\n„Englezi? Najlakši protivnik za Njemačku do sada“


Džindić: Vlada FBiH će podržavati gradnju Bloka 1-350 MW\nVlada BiH danas je na sjednici primila k znanju Informaciju Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije o realiziranim aktivnostima za finansiranje i izgradnju Termoelektrane Banovići - Blok 1-350 MW i zadužila Nadzorni odbor i Upravu da nastave aktivnosti za finansiranje i gradnju tog bloka.\n- Vlada otpočetka podržava i podržavaće gradnju ovog bloka, samo nije sve do nas - poručio je Džindić.\nIstakao je da je ovo ministarstvo danas predložilo kratku informaciju o tom projektu te zaključcima definiralo određene aktivnosti i da je Rudnik mrkog uglja "Banovići" do sada pokrenuo niz aktivnosti na gradnji Bloka 1-350 MW, a koje se vode još od 2008. godine.\nMinistar Džindić također je rekao da je ovaj rudnik donio 13 akata, na osnovu kojih je pokrenut određeni broj aktivnosti, te pribavio 40 različitih dozvola, a da među njima ima i nekih koje su istekle i koje treba obnoviti.\nRekao je i da se RMU "Banovići" zvanično obratio resornom ministarstvu za prijem 152 radnika te da je Vlada FBiH danas na sjednici dala saglasnot za prijem 141 radnika koji rade u proizvodnji, a odbila za njih 11 koji rade na administrativnim poslovima – rekao je Džindić.\nVlada je, prema njegovim riječima, također razmatrala i prihvatila informaciju o ugroženom sigurnosnom stanju u privrednom društvu PS Vitezit d.o.o. Vitez, te zadužila Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije da Federalnom ministarstvu finansija podnese zahtjev za dodjelu sredstava iz Tekuće rezerve Budžeta FBiH za 2019. godinu za isplatu 60.000 KM za finansiranje troškova rada unutrašnje zaštitarske službe u predstečajnom i stečajnom postupku.


Cirkularna ekonomija na Balkanu - niska svest, ali i ogromni potencijali\nby Marija Dedić\t09/07/2020\nDržave u regionu se suočavaju sa mnoštvom prepreka na putu ka cirkularnoj ekonomiji, ali, jedno je sigurno, ostanak na staroj, linearnoj stazi je neprihvatljiv zato što bi cena bila previsoka – poruka je učesnika onlajn seminara održanog u okviru projekta “Svetionici cirkularne ekonomije” čiji je cilj povezivanje Balkana sa zapadnim zemljama koje su u tranziciji otišle mnogo dalje.\nNa seminaru koji je podržala i Privredna komora Srbije, učesnici iz Srbije, Grčke, Bugarske i Rumunije složili su se u oceni da se pojam cirkularne ekonomije i dalje pogrešno poistovećuje sa upravljanjem otpadom. Zato je neophodna edukacija svih učesnika u procesu, od građana, preko menadžmenta u kompanijama, do donosioca odluka. Takođe, veoma je važno objasniti kompanijama koju će korist imati od ovog procesa.\nSrbija kaska za Evropom\nDirektor Cirekona i jedan od organizatora seminara Milan Veselinov podseća da je u Srbiji nedavno usvojena Mapa puta za cirkularnu ekonomiju kao prvi sveobuhvatni dokument iz ove oblasti. Veselinov, ipak, naglašava da je razlika između evropskog i našeg proseka velika. Poređenja radi, u Srbiji se reciklira 5-10 odsto otpada, a u Evropskoj uniji 55 odsto.\n– Umesto sistemskog pristupa, mi imamo pojedinačna rešenja. Preventivne mere ne postoje, kao ni finansijska podrška lokalnih i nacionalnih tela, osim za upravljanje otpadom. Nedostaju nam zeleni fondovi i rešenja koja kreću odozdo, umesto sa vrha, kako smo navikli. Svest o benefitima cirkularne ekonomije je veoma niska, iako je ona velika mogućnost za mala i srednja preduzeća i sektor nabavke, kao i prilika za povećanje energetske efikasnosti – napominje Veselinov.