HomeEkonomijaMinistarka Matić u poseti Paviljonu Srbije na predstojećoj Svetskoj izložbi u Dubaiju\nDubai – Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija i Generalna Komesarka Republike Srbije za „EXPO 2020 – Dubai“ Tatjana Matić, sastala se u Dubaiju sa NJ.E. Rim Al Hašimi, generalnom direktorkom Svetske izložbe „EXPO 2020 – Dubai“ i državnim ministrom za međunarodnu saradnju u Ministarstvu spoljnih poslova i međunarodne saradnje UAE.\n(Photo by Mohammad Shahrooei/Expo 2020 Dubai)\nSastanak na EXPO – 2020 Dubai uključio je i posetu Paviljonu Srbije i potvrdio posvećenost Srbije predstojećem Svetskoj izložbi, koja će trajati šest meseci, od 1. oktobra 2021. do 31. marta 2022. godine. “EXPO 2020 – Dubai“, globalno okupljanje posvećeno povezivanju ljudi, zajednica i nacija da grade mostove, podstiču akciju i pružaju konkretna rešenja za izazove iz stvarnog života – dočekaće više od 190 zemalja, kao i multilateralne organizacije, preduzeća i obrazovne ustanove.\nMinistarka Matić je ovom prilikom naglasila da je Svetska izložba u Dubaiju ogromna prilika da se Srbija predstavi potencijalnim partnerima iz celog sveta, a pogotovo sa Bliskog Istoka zbog čega je i odlučeno da se za potrebe nastupa naše zemlje izgradi moderan paviljon od gotovo 2000 kvadratnih metara.\nOna je poručila da će se Srbija nastupom na Svetskoj izložbi predstaviti kao inovativna i kreativna zemlja koja podstiče trajni i održivi progres.\n„Istovremeno, ponosni smo na činjenicu da Srbija pruža značajnu podršku razvoju inovativne privrede i ekonomije znanja UAE, kao i mnogih drugih zemalja, kroz prisustvo velikog broja svojih visokokvalifikovanih stručnjaka, pre svega u domenima informacionih tehnologija, medicine, inženjerstva, kreativnih industrija i visokog obrazovanja kao važne spone koja povezuje naše dve zemlje“, istakla je Matić.\n„Svetska izložba je jedinstvena prilika za sve zemlje, pa i za Srbiju, da svetu predstave svoje tehnološke i industrijske inovacije i dostignuća, privredne i poslovne prilike, kao i turističke potencijale. Glavni cilj nastupa Srbije na prvoj globalnoj manifestaciji nakon izbijanja pandemije, usmeren je na kreiranje i razvijanje biznis mreže za našu poslovnu zajednicu, podsticanje razvoja trgovine i turizma, privlačenje stranih investicija i kreiranje pozitivnog imidža moderne i inovativne države”, saopštila je Matić.\nNjena ekselencija Rim Al Hašimi istakla je impresivan odgovor UAE na pandemiju COVID-19, uključući tehnologiju brzog testiranja i jedan od najbržih postupaka vakcinacije u svetu. Sledeći smernice vodećih svetskih medicinskih, naučnih i zdravstvenih stručnjaka, Dubai je počeo da dočekuje turiste još u julu 2020. godine i ostaje otvoren za poslovanje.\nNjena ekselencija Rim Al Hašimi je rekla: „Globalna zdravstvena pandemija istakla je važnost saradnje i inovacija dok težimo izgradnji čistijeg, sigurnijeg, zdravijeg sveta i radujemo se što vidimo šta Srbija donosi na EXPO – 2020 Dubai. „Koristeći najnovije interaktivne tehnologije i istražujući teme digitalne povezanosti i virtuelne i proširene stvarnosti, Paviljon Srbije povezaće milione posetilaca EXPO -a svojim impresivnim kulturnim, naučnim i ekonomskim dostignućima, nadahnjujući uzbudljive nove perspektive koje će nam pomoći da stvorimo bolju budućnost za nas sve“.\nNa EXPO – 2020, Srbija će se predstaviti u posebno dizajniranom paviljonu površine skoro 2.000 m2. Paviljon se nalazi u okrugu za mobilnost, koji se fokusira na izgradnju skladnog, globalnog društva u kojem se ljudi, dobra i ideje kreću neuporedivo efikasnije. Završetak gradnje Paviljona Srbija očekuje se u narednim mesecima, dok se sadržaj i program razrađuju sa timom nacionalne platforme „Srbija stvara“.\nEXPO 2020 – Dubai, čija je tema „Povezivanje umova, stvaranje budućnosti“, je prva Svetska izložba koja će biti održana u regionu Bliskog Istoka, Afrike i Južne Azije (MEASA), dočekaće milione posetilaca na šestomesečnu proslavu kreativnosti, inovacija, ljudskog progresa i kulture.


PROGRESSIVE MAGAZIN | MOL GRUPA: MERE ZAŠTITE I DONACIJE TOKOM PANDEMIJE\nMOL GRUPA: MERE ZAŠTITE I DONACIJE TOKOM PANDEMIJE\n03. VI 2021 | Do kraja 3. talasa pandemije u Centralnoj i Istočnoj Evropi, MOL grupa je sprovela sveobuhvatne preventivne mere i uložila više od 20 miliona dolara kako bi zaštitila zaposlene i kupce od infekcije virusom COVID-19. MOL je obezbedio više od osam miliona zaštitnih maski, 14 miliona pari rukavica, 170.000 litara sredstva za dezinfekciju, skoro 300.000 testova, kao i vakcinaciju za zaposlene tamo gde je to bilo moguće. Pored posvećenosti i uobičajenih aktivnosti korporativne društvene odgovornosti, MOL Grupa je donirala više od pet miliona dolara zdravstvenom sistemu kao znak podrške u borbi protiv pandemije.\n“MOL je odmah preduzeo mere zaštite u cilju očuvanja zdravlja i sigurnosti zaposlenih i kupaca, u svim zemljama u okviru Grupe. Kompanija poput MOL-a takođe je odgovorna za društveno-ekonomski prosperitet i dobrobit lokalnih zajednica i društva u celini, što ponekad preusmerava uloge i zadatke koji obično ima javni sektor na nas korporacije. U krizi moramo da delujemo i koristimo svoje resurse kako bismo pružili ruku spasa. Ponosan sam na naše kompanije članice, podružnice i kolege koje su svojim veštinama, kapacitetima i infrastrukturom dale svoj doprinos tokom jedne od najvećih kriza. Kompanija MOL je trenutno u potpunosti posvećena podršci zdravstvenom sistemu, deci, kulturi i mnogim drugim oblastima kojima je potrebna podrška u teškim vremenima”, izjavio je József Molnár, Izvršni direktor MOL grupe.\nMOL je pružio podršku u rešavanju i sprečavanju krize zdravstva u Mađarskoj sa donacijama u iznosu od skoro 1,5 miliona dolara koje su korišćene u različitim oblastima. Tokom poslednjih godinu dana, mađarskim bolnicama donirano je 33 respiratora i uređaja za kiseoničku potporu. Gotovo 80.000 litara sredstva za dezinfekciju ruku i površina dato je različitim institucijama. Kako bi se podržali izuzetni napori zdravstvenih radnika, na MOL servisnim stanicama posluženo je 118.000 besplatnih kafa, i ponuđena im je MOL-ova ‘car sharing’ usluga – Limo, kao sigurniji način dolaska na posao. U Mađarskoj je MOL organizovao vakcinaciju zajedno sa svojim partnerima iz zdravstvenog sistema. Vakcine su bile ponuđene ne samo onima koji rade na ključnim pozicijama u okviru Rafinerije Dunav, već i svim zaposlenima, bez obzira na lokaciju. Redovno testiranje putem PCR-a i brzog antigenskog testa sprovedeno je za sve zaposlene a osim prevencije, zaposlenima je obezbeđena usluga korišćenja skenera nakon preležanog virusa.\nSlovnaft donirala je 19 respiratora u iznosu od 540.000 dolara bolnicama na teritoriji Slovačke. Servisne stanice u Slovačkoj donirale su više od 61.000 Fresh Corner kafa zdravstvenim radnicima. Slovnaft je počeo da proizvodi sopstveno sredstvo za dezinfekciju ‘Slovnaft hygi Fluid’ i donirao je 33.000 litara (u vrednosti od 240.000 dolara) socijalnim institucijama kojima je potrebno. Slovnaft je uložio više od šest miliona dolara u cilju zaštite zaposlenih i kupaca. Troškovi obuhvataju zaštitnu opremu, kao što su generatori ozona, pročišćivači vazduha sa filterima, prečistači vazduha, sredstva za dezinfekciju, testove, zaštitne maske, vakcinaciju protiv sezonskog gripa i pneumonije. Kompanija je pokrenula redovno testiranje svojih zaposlenih PCR testovima i brzim antigenskim.\nMOL Pakistan donirao je 20.000 dolara za uspostavljanje karantinskog centra u Islamabadu i podržao lokalnu zajednicu sa ličnom zaštitnom opremom u vrednosti od 6.500 dolara. Kompanija je obezbedila više od 8.200 testova na COVID, dok je 240,000 dolara potrošeno na mere zaštite u okviru MOL Direkcije u Pakistanu i na terenu.\nKako bi dala svoj doprinos u prevenciji zdravlja, kompanija MOL počela je da proizvodi sredstva za dezinfekciju u Mađarskoj, Hrvatskoj i Slovačkoj u vreme kada su bila deficitarna u celom svetu. U Mađarskoj je MOL transformisao jedan od svojih proizvodnih pogona za pranje vetrobranskog stakla, u roku od nedelju dana, kako bi proizveo sredstva za dezinfekciju ruku i površina na bazi etanola. Samo u jednoj godini na teritoriji Mađarske proizvedeno je 4,5 miliona litara sredstva za dezinfekciju i distribuirano institucijama koje igraju ključnu ulogu u borbi protiv virusa (npr. bolnice, škole, domovi za stare, komunalne službe). Ova sredstva za dezinfekciju se takođe prodaju širom mreže MOL servisnih stanica.\nMOL Grupa je ohrabrila sve zaposlene da se vakcinišu protiv virusa COVID-19 tokom nekoliko internih komunikacionih kampanja. Grupa je pokrenula i online službu za zaštitu mentalnog zdravlja – Mental Hygi, za sve one koji se suočavaju sa određenim poteškoćama i traže podršku.


Deripaska ponovo tuži Crnu Goru, traži 600 miliona eura\nCentralno-evropska aluminijumska kompanija (CEAC), glavni akcionar Kombinata aluminijuma Podgorica (KAP), pokrenula je arbitražni postupak protiv Crne Gore zbog, kako su saopštili, kršenja Sporazuma o uzajamnom podsticanju i zaštiti investicija, koji je zaključen između Kipra i Srbije i Crne Gore.\nSpor je, tvrde iz CEAC-a, nastao zbog nezakonitog miješanja Vlade Crne Gore u ulaganja kompanije, koja je u vlasništvu Olega Deripaske, u industriju aluminijuma u Crnoj Gori, uključujući ulaganja u KAP.\nCEAC smatra da se postupcima Crne Gore krši Sporazum i traži naknadu za svu štetu i gubitke koje je ta kompanija pretrpjela, uključujući naknadu za nezakonitu eksproprijaciju ulaganja CEAC-a i direktnu i naknadnu štetu zbog, kako su naveli, nepravednog i neravnopravnog postupanja Crne Gore prema investicijama.\n„CEAC očekuje da će iznos potraživanja premašiti 600 miliona eura. CEAC je pokrenuo postupak rješavanja spora protiv Crne Gore avgusta 2013, na osnovu Sporazuma. Međutim, Vlada Crne Gore nije odgovorila na obavještenje CEAC-a o postizanju dogovornog rješenja u roku od šest mjeseci, kako je predviđeno Sporazumom, tako da CEAC nije imao druge mogućnosti nego da pokrene arbitražni postupak“, navodi se u saopštenju.\nIz CEAC-a su podsjetili da su novembru prošle godine pokrenuli ad hoc arbitražni postupak protiv Crne Gore i drugih subjekata po osnovu različitih kršenja sporazuma koji se odnose na KAP.


ODRŽAN PRVI ITKONEKT U NIŠU!\nNaša organizacija je pomogla organizaciju prvog ITKonekt-a u Nišu. Vodeći svetski stručnjaci u oblasti informacionih tehnologija učestvovalu su na konferenciji u Nišu. Oni su, u gradu gde je rast IT sektora sve veći, preneli svoja iskustva našim stručnjacima.\nInformacione tehnologije i internet daju ogromne mogućnosti i malim zemljama da brzo napreduju i razvijaju se. To smatraju svi vodeći stručnjaci - učesnici konferencije u Nišu.\ni, preneli svoja iskustva našim stručnjacima.\n"Na ovakvim konferencijama vidim koliko je kod vas veliko interesovanje za IT", rekao je Džonatan le Blank, bivši direktor u Pej palu. "To uvek krene od malih poslova koji se uz znanje razvijaju, i na kraju to postanete veoma važni u celom regionu."\nPoseban potencijal ovog područja su vrhunski programeri i stručnjaci za razvoj softvera.\n"Vaši mladi programeri su veoma pametni i ako dovoljno iskoriste internet mogu da postignu globalni značaj", Hakon Vuim Li, kreator programskog jezika. "I ja sam iz Norveške, koja je mala zemlja kao što je Srbija, a napravio sam CSS."\n"Kad u IT imate dobru ideju i verujete u nju, možete postići sve što želite, odakle god da dolazite", naglašava Dejvid Pejn, direktor u "Majkrosoftu".\nU Nišu radi više od dve strotine IT firmi koje zapošljavaju oko 3.000 ljudi. Oni godišnje ostvaruju profit od 30 miliona evra. Takav je trend na tržištu, kaže Nikola Stojanović, iz programerske firme "Simfoni", da možete da birate posao: "Ako dovoljno ulažete u sebe, možete da radite bile gde i praktučno bez granica." Za potrebe razvoja IT kompanija, u Nišu je krajem prošle godine otvoren startap centar, a uskoro se očekuje i početak izgradnje naučno-tehnološkog parka.


Razvoj Niša: 40 miliona evra i devet fabrika | NisCafe\nRazvoj Niša: 40 miliona evra i devet fabrika\nNiš je dobio devet novih fabrika, 3.000 novih radnih mesta i 40 miliona evra investicija, a to je rezultat ugovora o dodeli bespovratnih sredstava za podsticaj investicija koje je potpredsednik Vlade Srbije i ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić potpisao danas u Nišu, saopštilo je Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja.\nDinkić je rekao da su nove investicije u Nišu rezultat inicijative Ministarstva ekonomije od maja ove godine da se podsticaji za investitore koji svoju proizvodnju smeste u ovom gradu dvostruko uvećaju, a koja je preduzeta zbog zabrinjavajuće loših pokazatelja razvijenosti i stope nezaposlenosti koja je u Nišu veća od proseka u Srbiji.\n“Devet kompanija zaposliće skoro 3.000 ljudi i investirati oko 40 miliona evra. Jedino na taj način možemo da pokrenemo oporavak grada Niša, a ako se oporavlja Niš, oporaviće se i čitav jug Srbije”, rekao je Dinkić i izrazio zadovoljstvo što program većih podsticaja za investicije već daje prve rezultate.\n“Ovih devet ugovora budi optimizam, i nadam se da je to samo početak, jer postoji interesovanje još nekih kompanija da svoju proizvodnju smeste baš ovde”, napomenuo je ministar Dinkić.\nOd devet kompanija koje investiraju u Nišu, šest je domaćih. Kompanije dolaze iz raznih branši, od elektronske, industrije softvera, prehrambene industrije, pa do metalskog kompleksa.\nOsim južnokorejske Jure koja će u Nišu otvoriti čak 2.000 radnih mesta, što je potvrđeno prilikom nedavne posete ministra Dinkića Južnoj Koreji, na izgradnju potpuno novih fabrika ili proširenje proizvodnje u Nišu odlučile su se kompanije Dajtek, Bard, Euro dizajn, Haj Ararat, Harder Didžital, pekara MBN, Ming i Si Fud Srbija, koje će kao podsticaj po novom radnom mestu dobiti od 4 000 evra do 10 000 evra.\nFirma Bard, bavi se izgradnjom i opremanjem pogona za izradu dekorativnih aluminijumskih profila, i u nju je planirana investicija od 507.523,00 evra i otvaranje 50 novih radnih mesta.\nU Euro Design, projekat razvoja tehnologija i servisa video procesiranjabiće uloženo 600.000,00 evra i otvoreno 19 novih radnih mesta.\nHaj Ararat se bavi izgradnjom i opremanjem fabrike za proizvodnju konditorskih proizvoda, planirana je investicija od 1.263.318,00 evra i 60 novih radnika.\nHarder Digital, čija je oblast kupovina ili rentiranje dela EI elektronika i proizvodnja mikrokanalnih ploča dobiće investiciju od 6.339.243,00 evra i zaposliće 70 novih radnika.\nFirma Ming, osposobljava postojeće proizvodne linije za velikoserijsku proizvodnju otkivaka za auto industriju, biće investirano 778.000,00 evra i uposleno još 63 radnika.\nPekara MBN, čija je delatnost adaptacija i opremanje poslovnog prostora za proizvodnju smrznutih i ostalih pekarskih proizvoda, dobiće investiciju od 854.770,00 evra a broj novih radnih mesta biće 52.\nSea Food Serbia, bavi se izgradnjom i opremanjem pogona za preradu i konzerviranje ribe, u nju će biti investirano 607.103,00 i zaposleno 70 novih radnika.\nU Yuru Corporation, koja proizvodi kablove za auto industriju, biće uloženo 15.000.000,00 evra a biće otvoreno 1.500 radnih mesta.\nU Dytec čija je delatnost izgradnja fabrike za proizvodnju auto komponenti fluidne tehnologije, biće investirano 13.300.000,00 evra a zaposliće 403 radnika.\nNiš seebiz Vesti\t2015-04-09\nOznake: Niš seebiz Vesti\nVideo je ušao u konkurenciju za prikazivanje na centralnom događaju u Holivudu u martu 2018.\nSelidba bez nervoze?\nKada vam neko pomene selidbe Niš sigurno vam na pamet padaju mnoge stvari: gubljenje vremena, veliki stres, mnogo posla, nervoza… Tako je možda bilo ranije, sada kada imate agenciju Stošić na vašoj strani, koja može bez problema i veoma brzo da vam organizuje selidbu bilo kog obima, onda možete da odahnete. Selidbe Stošić profesionalnu uslugu selidbe nude već godinama na ...


Vučić u Sočiju: Sastanak sa Putinom je veoma važan za Srbiju - 03.12.2019, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u Sočiju da očekuje i nada se dobrom sastanku sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, koji je planiran za... 03.12.2019, Sputnik Srbija\n19:58 03.12.2019 (Osveženo: 20:45 03.12.2019)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u Sočiju da očekuje i nada se dobrom sastanku sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, koji je planiran za sutra, ističući da je reč o veoma važnom sastanku za Srbiju.\nVučić je za RTS, po dolasku u Soči, istakao da će sa Putinom razgovarati o svim ključnim pitanjima — od Kosova i Metohije, preko situacije u regionu Zapadnog Balkana, do toga kako Putin sagledava političku situaciju u Evropi, Evroaziji i celom svetu.\nOn je istakao da je za Srbiju od ključnog značaja razgovor o bilateralnoj saradnji i unapređenju trgovinske razmene.\nVučić je izneo podatak da je robna razmena prošle godine bila 3,6 milijardi dolara, a da će u prvih 10 meseci ove godine preći nivo iz prošle godine, pre svega zbog toga što Srbija uvozi energente, usled ekonomskog i industrijskog rasta.\nDodao je da će važan deo razgovora biti posvećen saradnji u oblasti unapređenja železničke mreže u Srbiji.\nKomentarišući činjenicu da je poseta Rusiji usledila nakon afere „ruski špijun“, Vučić je rekao da je on to zatvorio u razgovoru sa ambasadorom Rusije u Srbiji Aleksandrom Bocan-Harčenkom.\nNa podsećanje da su uoči njegovog odlaska u Rusiju u Srbiju stigli ruski helikopteri Mi-35M, Vučić je ponovio da je reč o letelicama koje spadaju u najbolje na svetu, preneo je Tanjug.\n„Vidim to kao dodatni gest prijateljstva i pruženu ruku Srbiji pred posetu Sočiju“, rekao je Vučić.


OŠ "Karađorđe Petrović" dobija bežične računarske mreže - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO / OŠ „Karađorđe Petrović“ dobija bežične računarske mreže\nOŠ „Karađorđe Petrović“ dobija bežične računarske mreže\nIna Dendić 01/02/2019\tDRUŠTVO, KULTURA, Vlasotince Leave a comment\nOvih dana u Osnovnoj školi „Karađorđe Petrović“ u Kruševici počeće realizacija projekta pod nazivom „Razvoj informaciono komunikacione infrastrukture u osnovnim i srednjim školama u RS – povezane škole“.\nOd ukupno 1700 škola u Srbiji ova škola se našla u krugu 30 škola kojima je odobrena realizacija ovog projekta. Projektom je predviđeno opremanje i izvođenje radova na izgradnji bežičnih lokalnih računarskih mreža, a realizovaće se sredstvima Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\n„Privilegija je da se jedna mala škola nađe među 30 škola u kojima će se ovaj projekat realizovati. U toku je usaglašavanje termina za izvođenje radova, a nadam se da će radovi krenuti početkom februara meseca. Škola će nakon izvođenja radova u potpunosti biti pokrivena brzim internetom i kamerama što će značajno unaprediti i osavremeniti rad kako nastavnika tako i učenika“, rekao je Dragoslav Svetozarević, direktor OŠ „Karađorđe Petrović“ u Kruševici.\nOsnovnu školu u Kruševici pohađa 72 učenika, a pored matične škole ima isturenih odeljenja u Boljaru, Ravnom Delu i Donjem Dejanu.\nPrevious Uhapšen vozač Zorana Babića odgovoran za jučerašnju tragediju kod Doljevca\nNext Ambasador Bugarske: Projekti prekogranične saradnje preko potrebni


Kuburoviæ: Pismo u Brisel sledeæe nedelje - B92.net\nKuburoviæ: Pismo u Brisel sledeæe nedelje\nBeograd -- Pismo EK, u vezi sa njenim stavom da se sluèajevi Kosova i Katalonije ne mogu porediti, još nije upuæeno, izjavila je ministarka pravde Nela Kuburoviæ.\nIzvor: Tanjug subota, 7.10.2017. | 09:41\nOna je dodala da je u tim koji ga piše ukljuèeno više ministara, a predaæe ga predsednica vlade Ana Brnabiæ sledeæe nedelje prilikom boravka u Briselu.\n"Odreðen je tim koji uèestvuje u pisanju pisma, više ministara je ukljuèeno u to. Pored toga što oèekujemo da nam se da odgovor na ova pitanja, Srbija æe izložiti i hronologiju dešavanja i postupka delovanja na KiM, tako da verujemo da æe pismo biti potkrepljeno argumentima i èinjenicama, na koje takoðe zahtevamo da dobijemo argumentovane odgovore", rekla je Kuburoviæ za "Pink".\nPrema njenim reèima, Vlada Srbije oèekuje da dobije odgovore na pitanja, kako to da važe dvostruki aršini i standardi, zašto se ne priznaje integritet i suverenitet Republike Srbije, te kako može da se prizna jednostrano proglašena nezavisnost Kosova.\nKuburoviæ podseæa da je na Kosovu, za razliku od Katalonije, gde je održan referendum i gde su se graðani mogli da se izjasne da li žele da ostanu ili ne u okviru Španije, bila potpuno drugaèija situacija i nezavisnost Kosova jednostrano proglasila tamošnja skupština.\nTakoðe, ministarka pravde kaže da su izreèene i neistine, da je nezavisnost Kosova potvrðena nekim meðunarodnim aktima, aktima UN i podseæa da je položaj i status Kosova regulisan Rezolucijom 1244 UN.\n"Ta rezolucija upravo pominje teritorijalni integritet i suverenitet Republike Srbije i da je Kosovo priznato na taj naèin, danas bi bilo èlanica UN, a još uvek nemaju tamo stolicu", rekla je Kuburoviæ.\nUz to, podseæa, svaka tri meseca podnose se izveštaji UNMIK-a Savetu bezbednosti UN, gde se govori o položaju i statusu na KiM.\n"Samim tim što Kosovo nije dobilo moguænost da postane èlanica Interpola i Uneska, govori o tome da se možda menja i slika i predstava u svetu i drago mi je što je i predsednik Zeman reagovao kako je reagovao", rekla je Kuburoviæ.\nS druge strane, smatra Kuburoviæ, postavlja se i pitanje neutralnosti EU, koja bi trebalo da bude neutralna kada je u pitanju KiM, s obzirom na to da pet èlanica EU nije priznalo nezavisnost i, kako kaže, Srbija duguje veliku zahvalnost i Španiji, Slovaèkoj, Rumuniji, Kipru i Grèkoj.\n"I (portparol EU) Maja Kocijanèiè je rekla da je Kosovo 'sui generis' sluèaj, pa pokušavamo da dobijemo odgovor šta ga to èini jedinstvenim u odnosu na druge države, gde se poštuje njihov Ustav, za razliku od naše zemlje. Morate da date argumente zašto je nešto jedinstven sluèaj u svetu. Iako smo kandidat za èlanstvo u EU, to ne znaèi da treba da æutimo i ne odgovorimo na nepravdu", zakljuèila je Kuburoviæ.


Međunarodni monetarni fond smanjio globalnu prognozu rasta\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) je smanjio globalnu prognozu rasta za 2019. godinu i upozorio da bi se rast mogao još više smanjiti zbog trgovinskih tenzija i izlaska Velike Britanije iz Evropske unije.\nSvjetska ekonomija će vjerovatno porasti za 3.3 % ove godine, što je najmanji rast od 2016. godine. Očekivana stopa rasta za sljedeću godinu ostala je ista, na 3.6 %.\nViše od dvije trećine očekivanog smanjenja u 2019. godini prouzrokovano je problemima u bogatim zemljama.\nOvo je treće smanjivanje globalne prognoze rasta od prošlog oktobra, a ova institucija je saopćila da će neke od najsnažnijih ekonomskih sila, uključujući Kinu i Njemačku, možda morati poduzeti kratkoročne akcije kako bi povećale rast.\nMMF je saopćio da i dalje očekuje pad rasta u Evropi, kao i da je moguće da će neke rastuće ekonomije ubrzati rast u drugoj polovini 2019. godine.\n„Međutim, mogućnosti dalje silazne putanje su visoke, i rizik ostaje okrenut ka dole“, saopćio je MMF u svom izvještaju „Svjetski ekonomski izgledi“.\n„Izbjegavanje pogrešnih politika koje bi mogle naškoditi ekonomskim aktivnostima treba biti prioritet“, saopćio je MMF.\nJedan pogrešan korak mogla bi biti i neodlučnost Velike Britanije oko načina na koji će napustiti Evropsku uniju. Uprkos rokovima, ova zemlja još uvijek nije odlučila o tome kako da zaštiti svoju ekonomiju tokom procesa izlaska iz EU. Nova prognoza MMF-a predviđa „uredan“ Brexit, ali MMF kaže da bi haotičniji proces mogao „skinuti“ više od 0.2% globalnog rasta u 2019. godini.\nMMF smatra da Banka Engleske treba biti „oprezna“ kada su u pitanju politike vezane za kamatne stope.\nEkonomski rast Evrope je već znatno usporen i čini veći dio smanjenja u globalnoj prognozi rasta.\nIzgledi Njemačke su oslabljeni zbog slabije potražnje u izvozu, snižene potrošnje i novih standarda karbonskih emisija, što je smanjilo prodaju auta.\nOva će se zemlja morati brzo okrenuti mjerama fiskalnog stimuliranja, kazao je MMF, pozivajući Evropsku centralnu banku da nastavi stimulirati lokalnu ekonomiju. MMF je također smanjio i prognozu rasta Japana nakon serije prirodnih katastrofa.\nAmerička ekonomija, koja se smatra dominantnom u odnosu na druge bogate nacije, također je dobila manju ocjenu zbog znakova da fiskalne stimulacije potaknute smanjenjem poreza proizvode manje aktivnosti nego što se prethodno očekivalo.\nKada je u pitanju Kina, MMF je malo povećao rast – na 6.3 %, dijelom zbog toga što se očekivala eskalacija u trgovinskom ratu između SAD-a i Kine, koja se nije desila.\nMeđutim, nastavljanje tenzija između SAD-a i Kine i drugih velikih trgovinskih partnera ostaje rizik koji prijeti globalnoj ekonomiji. Američke carine na kineski uvoz već su oštetile ekonomski rast Kine, a također štete i zemljama Južne Amerike i ostalim dijelovima svijeta koji ovise o kineskoj robi.\nMMF je saopćio da bi eskalacija trgovinskog rata između SAD-a i Kine mogla premjestiti proizvodnju iz ovih zemalja i uzrokovati gubitke poslova, ali to ne bi napravilo značajnu razliku kada su u pitanju ukupni trgovinski rezultati ovih zemalja.\nAko bi carine od 25% bile postavljene na svu trgovinu između dvije najveće svjetske ekonomije, američki BDP bi pao za 0.6 %, a kineski do 1.5 %.\nMMF je smanjio i globalnu prognozu rasta za Kanadu i zemlje Južne Amerike, kao i za zemlje Bliskog Istoka i sjeverne Afrike.