\nSa sličnim problemima suočava se i Rumunija. Konsultant za cirkularnu ekonomiju Marian Constantin Vasile podseća na prošlogodišnji zaključak Evropske komisije da je u Rumuniji ovaj koncept nerazvijen, ali da ima potencijala. Stopa recikliranja je veoma niska, malo je centara za prikupljanje otpada, većina kompanija ima nisku svest o zaštiti životne sredine, a izostaje i podrška vlasti. Vasile kaže da potencijal leži u otpadu iz poljoprivrede, pakovanja i tekstilne industrije, ali i da ne treba zanemariti ekonomiju deljenja i ponovnu upotrebu proizvoda.\n– Svetla tačka je to da 8 od 10 Rumuna želi da pređemo na cirkularnu ekonomiju. Ako to ne uradimo, izgubićemo resurse, zagađenje će se povećati, bićemo veoma zavisni od drugih, što je ogroman rizik, naročito u krizama – kaže Vasile dodajući da bi Nacionalna strategija o cirkularnoj ekonomiji trebalo da bude usvojena do kraja godine.\nKako iskoristiti pandemiju\nUpravo se na krizu osvrnula profesorka sa Atinskog univerziteta ekonomije i biznisa Phoebe Koundouri. Prema njenim rečima, nalazimo se u ekonomskoj krizi koja je mnogo veća od one iz 2008. godine.\nČeka nas ekonomska kriza ozbiljnija od one iz 2008. godine\n– Ali najveći cunami naših vremena i dalje su klimatske promene. Pandemija je pokazala da su vlade sposobne da preduzmu dramatične mere protiv egzistencijalnih pretnji, kao i da ljudi mogu da se prilagode novim životnim stilovima. Ovaj trenutak treba da iskoristimo kako bismo u osnove sistema ugradili “zelenu” agendu – ističe Koundouri.\nOna je podsetila da je u Grčkoj 2018. godine usvojena Nacionalna strategija za cirkularnu ekonomiju. Najbolji model za finansiranje tranzicije su javno-privatna partnerstva.\n– Da bi se ubedili donosioci odluka, potrebno je monetizovati korist, a kada se to radi, mora se imati u vidu da se i zdravstveni i ekološki benefit mogu preračunati u ekonomski – jasna je profesorka.\nIzvršna direktorka Cleantech Bugarska Mariyana Hamanova slaže se da je potrebno objasniti poslovnom sektoru koje koristi će imati od tranzicije, jer niko ne želi da investira u rizične projekte.\n– Bitno je da objasnimo poslovnu logiku iza održivog pristupa. Primera radi, usvajanjem cirkularnog modela, firme će otvoriti nova tržišta, biće otpornije na rizike snabdevanja, lakše će se izboriti sa povećanjem cena i fluktuacijama na tržištu i stvoriće novu vrednost kroz snažna partnerstva – kaže Hamanova.\nOna dodaje da je za tranziciju veoma važna infrastruktura, zbog čega organizacija na čijem je čelu radi sa 10 bugarskih gradova na projektima poput “Inicijative za sistem deljenja električnih bicikala”. Takođe, jedan od sektora u kom je veoma važno podići svest je građevinarstvo, jer ta industrija crpi ogromnu količinu resursa.\nTags: cirekon,cirkularna ekonomija,mapa puta za cirkularnu ekonomiju,milan veselinov,otpad,Privredna komora Srbije,svetionici cirkularne ekonomije,upravljanje otpadom


Mihajlovićeva: Sektor transporta u Srbiji usklađen sa EU – Radio Televizija 022 – Stara Pazova\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović kaže da je godišnji izveštaj Evropske komisije o napretku za 2019. pokazao da Srbija ima dobar nivo pripremljenosti u oblasti transporta i da je od prethodnog izveštaja zabeležen napredak, posebno u reformi železnice.\n“Iako su druge teme u izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije pomalo u senci kosovskog pitanja, priznat je napredak koji je učinjen u različitim oblastima transporta, pre svega u železnici, ali i u drumskom, vodnom i vazdušnom saobraćaju. To pokazuje da smo iskoristili period od prethodnog izveštaja za sprovođenje reformi i da smo se kao zemlja dodatno približili najvišim evropskim standardima u ovoj oblasti, na čemu ćemo nastaviti da radimo”, rekla je Mihajlovićeva.\nU saopštenju iz kabineta Mihajlovićeva kaže se da se u izveštaju EK, između ostalog, navodi da je u 2018. Srbija usvojila nove zakone o železnici, o bezbednosti u železničkom saobaćaja i interoperabilnosti železničkog sistema, čime je ostvaren visok nivo usklađenosti sa regulativom EU na uspostavljanju jedinstvenog evropskog železničkog područja.\nU drumskom transportu usklađenost se ocenjuje kao zadovolkavajuća, uz konstataciju da su zakoni u oblasti prevoza tereta i prevoza putnika u drumskom saobraćaju usklađeni sa propisima EU, kao i da su u nekoliko oblasti domaći propisi dodatno usklađeni s evropskim.\nKad je reč o pregovaračkom poglavlju 21 – Transevropske mreže, koje pored transporta pokriva i oblasti energetike i telekomunikacija, izveštaj EK konstatuje da je Srbija umereno pripremljena.\nSrbija aktivno učestvuje u Agendi povezivanja zapadnobalkanske šestorke, a ostvaren je i dalji napredak u sprovođenju reformi u vezi sa povezivanjem i nastavljeno usklađivanje zakonodavsta u oblasti interoperabilnosti.\nTagevropska unija transport zeleznica Zorana Mihajlovic\nHrvatska: Sudar kamiona i autobusa na autoputu


A. J. 11. decembra 2020. 13:53\nLeonardo Dikaprio se na Instagramu oglasio o rekama u BiH, napisavši da su na korak bliže spašavanju „plavog srca Evrope“ – jer je Vlada BiH donela odluku o prestanku subvencionisanja izgradnje malih hidroelektrana.\n“Novi podzakonski akti prvi su korak ka zaštiti na hiljade kilometara divljih reka u zemlji i ljudi i divljih životinja koji zavise od ovih plovnih puteva. To bi takođe moglo pomoći u stvaranju presedana širom Balkana u zaštiti poslednjih evropskih divljih reka”, napisao je glumac na Instagramu.\nDikaprio je zatim preneo reči naučnika iz njegove organizacije Global Wildlife Conservation.\n“Bilo je toliko inspirativno videti kako je posvećeni lokalni ekološki aktivizam, upotpunjen međunarodnom pažnjom, podstakao široko protivljenje ovoj pogubnoj praksi”, rekao je Ves Sehrest, izvršni direktor GWC-a.\n“Sada je od ključne važnosti da FBiH ispuni svoje obećanje ne samo svojim ljudima, već i građanima sveta, koji žele da vide zaštitu reka Balkana ili evropskog plavog srca”, naglasio je popularni glumac.\nbosna i hercegovinaleonardo di kapriomhe\nGrčka i Turska obnovili razgovore o istočnom Mediteranu


29 Jun 2019, 14:47 Kučevo SatTv Ljubiša Nastasijević\nOtpravnik poslova Ambasade Japana u Srbiji Tecuja Cubota,, svečano je uručio donaciju Vlade Japana Domu zdravlja Kučevo, Ultrazvučni aparat, analogni mamograf I uređaj za digitalizaciju rendgen slike vrednu 81.690 evra,kao podršku unapređenju medicinske zaštite u Srbiji. Zajedno sa njim Dom zdravlja Kučevo posetio je i Aleksandar Raković, samostalni savetnik u Ministarstvu zdravlja Vlade Srbije .\nPredsednik Opštine Kučevo Vladimir Stojanović naglasio je izuzetnu važnost donacija Ambasade Japana ovoj zdravstvenoj ustanovi, koje su izuzetno podigle kvalitet pružanja zdravstvenih usluga i u svoje ime i ime građana Kučeva izrazio veliku zahvalnost Vladi i narodu Japana.\nOtpravnik poslova Ambasade Japana u Srbiji Tecuja Cubota izrazio je zadovoljstvo što je u prilici da lično uruči ovu donaciju i istakao da visoko ceni napore Ministarstva zdravlja na unapređenju kvaliteta zdravstvene zaštite.\n-Takođe bih želeo da izrazim zahvalnost opštini Kučevo i Domu zdravlja Kučevo na uspešnoj realizaciji projekta. I što je novac japanskih poreskih obveznika utrošen za obezbeđivanje ultrazvučnog aparata, analognog mamografa i uređaja za digitalizaciju rendgen slike.Nova medicinska oprema omogućiće precizniju dijagnostiku a samim tim i uspešnije lečenje pacijenata.Ovo je naša druga donacija Domu zdravlja Kučevo, koja potvrđuje uspešnost prethodnog projekta obezbeđivanja rendgen aparata, biohemijskog analizatora i uređaja za prečišćavanje vode. Vlada Japana će nastaviti da pruža pomoć za osnovne potrebe stanovništva u korist svih građana Srbije i nadam se da će dobri odnosi između naše dve zemlje biti još bolji u budućnosti,rekao je Tecuja Cubota.