Iz Vojvodine apeluju: S maskom i bez vređanja! - SPORTSKI ŽURNAL\nIz novosadskog kluba pozivaju gledaoce da ranije dođu na stadion, kako bi se izbeglo stvaranje nepotrebnih gužvi na ulazima\nUtakmica Vojvodina-Partizan počinje u 21 čas, kapije „Karađorđa” biće otvorene dva sata pred početak susreta.\nIz novosadskog kluba pozivaju gledaoce da ranije dođu na stadion, kako bi se izbeglo stvaranje nepotrebnih gužvi na ulazima. Ujedno, crveno-beli insistiraju i na tome da navijači sportski bodre svoje ekipe, u duhu fer-pleja i da se uzdrže od bilo kakvog neprikladnog ponašanja.\nDomaćin apeluje na posetioce večerašnjeg susreta da tokom boravka na tribinama nose zaštitne maske i održavaju neophodnu distancu, u skladu s propisanim pandemijskim merama.


Otmica male Monike: Malčanski berberin sutra iznosi odbranu - NOVA portal\nHronika Autor:Tanja Milovanović07. Jul. 202021:45 > 08:12\nSuđenje Ninoslavu Jovanoviću (47) iz Malče, poznatijem kao Malčanski berberin, koji se sumnjiči da je oteo i deset dana zlostavljao 12-godišnju Moniku K. (12) iz Suvog Dola, nastavlja se sutra u Višem sudu u Nišu. Jovanović bi na sutrašnjem pretresu Jovanović trebalo da do detalja iznese svoju odbranu.\nJovanović se na pripremnom ročištu održanom 16. juna izjasnio o krivici i samo u manjem delu je osporio činjenično stanje opisano u optužnici. Odbrana je osporila neuropsihijatrijsko veštačenje optuženog u delu uračunljivosti optuženog u vreme izvršenja krivičnih dela, dok se ostalim predlozima tužilaštva za izvođenje dokaza ne protivi.\nJovanović bi na sutrašnjem glavnom pretresu trebalo da do detalja iznese svoju odbranu.\nSuđenje Jovanoviću je zatvoreno za javnost, a roditelji otete devojčice su nakon pripremnog ročišta u junu izjavili da za optuženog očekuju najstrožu kaznu.\nPodsetimo, Ninoslav Jovanović tereti se da je krajem decembra prošle godine oteo i zlostavljao devojčiću. On je uhapšen 5. januara na seoskom groblju u Malči. Jovanović je od ranije poznat policiji i iza sebe ima poduži krivični dosije. On je zbog silovanja koje je ranije počinio bio osuđivan na 10 i 12 i po godina zatvora, zbog čega je iza rešetaka proveo čak 22 godine života.\nNadimak je dobio po selu Malča iz kog je rodom i po svojoj bolesnoj potrebi da svoje žrtve prvo ošiša, a potom siluje.


PRIPREMA SE NOVI ZAKON O IGRAMA NA SREĆU\nMinistarstvo finansija preduzima aktivnosti na izradi Nacrta novog Zakona o igrama na sreću koji će biti utemeljen na najboljim međunarodnim praksama, vodeći računa o kreiranju balansa između državnog interesa, privatnog sektora i ugroženih socijalnih komponenti društva, saopšteno je iz tog Vladinog resora.\nKako navode, imajući u vidu da su postojeći zakonski propisi koji uređuju oblast igara na sreću u Crnoj Gori donijeti prije više od deset godina, i da je u međuvremenu, posebno sa napretkom tehnologije, to tržište napredovalo, proizvelo nove oblike i pristupe u vršenju te djelatnosti, nametnula se potreba za unapređenjem zastarjelih rješenja i prilagođavanjem novim uslovima poslovanja.\n"U tom kontekstu, Ministarstvo finansija preduzima pripremne aktivnosti za izradu prijedloga novog Zakona o igrama na sreću koji će biti utemeljen na najboljim međunarodnim praksama, vodeći računa o kreiranju balansa između onoga što je interes države, privatnog sektora, kao i ugroženih socijalnih komponenti društva", kaže se u saopštenju tog resora.\nPrecizirali su da će se osnovni postulati na kojima će počivati unaprijeđena zakonska rješenja odnositi na kreiranje trajnih i održivih rješenja u skladu sa najboljom evropskom praksom, ostvarivanje dodatnih prihoda za budžet i promovisanje principa konkurencije.\n"Po definisanju Nacrta inoviranog zakona, isti će se, u skladu sa propisima, naći na javnoj raspravi, gdje će sva zainteresovana lica moći da doprinesu iznalaženju najkvalitetnijeg rješenja kroz sugestije, komentare i prijedloge", ukazali su iz Ministarstva.\nPoručili su da će taj resor, kao i do sada, biti otvoren za konstruktivnu saradnju sa svima koji mogu da doprinesu da se oblast igara na sreću uredi u skladu sa principima transparentnog, fer i olakšanog poslovanja, kako bi ubrzali proceduru usvajanja predloga i upućivanja u Skupštinu.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 10.01.2017.


Krstić: Srećan sam zbog Partizana : Nadlanu.com\n"Bila je jako teška utakmica za nas i veoma važna pobeda, pre svega zbog samopouzdanja. Uspeli smo da smognemo snage i da pobedimo. Publika je bila divna kao i uvek. I drago mi je što ćemo se i u TOP 16 fazi sastati sa Partizanom i dati publici još jedan dobar meč", rekao je Krstić novinarima u Beogradu.\nPartizan je u 10. kolu Evrolige izgubio u hali Pionir od CSKA 62:73, ali je i pored poraza prošao u narednu fazu, pošto je Fenerbahče pobedio Nanter sa 95:76.\nJedan od najboljih igrača ruske ekipe večeras je bio Krstić, pošto je postigao 11 poena uz samo jedan promašaj iz igre.\n"Ja sam profesionalac. Igram za CSKA, ali je u srcu moj tim Partizan. I kada igram protiv Partizana moram da dam 100 odsto... Partizan je ekipa i večeras se videlo da su neiskusni. Atmosfera? Ne samo za nas Srbe, već i za ostale, ovo nije bilo iznenađenje. 'Grobari' su pokazali da su najbolji navijači na svetu", kazao je kapiten reprezentacije Srbije.\nOn je pohvalio mlade igrače Partizana, a posebno centra Nikolu Milutinova za kojeg je rekao da ga podseća na njega kad je počinjao u crno-belom dresu.\n"Lovernj igra odlično, ima odličnu sezonu. Zbog Milutinova mi je veoma drago, drago mi je što se pojavio mlad centar koji ima svetlu perspektivu. Podseća me i na sebe kad sam počinjao u Partizanu i kalio se kroz Evroligu", rekao je Krstić.\nPlejmejker CSKA Miloš Teodosić rekao je da je njegova ekipa kontrolisala ceo meč i da je večerašnja utakmica recept za nastavak takmičenja.\n"Bila je teška utakmica za nas, nismo bili u sjajnoj situaciji pre dolaska u Beograd. Pokazali smo da imamo karakter i da imamo tim za mnogo bolje rezultate i za mnogo bolje igre od ovih. Ovo treba da nam bude ogledalo u narednim utakmicama, koje su i bitnije", kazao je Teodosić.\n"Kontrolisali smo celu utakmicu i pokazali smo da imamo dominantne igrače i da smo na dobrom putu da stvorimo dominantnu ekipu", kazao je srpski košarkaš i dodao da njegovoj ekipi tek predstoje teške utakmice u Evroligi.\nNa novinarsko pitanje šta misli o najavama da će Aleksandar Đorđević sesti na klupu reprezentacije, Teodosić je kazao da je to veoma pozitivna stvar za srpsku košarku. "Ne bih to komentarisao pre\nnego što ne postane zvanično... Ali to je pozitivna stvar, dolazi neko ko je mnogo dao srpskoj košarci i koga ja izuzetno cenim. Uz mladu ekipu i mladog trenera možemo da napravimo dobre rezultate", rekao je Teodosić.\nevroligakk partizankošarkanenad krstić


Novogodišnji i božićni program u Smederevu – Semendria\nNovogodišnji i božićni program u Smederevu\n19. decembar 2016. KULTURA – Pod sloganom „Centar grada je centar sveta ako se ukrasi dušom deteta“ koji je osmislio poznati dečiji pesnik Mošo Odalović, u Smederevu će se u periodu od 21. decembra ove do 13. januara sledeće godine održavati novogodišnji i božićni programi.\nU organizaciju i realizaciju bogatog programskog sadržaja uključene su gradske ustanove kulture, Predškolska ustanova „Naša radost“, nekoliko kulturno-umetničkih društava sa teritorije Smedereva, smederevske škole, Ustanova za dnevni boravak dece, mladih i odraslih osoba sa smetnjama u razvoju „Sunce“, Dom za stare, udruženja žena, kao i brojni saradnici koji će svojim umetničkim veštinama doprineti animaciji javnog prostora.\nNajveći deo planiranih aktivnosti realizovaće se na gradskom trgu, u Galeriji savremene umetnosti Smederevo i Vinskom gradu, a pojedini programi kulturno-obrazovnog karaktera održaće se u Regionalnom zavodu za zaštitu spomenika kulture Smederevo, Istorijskom arhivu Smederevo i Centru za kulturu Smederevo. Celokupni program pripremljen je sa idejom da, pre svega, ponudi deci zanimljive, maštovite, dinamične sadržaje, da ih animira i uputi na kreativne aktivnosti, kao i da mališanima praznično doba učini što radosnijim, lepšim i razigranijim. Predstave za decu, kreativne radionice, karnevalski sadržaji biće u znaku novogodišnjih, zimskih i bajkovitih motiva, a naši mali sugrađani imaće prilike da se druže sa junacima iz crtanih filmova i bajki, klovnovima, žonglerima, da učestvuju u ukrašavanju novogodišnjih jelki, da uživaju u poeziju njima posvećenoj. U centru grada tokom perioda održavanja programa moći ćemo da čujemo zvuke pop i rok hitova, starogradsku, narodnu muziku i muziku komponovanu za decu, kao i da obiđemo bazar rukotvorina.\nPokrovitelj novogodišnjih i božićnih programa je Grad Smederevo.\n« Zlatna Jasmina Milovanović\nTribina „O neuračunljivosti“ »


Kurs ''Humanitarno- minske akcije i uloga vojske'' u Ženevi\nU organizaciji i sjedištu Međunarodnog centra za humanitarno deminiranje u Ženevi (GICHD), u periodu od 11.04. do 15.04.2011. godine održan je kurs ''Humanitarno - minske akcije i uloga vojske''.\nTokom petodnevnog kursa obrađen je spektar aktivnosti koje se podrazumijevaju pod minskim akcijama, a posebno pomoć žrtvama mina, uspostavljanje komunikacije sa lokalnom zajednicom i upozoravanje na opasnost od mina i sredstava zaostalih iz rata, kao i uticaj mina i eksplozivnih sredstava zaostalih iz rata; redukcija sumnjivih površina, informacioni menadžment, zakonske regulative i konvencije, međunarodni i državni standardi.\nPored predavanja, organizovane su grupne vježbe na teme operativnog planiranja i redukcije sumnjivih površina. Kurs je imao i interaktivni karakter. Razmjenjena su iskustva, kako predstavnika zemalja učesnika kursa sa predstavnicima GICHD, tako i međusobno između predstavnika zemalja. Zemlje koje su uzele učešće na ovom kursu imaju prisutan problem sa minama i ostalim minsko-eksplozivnim sredstvima zaostalim iz rata, ili učestvuju u protivminskim akcijama u svijetu.\nOsim BiH učestvovali su: Liban, Alžir, Vijetnam, Gruzija, Turska, Španija, UAE, Jordan, Kazahstan i Bjelorusija.Pored predstavnika OS BiH, majora Miljana Jankovića iz Odjeljenja za deminiranje i uništavanje NUS-a Operativne komande, kursu su prisustvovali predstavnici Centra za uklanjanje mina - BH MAC Dženana Arnautović i Goran Ždrale. Na drugom kursu, koji se u GICHD istovremeno odvijao, učestvovala je Amela Balić, predstavnik nevladine deminerske organizacije Norveška narodna pomoć.


Najteži period tek predstoji\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija rekao je da nijedna zemlja, pa ni BiH, odnosno entiteti neće moći sami da prevladaju krizu bez dodatnih sredstava, te dodao da je dobro što postoji novac MMF-a i što su se kao makrofinansijska pomoć pojavila i sredstva Evropske komisije koja su za BiH rijetko bila dostupna.\n"Najteži period, odnosno oporavak privrede, tek predstoji", istakao je Tegeltija.\nOn je dodao da je zadovoljan radom Savjeta ministara u kriznom periodu naglasivši da su podrška zdavstvu, snabdijevanje i finansijska podrška Srpskoj, Federaciji BiH /FBiH/, te Brčko distriktu, bili ključni zadaci, kao i da bude zaštićen zdravstveni sektor od nekontrolisanog ulaska na granicama.\n"Razgovarali smo na vrijeme sa međunarodnim finansijskim institucijama i sa Evropskom komisijom smo se dogovorili o podršci za zdravstvo i privredu od oko 700 miliona evra, a do kraja juna biće operativno 616 miliona", izjavio je Tegeltija za "Glas Srpske".\nPrema njegovim riječima, sa međunarodnim finansijskim institucijama završeni su pregovori o oko 700 miliona evra za pomoć entitetima i Brčko distriktu u borbi protiv virusa korona, od čega je oko 630 miliona kreditnih sredstava i oko 80 miliona granta.\n"Mislim da smo uradili odličan posao, ako se uzme da smo od 150 miliona evra u pregovorima sa MMF-om došli do više od 330 miliona evra. Novac je na računu Centralne banke i sada treba da bude poštovan proces prenosa na račune entiteta i Brčko distrikta. Nažalost, počeli su da se povlače neki loši politički potezi i licitira sa procentima raspodjele između entiteta i Brčko distrikta, a potom za raspodjelu između Vlade FBiH i kantona", rekao je Tegeltija.\nOn je ukazao da su nerazjašnjeni odnosi hrvatskih i bošnjačkih ministara preslikavanje odnosa iz FBiH, dodavši da mu je žao zbog blokade i što nema spremnosti za naredni korak.\n"Sve to je ostavilo lošu sliku o nama, jer niko ne može da shvati da uložite napore da dobijete što bolje uslove, budu vam odobrena sredstva i ona ne budu raspoređena", istakao je Tegeltija.\nOdgovarajući na pitanje da li će u slučaju nepovlačenja novca BiH morati da plaća penale, Tegeltija je rekao da je u nekoliko navrata sam razgovarao sa predstavnicima Centralne banke i da su oni isticali da im je potrebna samo promisorna nota Ministarstva finansija i trezora.\n"Ta nota im je dostavljena, ali sada navode da treba dodatna odluka Savjeta ministara. Nisam siguran da li je u Centralnoj banci BiH u pitanju strah ili opstrukcija, ali još ne postoji spremnost da sredstva budu raspodijeljena, a kamate teku. S obzirom na to da je ovaj aranžman MMF-a program pomoći u sanaciji posljedica pandemije, nema dodatnih penala, osim redovne kamate", naveo je on.\nTegeltija je podsjetio sve u BiH da sredstva iz makrofinansijske pomoći Evropske komisije neće biti moguće povući dok se ne isplate sredstva MMF-a ,te da će i budući aranžmani sa međunarodnim finansijskim institucijama, poput aranžmana sa Svjetskom bankom, biti pod znakom pitanja, jer je pokazana "doza neozbiljnosti u veoma ozbiljnoj situaciji".\nGovoreći o kreiranju budžeta institucija BiH za 2020. godinu, te stavkama na kojima bi moglo biti rezova, Tegeltija je naglasio da sve ono bez čega se može u ovoj godini neće biti finansirano.\n"Pokušaćemo da ostvarimo finansijski okvir da bismo mogli da pružimo maksimalnu podršku u saniranju posljedica pandemije. Mislim da rokove imamo - to je 31. maj i nema razloga da budžet ne bude usvojen. Vjerujem da ćemo u dogovoru sa svima izglasati budžet u okvirima koji su neophodni za funkcionisanje, a sav višak iskoristiti za borbu protiv pandemije", istakao je Tegeltija.\nKada je riječ obezbjeđivanju novca za lokalne izbore, on je pojasnio da njihovo održavanje ne zavisi od toga da li će budžet BiH biti usvojen, jer Savjet ministara može donijeti posebnu odluku o finansiranju izbora, za šta ima sredstava.\n"Izbori mogu biti raspisani i sredstva obezbijeđena. Opravdanja za neodržavanje izbora, za one koji ne žele izbore, nema i onaj ko bude glasao protiv odluke Savjeta o finansiranju izbora biće jasan pokazatelj ko je za, a ko protiv održavanja izbora. Nisam siguran da je bilo ko od ovih ljudi koji izgovor za neodržavanje traže u navodnom nedostatku novca, spreman da se baš tako jasno izjasni da traži prolongiranje da bi popravio političku situaciju", kaže Tegeltija.\nTegeltija je, govoreći o ponovnom otvaranju aerodroma u BiH, istakao da je Savjet ministara na prijedlog Ministarstva bezbjednosti donio izmjenu odluke o privremenom zatvaranju graničnih prelaza u vazdušnom saobraćaju za promet putnika.\n"Izuzetak su bili humanitarni letovi, hitan medicinski prevoz, prevoz s ciljem traganja i spasavanja, te prevoz pošte i robe, kao i tehnički letovi bez iskrcavanja putnika i prinudna slijetanja, što je regulisano posebnim odlukama. Sačekaćemo preporuku zdravstvenih radnika i sve što bude rađeno kada je riječ o tom pitanju mora biti usklađeno sa drugim državama", rekao je Tegeltija.\nTegeltija: Nastaviti aktivnosti na oživljavanju privrede\n263 glasova 48%\n283 glasova 52%


Otvoren pogon kompanije 'Kromberg i Šubert', Vučić obećao Kruševljanima nove fabrike\nIzvor: RTS, 14.Jun.2018, 13:01\nNemačka kompanija "Kromberg i Šubert" danas je u Kruševcu svečano otvorila novi proizvodni pogon koji se prostire na 23.000 kvadratnih metara, a planira da otvori još jednu fabriku u Srbiji. Dovodićemo nove fabrike – hoćemo da zaposlimo Kruševac, da vratimo nadu u budućnost svima u Kruševcu, Ćićevcu, Varvarinu, poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nNovi pogon svečano je otvoren >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << danas, a vrpcu su presekli predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ambasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman, gradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović, predstavnik kompanije Željko Matijević i direktor BIA Bratislav Gašić.\nVučić je na otvaranju istakao da će Srbija ostati otvorena zemlja za sve koji žele da ulažu i u njoj rade, te da neće obustaviti podsticaje, jer novac stvara novac.\n"Nastavićemo da otvaramo fabrike, da zapošljavamo ljude i uklanjamo sve prepreke razvoju i radu. Ostaćemo otvorena zemlja za sve koji žele da ulažu u nju i rade. Nećemo zastati sa podsticajima, jer novac stvara novac. Treba nastaviti sa ulaganjima", poručio je Vučić.\nSada je svima postalo jasno da samo dve stvari ne mogu da se blokiraju, naglasio je predsednik, dodajući da su jedno – vreme, a drugo – otvaranje fabrika u Srbiji.\nRekao je da je malo ako kaže da je srećan i radostan zbog otvaranja fabrike.\n"Koliko god fabrika da sam do sada otvorio, a cifre neću da izgovaram, osim da nijednu nisam zatvorio, osećam svaki put uzbuđenje koje je teško opisati", rekao je Vučić.\nUkazao je da je posetio bračni par Krstić, Dejana i Draganu, koji čekaju drugo dete, a koji su dobili posao u ovoj fabrici, kao i da je u fabrici razgovarao sa jednim mladićem koji je rekao da čeka treće dete i da će "ići dalje".\n"Jedno što u Kruševcu danas nije za veliku radost je broj novorođene dece u ovoj godini. Moramo da uradimo još mnogo fabrika da bismo uslove napravili i da ljudi vide budućnost u ovom gradu", objasnio je predsednik.\nVučić je preneo da će u novoj fabrici raditi 2.500 ljudi, a nada se da će taj broj biti i veći.\n"Za nas postoji samo jedan put koji sami gradimo ovim fabrikama, investicijama i ogromnim radom koji ulažemo u sebe i zemlju. Fabrike su hramovi, jer kada stigne ovakva fabrika jednog giganta industrije, sa njom stigne jedna sasvim nova vera, ona u sebe i u rad, i sopstvenu budućnost. U Srbiji sam siguran da je ta vera najpotrebnija", rekao je Vučić.\nNaglasio je da će srpske vlasti nastaviti da ostaju posvećene postizanju napretka, posvećene miru, ali i kompromisu koji ne dira u elementarno dostojanstvo.\nNajavio je da će za nekih 20 dana "Kromberg i Šubert" doneti odluku o novoj investiciji i da će to biti neki drugi grad.\n"Nadamo se da će izbor biti Srbija, a onda će bar četiri gradonačelnika morati da se spreme da svoje gradove predstave na najbolji način. Poželeo bih da u Srbiji otvore novo postrojenje. Dobro došli i verujem da ćete biti zadovoljni kao i u Kruševcu", rekao je Vučić.\nRadnicima je poručio da danas ne predstavljaju samo sebe i svoje porodice, jer je država pomogla investiciju sa više od devet miliona evra, pa ih je zamolio da na najbolji način predstavljaju svoju zemlju, da nemački privrednici mogu da govore kako imaju posla sa dobrim ljudima, poštenim radnicima, u koje vredi ulagati u budućnost.\nKruševljani su predsednika dočekali aplauzom i sa transparentom "Hvala, Vučiću", a on im je, u kraćem obraćanju, poručio da će biti još fabrika kako bi bilo posla za žitelje Rasinskog okruga.\nPodsetio je da su im se mnogi smejali i nisu verovali kada se pre nekoliko godina krenulo u razgovore za fabriku "Kromberg i Šubert", a danas je u njoj, ističe, zaposleno 560 ljudi iz Kruševca i Rasinskog okruga.\n"Biće 2.500 zaposleno i to nije kraj. Dovodićemo nove fabrike. Hoćemo da zaposlimo Kruševac, da vratimo nadu u budućnost svima u Kruševcu, Ćićevcu, Varvarinu...", rekao je Vučić.\nPredsednik je poručio da su pred nama teška vremena, mnogo pritisaka i spolja i iznutra i da je zato važno da svi ostanemo jedinstveni i čvrsti i da sačuvamo Srbiju i da ona ide napred.\n"Da vi budete bogatiji, da vam deca budu živa i zdrava, da ih bude mnogo više nego što ih imamo danas... Sve najbolje vam želim i vidimo se uskoro nekom sličnom prilikom. Hvala vam", rekao je Vučić.\nKompanija "Kromberg i Šubert" se bavi proizvodnjom kablova za auto-industriju, a u Kruševcu je prvi kablovski snop proizveden 2017. godine.\n"Neverovatno je da smo već godinu dana ispred našeg investicionog plana o pitanju rada i zapošljavanja. Ako se pokaže da su naše kapitalne investicije isplative, onda nameravamo da uložimo više i povećamo broj zaposlenih na četiri hiljade ljudi", poručio je predsednik Grupe "Kromberg i Šubert" Željko Matijević.\nNaveo je da je preduzeće "Kromberg i Šubert" nastalo 1902. godine u Vupertalu, i od porodične kompanije i skromnih početaka, danas posluje na 45 lokacija u svetu sa 48.000 zaposlenih.\nAmbasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman rekao je da raste trgovinska razmena Srbije i Nemačke, da kompanije iz te zemlje zapošljavaju u Srbiji oko 45.000 ljudi, a da su nemačke investicije u Srbiji oko dve milijarde evra.\n"Naše prisustvo u Kruševcu nije ograničeno samo na naše kompanije već imamo i dobru ekonomsku saradnju sa gradom. Imamo projekte u vezi sa daljinskim grejanjem, prečišćavanjem otpadnih voda, to je sve važno za evropski put Srbije i poglavlje 27", kaže ambasador Nemačke.\nGradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović istakla je da u tom gradu i Rasinskom okrugu nije bilo auto-industrije i izrazila zadovoljstvo što je kompanija prepoznala Kruševac kao grad sa dobrom poslovnom klimom, koji može da ispuni potrebe u zahteve velike uspešne kompanije.\nSrbijaDanas.com: SVETSKI DIV stiže u Srbiju: Nemačka kompanija otvara 2.500 novih radnih mesta!\nRadio Televizija Vojvodine: Otvoren novi pogon fabrike kablova u Kruševcu\nMondo: Nemački div stiže i otvara 2.500 radnih mesta


CZZS | Učešće javnosti je od suštinskog značaja u procesima prostornog planiranja i zaštite životne sredine\nBANJA LUKA/PRAG – Da li građani imaju šansu da utiču i oblikuju budućnost svog grada, naselja ili sela? Kako građani mogu braniti svoja prava protiv privatnih interesa i adekvatno učestvovati u donošenju odluka vezanih za svoj životni prostor? Ovo su neka od pitanja na koje će se odgovoriti ove sedmice u Banjoj Luci. Tokom trodnevne radionice koju organizuju češka nevladina organizacija Arnika i Centar za životnu sredinu, stručnjaci će podijeliti iskustva Češke u procesima učešća javnosti u prostornom planiranju i pristupanja Evropskoj uniji. Najbolje prakse za učešće javnosti u donošenju odluka o pitanjima životne sredine na osnovu iskustava iz Češke i Bosne i Hercegovine će se predstaviti mladim pravnicima i aktivistima.\nTags: Arnika, Ekološka pravna klinika, učešće javnosti