\nSamostalni savetnik u Ministarstvu zdravlja Aleksandar Raković rekao je da postoji dobra između Republike Srbije i Vlade Japana u oblasti zdravlja kao i da je Japan od 1999.godine do sada podržao 224 projekata u Srbiji u okviru programa za osnovne potrebne stanovništva ,pod nazivom ,,POPOS’’ .\nUključujući ovu donaciju, ukupan iznos japanske pomoći kroz projekte za osnovne potrebe stanovništva (POPOS) u Srbiji od 1999. godine iznosio je 14 miliona evra,a ukupan iznos japanske pomoći Srbiji u toku istog perioda premašuje 508 miliona evra. Vlada Japana pruža finansijsku pomoć neophodnu za implementaciju projekata koji će doprineti ekonomskom i socijalnom razvoju zemlje. Životna sredina, zdravstvena zaštita, obrazovanje i socijalna zaštita su glavne oblasti interesovanja Vlade Japana,dodao je Raković.\nDirektorka Doma zdravlja Kučevo,dr Emina Perić rekla je da donirani medicinski aparati imaju ogromni značaj za podizanje kvaliteta zdravstvenih usluga, a posebno za same pacijente koji sada više ne moraju da putuju u veće centre da bi mogli da izvrše pojedine preglede i da se leče.\nPosle predaje donacije Domu zdravlja Kučevo ,u pratni svojih domaćina,japanski diplomata Tecuja Cubota posetio je hram Svetog Vaznesenja Gospodnjeg koga je starešina hrama protojerej hadži Spomenko Žarić upoznao sa istorijatom crkve a zatim je prošetao glavnom ulicom grada i zajedno sa savetnikom u Ministarstvu zdravlja Aleksandrom Rakovićem otišao do zgrade Opštinske uprave gde su u kabinetu predsednika Opštine Vladimira Stojanovića koji im je uručio prigodne poklone.\nOvom prilikom vođeni su i razgovori u kojima su gospodinu Cuboti predstavljeni turistički potencijali ove zviške Opštine koje japanski turisti mogu posetiti.


Inicijativa za preispitivanje odluka donetih tokom vanrednog stanja - Pančevo.city\nUdruženje građana Institut za istraživanje korupcije „Kareja” iz Pančeva podnelo je 16. aprila Vladi Republike Srbije Inicijativu da se nakon ukidanja vanrednog stanja preispitaju sve odluke organa državne uprave, javnih i državnih preduzeća i ustanova koje su donete tokom tog perioda. Tekst Inicijative glasi:\n„U cilju očuvanja vladavine prava kao osnovne pretpostavke Ustava (čl.3 Ustava), koja je vanrednim stanjem potencijalno ugrožena, dajemo\nda se nakon ukidanja vanrednog stanja, sve odluke koju su za vreme njegovog trajanja doneli organi državne uprave, javna i državna preduzeća i ustanove, preispitaju.\nObrazloženje: vanredno stanje samo po sebi organičava ljudska prava i slobode; organi koji to sprovode imaju dodatno težak zadatak – moraju da paze da to ograničavanje ne bude više od neophodno potrebnog. Vanredno stanje ujedno pruža priliku da se pod njegovim okriljem, skriveno od očiju javnosti – medija, izvrše i druge zloupotrebe. Kako bi se ta mogućnost svela na najmanju moguću meru, a štetne posledice predupredile, umanjile i otklonile, daje se ova Inicijativa. Njeno dejstvo je prevashodno preventivno, potencijalne izvršioce zloupotreba treba da odvrati. Takođe Inicijativa ukazuje da su zloupotrebe moguće, i motiviše širu društvenu zajednicu, da im se svi na svoj način blagovremeno suprotstavimo, i ne dozvolimo da buduće vreme, koje će svakako biti ispunjeno novim gorućim događajima, sve ovo otera u zaborav.”\nInicijativi se pridružila Građanska akcija Pančevo, a ove dve nevladine organizacije su uputile poziv i drugim udruženjima građana i organizacijama civilnog društva sa teritorije Grada Pančeva da je podrže.


Vlada Crne Gore odlučila je da ponudi crnogorske aerodrome na koncesiju, a poziv za sve zainteresovane vrlo brzo će biti objavljen na njenom sajtu.\nTo je najavio ministar saobraćaja Osman Nurković. Plan je da se aerodromi u Podgorici i Tivtu izdaju na 25 do 30 godina. Nurković kaže da Vlada na taj način želi da bolje valorizuje potencijal aerodroma, jer trenutno stanje ne zadovoljava potrebe države i njenih građana, prenose “Vijesti”.\nDavanje koncesija na aerodrome, nije novina u regionu. Tako nešto prvo je uradila Albanija 2005. godine sa aerodromom u Tirani, pa Hrvatska sa aerodromom u Zagrebu. Lista aerodroma u okruženju, koji se nalaze pod koncesijama proteže se još na Ljubljanu, Prištinu, Skoplje i bugarske aerodrome Varnu i Burgas. Poslednja je to ovog proleća uradila Srbija sa aerodromom “Nikola Tesla” u Beogradu – potpisan je ugovor sa francuskom korporacijom "Vinci Airports” na 25 godina.


Policija i lekari u skafanderima blokirali hotel u Skoplju: Sumnja se da je Britanac umro od ebole! | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / Policija i lekari u skafanderima blokirali hotel u Skoplju: Sumnja se da je Britanac umro od ebole!\nPolicija i lekari u skafanderima blokirali hotel u Skoplju: Sumnja se da je Britanac umro od ebole!\n10. oktobra 2014.\tU FOKUSU 1 Comment\nBritanski državljanin za koga se sumnjalo da je zaražen ebolom preminuo je danas u Makedoniji. Makedonske vlasti saopštile su večeras, međutim, da preminuli Britanac ipak nije umro od ebole već od drugog virusa i da se čekaju rezultati obdukcije i analize uzoraka upućenih u laboratoriju u Nemačkoj.\nPreminuli pacijent je u Makedoniju sa još jednim Britancem doputovao iz Velike Britanije. Drugi Britanac je zadržan u bolnici.\nZavničnik makedonskog Ministarstva zdravlja rekao je da je preminuli Britanac stigao u Skoplje 2. oktobra, da je hitno hospitalizovan danas u 13.00 sati (GMT), i da je preminuo u bolnici nekoliko sati kasnije. „Dejli mejl“ navodi da pacijent po dolasku u bolnicu nije bio u stanju da komunicira.\nMakedonske vlasti su, međutim, navele da je preminuli pacijent imao visoku temperaturu i unutrašnje krvarenje, i da tako visoka temperatura nije karakteristična za ebolu, saopšteno je u Skoplju.\nDoktor Jovanka Kostovska iz Ministarstva zdravlja Makedonije saopštila je na konferenciji za novinare da se preduzimaju sve potrebne mere i da su komisija za zarazne bolesti i krizni štab u stalnom zasedanju.\n„Iako su velike šanse da se ne radi o eboli, sprovodimo standardnu operativnu proceduru i protokole o postupanju kao da se radi o slučaju sumnje na ebolu“, rekla je ona.\n„Pacijent star 58 godina preminuo je od unutrašnjeg krvarenja i visoke temperature. Lekari su utvrdili da je reč o alkoholičaru koji je možda preminuo usled pojave hemoragične groznice, koja može da bude karakteristična i za virus ebole“, navodi se u saopštenju.\nIz resornog ministarstva dodaju da pacijent poslednja tri dana nije uzimao hranu i da je imao visoku temperaturu.\nDr Jovanka Kostovska iz makedonskog Ministarstva zdravlja pojasnila je da je hitna služba danas dobila poziv iz jednog skopskog hotela, iz kog je rečeno da jedan gost povraća.\n„Hitna je odmah intervenisala i nakon što su konstatovali stanje velike iscrpljenosti, prevezli su ga na Infektivnu kliniku, koja je preduzela sve mere“, navodi Kostovska.\nOna je dodala da je pacijent u trenutku kada je stigao na kliniku imao blago povišenu temperaturu (37,4), što ne odgovara virusu ebole, za koju je karakteristična temperatura iznad 38,5 stepeni.\n„Međutim brza smrt i teška krvna slika, krvarenje i temperatura su izazvali prvobitno sumnju da je u pitanju ebola“, rekla je Kostovska i dodala da će obdukcija, a nakon toga i međunarodna laboratorija, pokazati o čemu je reč.\nOna je potvrdila je preminuli u Makedoniju ušao 2. oktobra, te da je njegov prijatelj naveo da nisu boravili u zemljama u kojima je epidemija ebole.