Prioritet - razvoj Cetinja po mjeri građana | Analitika - Informativni Portal\nINTERVJU: Gradonačelnik prijestonice Aleksandar Kašćelan\nPrioritet - razvoj Cetinja po mjeri građana\nGodina je, ako se sagledava sa poslovnog aspekta, kratak period da bi se postigao uspjeh kakav svi očekuju, ali je svakako adekvatan za razumijevanje situacije i donošenje odluka u kom pravcu bi trebalo grad da se razvija. Bez obzira na sve, zadovoljan sam postignutim, jer smo za godinu konsolidovali finansije, ostvarili značajne uštede, izbjegli nova zaduženja i vratili dio duga, vodeći uz to računa o potrebama zajednice – kaže gradonačelnik Cetinja Aleksandar Kašćelan.\nObjavljeno: 25. 03. 2019 - 00:35 Promjenite veličinu teksta: A A A\nFunkciju prvog čovjeka prijestonice Kašćelan je preuzeo krajem prošle godine. Kaže da im je najveća prepreka u ostvarivanju zacrtanog cilja ,,birokratizovani i spori sistem na nacionalnom i lokalnom nivou, koji troši vrijeme na brojne procedure, koje moramo poštovati da bismo projekte realizovali, ali ih mi uspješno savladavamo i radimo posvećeno“.\nPOBJEDA: Kažete da ste konsolidovali finansije. Kakvo ste stanje zatekli, a kakvo je sada?\nKAŠĆELAN: Od početka mandata uredsredili smo se na konsolidaciju finansija. Nezavisna eksterna revizija je konstatovala dug prijestonice od 24,6 miliona eura, a za preduzeća čiji je osnivač dug od 13 miliona eura. Prijestonica se u 2018. godini nije zadužila ni cent, uspjeli smo da ostvarimo uštede na svim nivoima od 40 odsto, a redovni godišnji revizorski izvještaj, koji nas ubrzo očekuje, pokazaće koliko smo smanjili dug.\nPOBJEDA: Koji su najvažniji infrastrukturni projekti čija je realizacija u toku?\nKAŠĆELAN: Planom razvoja prijestonice postavili smo ambicioznu agendu infrastrukturnih projekata, čija bi realizacija trebalo da unaprijedi kvalitet života građana i da dá podstrek privrednom razvoju grada. Za nas je kapitalni projekat, i najveća investicija, izgradnja fudbalskog stadiona vrijednog gotovo devet miliona eura, čiji je ostvareni procenat realizacije prošle godine iznosio preko 90 odsto.\nVažan projekat nam je rekonstrukcija gradske vodovodne mreže - investicija vrijedna 4,6 miliona eura. Od tog iznosa, ove godine 750.000 eura biće upotrijebljeno za izgradnju i rekonstrukciju gradske vodovodne mreže. Kako bismo uspješno i konačno riješili vodosnabdijevanje Cetinja, uložićemo i dodatnih 750.000 eura za rekonstrukciju distributivnog cjevovoda Velja Gora – Lašor, a za taj posao već imamo izvođača. U toku prošle godine bili smo, kroz filantropske aktivnosti, podrška bolnici „Danilo I“ da nabavi novu medicinsku opremu i sanira dugogodišnje probleme, a ove nam je rekonstrukcija stare dječje bolnice među prioritetima.\nZnačajna sredstva biće uložena i u unapređenje gradskih, lokalnih i nekategorisanih puteva. Raspisani su tenderi za tri gradske saobraćajnice i za probijanje i rekonstrukciju seoskih puteva. U 2018. godini uložili smo više od pola miliona za puteve u seoskom području opštine. Intenzivno radimo i na razvoju koncepta „pametni grad“, i na kreiranju nove turističke ponude, jačanjem manifestaci onog turizma, i dovođenjem navećeg regionalnog muzičko-gastronomskog festivala „Montenegro Beer Fest“.\nPOBJEDA: Često ističete da je obrazovanje ključ svakog napretka. Koliko su projekti u oblasti školstva zastupljeni u vašim razvojnim planovima?\nKAŠĆELAN: Ponosni smo na saradnju sa Univerzitetom Crne Gore, ali i na ulaganja u razvojne projekte, koji će svim školskim uzrastima i njihovim nastavnicima obezbijediti bolje uslove za učenje i rad. Za godinu mandata ove uprave pokrenuti su i realizovani brojni projekti. Otpočela je procedura za izgradnju sportske sale u OŠ „Lovćenski partizanski odred“. Izrada idejnog arhitektonskog rješenja u nadležnosti je glavnog državnog arhitekte, a zakonski rok za njegovu izradu od tri do pet mjeseci. Sredinom novembra 2018. Ministarstvu održivog razvoja i turizma uputili smo zahtjev za njegovu izradu.\nU međuvremenu smo sa Ministarstvom prosvjete potpisali sporazum radi definisanja prava i obaveza oko nekoliko tačaka bez kojih se nije moglo nastaviti dalje sa projektom, a koje se odnose na legalizaciju, rješavanje imovinsko-pravnih odnosa, geodetski elaborat izvedenog stanja, sanaciju postojećeg objekta. Na martovskoj Skupštini naći će se prijedlog odluke o ustupanju zemljišta za izgradnju sale Ministarstvu prosvjete, čime će se kompletirati tehnička dokumentacija koju je tražio državni arhitekta.\nU saradnji sa Ministarstvom sporta uložićemo i u rekonstrukciju fiskulturne sale u OŠ „Njegoš”, dok će prijestonica sa partnerima izdvojiti još deset hiljada eura za uređenje igrališta u dvorištu škole. Javnoj predškolskoj ustanovi „Zagorka Ivanović“ donirali smo novac za zamjenu 30 godina stare stolarije, a Srednjoj likovnoj školi „Petar Lubarda“ računare za izvođenje nastave.\nPOBJEDA: Postoje li ograničavajući faktori za realizaciju projekata?\nKAŠĆELAN: Najveći problem pričinjavaju nam preduge administrativnotehničke procedure koje traju i po nekoliko mjeseci, potom i čekanje na raspisivanje tendera usljed nedovoljnih kapaciteta pojedinih državnih i lokalnih organa ili inercije prilikom odlučivanja o najboljem ponuđaču, gdje najniža ponuđena cijena najčešće determiniše izbor, a ne uvijek kvalitet. Srećom, očekuju nas izmjene zakona o javnim nabavkama, a i pojedine personalne promjene donijele su drugačija, operativnija promišljanja o realizaciji planiranih projekata na lokalnom i državnom nivou.\nPOBJEDA: Predložili ste povećanje naknade za bebe, što je sa izdvajanjima za ostale kategorije?\nKAŠĆELAN: Naknada za novorođenčad u posljednjih sedam mjeseci uvećana je više od tri puta, a 29. marta pred odbornicima Skupštine prijestonice naći će se prijedlog za uvećanje na 350 eura. Takođe, na sjednici će se naći i odluka o oblicima socijalne i dječje zaštite kojom je predviđena isplata novčane naknade nezaposlenim porodiljama u vrijednosti od 350 eura. Prošle godine prijestonica je izdvojila oko 50.000 eura za kupovinu udžbenika osnovcima, nagrade Luča, studentske stipendije i nagrade, pomoć NVO i za razna socijalna davanja. Naša su očekivanja da će ove godine taj iznos biti dupliran.\nPOBJEDA: Kakva je zainteresovanost investitora za ulaganje u Cetinje?\nKAŠĆELAN: Interesovanje postoji i imamo komunikaciju sa različitim stranim investitorima, ali smo, poučeni iskustvom, veoma obazrivi prema inicijativama i resursima kojima raspolažemo. Cetinje razvija programe za smanjenje biznis barijera i za unapređenje poslovnog ambijenta, sarađujemo sa privrednicima i njihovim asocijacima, jer je to jedini način da privučemo investitore i budemo konkurentni. Očekujemo da će kontakti koje imamo biti materijalizovani kroz nove oblike saradnje, bilo poslovne, bilo turističke, gdje posebno vidimo priliku. U posljednje dvije godine Cetinje bilježi rast broja turista, pa je tako naš grad 2018. godine posjetilo više od 220.000 gostiju.\nNajveći izazov je otvaranje novih radnih mjesta\nPOBJEDA: Što prepoznajete kao najveći izazov u nastavku mandata?\nKAŠĆELAN: Najveći izazov biće nam otvaranje novih radnih mjesta. Kupovina Oboda otvara mogućnosti za nove poslovne partnere, a time i za nova zapošljavanja. Značajne aktivnosti posvećene su i kupovini lokacije u istorijskom jezgru grada, gdje bi trebalo nanovo da bude izgrađen najstariji crnogorski hotel „Lokanda“, koji je srušen nakon zemljotresa 1979. godine. Posvećeni smo i završetku fudbalskog stadiona, ali i nastavku podrške izgradnji stanova za socijalne kategorije i zaposlene u kulturi, policiji i prosvjeti. Cilj nam je da u potpunosti valorizujemo privredne, turističke i kulturne potencijale Cetinja.\nKorisna iskustva iz privrede\nPOBJEDA: Na funkciju gradonačelnika prijestonice došli ste iz privrede. Koliko Vam to iskustvo koristi?\nKAŠĆELAN: Upravo koristeći dvadesetogodišnja iskustva koja sam stekao radeći u privredi, a nakon analize dugova prijestonice, inicirao sam reprogram duga kod komercijalnih banaka, pod povoljnim uslovima, kako bih uštede u razlici kamata usmjerio na plaćanje redovnih i poreskih obaveza iz prethodnog perioda. Inicijativu je prihvatilo Ministarstvo finansija i potvrdila Skupština prijestonice, a postala je operativna od novembra 2018. godine. Sada isplaćujemo zarade u bruto iznosu, redovno servisiramo sve obaveze prema Poreskoj upravi i prema preduzećima čiji smo osnivač. U 2018. godini u potpunosti smo isplatili ugovorena sredstva iz budžeta prijestonice Službi zaštite i spašavanja, Sportskom centru, Biblioteci i čitaonici „Njegoš“, Dnevnom centru za djecu i omladinu sa smetnjama i teškoćama u razvoju, kao i lokalnom javnom emiteru RTV Cetinje\nPolitički amaterizam SD-a\nPOBJEDA: Kako komentarišete javne ocjene vašeg koalicionog partnera SD-a o doprinosu u resorima u kojima rukovode njegovi kadrovi na Cetinju?\nKAŠĆELAN: Kao politički amaterizam, lišen svake logike. Svakome iole politički pismenom jasno je ko donosi odluke i ko osmišljava poslovne aktivnosti prijestonice, koje nikako ne mogu biti proizvod jednog čovjeka, ma koliko umješan on bio. Ako je sve ovo zbog političkih poena, sretno im bilo, ali mislimo da smo mogli na drugačiji način govoriti o zajedničkim upjesima. Smatram da ne bi bilo na odmet da se u političkim odnosima držimo poznate izreke koju je naš narod prihvatio - da je čojstvo kad braniš drugog od sebe, a ne obratno.


Florence Hartmann razotkrila Geoffreya Nicea: “Skrivao je dokaze o genocidu nad Bošnjacima” – Haber.ba\nBivši tužilac Haškog tribunala Geoffrey Nice u posljednje vrijeme često se pojavljivo u dijelu bosanskohercegovačkih medija, prvenstveno “Avazu”, a zatim “N1” televiziji, da bi osuo paljbu po Kabinetu člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića.\nTvrdio je Nice da je nudio svoje stručne pravne usluge, ali da su one odbijene i da nije naišao na razumijevanje Izetbegovićeva Kabineta. Niceove optužbe tek su dio prljave propagande koje su mediji vodili u svrhu diskreditacije uloženih napora pravnog tima koji je bio zadužen za kreiranje aplikacije za Reviziju presude Međunarodnog suda pravde.\nMeđutim, Florence Hartmann, bivša glasnogovornica Tužilaštva Haškog tribunala još je 2007. godine u tekstu za hrvatski “Jutarnji list” ustvrdila da je Nice bio direktno involviran u skrivanje dokaza po nalogu velikih svjetskih sila, piše magazin “Stav“. Također, Nice je opstruirao i otpuštao dijelove tima Haškog tribunala koji su podržavali optužnicu za genocid nad Bošnjacima. Možda je upravo svjedočenje Hartmann indicija da je postojala namjera da se Nice inflitrira u pravni tim i da iznutra vrši destrukciju kreiranja revizije. Što mu nije uspjelo preko Kabineta Bakira Izetbegovića, posljednjih dana pokušava raditi preko “Avaza” i “N1” televizije. Tekst Florence Hartman iz 2007. prenosimo u cijelosti:\nTeme:dokazi, Florence Hartmann, genocid, Geoffrey Nice, izdvojeno, Srbija, Srebrenica, tužba


"Toma", film srpskog glumca i reditelja Dragana Bjelogrlića, obara rekorde gledanosti kako u regiji tako i u Bosni i Hercegovini.\nPrema IMDb-u film je na Box Officeu širom svijeta zaradio skoro tri miliona dolara (oko pet miliona KM) što je više od bilo kojeg drugog ostvarenja iz regiona u posljednjih nekoliko godina.\nNakon premijere, u prvoj sedmici prikazivanja film je u BiH oborio rekord 2021. godine sa 40.877 pregleda i 112.900 evra (220.815 KM) bruto dobiti u prvoj sedmici.\nFilm je 23. septembra 2021. godine distribuirao Oskar film iz Banjaluke u 41 kino širom zemlje.\nPoređenja radi, deveti nastavak franšize "Fast & Furious", koji je ostvario drugi najveći prihod u prvoj sedmici prikazivanja (17. - 23. jun 2021.) u 2021. godini, imao je 10.537 pregleda i 36.294 evra (70.984 KM) dobiti.\nFilm je ostvario izuzetan uspjeh i u susjednoj Hrvatskoj, a u prvom vikendu prikazivanja pogledalo ga je više od osam hiljada ljudi, čime je s trona srušio "Paradu", film iz 2011. koji je držao rekord najgledanijeg srpskog filma u hrvatskim kinima.\nU Srbiji je "Toma" je imao još veći uspjeh sa 91.042 gledalaca i približno 340.560 evra u prvoj sedmici prikazivanja od 16. do 22. septembra 2021.


Rade bez plate: “Radnici su obavezni da dolaze na posao” – Bankar.rs\nHome/KOMPANIJE/Rade bez plate: “Radnici su obavezni da dolaze na posao”\nObnova letova jedini je način da Montenegro erlajns (MA) sačuva sve svoje resurse, poručio je direktor nacionalne aviokompanije Vlastimir Ristić.\nOn je za Televiziju Vijesti kazao da pokušavaju da sačuvaju slotove, te da im u aprilu ističu licence posadama.\nIstovremeno, radnici kompanije dolaze na posao, kako bi održavali avione, a i dalje ne primaju platu. S druge strane, Vlada pregovara o tome da avioni Montenegro erlajnsa budu i deo nove aviokompanije i pokušava da dođe do održivog biznis plana.\n“Nikome nije do sada raskinut ugovor o radu, mi svi imamo važeće ugovore o radu i shodno tome se i ponašamo, radnici su obavezni da dolaze na posao i oni to rade. Mi održavamo nekakvo minimalno funkcionisanje”, rekao je Ristić.\nOsnovni zadatak im je, kaže Ristić, da sačuvaju resurse – ljudske, organizacione, tehničke, te komercijalno-poslovne, kako bi sve to bio dio nove kompanije.\nZato od Vlade očekuju konačnu odluku o tome – da li će avioni Montenegro erlajnsa nastaviti da lete.\n“Verujem da je to jedini put da se resursi sačuvaju. Od onog dana kad smo prestali da letimo, a to je 26. decembar, imamo rok od 90 dana kada nam je već 91. dan ozbiljna ugroženost resursa, pre svega posada, pa dalje jako se komplikuje sve. Za sledeće leto poslednji rok za otkazivanje slotova je već 15. januar”.\nOd četiri prizemljena aviona samo jedan je u vlasništvu Montenegro erlajnsa.\nRistić kaže da je američka kompanija Džikas poslala svog inženjera da proveri u kakvom su stanju dva njihova aviona, koja su na aerodromu u Podgorici, te da je na Vladi da odluči šta će sa njima, kao i sa trećim – embraerom, za koji je ostala da se otplati šestina ukupnog iznosa.\n“To su četiri rate po 1,7 miliona dolara. Od 12 godina platili smo 10, dakle da se taj avion plati i da pređe u vlasništvo Vlade Crne Gore. U tom razgovoru će se dogovoriti da li će se ti avioni vratiti, da li će biti preuzeti, kupljeni, to su sve opcije koje su na stolu”.\nU Vladi, kako nezvanično saznaje Televizija Vijesti, su u stalnim pregovorima sa vlasnicima tri aviona u nastojanju da oni budu dio nove crnogorske avio-kompanije.\nTakođe, sa stranim konsultantom, jednom renomiranom avio-kompanijom iz Evrope, pokušavaju da dođu do održivog biznis plana nove kompanije.\nPonavljaju da će ona imati potpuno novu upavljačku srukturu, te da će se iz Montenegro erlajnsa preuzeti deo osoblja, opreme, te pokušati da sačuvaju licence i slotove…\nRistić, pak, poručuje kako bi oni, kada bi se donela odluka da nastave da lete, to mogli da učine u roku od sedmicu do dve, te da bi tranzicija u novu kompaniju bila brža i bolja, ako bi MA bio operativan.\n“I zaista su naša očekivanja da će kompanija brzo poleteti, nije to stvar koju mi izmišljamo, to svi očekujemo, ne samo Montenegro erlajns, nego i cela javnost. Ja sam uveren da se to isplati uraditi”, rekao je Ristić.\nIz Vlade ponavljaju da oni nijednu odluku o Montenegro erlajnsu nisu doneli već samo konstatovali kakvo je stanje, te da je odlukom Agencije za zaštitu konkurencije stopirana svaka dalja državna pomoć toj kompaniji.\nMontenegro erlajns Posao radnici\nTrgovanje bitkoinom pogodno za "pranje" novca - Lagard upozorava: Što pre zatvoriti sve "rupe" u regulativi\nKurs danas 117,5898