\n– Prvo smo imali informaciju da je preminuli bio u Nigeriji, ali nam je njegov prijatelj rekao da nisu nigde putovali – istakla je Kostovska.\nVlasti nisu objavile identitet preminulog pacijenta, navodeći samo da je imao 58 godina. „Hafington post“ piše da se preminuli Britanac zove Vilijam Puli i da je zdravstveni radnik, koji je kao dobrovoljac radio u Sijeri Leoneu. On je tamo došao u kontakt sa virusom, pa je potom prebačen u Britaniju 24. avgusta gde se navodno oporavio u karantinu u londonskoj bolnici „Rojal fri“.\nDr Jovana Kostovska izjavila je ranije danas da je preminuli Britanac imao visoku temperaturu, unutrašnje krvarenje i da je povraćao, kao i da se njegovo stanje brzo pogoršalo.\n– To su sve simptomi ebole – rekla je Kostovska na konferenciji za štampu, dodajući da su uzorci poslati u Nemačku na testiranje, kako bi se potvrdio uzrok smrti pacijenta.\nOna je istakla da nije bilo indikacija da je Britanac nedavno bio u Africi, već da je protokol nalagao da se testiraju krv i tkivo, a ti uzorci su poslati na analizu u Nemačku.\nNeimenovani zvaničnik makedonske vlade izjavio je ranije za Rojters da je drugi britanski državljanin takođe pokazivao simptome ebole.\nMakedonske vlasti odblokirale su hotel „Super osam“, u Tržnom centru Mavrovka kod Stare Čaršije, u kome je odseo preminuli Britanac i koji su ranije danas policija i zdravstveni radnici u skafanderima „zapečatili“ zbog sumnje u ebolu.\nLokalni mediji prenose da su zdravstveni radnici sa specijalnom opremom proverili sve osobe koje su bile u kontaktu sa preminulim Britancem. Svi iz hotelskog i medicinskog osoblja su u karantinu, dok ne stignu prvi rezultati analize.\nTakođe se navodi da su makedonske vlasti „preduzele sve bezbednosne mere predviđene u ovom slučaju, u skladu sa međunarodnim standardima i da je Svetska zdravstvena organizacija odmah obaveštena o dešavanjima“.\nOd izbijanja epidemije ebole, do sada je, većinom u Zapadnoj Africi, umrlo najmanje 3.860 ljudi, od kojih su više od 200 bili zdravstveni radnici, preneo je BBC.\nMinistarstvo zdravlja Srbije prati situaciju u Makedoniji gde je danas preminuo Britanac za koga se sumnja da je bio zaražen ebolom i preduzima sve neophodne mere.\n„Ministarstvo zdravlja prati situaciju i preduzima sve neophodne mere, a o ovom konktretnom slučaju čeka se zvanična potvrda Svetske zdravstvene organizacije“, rečeno je Tanjugu.\nMinistarstvo je ranije danas saopštilo da su preduzete sve neophodne mere prevencije i sprečavanja unošenja ebole u Srbiju, a tim povodom je pod zdravstveni nadzor stavljeno 708 osoba, od kojih su 92 doputovale sa područja ugroženih tim virusom.\nPrevious Otkrivena neeksplodirana bomba u centru Vranja!\nNext BUGARSKA UPOZORAVA RUSIJU: Nemamo mi vama šta da se pravdamo, mi smo članica NATO!


Kultura Autor:Suzana Sudar24. maj. 202117:08\nMalo ko zna da je Beogradski univerzitet vlasnik dva rudnika zlata u Majdanpeku koje mu je darivala kraljica Natalija. Zadužbinari su obrazovanje Srbije stavljali iznad interesa sopstvenih porodica. Razumeli su da samo obrazovani građani Srbije mogu biti motor koji će našu zemlju pokretati. Zakon o denacionalizaciji donet je 2011. a većina zahteva Beogradskog univerziteta je odbijena. Nijednoj vlasti ne odgovara da Univerzitet bude nezavistan i to nema veze sa vlašću već sa politikom.\nOvako za Nova.rs reditelj Boško Savković najavljuje večerašnju premijeru svog dokumentarnog filma „Zadužbine i fondovi Univerziteta u Beogradu“ koji će biti prikazan u 19 sati u atrijumu Kapetan Mišinog zdanja.\n– Film govori o vremenu kada je Univerzitet u Beogradu bio jedan od najbogatijih obrazovnih ustanova Evrope, zahvaljujući viziji i dobročinstvu velikih zadužbinara. Ovo je priča o životima i zadužbinama tih velikih ljudi, ali i o njihovim tragičnim sudbinama. Građa za ovaj film prikupljana je više od 20 godina – dodaje Savković.