Nova sezona počinje 22. decembra, timovi se uveliko pripremaju, a na vrhu liste najplaćenijih za takmičarsku 2020/21. se nalazi as Golden Stejta Stef Kari.\nJedan od najboljih šutera današnjice se vraća na parket posle godinu dana pauze zbog povrede, a u novoj sezoni on će inkasirati 43 miliona dolara.\nDrugo mesto sa godišnjom platom nešto višom od 41 milion američkih novčanica dele Rasel Vestbruk, koji je postao novi član Vašingtona i Kris Pol, koji će ove sezone nositi dres Finiksa. Među pet najplaćenijih nalaze se i igrači Hjusona Džon Vol i Džejms Hared, koji imaju malo manja primanja od Pola i Vestbruka.\nZanimljivo je da se čovek, kog mnogi smatraju najboljim igračem današnjice, Lebron Džejms nalazi na šestoj poziciji sa zaradom od 39 miliona dolara, dok je dvostruki uzastopni MVP lige, Grk Janis Adetokumbo sa 27,5 miliona tek 37. po tom parametru. Ipak, treba u obzir uzeti i to da će popularni "Grik Frik" tek postpisati novi maksilani ugovor.\nKada su igrači iz Srbije u pitanju, očekivano, najveću platu ima Nikola Jokić koji za 365 dana zaradi 29,5 miliona dolara i nalazi se na 25. mestu. Novi igrač Atlante Bogdan Bogdanović će u ovoj franšizi zaraditi 18 miliona za godinu dana, a samo je Danilo Galinari plaćeniji od njega.\nŠto se ostalih naših igrača tiče, Nemanja Bjelica će u poslednjoj godini ugovora sa Sakramentom zaraditi sedam miliona, Boban Marjanović u Dalasu 3,5, a Alen Smailagić milion i po u Golden Stejtu. Debitant u NBA ligi, Aleksej Pokuševski, kog je Oklahoma draftovala sa 17. pozicije će u debitantskoj sezoni zaraditi 2,9 miliona dolara.\nVideo: Prvi snimak Jokića pred novu sezonu i prozivka za Mareja: Ova frizura - nikako!\nPrvi snimak Jokića pred novu sezonu i prozivka za Mareja: Ova frizura - nikako!


Prošlonedeljna poseta specijalnog predstavnika predsednika SAD Ričarda Grenela Beogradu i Prištini nije bila izuzetak. Opet su naslovi i mnogi komentari bombastični i idu iz krajnosti u krajnost, od ultimatuma do američkog puštanja Prištine niz vodu, bez istinskog razumevanja ni unutrašnjih ni spoljnopolitičkih specifičnosti u SAD.\nUprkos tvrdnjama koje se ovih dana čuju po našim medijima, kosovsko pitanje je potpuno periferno, izuzetno nisko na listi američkih spoljnopolitičkih prioriteta. Možda je lakše, kako je neko rekao, od iranskog ili severnokorejskog pitanja, pre svega zbog toga što su i eventualne negativne posledice relativno lokalizovane u poređenju sa direktnom pretnjom koju bi dalja eskalacija sa Teheranom ili Pjongjangom imala po SAD, ali pitanje KiM, pa ni njegovo rešavanje, nemaju nikakav publicitet niti uticaj na američkog birača. Ove godine sve se vrti oko skupljanja poena za novembarske izbore, a kosovsko pitanje, ne samo da je potpuno marginalno već je i mezimče suparničkog tabora, čije vodeće kandidate direktno finansira albanski lobi.\nPredsednik Tramp ima veće ambicije od, da upotrebim košarkašku terminologiju, zakucavanja predizborne kampanje na brdovitom Balkanu. Za početak ove nedelje najavljeno je dugo očekivano obelodanjivanje plana za palestinsko-izraelski sukob, kojim će, kako je sam Tramp rekao, Izrael biti veoma zadovoljan. Mnogobrojna i moćna jevrejska zajednica u SAD, dosad jedan od stožera podrške demokratama, biće ovim potezom podstaknuta da pokaže svoju zahvalnost i razmisli o tome da li treba da preusmere svoju lojalnost ka onom ko je imao dovoljno hrabrosti da preseče bliskoistočni višedecenijski Gordijev čvor. Da li je moguće da takav plan uspe bez i makar formalnog uvažavanja druge strane – teško je zamisliti, pogotovo što drugi veliki igrači na geopolitičkoj pozornici svakako neće dozvoliti da se ovaj račun pravi bez njih. Iz te perspektive treba posmatrati i prošlonedeljni sastanak koji je Putin imao sa Abasom i talas oduševljenja koji je usledio među Palestincima i ostalim nacijama na Bliskom istoku koje neblagonaklono gledaju na povlašćenu poziciju Izraela, koju brutalnom silom i pritiscima obezbeđuje upravo Vašington.\nAli, i kada se sve ovo uzme u obzir, ono što ne sme da se potceni je neobičan pristup koji Tramp ima kada je u pitanju donošenje značajnih unutrašnjih i spoljnopolitičkih odluka. Često je taj pristup veoma pojednostavljen, ogoljen, čak i površan. U takvim okolnostima uvek postoji opasnost da se stvari lome preko kolena, a da posledice budu nesagledive. Kao što se vidi i iz najava u vezi sa planom za rešavanje izraelsko-palestinskog sukoba, u takvim okolnostima najčešće nema izbalansiranog pristupa, već jedna strana dobije mnogo, a druga ostane kratkih rukava. I tu leži opasnost.\nOno što je neophodan zadatak za našu stranu jeste osmišljeno, uporno i diskretno lobiranje u Vašingtonu, po sistemu "tiha voda breg roni". Pod lobiranjem ne mislim na plaćanje milionskih iznosa lobističkim firmama, kojima će to biti formalno zaduženje i još jedna recka na bankovnom računu. Mislim na strateški osmišljenu kontinuiranu suptilnu aktivnost naših diplomata akreditovanih u SAD kod onih koji donose odluke i ostalih američkih javnosti od interesa. Mislim i na neiskorišćeni potencijal naših građana, odnosno građana našeg porekla, koji žive u SAD.\nNemamo pravo pasivno da čekamo kako će se stvari prelomiti jer albanska strana, koja po prvi put u poslednje dve decenije nema bezuslovnu naklonost aktuelne administracije, kopa i rukama i nogama, najčešće uz pomoć onih junoša iz nekadašnjih državnih, vojnih, akademskih i medijskih struktura, koji su i pripremali i direktno učestvovali u scenariju za satanizaciju srpskog naroda i otimanje srpskih teritorija svim sredstvima, uključujući i bombe. Oni jesu bivši kada je u pitanju aktivna služba, ali Priština im se kontinuirano odužuje i obezbeđuje značajnu apanažu preko ugovora o fantomskim profesorskim pozicijama na prištinskim fakultetima i sa njima i sa članovima njihovih porodica, preko ugovora sa privatnim vojnim kompanijama iza kojih stoje penzionisani oficiri koji su, dok su bili u aktivnoj službi devedesetih obučavali terorističku OVK u Albaniji, preko povlašćenih poslovnih i investicionih ugovora u najprofitabilnijim sektorima i slično.\nU Vašingtonu trenutno postoji na desetine takvih "bivših" koji rukama i nogama kopaju ispod radara za prištinsku stvar, štiteći svoje lične "investicije" iz devedesetih. To nema nikakve veze sa idealima, sažaljenjem nad Albancima ili ljubavlju prema njima, to je ogoljena lična korist. Njihov uticaj jeste trenutno mali, ali oni konstantno rade, uporno buše, mic po mic, i u okolnostima kada se odluke donose nepredvidivo na najvišem nivou, to može da bude opasno po naše interese. Pokušaje povremenog vaskrsavanja poruka iz ere vlasti američkih demokrata treba sagledati i iz ove perspektive.\nNasuprot onom o čemu se spekulisalo u našim medijima, ne verujem da će Vašington ikada dići ruke od Prištine. Kada se uzjogune, zaborave ko kosi a ko vodu nosi i ne poslušaju poruke koje im donose ambasadori, specijalni izaslanici i ostali državni službenici SAD, biće, u najboljem slučaju, disciplinovani i poslati, ali nakratko, u magareću klupu, da razmisle ko je taj ko donosi odluke u njihovoj fantomskoj državi. Geostrateški posmatrano, malo je verovatno da će SAD ikada odustati od ove teritorije u srcu Evrope, čiji je suverenitet, u najbolju ruku, samo formalan i gde se, kao i u svakoj drugoj koloniji, zna odakle stižu vrhovne odluke. Imajući ovo u vidu, nije daleko od istine ona tvrdnja da je tu da služi kao najveći nosač aviona i otuda tolika podrška i blagonaklonost onima koji bi u drugim okolnostima odavno bili iza rešetaka.\nKada je u pitanju naš prošlonedeljni gost, ne mogu a da ne primetim da je veoma zanimljiv kao ličnost. Da bismo uspešno sarađivali sa njim, moramo i da shvatimo kakav je njegov psihološki profil, koji, mene lično, vrlo podseća na kombinaciju Ričarda Holbruka i Mihaela Štajnera. Vidljiva je ta samouverenost iza koje stoji sila. Ali nadam se da smo nešto i naučili na iskustvima koje smo imali i sa Holbrukom i sa Štajnerom i da će nam ta iskustva pomoći da neke greške ne ponovimo. Na izaslanicima je da pokušavaju, a na nama je da budemo mudri i da strateški razmišljamo.\nJasan je pristup SAD da se prvo krene sa najmanje kontraverznim potezima, kao što je unapređenje ekonomije, kao što je avio ili železnički prevoz. Da li ima logike da avioni lete, a da se srpskim sportskim timovima zabranjuje da uđu na teritoriju KiM da igraju prijateljske utakmice, nisam baš siguran. U kojoj meri će srpski putnici putovati u Prištinu avionom, a u kojoj meri će Albanci tranzitom preko Beograda pokušavati da lakše pređu granice ka EU, mogu da pretpostavim, makar za dogledno vreme... Sloboda kretanja jeste jedan od ključnih preduslova normalizacije života i odnosa među zajednicama i u poslednjih dvadeset godina potpisano je bezbroj sporazuma sa međunarodnom administracijom na KiM i privremenim institucijama u Prištini s tim u vezi, uključujući i sporazum o ponovnim uspostavljanju železničke linije između centralne Srbije i KiM potpisan 31. maja 2002. godine. Naša strana nikad nije bila problem, mi smo se, kao i uvek, trudili da svoje obaveze ispunimo, pre svega zbog srpske i ostalih nealbanskih zajednica koje žive na KiM. Pozdravljam napore gospodina Grenela, ali moram da ga pitam da li postoji sloboda kretanja za sve naše građane na teritoriji kojom međunarodna zajednica i indirektno i direktno upravlja? Da li srpske porodice mogu slobodno da odu da obiđu porodične grobove u mestima iz kojih su proterane? Da li deca i sportisti mogu da uđu na KiM da učestvuju u dobrotvornim manifestacijama? Stvari nisu crno-bele i Lufthanzin avion ne menja tmurnu svakodnevicu Srba i ostalih nealbanaca koji žive na KiM, niti čini da se oni osećaju bezbednije.\nFrancuski ambasador u Prištini: Takse su PREPREKA DIJALOGU i sporazumu CEFTA\nPredlog sa kojim je Ričard Grenel došao, da Priština ukine takse a da mi prestanemo sa lobiranjem za poništavanje priznanja ne može da bude u istoj jednačini - iz veoma jednostavnog razloga. Prošlo je gotovo godinu i po dana otkad su takse uvedene, prostor, koji su pre novembra 2018. imali srpski proizvodi na pokrajinskom tržištu, zdušno su i preko noći popunili svojim proizvodima naši veliki “prijatelji” iz regiona i Evrope. Sve ovo vreme se vodi divljačka kampanja protiv srpskih proizvoda, oni se spaljuju na lomačama, obeležavaju se zastavama, kao što su se u doba Holokausta jevrejske radnje obeležavale Davidovom zvezdom kako bi bile lakša meta za "patriote". Posle godinu dana, nemoguće je vratiti se na tržište u obimu koji je nekada postojao. Za ovo vreme, naše firme su se okrenule drugim tržištima. Nakon 14 meseci, Priština više ne treba da povlači takse zbog nas, taj voz je odavno otišao, već zbog sebe i zbog međunarodnih trgovinskih sporazuma koje je potpisala i za čije dosledno sprovođenje je odgovorna ne samo Priština već i njeni zapadni mentori. Za nas to povlačenje u ovom trenutku nema nikakav konkretni ekonomski značaj, makar ne onakav od pre godinu dana, i ne može da se kao ustupak stavi u istu ravan sa lobiranjem za povlačenje priznanja.\nOno što je važno u odnosima sa Grenelom i SAD u celini jeste da pokažemo da želimo da budemo konstruktivni, da uvažavamo ulogu i dobru volju koju i on lično i Vašington imaju, ali da, istovremeno, budemo svesni svojih crvenih linija i da ne dozvolimo da nam, kako kaže naš narod, prodaju rog za sveću.\nKOSOVSKO USIJANJE Sve intenzivniji sastanci svetskih državnika, sledi MESEC TEŠKOG LOBIRANJA


Dodik uporno citira Vučurevića, PDP negoduje: Uzavrela atmosfera na sjednici parlamenta – Banjaluka24\nSrpski član Predsjedništva BiH, Milorad Dodik, na sjednici Narodne skupštine je nekoliko puta iznova pročitao ono što je na konferenciji za novinare izjavio bivši funkcioner PDP, Slavko Vučurević.\nSvaki put kada bi neko iz PDP uputio krtike njemu, Dodik bi se javio za riječ i citirao Vučurevića, koji je prije nekoliko dana napustio PDP, žestoko optužujući vrh PDP da je uzimao pare od stranaca, ali i od svojih članova kojima su kupovali funkcije. Funkcionere PDP je Vučurević nazvao „kvislinzima“, dovodeći ih u vezu sa međunarodnom finansijskom mafijom, što je Dodik doslovno citirao u prenosu sjednice uživo.\nBez obzira što ga je potpredsjednik Narodne skupštine, Milan Petković, upozoravao da se vrati na tačku dnevnog reda, Dodik je nastavljao da citira Vučurevića, koga je svojevremeno nazivao „ruljkom“.\nPoslanici PDP, Ljubiša Krunić i Jelena Trivić, burno su reagovao sa svog poslaničkog mjesta, nazivajući Dodika dezerterom.\n– Ovaj tvoj dezerter je dobio najviše odlikovanje od Radovana Karadžića – uzvratio im je Dodik, nakon čega je uslijedila pauza, kako bi se smirila uzavrela atmosfera.