\nU ovom filmu, između niza šokantnih detalja, saznaćete, nastavlja naš sagovornik, da je Luka Ćelović Trebinjac, trgovac iz Beograda o kome nema dokaza da je imao čak ni osnovno školsko obrazovanje, svoj basnoslovni imetak ostavio Beogradskom univerzitetu. Da je takođe, onovremenski privrednik Nikola Spasić istom zaveštao fond koji je 1909. bio finansijski bogatiji od Nobelovog fonda…\nI pored velikog broja svetskih nagrada koje je osvojio za svoje filmove, ovaj mu je godinama bio, kako kaže, nedosanjani san.\n– Priča o zadužbinama Univerziteta u Beogradu me opseda još od studentskih dana, kada sam u listu „Student“, kao mladi novinar, između 1985. i 1987. objavio niz tekstova o bogatstvu koje je on imao. Još tada sam, sasvim slučajno, počeo da se bavim zadužbinarima i njihovim uglavnom tragičnim sudbinama, zaboravu koji zna da boli, ćutanju celog društva o ljudima koji su sve šta su stvorili ostavili ne svojim porodicama, već u slavu nauke i obrazovanja novog srpskog naraštaja. Film o Univerzitetu koji je od zadužbinarske imovine pre Drugog svetskog rata školovao više žena od Sorbone. Film o dostojanstvenom obrazovanju i pravim akademskim titulama, o vremenu kada se diplome nisu kupovale – ističe Savković.\nZa ovo ostvarenje kaže da je pravi „koronaški“ film.\n– Sniman je i montiran u onim danima kada nismo znali gde ćemo i kako sami sa sobom. Završen je 30. juna 2020. a čekao je premijeru do sada. Svi koji su radili na filmu, koji je napravljen gotovo bez ikakvih sredstava, odlučili su da ga poklone Univerzitetu kao svoju zadužbinu i da ga on koristi kada i kako želi – kaže Savković.\nMeđutim, nastavlja on, priča koju je znao ne bi vredela ništa da nije bilo arhivske građe, dokumenata i fotografija.\n– U decenijskoj potrazi za dokazima, mnogo su mi pomogli Vladimir Tomić, istoričar iz Istorijskog muzeja grada Beograda, i Ljubica Ćorović, šef Odseka za stare i retke knjige Biblioteke grada Beograda. Oni, rektorka Univerziteta Ivanka Popović i prorektorka za finansije Gordana Ilić Popov, u ovom filmu nose priču o vremenu kada je Beograd bio prava metropola i imao jedan od najbogatijih Univerziteta u Evropi. Kao i o nepravdi koja je aktom o nacionalizaciji učinjena ne samo Univerzitetu već celom srpskom društvu – zaključuje Savković.\nPremijera “Zadužbine i fondovi Univerziteta u Beogradu“ u produkciji NIB Alternativa organizovana je za akademsku univerzitetsku zajednicu i mali deo živih donatora i njihovih naslednika.\nBoško Savković (59) rođen je u Beogradu, gde je diplomirao na Pravnom fakultetu. Radio je kao novinar u radio-emisiji Index 202, objavljivao je tekstove u „Studentu“, magazinu „Intervju“ i drugim listovima, a u leto 1996. postaje jedan od osnivača satiričnog lista „Naša krmača“. Kada je Slobodan Milošević pao sa vlasti, zaključio je da je „sve isto, samo njega nema“, pa je osnovao firmu Nekompromitovani intelektualci Beograda.\nRežirao je film o Miroslavljevom jevanđelju „U početku beše reč“. Osnivač je agencije Alternativa. U koprodukciji sa TV Politikom kao scenarista i koautor snimio je filmove „Na kraju sveta“, „Ko to tamo lepi“, „Beograd noću“… Njegovo ostvarenje „Plodovi zime“ dobilo je nagradu za najbolji ekološki film na Festivalu u Kanu, kao i brojne nagrade na festivalima dokumentarnog, turističkog i ekološkog filma u Portugalu, Rusiji, Poljskoj, Brazilu, Litvaniji, Rumuniji… Uglednim priznanjima su ovenčani i njegovi dokumentarni filmovi „Bog da prosti“ , „Posle bombi“, „U ime života“…\nBeogradski univerzitetboško savkovićdokumentarni filmRudnik zlatazadužbina