RAS I PKS organizuju nastup firmi na Sajmu privrede u Mostaru - Nira Press\nPočetna » RAS I PKS organizuju nastup firmi na Sajmu privrede u Mostaru\nRAS I PKS organizuju nastup firmi na Sajmu privrede u Mostaru\nSrbija je zemlјa partner ovogodišnjeg sajma\nRazvojna agencija Srbije (RAS) i Privredna komora Srbije (PKS) pozivaju kompanije da se do 8. februara prijave za učešće na 21. Međunarodnom sajmu privrede u Mostaru, koji se održava od 10. do 14. aprila, 2018. godine, a Srbija učestvuje kao zemlјa partner.\nRAS i PKS u okviru nacionalnog štanda Srbije, organizuju nastup domaćih kompanija sa cilјem da podrže i podstaknu jačanje izvozne privrede i povezivanje domaćih firmi sa partnerima u inostranstvu.\nSajam u Mostaru je, po broju izlagača i posetilaca, najznačajnija sajamska manifestacija u Bosni i Hercegovini. Na izložbenom prostoru od 30.000m² okupiće se predstavnici privreda i kompanija više od 20 zemalјa iz metalske, građevinske, automobilske industrije, polјoprivredno-prehrambenog sektora, visokih tehnologija, kao i iz oblasti usluga od bankarstva do turizma.\nBosna i Hercegovina je za privredu Srbije vodeće izvozno tržište sa značajnim suficitom u razmeni, uz velike mogućnosti za povećanje plasmana proizvoda. Izlagači iz Srbije imaju priliku da predstave proizvodne programe, učvrste postojeće i uspostave nove poslovne veze sa partnerima iz Bosne i Hercegovine i drugih zemalјa.


22-11-2019 11:22 Svet Planeta\nTramp i Đinping (Foto: flickr. com)\n"Želimo da radimo na prvoj fazi sporazuma, napravljenog na osnovu međusobnog poštovanja i jednakosti", rekao je Si učesnicima međunarodnog ekonomskog foruma u Pekingu.\nOn je dodao da će Kina, ukoliko je neophodno, uzvratiti, ali da aktivno pokušava da izbegne trgovinski rat.\nAmerički Vol strit DŽurnal objavio je u četvrtak da je Kina pozvala SAD na novu rundu pregovora u Peking, kao i da se Kina nada da će se on održati pre američkog Dana zahvalnosti.\nSvetski ekonomisti upozoravaju da produženi spor dve najveće ekonomije može da ugrozi svetsku ekonomiju.\nPutin istražuje špijunske afere u Srbiji! Više o tome čitajte OVDE.


Etleboro.org - Peskov: "Moraju se ispuniti uslovi iz Minskog sporazuma, kad čujemo izjave Kijeva mi smo zaprepašćeni"\nBlic Serbia 11.04. 16:09\nPoslušajte vest preko audio fajla Portparol Kremlja Dmitrij Peskov osudio je pokušaje ukrajinskih zvaničnika da okarakterišu Minski sporazum kao "beskoristan", ističući da takve izjave nailaze na čuđenje ne samo Kremlja, već i evropskih saveznika Ukrajine. Moskva je nedavno osudila intenziviranje n»»»\nB92 Serbia 16.04. 15:13\nKremlj ne vidi razlog za spokojstvo po pitanju situacije u Donbasu, iako je manje izveštaja o kršenju režima prekida vatre. Potrebno je pažljivo pratiti situaciju na kontakt liniji, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov. "Recimo da je barem manje izveštaja o kršenju prekida vatre. Zaista ih j»»»\n11.04. 16:09 Peskov: "Moraju se ispuniti uslovi iz Minskog sporazuma, kad čujemo izjave Kijeva mi smo zaprepašćeni" Blic\n16.04. 15:13 Kremlj o Donbasu: Ne možemo biti spokojni B92


Prosečna plata u februaru u Srbiji 58.132 dinara, Kostolac iznad republičkog proseka - Boom93\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, prosečna bruto zarada u februaru u Srbiji je iznosila 80.288 dinara, dok je prosečna zarada bez poreza i doprinosa iznosila 58.132 dinara. U Požarevcu prosečna neto zarada u februaru bila je približno na nivou prosečnih zarada koje su ostvarene na nivou čitave Srbije.\nProsečna zarada u Požarevcu iznosila je 57.869 dinara, dok gradska opština Kostolac i dalje beleži prosečnu zaradu koja je iznad republičkog proseka i u februaru je iznosila 69.442 dinara.\nNajniža prosečna zarada u Braničevskom okrugu u februaru isplaćena je u opštini Žabari 43.667 dinara, dok su i ostale opštine u okrugu daleko ispod republičkog proseka.\nRast zarada u Srbiji u odnosu na isti mesec 2019. godine iznosio je 10,5 odsto nominalno, odnosno 8,3 odsto realno.\nMedijalna neto zarada za februar je iznosila 45.106 dinara, što zanči da je 50 odsto zaposlenih imalo primanja manja od tog iznosa.\nIZVOR: Boom93, Republički zavod za statistiku\nOznakeGradska opština Kostolac Požarevac prosečna plata prosečna zarada\nProsečna plata skoro 230.000 dinara: U Srbiji najviše zarađuju programeri\nPoreska u Požarevcu: Naplaćeno preko 75 miliona dinara poreza više nego 2020. godine


Težina: Kakvi roditelji - takva deca\nRezultati novog istraživanja britanskih naučnika potvrdili su naizgled vrlo logičnu činjenicu, a to je da deca čiji su roditelji mršavi i sami imaju veću verovatnoću da budu mršavi.\nNaučnici Univerziteta Koledž London analizirali su podatke o roditeljima i deci iz 7.000 porodica koje su učestvovale u velikom ispitivanju sprovedenom od 2001. do 2006. godine, objavljeno je u stručnom časopisu "Archives of Pediatrics & Adolescent Medicine".\nIstraživači su otkrili da će deca, čija su oba roditelja bila u mršavijem delu raspona zdrave telesne težine, i sama biti mršava.\nNasuprot tome, deca čiji su roditelji bili u gornjem delu raspona zdrave telesne težine imala su verovatnoću od samo 7.8 odsto da budu mršava - mršavo je bilo samo 2.5 odsto dece čija su oba roditelja bila debela.\nProfesorka Džejn Vardl, jedna od učesnica istraživanja, istakla je da su roditelji često zabrinuti da li su njihova deca premršava, ali to bi moglo biti samo zbog njihovih "mršavih gena". "Svi geni imaju dve verzije koje se nazivaju aleli, a deca koja naslede više mršavih alela od svojih roditelja biti će mršavija", istakla je Vardl.\nTežina: Kakvi roditelji - takva deca :: Komentari


Vesti online / Srpski informativni portal / Amerika ima plan: Više novca Srbiji, kako bi se suzbio "zloćudni ruski uticaj"\nSAD žele da na sve moguće načine smanje uticaj Moskve u Srbiji\nU tekstu na 200 stranica čiju je izradu naložio senator Ben Kardin, posle Trampove pobede, detaljno se opisuju "gotovo dve decenije" ruskih napora da utiču na izbore u Evropi, a Tramp se kritikuje što je malo učinio da se to reši.\n* "EU i SAD uništavaju Briselski dijalog: Pritisci za Srbiju, a Kosovo..."\nDemokrate u preporukama, između ostalog, navode da je potrebno graditi demokratske insitucije u zemljama koje su najpodložnije mešanju u izbore i osnovati organizaciju sličnu Nacionalnom centru za borbu protiv terorizma koja bi koordinisala američku reakciju na to mešanje. Među razmatranim zemljama našla se i Srbija.\n"Zloćudni uticaj Rusije u Srbiji manifestuje se kroz kulturne veze, propagandu, energiju i razvoj vojnih odnosa", ukazuju demokratski senatori.\nSrbija je, kako ističu, važna zemlja regiona, s obzirom na njenu centralnu geografsku poziciju i komplikovanu istoriju tokom raspada Jugoslavije. Dok njeni lideri nastoje da delaju u izazovnom političkom okruženju, nema sumnje da je Srbija suočena sa pritiskom dok pokušava da "sedi na dve stolice", iznosi se u delu izveštaja posvećenom Srbiji, uz napomenu da će "bez značajnije odbrane", ruska propaganda nastaviti da utiče na javno mnjenje Srbije.\nMeđutim, u svetlu značajnog povećanja odoborenog u okviru zakona o suprotstavljanju američkim neprijateljima putem sankcija iz 2017. godine, misije USAID-a širom regiona treba da se preorjentišu i da se robusnijim naporima suprotstave "zloćudnom uticaju Rusije" kroz, između ostalog, jačanje demokratskih institucija i njihove sposobnosti da se suprotstave dezinformacijama.\n"SAD, takođe, treba da podrže napore Srbije da bude energetski nezavisnija i da rade sa Evropskom unijom na obuhvatnim naporima širom regiona", navodi se u izveštaju.\n"Ruski angažovanje sa rukovodstvom Srbije je u oštrom kontrastu sa američkim. Predsednik Vučić se sreo sa predsednikom Putinom najmanje 12 puta od 2012. godine, dok je poslednji američki predsednik koji je posetio Beograd bio Džimi Karter 1980. godine", navodi se u izveštaju.\n"SAD treba da pošalju jasnu poruku da su se vratile i da su spremne da sarađuju za zemljama i saveznicima širom Evrope kako bi se odbranile od zloćudnog uticaja i pomogle tim zemljama da dovrše proces integracije", piše u izveštaju.\nKako se, takođe, ocenjuje, "štetan uticaj" Rusije koji je dugo prisutan u Crnoj Gori, intenziviran 2016. godine da bi se omeli napori zemlje da postane članica NATO-a.


Postavio Yucom - 30/07/2020 Mediji\nKonačne rezultate izbora održanih 21. jula, Republička izborna komisija utvrdila je 5. jula – tada je počeo da teče Ustavom propisan rok od 30 dana za konstituisanje Skupštine Srbije. To znači da bi konstitutivna sednica trebalo da bude održana najkasnije početkom naredne nedelje, a u Informativnoj službi parlamenta i dalje ne znaju kada će sednica biti i sazvana i gde će ona biti održana.\nNije poznato ni gde će, ni po kojim epidemiološkim pravilima biti održana sednica. Zbog mera zaštite od korone, konstitutivna sednica Skupštine Vojvodine zakazana za petak, 31. juli biće održana u Kongresnoj sali Master centra Novosadskog sajma, dok je sednica Skupštine Beograda zakazana za sutra u Sava centru, iako su na snazi pravila o zabrani okupljanja više od 10 osoba.\nEpidemiološkinja Darija Kisić Tepavčević, zamenica direktora Instituta Batut, je na konferenciji za novinare na pitanje da li sednica Skupštine može uopšte da se održi u situaciji kada se u Srbiji i dalje dnevno registruje veliki broj zaraženih od koronavirusa i dok je na snazi zabrana okupljanja više od 10 osoba, odgovorila pitanjem: „Koliko sad ima osoba u prostoriji?”, aludirajući na veliki broj novinara i učesnika konferencije za medije koja je održana u zatvorenoj prostoriji.\nOna je navela i da je kod bilo kakvog skupa, bilo na otvorenom ili zatvorenom, sprovođenje preventivnih mera kako bi se sprečilo prenošenje infekcije „apsolutan imperativ”.\n„Situacija sa početka epidemije i sada se razlikuje, kako sa kliničkog tako i sa epidemiološkog aspekta, i mora se uzeti u obzir i funkcionisanje državnog sistema i ekonomije”, rekla je Kisić Tepavčević.\nA na početku epidemije situacija je bila takva da se poslanici zbog zabrane okupljanja nisu sastali ni zbog uvođenja vanrednog stanja. Zbog zabrane okupljanja ljudi u zatvorenom prostoru iskorišćena je Ustavna mogućnost da se vanredno stanje na predlog ministra odbrane uvede potpisima predsednika, premijerke i predsednice Narodne skupštine. Sve odluke u vanrednom stanju donosila je Vlada bez Skupštine koja ih je naknadno na zasedanju održanom krajem aprila, potvrdila.\nTek od održavanja konstitutivne sednice sednice počinju da teku i rokovi za formiranje Vlade Srbije – za to je, prema zakonu, maksimalni rok 90 dana od potvrđivanja mandata dve trećine poslanika novog parlamenta – dakle – početak novembra. Skupština i Vlada izabrane su na četiri godine što je isteklo 3. juna, ali prema tumačenju pravnika, obe institucije mogu da rade u punom kapacitetu jer su izbori bili redovni i predsednik nije raspuštao parlament, već je samo raspisao redovne izbore.\nNa prvoj sednici parlamenta biće potvrđeni mandati 250 narodnih poslanika među kojima je i mnogo onih koji su bili u skupštinskim klupama i u prethodnom sazivu – takvih je, prema podacima Otvorenog parlamenta – u SNS 75 od 188, a u SPS 14 od 32. „Starih poslanika” biće i u redovima Zukorlićeve stranke i to najmanje dva od četiri poslanika, a svoja četiri poslanika neće menjati SVM, dok je SDA zadržati jednog od sadašnja tri poslanika.\nSednicu bi trebalo da zakaže predsednica Skupštine iz prethodnog saziva Maja Gojkković, a njoj će predsedvati najstariji poslanik u novom sazivu, Smilja Tišma, pravnica rođena 1929, koja je izabrana sa liste kandidata SPS-a.\nAko je suditi po najavljenim rokovima, uprkos ubedljivoj većini koju je osvojila Srpska napredna stranka, Srbija neće uskoro dobiti Vladu. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić održao je prvi krug konsultacija o njenom formiranju.\n„Naše predviđanje je da ćemo početkom septembra ili do kraja avgusta imati izabranu vladu, koja će biti vlada kontinuiteta u smislu politike definisane kroz projekat ‘Srbija: 20-25’, infrastrukturne projekte”, rekao je Miloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada (SNS), nakon konsultacija.\nSve i da Vlada bude formirana krajem avgusta, to će ipak biti znatno duži period nego u okruženju, naročito s obzirom na činjenicu da je u Srbiji SNS ostvarila ubedljivu većinu. Tako su, na primer, izbori u Hrvatskoj održani 5. jula, skupština je konstituisana 22. jula, a Vladu je Hrvatska dobila 23. jula.\nU Srbiji, međutim odluke idalje donosi stara vlada, a pravnici navode da po zakonu ona na to ima pravo do konstituisanja nove Skupštine, a zatim i Vlade.\nMilan Antonijević izvršni direktor Fondacija za otvoreno društvo kaže za Insajder da trenutni saziv Skupštine Srbije ima pun mandat do potvrđivanja dve trećine mandata narodnih poslanika novog saziva.\n„Samo skraćivanjem mandata koje bi predsednik uradio i raspisivanjem izbora bi i Narodna skupština bila raspuštena”, kaže Antonijević i dodaje da je u ovom slučaju Skupština u punom mandatu, te da može zasedati i obavljati sve funkcije.\nSamim tim, kako navodi, i Vlada je po Zakonu o vladi u punom mandatu.\n„Vlada sada nije u tehničkom mandatu već u punom mandatu, jer nije skraćan mandat kao tokom prethodnih izbora kada je predsednik raspuštao Skupštinu i na osnovu toga raspisivao izbore. Ovde su izbori raspisani na osnovu samog isteka proteklog mandata i smatra se da je Skupština u punom sazivu i samim tim je i Vlada u punom mandatu i može donositi sve odluke”, objašnjava Antonijević.\nNemanja Nenadić iz Transparentnost Srbija navodi da u prilog takvom tumačenju ide član 44. Zakona o Narodnoj skupštini i član 101 Ustava Republike Srbije u kojima se navodi da narodnom poslaniku mandat prestaje potvrđivanjem mandata dve trećine narodnih poslanika narednog saziva Narodne skupštine.\nStav da dosadašnje institucije mogu da odlučuju do izbora novih zastupa i Katarina Golubović iz Jukoma.\n„Mogu i moraju da odlučuju, u pitanjima za koja su nadležni, sve dok se ne formira nova Vlada i Narodna skupština”, smatra Golubović.