Australski istraživači tvrde da je mapirana reakcija imuniteta na korona virus | Korona virus News | Al Jazeera\nVirusom je od sada zaraženo više od 168 000 ljudi širom svijeta (EPA)\nDok naučnici pokušavaju razviti vakcinu, istraživači na australskom Institutu za zarazne bolesti i imunitet Peter Doherty kažu da su napravili važan korak u razumijevanju virusa mapiranjem reakcije imunog sistema za jednu od prvih pacijentica zaraženim ovim virusom u državi.\nIspitijući rezultate krvne slike neidentifikovane žene u 40-im, otkrili su da ljudski imuni sistem odgovara na korona virus na isti način na koji se tipično bori protiv gripe.\nOve su informacije važan korak u razvoju vakcine i liječenju, u utorak je rekao australski ministar zdravstva u vezi virusa kojim je zaraženo više od 168 000 ljudi širom svijeta, a koji je usmrtio najmanje 6610 osoba.\nIako većina zaraženih ima blage simptome, ozbiljan je ili kritičan kod 20 posto pacijenata. Stopa smrtnosti za ovaj virus je oko 3,4 posto, prema procjenama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).\nIstraživači kažu da ove informacije pomažu naučnicima da shvate zašto se neki pacijenti oporave dok drugi razviju ozbiljnije respiratorne probleme.\n„Ljudi mogu koristiti naše metode da shvate reakcije imunog sistema u većim dobnim skupinama zaraženim korona virusom, i da shvate šta nedostaje kod onih koji imaju fatalne ishode“, kazala je Katherine Kedzierska, profesorica mikrobiologije i imunologije na Univerzitetu u Melbournu, koja je učestvovala u istraživanju.\nCOVID-19 je bolest koju uzrokuje korona virus.\nKada su istraživači pratili reakciju imunog sistema australske pacijentice, bili su u stanju tačno predvidjeti kada će se oporaviti.\nIstraživači nisu imenovali pacijenticu, ali su rekli da je australska državljanka koja je evakuisana iz Wuhana, epicentra epidemije korona virusa u Kini.\nMinistar zdravstva Greg Hunt opisao je ovaj korak kao „vodeći u svijetu“ i kao značajan razvoj u istraživanju ove bolesti.\n„Radi se o ubrzavanju procesa pronalaska vakcine identifikovanjem koji će kandidati najvjerovatnije biti uspješni“, rekao je Hunt reporterima. „Riječ je i o ubrzavanju procesa pronalaska potencijalnih terapija i načina liječenja za već oboljele pacijente.“\nNajmanje desetak farmaceutskih kompanija širom svijeta radi na vakcini ili antiviralnim i drugim načinima liječenja za ovu zaraznu bolest koja se brzo širi.\nAli troškovi ulaganja bi mogli dostići 800 miliona dolara u procesu, koji i ako se ubrza, trajat će vjerovatno duže od godinu dana dok bude odobren, kako smatraju čelnici kompanija uključenih u ova nastojanja.\nItalijanski virolog: Cijela Evropa mora u borbu s korona virusom\nRoberto Burioni jedan je od prvih naučnika koji su zvonili na uzbunu zbog epidemije virusom COVID-19.\nPuljić: Jedan čovjek dobio eksperimentalnu vakcinu protiv korona virusa\nPredsjednik SAD Donald Trump izjavio kako je moguće da će se američka privreda suočiti sa recesijom. Najavio je podršku aviokompanijama koje bilježe velike gubitke. Administracija je predstavila smjernice za građane s ciljem borbe protiv korona virusa. Bijela kuća poziva na poštivanje uputstava lokalnih vlasti, građanima savjetuje da ostanu u kućama. Također traže da izbjegavaju gužve […]


Tenzije sa migrantima u Bugarskoj\nNeredi u izbegličkom prihvatnom centru Harmanli u Bugarskoj, 24. novembar 2016.\nHiljade migranata koje su se sukobile sa policijom u četvrtak biće premeštene iz najvećeg prihvatnog centra u Bugarskoj u bivše vojne barake u blizini turske granice, pre nego što budu deportovani, saopštile su bugarske vlasti.\nIzmeđu 1.500 i 2.000 migranata učestvovalo je sukobu, a više od 300 je uhapšeno u petak.\nMasa, većinom izbeglica iz Avganistana, navodno je zapalila automobilske gume i bacala kamenice na više od 200 policajaca i vatrogasaca u znak protesta zbog nove odluke da se zabrani migrantima da napuštaju centar nakon navodne pojave zarazne bolesti.\nSkoro 30 policajaca i oko dvadesetak migranata je povređeno u neredima. Oko 13.000 migranata, većinom iz Avganistana, trenutno se nalazi u Bugarskoj, sudeći prema zvaničnim podacima. Tenzije su sve veće u toj oblasti, lokalni stanovnici zahtevaju da se izbeglički kamp u Harmanliju zatvori.