Madagaskar 3: Najtraženiji u Evropi – Nadlanu.com\nObjavljeno 29. maja 2012. / 15:58:14\nPo prvi put u 3D-u, životinje sa Madagaskara će se dati u beg, a sklonište će naći u cirkusu gde će izvoditi trikove koji prkose smrti i ujedno pronaći nove prijatelje. Animirani hit će biti sinhronizovan na srpski jezik!\nPo povratku iz Afrike, skrenuli su s puta i izronili, i to bukvalno, u Evropi – gde su se dali u poteru za pingvinima i šimpanzama koji su uspeli da obiju banku kazina u Monte Karlu.\nUbrzo će životinje otkriti nepopustljiva francuska policajka iz životinjske kontrole, kapetanica Šantel Duboa (Fransis Mekdormand) koja ne voli da joj životinje iz zoo vrta jurcaju po gradu, a ujedno je uzbuđuje i ideja da će uloviti svog prvog lava! Životinje iz zoo vrta će naći savršenu masku u vidu putujućeg cirkusa koji će odlučiti da izmene iz korena. Otkriće nekoliko novih talenata i pokušaće da stignu do Njujorka u jednom komadu.\nJK pločicama najavila novi CD


Jaka erupcija vulkana stvorila kišu pepela u obližnjim gradovima /video, foto/ - Sputnjik Srbija\n12:40 09 Maj 2021\n16:26 03.03.2020 (osveženo 18:49 03.03.2020) Preuzmite kraći link\nJedan od najaktivnijih vulkana u Indoneziji, planina Merapi, eruptirao je u utorak bacajući stub pepela visine do 6.000 metara, saopštila je Indonezijska agencija za meteorologiju, prenosi „Džakarta post“.\nVulkanski pepeo koji se proširio na mesta oko vulkana Merapi i Indoneziji\nVulkanski pepeo koji se proširio na mesta oko vulkana Merepi\nJaka erupcija vulkana Merapi u Indoneziji\n© REUTERS / VOLCANOYT/FREKOM\nErupcija vulkana, koji se nalazi u provinciji Centralna Java, počela je u 05.22 (po lokalnom vremenu) i trajala je 450 sekundi, saopštila je Agencija za istraživanje i tehnološki razvoj za geološke katastrofe. Do sada vlasti nisu podigle nivo uzbune, iako su privremeno zatvorile aerodrom, koji se nalazi 14 kilometara severno od Surakarte. Alarm ostaje na nivou opreza, drugog od četiri koji čine indonezijski sistem upozorenja, od njegove poslednje erupcije u februaru.\nEksplozija je bacila vulkanski materijal u radijus od skoro tri kilometra od kratera i izazvala kišu pepela na nekoliko lokacija koje se nalaze u blizini vulkana. Vlasti su takođe zatražile od stanovništva da se ne približavaju vulkanu na manje od tri kilometra.\nZašto se erupcija smrtonosnog vulkana nije mogla predvideti? /video, foto/\nIndonezija, erupcija vulkana\n09/05 12:24 Kremlj: Neonacisti se dižu u evropskim zemljama


Košarkaš Huventuda na radaru Zvezde i Partizana za sledeću sezonu! - mediji.net\nNenada Dimitrijevića prate dva najveća srpska kluba\nKošarkaš Huventuda Nenad Dimitrijević na radaru je Crvene zvezde i Partizana za sledeću sezonu za mesto plejmejkera, navode košarkaški izvori iz Srbije.\nDimitrijević je plejmejker visok 187 cm, a zvanično ima ugovor sa Valensijom, ali je na pozajmici u Huventudu, pa je pitanje šta će biti na leto i da li će se Valensija odreći ovog igrača koji je imao dobru sezonu u Evrokupu.\nDimitrijević je na 16 mečeva ove sezone za 22 minuta na parketu beležio 12,1 poen i 3,6...\nkk partizanPreko 5100 vesti\nkk crvena zvezdaPreko 5800 vesti\nAustralijski košarkaš i bivši igrač Partizana Džok Lendej uskoro će potpisati ugovor na dve godine, a karijeru će, po svemu sudeći, nastaviti u taboru atinskih crveno-belih.\nKošarkaši Partizana odigrali su prijateljski meč sa Vojvodinom u sklopu priprema za meč sa Splitom u ponedeljak.Crno-beli su savladali Novosađane, a posle meča trener Aleksandar Matović otkrio je kakva je trenutno situacija sa povredama u ekipi.- Pokušavamo da se spremimo na najbolji mogući način...\nDžordan Lojd, najbolji košarkaš Crvene zvezde ove sezone bio je najnoviji gost u zvaničnom podkastu kluba i govorio je o svojoj budućnosti.\nKK Crvena zvezda izrazila je veliko zadovoljstvo što je sednica Skupštine održana uz prisustvo svih klubova ABA lige i što je protekla u konstruktivnoj atmosferi u kojoj su se klubovi vratili principima na kojima je regionalna ABA liga i nastala 2015. godine


Strogo, pravično i posvećeno: holandski pristup evropskom putu regiona | EurActiv Serbia\nStav Holandije je da Srbije, Crna Gora, kao i ostale zemlje Zapadnog Balkana imaju mesto Evropskoj uniji, ali da treba najpre ispuniti kriterijume koje postavlja EU, rekao je Žil Bešor Pluh, ambasador Holandije u Srbiji u Crnoj Gori.\n"Najkraće rečeno, naš stav staje u tri reči – mi smo strogi, pravični i posvećeni procesu pristupanja Zapadnog Balkana EU. Vlada smatra da svakako postoji mesto za ove evropske zemlje koje su locirane vrlo strateški, te i Holandija i EU mogu imati samo koristi od članstva Zapadnog Balkana u EU", izjavio je ambasador gostujući u novoj epizodi podkasta European Talks Centra za evropske politike.\nOn se osvrnuo na predloge koji su se mogli čuti od pojedinih zvaničnika Evropske unije ili zemalja članica, o "spajanju" pristupnih procesa više zemalja – često se Albanija i Severna Makedonija stavljaju u "isti koš" kada se govori o otvaranju pristupnih pregovora.\n"Mi ocenjujemo sve zemlje po njihovim individualnim zaslugama, što znači da ne postoji 'spajanje' pristupnih procesa zemalja kandidata u bilo kojem smislu, bilo političkog ili drugog. Ako neka država uspe da sprovede reforme potrebne za otvaranje pregovora, trebalo bi da otvorimo pregovore sa tom određenom zemljom", smatra Pluh.\n"Tako smo, u slučaju Severne Makedonije i Albanije, prošlog oktobra imali pozitivan stav o otvaranju pregovora sa Severnom Makedonijom, ali smo, s druge strane, imali utisak da bi Albanija trebalo da još poradi na reformama, pre nego što budemo u spremni da otvorimo pregovore", dodao je on.\nAmbasador je rekao kako mnogi ljudi, i u Holandiji i u Srbiji, ima negativno mišljenje o tome da zemlje regiona postanu deo EU, ali manji broj ljudi zapravo ima znanje ili razumevanje o procesu. On je izjavio da među građanima Holandije postoji opšta zabrinutosti zbog proširenja, iz straha da će ulazak novih zemalja uticati na opšte blagostanje stanovništva. "To se ne odnosi samo na ekonomske ili finansijske efekte, već i na socijalni efekat, vladavinu prava, na primer. Kada delite svoju dnevnu sobu sa drugim gostima, očekujete da se oni prema nameštaju postupaju isto kao i vi", ističe ambasador.\nDa bi građani bili za pristupanje, oni treba da budu uvereni da činjenicu da će se, ako dođe do proširenja EU, poštovati ljudska prava, te da će postojati pošteno i nezavisno pravosuđe, kao što je to slučaj u svim članicama EU. "U Holandiji imamo prilično kritičnu javnost i za razliku od većine zemalja imamo parlamentarnu raspravu o svakom koraku procesa proširenja, što javnosti i Parlamentu daje sredstva za ocenjivanje pojedinih koraka procesa proširenja. Drugim rečima, javnost ima pomnu kontrolu nad procesom proširenja i oni imaju glas u svakom koraku koji se preduzima. Naša odgovornost je da objasnimo široj javnosti zašto bi trebalo podržati proširenje EU na Zapadni Balkan", kaže ambasador.\n"Ovo će generalno biti veoma važna godina za EU.Pored ove konferencije, imamo takođe i Bregzit i posledice izlaska će da se pregovaraju do kraja godine, zatim višegodišnji finansijski okvir o kome treba pregovarati u vezi sa budžetom EU od 2020. do 2027. godine. U isto vreme se dešava puno stvari i svaka odluka će imati uticaja na ostale odluke", rekao je Pluh.


Vučelić: "Terzić se hvata za slamku, saopštenja potez očajnika" - Sportske.net\nVučelić: "Terzić se hvata za slamku, saopštenja potez očajnika"\nPredsednik fudbalskog kluba Partizan Milorad Vučelić rekao je da crno-beli nisu imali pomoć Slaviše Kokeze u borbi za titulu i da Zvezdan Terzić napadima prikriva rezultate sopstvenog rada.\n'Bivši' ponovo aktuelni - Ko bi bio pojačanje za Partizan?Bliži se finale Kupa - Za koje će se sastave odlučiti Nikolić i Đurovski?LAVINA EMOCIJA - Toletov NAKLON Partizanovcima!Đurđević najavio gol u finalu Kupa, da li i oproštajni u Partizanovom dresu?Poruka iz Humske: "PAOK želi Leonarda, ponuda nije stigla"\nFudbalski klub Partizan okitio se šampionskom titulom, a već za vikend imaće priliku da sezonu kruniše još jednim peharom u koliko u finalu Kupa savlada Crvenu zvezdu.\nPrvi čovek crno-belih Milorad Vučelić govorio je za "Alo" o dešavanjima u minulom šampionatu i svemu što je Partizan morao da prođe na trnovitom putu do šampionske titule.\n"Tokom sezone smo se suočavali sa brojnim problemima, ali smo iz svega izašli kao pobednici. Zbog toga je ova titula najteže osvojena u istoriji kluba, ali je samim tim i najdraža" rekao je Vučelić.\nPredsednik fudbalskog kluba Partizan zahvalio se državi i premijeru na pomoći uz objašnjenje da Aleksandar Vučić crno-belima nije dao novac iz državne kase već je pomogao da sponzori dođu u klub iz Humske.\n"Nadam se da će Srbija kroz poreze od Partizanovog učešća u nekom evropskom takmičenju i od prodaje igrača dobiti četiri puta veći iznos. Nije iz državnog budžeta ništa dato Partizanu, već preko sponzorskih ugovora angažovanjem premijera" objasnio je Vučelić.\nProzivke sa druge strane Topčiderskog brda prvi čovek crno-belih opisuje kao poteze očajnika koji na taj način pokušava da opravda loše rezultate svog rada.\n"Zvezdan Terzić je napravio problem saopštenjima, pošto nije smeo da se suoči sa rezultatima vlastitog rada. To su potezi očajnika koji se hvata za slamku spasa" rekao je Vučelić i dodao,\nJutro posle - Zvezda čestitala titulu Slaviši Kokezi! https://t.co/pSkEivGZyp\n"Laž je da nas je do titule pogurao predsednik FSS-a Slaviša Kokeza! Prvenstvo Srbije je osvojeno poštenim odnosom naših igrača prema grbu na dresu. Posebno mesto ima trener Marko Nikolić, kao predvodnik čitave ekipe" istakao je prvi čovek crno-belih.\nOno što će navijače Partizana posebno obradovati jeste poruka koju je predsednik poslao vezano za status najboljih pojedinaca u klubu.\n"Ovaj tim je sposoban da prođe u grupnu fazu Lige šampiona, zbog toga ćemo Uroša Đurđevića i Leonarda pokušati da zadržimo barem do kraja kvalifikacija" zaključio je Vučelić.\nPartizan poslednju takmičarsku utakmicu u sezoni igra u subotu protiv Crvene zvezde, a nova sezona za crno-bele startuje sredinom jula od drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona.