Shádiʼááhdę́ę́ʼ chʼał dichʼízhí łibáhígíí - Wikiibíídiiya\nShádiʼááhdę́ę́ʼ chʼał dichʼízhí łibáhígíí éí tsinlátah chʼał dóó bikʼéí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Haʼaʼaahjí Naakaii Bikéyahdi dóó Shádiʼááhjí Akałii Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Incilius nebulifer" deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼał éí 3–5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łibáago naashchʼąąʼ; bitéél éí łigai; binághah éí dah dzígai; binááʼ éí diłhił.\nShádiʼááhdę́ę́ʼ chʼał dichʼízhí łibáhígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii dóó tąądee naagháhii yildeeł.


Tó wónaanídę́ę́ʼ jaaʼabaní bitʼaʼ nineezígíí - Wikiibíídiiya\nDahináanii Naaldeehii Bidoh Dahólónígíí Bikʼiiz Naakiígíí Bííghą́ą́stsʼǫǫd Dahólónígíí Bíígháán Dahólónígíí Biyaatsʼiin Dahólónígíí Bidił Daazdoígíí dóó Daʼałtʼoʼígíí Biishchʼid Dahólónígíí Náhookǫs biyaadi Hadahóólįįdígíí Jaaʼabaní dóó Jaaniłtsʼílí dóó bikʼéí Jaaʼabaní bitʼaʼ nineezígíí\njaaʼabaní bitʼaʼ nineezígíí\nTó wónaanídę́ę́ʼ jaaʼabaní bitʼaʼ nineezígíí éí jaaʼabaní dóó jaaʼniłtsʼílí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí Tó Wónaanídi Bilagáana Bikéyahdi dóó Ghą́ą́ʼaskʼidii Biłikahii Bikéyahdi dóó Bichʼah Łichíiʼii Bikéyahdi dóó Dził Daantsaaítah Bilagáana Bikéyahdi dóó Eʼeʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Miniopterus schreibersii" deiłníigo dayózhí.\nDíí jaaʼabaní bitʼaʼ éí 8–10di asdzoh[?] áníłnééz; bitsʼíís éí 1–2di asdzoh áníłnééz. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí; bitʼaʼ dóó bijaaʼ éí dinilzhin.\nTó wónaanídę́ę́ʼ jaaʼabaní bitʼaʼ nineezígíí éí kʼaalógii dóó iichʼąhii dóó tsʼíʼii dóó tséʼédǫ́ʼii haalzheehgo naatʼá.


Náátsʼózídę́ę́ʼ tsintah chʼał łitsooígíí - Wikiibíídiiya\nNáátsʼózídę́ę́ʼ tsintah chʼał łitsooígíí\ntsintah chʼał łitsooígíí\n(Táyiʼ chʼał łitsooígíí)\n(Rana lateralis, Pelophylax lateralis)\nNáátsʼózídę́ę́ʼ tsintah chʼał łitsooígíí (éí doodaiiʼ Táyiʼ chʼał łitsooígíí) éí chʼał íiyisígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí Binááʼádaałtsʼózíidi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Hylarana lateralis" (éí doodaiiʼ "Rana lateralis" dóó "Pelophylax lateralis") deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼał éí 1.5–2di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo łitso; bizábąąh éí łitso; bitéél éí łigai; binááʼ éí ntsaa.\nNáátsʼózídę́ę́ʼ tsintah chʼał łitsooígíí éí chʼosh dóó naʼashjéʼii dóó tąądee naagháhii dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł.


Haltsooítah ńdiitsʼį́įhii yázhí bitsiitʼáád halchíʼígíí - Wikiibíídiiya\nHaltsooítah ńdiitsʼį́įhii yázhí bitsiitʼáád halchíʼígíí\nHaltsooítah ńdiitsʼį́įhii yázhí bitsiitʼáád halchíʼígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Cisticola luapula" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 3–5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bizééʼ dóó bitéél łigai; bitʼaʼ éí dibéłchíʼí dóó dinilzhingo naashchʼąąʼ; bitsiitʼáád éí halchííʼ; bidaaʼ éí diłhił.\nHaltsooítah ńdiitsʼį́įhii yázhí bitsiitʼáád halchíʼígíí éí naʼashjéʼii dóó chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł.


Phili 1 | `AUY | STEP | Kemá Póro maanááí maanáúfáífímbá agai-timúmpo ísáaro. Tímóti keséꞌa méraisakai Ísu Káráísitini kísau-waasiyai úye. Fírípái-naopakewi Fasiꞌaénkóní waási Ísu Káráísitiyeꞌa kááísamai méraawiye kembiwíyáꞌó káráwiyaawiye wétuwaꞌnai-owiye maanááímá ísáaro.\n1 Kemá Póro maanááí maanáúfáífímbá agai-timúmpo ísáaro. Tímóti keséꞌa méraisakai Ísu Káráísitini kísau-waasiyai úye. Fírípái-naopakewi Fasiꞌaénkóní waási Ísu Káráísitiyeꞌa kááísamai méraawiye kembiwíyáꞌó káráwiyaawiye wétuwaꞌnai-owiye maanááímá ísáaro. 2 Maníkó kentáásifowae Fasiꞌaénkó Ísu Káráísitiyeꞌa úwoi túwaꞌnai esarai\nfaru uwátinkaayantafeꞌa inaí súne.\n3 Kembiwísáféꞌa imáyáa únda-kanaa Maníkómpáꞌá súwi súne. 4 Kembiwísáféꞌa Maníkómpáꞌá inaimó súnda-kanaa aasiyaasí sirunkó kaweꞌá wéiye. 5 Aifaꞌá Maníkóní ásé-aai simátimunaꞌa iséꞌa súwaꞌnai úmai wésimatimaꞌmae wéiyeꞌa káféꞌwaraꞌa wésimatimentafeꞌa mindásafeꞌa Maníkómpáꞌá súwi súne. 6 Maníkó kentirumpimbá kawe-kísáúgóní áwáuma ómbarena maimaé iyéna káféꞌwaraꞌa wéiyimba póna Ísu Káráísitimo kumínda-kanaaraꞌa minkáwé-kísáú taiꞌáíníye. Minááímá isáúmne. 7 Ísu Káráísitin-aaimo simátímakaundarakemba ándáfaꞌa sínkaraawaꞌa méraundafakenkwaraꞌa ásé-aai simátimeꞌa miwí táái anondáá simátimunana Maníkó úwoi wésuwaꞌnai-ena kembiwíwáráꞌá úwoi wétuwaꞌnai-isaꞌa póꞌa Maníkó kentirumpimbá kawe-kísáú maimaé wéiyiye-imayaamo únda mindá kaweꞌán-iye. Ken-ímáyáámó wéundasafeꞌa miyán-ááí súne. 8 Imáyáamo tímakaunda ímba kesí imáyáafinken-aantembanifo Ísu Káráísitini imáyáafinken-aaima tímakaunda éraiꞌ-aai isaná\n9 Maanááísáféꞌa Maníkómpáꞌá inaí sénaumne. Imáyáa tímaꞌmae wéneꞌa kawe-tántááꞌá awánéꞌa kaweꞌ-íꞌa éꞌa 10 seyaafá-tántááꞌá tuwínkaaꞌ-éꞌa kawe-tántááꞌó awánéꞌa kaweꞌ-ámbá arááíwaeꞌa Ísu Káráísiti kumínda-kanaa kaweꞌ-úmai méwana kentí sáwí-meyamba ímba wérainana 11 Ísu Káráísiti imáyáa timínaꞌa kaweꞌ-úramba úmai méwasa tuwánésa miyámó íyamba Maníkón-áwíꞌa mósá marésa súwimo síyantafeꞌa mindásafeꞌa inaí súne.\n12 Kesí waásisono ísáaro. Umbai-tántááꞌá kesópaꞌo tiyáimba mindásafesa sáwífaꞌ-waasi ásé-aai ísaraawe. 13 Ísu Káráísitin-aaimo simátímakaundarakemba ándáfaꞌa sínkaraawasa kenkáꞌó káráwiyaawiye tuwímbaiye Ísu Káráísitin-aai ísaraawe. 14 Ándáfaꞌo méraunda mindásafena Fasiꞌaénkó kentáásí waási sáwífaꞌa fasiꞌaémbá tímísana ímba tááꞌa isasá Maníkón-aai fasiꞌámai simátímaꞌmaesa wégowe.\n15 Súwíꞌo wéraintafesa tuwímbai tirumbá sáwíꞌa ésa kentáfésa wenáwíꞌa kumíníye sésa Ísu Káráísitin-aai wésimatimembanifo tuwímbai kaweꞌ-ímáyááfínkémbá Káráísitin-aai wésimatimewe. 16 Ásé-aai simátimeꞌa\nmiwí táái anondáá sendasáféna Maníkó ewé sisasá ándáfaꞌa sínkaraawe. Ándáfaꞌo méraunda-aaima tuwímbai isésa imáyáa uwásinkesa Ísu Káráísitin-aai wésimatimewe. 17 Tuwímbai ímba kaweꞌ-ímáyááfínkémbán-ifo sáwí-imayaa tokésa sésa Ísu Káráísitin-aaimo simátíméndamo ésa kesúsa maimaé iyónááwe sésa Ísu Káráísitin-aai wésimatimewe. Kentáfésa sésa ándáfaꞌa ména isáínana arunkó umbaí táíníye sésa Káráísitin-aai wésimatimewe. 18 Mindásafeꞌa ímba óraaꞌ-imayaa wéune. Kaweꞌ-ímáyááfínkémbá Káráísitin-aai wésimatimewana sirunkó kaweꞌá wéifo sáwí-imayaa tokáawiwaraꞌa Káráísitin-aai wésimatimewana úwoi sirunkó kaweꞌá wéiye.\n19 Maníkómpáꞌá inaí wésewana póna Ísu Káráísitini ámútanko wésuwaꞌnai-isasa faúsinkaiyambo isáúnda sirunkó kaweꞌá wéiye. 20 Sínkamiyara puwónaum úwoiya méranaumno. Mindásafeꞌa timuꞌmakéꞌa inaí wéseꞌa Ísu Káráísitintafeꞌa ímba sigaesáféꞌa éꞌa ímba sááꞌa ínaꞌa fasiꞌámai Ísu Káráísitin-awiꞌa mósá maránaumne. Miyá úmaeꞌo iyúndantemba Káráísitin-awiꞌa mósá maránaumne súne. 21 Marapáꞌó méraundamo éꞌa Ísu Káráísitin-awiꞌa mósá maránae séꞌo méraundanifo puwéꞌo wíyómpaꞌo íyónda mindá marapáꞌó méreꞌo úndawimba íyáákanaumne. 22 Marapáꞌó úwoimo méꞌo éꞌa áúwara-kisau maénaumne. Úwoimo méraandasafena siráái táínana púwóndasafena siráái táínana miyá ínaꞌa miyámó ondawímbá ímba isáúmne. 23 Minkáéꞌ-ímáyáágó kembá wétafisiye. Puwéꞌa wíyómpaꞌa Káráísitiyeꞌo méraandasafena íyáákarain-tantaaꞌa póna siráái wétaifo 24 marapáꞌó méraundamo éꞌa kaweꞌ-úmai kembá túwaꞌnai únda póna kaweꞌá íníye. 25 Minááímá éraiꞌ-aaima isaꞌó isáúnda póꞌa marapáꞌá méꞌa kembiwíséꞌo komáénda túwaꞌnai onaꞌá Maníkón-aaisafeꞌa timankúnkúmba úmae iyíyana tirunkó kaweꞌó índa minááímá isáúmne. 26 Kembiwíséꞌa anekaꞌá koméraandasafeꞌa kentáféꞌa imáyáa éꞌa\nÍsu Káráísitin-awiꞌa mósá maránááwe.\n27 Moórá-aaimo óraakaꞌo simátíménda ísáaro. Kaweꞌ-úmai méꞌa Ísu Káráísitini ásé-aaima mósá maráíyasa tuwánánááwe. Miyámó wéiyaꞌo éꞌa kentópaꞌo koméꞌo éꞌa tuwánánaumne. Énifo maankáꞌó méꞌo éꞌa kentáái aantemba isánaumne. Maarán-ááímó ísáándasafeꞌa súne. Mimbórá-ímáyáá wéeꞌa fasiꞌámai méꞌa tiyáántán-kwiyéꞌa fasiꞌámai méꞌa ásé-aai simátímaꞌmaeꞌa wíyasa minááísáfésa tuwímbai timankúnkúmba ónááwe. 28 Kentí namuro-wáásí túrankaꞌa ímba moórá-tantaatafena tááꞌa índa\npósa kembiwísáfésa sésa Maníkó wení aampaꞌá mótínkaraisasa méraawe-imayaa ésa kesáfésa Maníkóní némpata maéꞌmaeta wéune-imayaa ónááwe. 29 Maníkó imáyáa tímísaꞌa Ísu Káráísitin-aaisafeꞌa timankúnkúmba wéowe. Maníkó ímba tíyótaima isaꞌá kembiwí Ísu Káráísitini waási-iꞌa onkákémbá tíꞌo\niníꞌa wéuwatinkaawe. 30 Ááéma Ísu Káráísitini kísau siyáántán-kwimáímo maéwánda éꞌo suwánaraamba káféꞌwaraꞌa miyámó únda wéiseꞌa tiyáántán-kwimái méraawe.


1Jo 4 | `AUY | STEP | Kesí waásisono. Sáwífaꞌ-waasi karoꞌ-ámáámbá simátímaꞌmaesa nésa Maníkóní ámútanko kesirumpimbá méraiyemo sembá ímba ááéma éraiꞌe seró. Miyámó sentáféꞌa miwí tirumpimbá mérain-amutamba Maníkóní ámútanaꞌi fíꞌowani ámútanaꞌiyo mindá awánéꞌa minááí ísáaro.\n1 Kesí waásisono. Sáwífaꞌ-waasi karoꞌ-ámáámbá simátímaꞌmaesa nésa Maníkóní ámútanko kesirumpimbá méraiyemo sembá ímba ááéma éraiꞌe seró. Miyámó sentáféꞌa miwí tirumpimbá mérain-amutamba Maníkóní ámútanaꞌi fíꞌowani ámútanaꞌiyo mindá awánéꞌa minááí ísáaro. 2 Ísu Káráísiti Maníkóe ména marapáꞌá waási kunúkáiye sewí miwí tirumpimbá Maníkóní ámútanko méraiye. Minááímó sewaꞌó ísáámba Maníkóní ámútankoma miwífímbá méraiye seró. 3 Ísu Káráísitintafesa minááímó ímbo sewí miwí tirumpimbá mérain-amutanko ímba Maníkóní ámútankon-ifo mindá Káráísitini namuro-wáásígóní ámútankon-iye. Káráísitini namuro-wáásígó tínda-aai ísaraamba isaná marapáꞌá méraiye.\n4 Kesí iyámpóísono. Maníkón-árááꞌa éꞌa karoꞌ-ámáámbó simátíméwi íyáákaraawe. Maníkóní ámútanko kentirumpimbá méraifo Maníkómpáꞌó ímbo tiyáawi miwí tirumpimbá fíꞌon-amutanko méraiye. Maníkóní ámútanko minámútánkómbá íyáákaraiye. 5 Karoꞌ-ámáámbó simátíméwi Maníkómpáꞌá ímbo tembá marapáꞌó wérain-aai simátíméwasa marapáꞌ-wáásí miwí táái wéisaawe. 6 Kesáá Maníkóní waásisa únasasa Maníkóní waási kesááisa ísááfo fíꞌon-kwaasi ímba Maníkóní waási pósa kesááisa ímba wéisaawe. Miyáumaisa éraiꞌ-aaimo sí-ámútánkó miwífímbá mérain-kwaasiye karoꞌ-ááímó sí-ámútánkó mérain-kwaasiye tuwínkaaꞌ-úmaeta wéiyune.\nManíkó arumbó tímín-aai.\n7 Kesí waásisono. Tirumbó tíméwini áwáuma wemá Maníkó póta Maníkóní akúmbá siruntá tíméno. Tirumbá tíméwi Maníkómpáꞌá tésa wení waási-iꞌa wéowe. 8 Maníkó tirumbá tíméwini áwáuma pósa tirumbá ímba tímén-kwaasi Maníkómpáꞌá ímba wétewe. 9 Maníkó mimbórá-áánínkómbá aiꞌmarówana marapáꞌá kumbéna kentáásáfénawe séna puwéna aúíꞌa úmai maéꞌmaeꞌo ondasáfénasa puwéna arumbá símakainta póna miyá uráiye. 10 Maníkómbá siruntáámó amúndasa ímba óraata ámakaumne. Maníkó arumbá siménasa wenááninkomba aiꞌmarówana marapáꞌá kumbéna sáwí-awausaamo únda-meyamba maisiyuwáínana kentááfáꞌá ímba tínkwae séna pukáiye. Miyámó uráimba Maníkó\nóraaꞌ-arumba símakaiye. 11 Kesí waásisono. Maníkó miyáumai arumbá símínta póta kentáásí waási miyáumai siruntá tíméno. 12 Waási Maníkón-aneꞌá ímba awánaawe. Kentáásí waási siruntá timúndasa Maníkó keséta méraisata éraiꞌa siruntá Maníkómbá amúne.\n13 Maníkóní ámútanko kentáásirumpimba méraintafeta séta kesáá Maníkóeꞌa kááísamai méraunanasa Maníkó keséta kááísamai méraiyesa súne. 14 Kentáásifowa ááninkomba aiꞌmarówana sáwíꞌo úmaimo méraampinkemba faútinkaindasafena marapáꞌá kumúwata awánaraundasa simátimune. 15 Ísuntafesamo Maníkón-ááninkon-iyemo sewí Maníkóeꞌa kááísamai méraawana Maníkó miwíséꞌa kááísamai méraiye. 16 Maníkó arumbá símísata mindásafeta éraiꞌesa súne.\nManíkó tirumbó tíméwini áwáuma Maníkó isasá pósa tirumbó tíméwi Maníkóeꞌa kááísamai méraawana Maníkó miwíséꞌa méraiye. 17 Maníkó kentáá imáyáa símakaisata siruntá Maníkómbá améta póta méraundawini áwáumo sísai índa-kanaamo tíndaraꞌa fasiꞌámaisa ménaumne. Ísu Káráísiti wenarumbó símíntenta marapáꞌó méraundarata siruntá timúndasa póta sísai índa-kanaamo tíndaraꞌa fasiꞌámaisa ménaumne. 18 Maníkómbó tirumbó áméwi ímba inkáísówe. Éraiꞌa Maníkómbó tirumbó áméwi miwífínkémbá inkaisí-ímáyáá ímba wéraiye. Sáwíꞌo uráam-beyantafesamo inkáísówi Maníkómbá ímba éraiꞌa tirumbá áméwe.\n19 Aifaꞌá Maníkó arumbó símakaintafeta póta\nsiruntá amúne. 20 Miwítí waásisafesa tirumbó sáwíꞌo uwátínkááwaꞌo ombá Maníkómbá sirumbá amúnemo sembá karoꞌá sewé. Miwítí waási tineꞌá tuwánésa tirumbá ímba tímakaawi pósa Maníkón-aneꞌá ímba awánaawi ímba kanaaꞌá tirumbá áméwe. 21 Ísu Káráísiti óraaka séna Maníkómbá tirumbó áméwi miwítí waásiwaraꞌa tirumbá tíméro siyáiye.


Méhigo - Wikiibíídiiya\n(Méhigo Bikéyah Ałhidadiidzooígíí)\n68 Naakaii Bizaad\nNaakaii Bikéyah (éí doodaiiʼ éí, Méhigo) éí 2di mííl square kilometres anííłtsoʼ. 118,395,054 diné díí kéyahdi kéédahatʼį́. Naakaii bikéyah éí 22°1′18″N 102°21′23″W-gi bił hazʼą́.\nTáádiin dóó biʼąąh ałaʼiʼ kéyah biłháʼdaʼháásdzoʼ áádóó éí federation woolyéego yéédaʼhótʼąąʼ.\nMéhigo biwááshindoon éí Méhigo sídii (Mexico City) hoolyéedi bił hazʼą́; áadi 8,851,080 diné anéélʼąąʼ kéédahatʼį́ (2010 yę́ędą́ą́ʼ diné daaltáʼ). Díí diné anéélʼąąʼigíí éí ashdlaʼ[tʼáásh aaníí?] góneʼ yiisdzoʼ diné anéélʼąąʼigíí kéyah tʼáá átʼé siʼąąʼnitʼę́ęʼ.[tʼáásh aaníí?]\nMéhigo, bee iʼiilkeedi bee iʼiiskidígíí[łahgo áshłééh | łahgo áshłééh]\nNaaltsoos biiʼ sinilí: Kéyah dah siʼánígííNaakaii BikéyahNaaltsoos biiʼ sinilí (doo yitʼínii): Wikiibíídiiya:Tʼáásh aaníí? Háí ání?? (Pages requiring fact-check or sources)\tNavigation menu\nEnglishEspañolAcèhАдыгэбзэАдыгабзэAfrikaansAlemannischአማርኛÆngliscالعربيةAragonésܐܪܡܝܐArpetanAsturianuAvañe'ẽAymar aruAzərbaycancaتۆرکجهBamanankanবাংলাBân-lâm-gúБашҡортсаБеларускаяБеларуская (тарашкевіца)भोजपुरीBikol CentralBislamaБългарскиBoarischབོད་ཡིགBosanskiBrezhonegБуряадCatalàЧӑвашлаCebuanoČeštinaChavacano de ZamboangaChiShonaCorsuCymraegDanskDeitschDeutschދިވެހިބަސްDolnoserbskiཇོང་ཁEestiΕλληνικάEmiliàn e rumagnòlEsperantoEstremeñuEuskaraEʋegbeفارسیFiji HindiFøroysktFrançaisFryskFurlanGaeilgeGaelgGagauzGàidhligGalego贛語ગુજરાતી𐌲𐌿𐍄𐌹𐍃𐌺गोंयची कोंकणी / Gõychi Konknni客家語/Hak-kâ-ngîХальмг한국어HawaiʻiՀայերենहिन्दीHornjoserbsceHrvatskiIdoIlokanoবিষ্ণুপ্রিয়া মণিপুরীBahasa IndonesiaInterlinguaInterlingueᐃᓄᒃᑎᑐᑦ/inuktitutIñupiakИронIsiZuluÍslenskaItalianoעבריתBasa JawaKalaallisutಕನ್ನಡKapampanganКъарачай-малкъарქართულიKaszëbscziҚазақшаKernowekKinyarwandaKiswahiliКомиKreyòl ayisyenKurdîКыргызчаКырык марыLadinoЛезгиລາວلۊری شومالیLatgaļuLatinaLatviešuLëtzebuergeschLietuviųLigureLimburgsLingálaLivvinkarjalaLa .lojban.LumbaartMagyarМакедонскиMalagasyമലയാളംMaltiMāoriमराठीმარგალურიمصرىمازِرونیBahasa MelayuBaso MinangkabauMìng-dĕ̤ng-ngṳ̄MirandésМокшеньМонголမြန်မာဘာသာNāhuatlDorerin NaoeroNederlandsNedersaksiesनेपालीनेपाल भाषा日本語NapulitanoНохчийнNordfriiskNorfuk / PitkernNorsk bokmålNorsk nynorskNouormandNovialOccitanОлык марийଓଡ଼ିଆOromooOʻzbekcha/ўзбекчаਪੰਜਾਬੀपालिPälzischPangasinanپنجابیPapiamentuPatoisភាសាខ្មែរPicardPiemontèisTok PisinPlattdüütschPolskiPortuguêsQaraqalpaqshaQırımtatarcaRomânăRomaniRumantschRuna SimiРусиньскыйРусскийСаха тылаSámegiellaGagana Samoaसंस्कृतम्SarduScotsSeelterskSesotho sa LeboaShqipSicilianuSimple EnglishSiSwatiSlovenčinaSlovenščinaŚlůnskiSoomaaligaکوردیی ناوەندیSranantongoСрпски / srpskiSrpskohrvatski / српскохрватскиBasa SundaSuomiSvenskaTagalogதமிழ்TaqbaylitTarandíneТатарча/tatarçaతెలుగుTetunไทยТоҷикӣTsetsêhestâheseTürkçeTürkmençeTwiТыва дылУкраїнськаاردوئۇيغۇرچە / UyghurcheVahcuenghVènetoVepsän kel’Tiếng ViệtVolapükVõroWalon文言West-VlamsWinarayWolof吴语ייִדישYorùbá粵語ZazakiZeêuwsŽemaitėška中文\tyitsʼádaanítiʼí łahgo áshłééh\tDíí naaltsoos 27 Atsá Biyáázh 2017 yoołkáłę́ędą́ą́ʼ łahgo ályaa.


Naʼashǫ́ʼii diwozhí łikizhígíí - Wikiibíídiiya\nNaʼashǫ́ʼii diwozhí łikizhígíí\nNaʼashǫ́ʼii diwozhí łikizhígíí éí naʼashǫ́ʼii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Kéyah Naakaii Łizhinii Bikéyah Shádiʼááhjí Siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Smaug depressus" deiłníigo dayózhí.\nDíí naʼashǫ́ʼii éí 8–9di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí yishtłizhgo łibá dóó diniltsogo łikizh; bitseeʼ éí nineez dóó dichʼíízh; binááʼ éí diłhił.\nNaʼashǫ́ʼii diwozhí łikizhígíí éí chéłchaaʼ dóó naʼashjéʼii dóó tąądee naagháhii yildeeł.


Tsiinoodǫ́ǫzii bitʼaʼ noodǫ́zígíí - Wikiibíídiiya\nTsiinoodǫ́ǫzii bitʼaʼ noodǫ́zígíí\nTsiinoodǫ́ǫzii bitʼaʼ noodǫ́zígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Haʼaʼaahjí Tónteel bikáaʼdi kéyah dah naaʼeełí léiʼ bikáaʼgi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Spindalis nigricephala" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 4–6di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łitsxo; bitsiiʼ dóó bitʼaʼ éí łizhin dóó łigaigo noodǫ́ǫ́z; bidaaʼ éí diłhił.\nTsiinoodǫ́ǫzii bitʼaʼ noodǫ́zígíí éí tsin bineestʼąʼ dóó dzidzé yiłchozh; naʼashjéʼii dóó wóʼałtaasʼéí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Entry # 134 has returned 1 entry\n’Atiin bąąhgóó béésh halne’é tsin bá ’adaaz’á.\nroad 3-near phone pole 3-for 3-stand.upright.NP\nThe telephones are upright along the road for the phone line. (YM 1987:12)


Dǫ́ʼiiyiyiitsahíchilí yishtłizhgo diniltsooígíí - Wikiibíídiiya\nDǫ́ʼiiyiyiitsahíchilí yishtłizhgo diniltsooígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Pseudotriccus pelzelni" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 3–4di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dinilzhin; bizééʼ dóó bitéél éí yishtłizhgo diniltso; bidaaʼ éí diłhił.\nDǫ́ʼiiyiyiitsahíchilí yishtłizhgo diniltsooígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł; chʼil binááʼ dóó dzidzé éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Zahalániitsoh bitseeʼ nineezígíí - Wikiibíídiiya\nZahalániitsoh bitseeʼ nineezígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí Binááʼádaałtsʼózíidi dóó Naakaii Dootłʼizhii Bikédaayahdi dóó Kéyah Dah Ndaaʼeełí Łánídi dóó Kéyah Dańlíinii bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Lanius schach" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 6–7di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diniltsxo; bizééʼ éí łigai; bitʼaʼ dóó bitseeʼ éí diłhił; binákʼee dóó bitsiitʼáád dóó bitsiiyah éí halzhin; bidaaʼ éí diłhił.\nZahalániitsoh bitseeʼ nineezígíí éí wóʼałtaasʼéí dóó chʼosh ntsaaígíí yildeeł; naʼashǫ́ʼii dóó chʼał dóó tsídii yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


4,4'-Anísoina ≥97% | VWR\nB21559.22EA 91.8 EUR\nPto. de fusión: 110…114 °C\nNúmero MDL: MFCD00008411\nNúm. CAS: 119-52-8


Bįįh - Wikiibíídiiya\nNáátsʼózídę́ę́ʼ bįįh bítááʼ diʼilígíí\nTsiikʼi Déíbaalí Bikéyahdę́ę́ʼ bįįh łikizhígíí\nKéyah Dah Ndaaʼeełí Łánídę́ę́ʼ dzeeh\nNaashchʼąąʼ Bidiyogíihnii Bikéyahdę́ę́ʼ dzeeh\nBįįh bitseeʼ łigaaígíí\nBįįh yázhí łichíʼígíí\nBįįh éí nahasdzáán bikáaʼgi 45 ánéelą́ą́ʼ ałʼąą ádaatʼé; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Cervidae" deiłníigo dayózhí.\nBįįh éí ákwíí shį́į́ ałʼąą átʼé, áádóó tʼáá ałʼąą ádaníłtsogo naakai: łaʼ éí neeznáaʼdi adéesʼeez[?] ádaníłnééz, náánáłaʼ éí tʼóó 2di adéesʼeez ádaníłnééz (Deeteel éí atisgo áníłtso; Shádiʼááhdę́ę́ʼ bįįh yázhí éí tʼóó gahgi ádaníłtso).


Chʼał bigaantsʼózí łikizhígíí - Wikiibíídiiya\nChʼał bigaantsʼózí łikizhígíí éí chʼał íiyisígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí Binááʼádaałtsʼózíidi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Kalophrynus interlineatus" deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼał éí 1–2.2di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ; binághah éí diłhiłgo łikizh; binááʼ éí diłhił.\nChʼał bigaantsʼózí łikizhígíí éí chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł; chʼil bitʼąąʼ łaʼ dóó tąądee naagháhii éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Tsiikʼi Déíbaalí Bikéyahdę́ę́ʼ tsinyiʼ naʼashǫ́ʼii bizééʼ łigaaígíí - Wikiibíídiiya\nTsiikʼi Déíbaalí Bikéyahdę́ę́ʼ tsinyiʼ naʼashǫ́ʼii bizééʼ łigaaígíí\nTsiikʼi Déíbaalí Bikéyahdę́ę́ʼ tsinyiʼ naʼashǫ́ʼii bizééʼ łigaaígíí éí tó wónaanídę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Tsiikʼi Déíbaalí Bikéyahdi tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Darevskia kamii" deiłníigo dayózhí.\nDíí naʼashǫ́ʼii éí 6–10di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bitłʼaaʼ éí chʼilgo dootłʼizh; bizééʼ éí łigai; bitseeʼ éí nineez; binááʼ éí diłhił.\nTsiikʼi Déíbaalí Bikéyahdę́ę́ʼ tsinyiʼ naʼashǫ́ʼii bizééʼ łigaaígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii yildeeł.


Dànì Kèhoį̀wo 10 DOGNT - Dıı godı dek'eèhtł'èe sìı Noah - Bible Search\nDànì Kèhoį̀wo 9 Dànì Kèhoį̀wo 11\nDànì Kèhoį̀wo 10\nDǫ łǫ xàgeèɂaa\n1Dıı godı dek'eèhtł'èe sìı Noah weza Shem, Ham eyıts'ǫ Jafet gıgodıì hǫt'e: Tı dèè goteètł'ı tł'axǫǫ̀ ededı̨ sı gıza łǫ gòı̨lè.\n2Dıı Jafet weza agı̨ı̨t'e: Gomer, Magog, Madaı, Javan, Tubal, Meshek eyıts'ǫ Tıras.\n3Dıı Gomer weza agı̨ı̨t'e: Ashkena, Rıfat eyıts'ǫ Togamah.\n4Dıı Javan weza agı̨ı̨t'e: Elısha, Tarshısh, Kıtım eyıts'ǫ Rodanım. 5(Dǫ tıcho gà nàgedèe sìı eyı dǫ haàtłǫǫ gıts'ıhɂǫ̀ǫ-dǫǫ̀ agı̨ı̨t'e. Hazǫǫ̀ edenèk'e, gıts'ǫ dǫ xàgeèɂaa ta edèot'ı̨ xè łą̀ą nàgedè, eyıts'ǫ edeyatıì k'ę̀ę̀ gogede.)\n6Dıı Ham weza agı̨ı̨t'e: Kush, Mızram, Put eyıts'ǫ Kanan.\n7Dıı Kush weza agı̨ı̨t'e: Seba, Havılah, Sabtah, Ramah eyıts'ǫ Sabteka.\nDıı Ramah weza agı̨ı̨t'e: Sheba eyıts'ǫ Dedan.\n8Kush Nımrod wetà hǫt'e. Ekò k'e Nımrod dıı nèk'e eghǫǫ-dǫǫ̀ nàtsoo elı̨į̀ ajà. 9Gots'ǫ̀ K'àowo nadąą̀ nàzèe-dǫǫ̀-deè ı̨lè, eyıt'à dıı hats'edı, “Nımrod lanì gots'ǫ̀ K'àowo nadąą̀ nàzèe-dǫǫ̀-deè elı̨,” ts'edı. 10Nımrod, Shınar nèk'e k'àowo elı̨ ekò wets'ǫ kǫ̀godeè t'akwełǫ̀ǫ̀ gòı̨làa sìı dıı hagìyeh ı̨lè: Babylon, Erek, Akad eyıts'ǫ Kalneh. 11Nımrod eyı nèk'e gots'ǫ Asyrıa nèk'e ts'ǫ̀ k'àowo elı̨į̀ ajà. Ekǫ kǫ̀godeè Nıneveh, kǫ̀godeè Rehobot-Ir, kǫ̀godeè Kalah, 12eyıts'ǫ kǫ̀godeè Resen gòhtsı̨. Eyı sìı kǫ̀godeè Nıneveh eyıts'ǫ kǫ̀godeè nechàa Kalah wege gòı̨ɂà hǫt'e.\n13Mızram wets'ǫ dıı dǫ xàgeèɂaa agı̨ı̨t'e: Lud got'ı̨į̀, Anam got'ı̨į̀, Lehab got'ı̨į̀, Naftuh got'ı̨į̀, 14Patrus got'ı̨į̀, Kasluh got'ı̨į̀ (eyı dǫ xàgeèɂaa gots'ǫ Fılıstea got'ı̨į̀ gǫ̀hłı̨), eyıts'ǫ Kaftor got'ı̨į̀. Eyı dǫ xàgeèɂaa hazǫǫ̀ sìı Mızram gots'ǫ dǫ agı̨ı̨t'e.\n15Kanan t'akwełǫ̀ǫ̀ weza sìı Sıdon wìyeh, eyıts'ǫ dıı dǫ haàtłǫǫ xàgeèɂaa sìı Kanan wets'ıhɂǫ̀ǫ-dǫǫ̀ agı̨ı̨t'e: Het got'ı̨į̀, 16Jebus got'ı̨į̀, Amor got'ı̨į̀, Gırgash got'ı̨į̀, 17Hıv got'ı̨į̀, Ark got'ı̨į̀, Sen got'ı̨į̀, 18Arvad got'ı̨į̀, Zemar got'ı̨į̀, eyıts'ǫ Hamat got'ı̨į̀.\nEyı tł'axǫǫ̀ Kanan gots'ǫ dǫ xàgeèɂaa sìı eyı nèk'e hazǫǫ̀ ts'ǫ̀ agejà. 19Eyıt'à gınèè sìı kǫ̀ta Sıdon gots'ǫ kǫ̀ta Gerar gots'ǫ̀ nıɂà, eyıts'ǫ kǫ̀ta Gaza haı̨wa ts'ǫ̀, eyıts'ǫ kǫ̀ta Sodom, kǫ̀ta Gomorah, kǫ̀ta Admah, eyıts'ǫ kǫ̀ta Zeboyım gots'ǫ̀ nıɂà, eyıts'ǫ kǫ̀ta Lasha haı̨wa ts'ǫ̀ gınèè nıɂà hǫt'e.\n20Eyı dǫ haàtłǫǫ xàgeèɂaa sìı Ham wets'ıhɂǫ̀ǫ-dǫǫ̀ agı̨ı̨t'e. Edèot'ı̨ k'ę̀ę̀ gıızì gǫ̀hłı̨ eyıts'ǫ hazǫǫ̀ edeyatıì k'ę̀ę̀ gogede, eyıts'ǫ hazǫǫ̀ edenèk'e nàgedè.\n21Jafet wechı Shem ededı̨ sı weza łǫ gòı̨lè. Shem, Eber weza hazǫǫ̀ gogha gıcho hǫt'e.\n22Dıı Shem weza agı̨ı̨t'e: Elam, Ashur, Arfakad, Lud eyıts'ǫ Aram.\n23Dıı Aram weza agı̨ı̨t'e: Uz, Hul, Geter eyıts'ǫ Meshek.\n24Arfakad, Shelah wetà hǫt'e, eyıts'ǫ Shelah, Eber wetà hǫt'e.\n25Eber weza nàke gǫ̀hłı̨: Įłè Peleg wìyeh. Ekò k'e dǫ ełets'ǫǫ̀ agejà t'à hawìyeh adlà. Peleg wechı Joktan wìyeh.\n26Dıı Joktan weza agı̨ı̨t'e: Almodad, Shelef, Hazavet, Jerah, 27Hadoram, Uzal, Dıklah, 28Obal, Abımel, Sheba, 29Ofır, Havılah eyıts'ǫ Jobab. Eyı hazǫǫ̀ Joktan weza agı̨ı̨t'e.\n30Gınèè sìı kǫ̀ta Mesha gots'ǫ kǫ̀ta Sefar ts'ǫ̀ nıɂà ı̨lè. Ekǫ sa kàɂàa ts'ǫnèe shìh deèla nèk'e agǫ̀ht'e.\n31Eyı dǫ haàtłǫǫ xàgeèɂaa sìı Shem wets'ıhɂǫ̀ǫ-dǫǫ̀ agı̨ı̨t'e. Edèot'ı̨ k'ę̀ę̀ gıızì gǫ̀hłı̨ eyıts'ǫ hazǫǫ̀ edeyatıì k'ę̀ę̀ gogede, eyıts'ǫ hazǫǫ̀ edenèk'e nàgedè.\n32Eyı hazǫǫ̀ Noah weza gıts'ıhɂǫ̀ǫ-dǫǫ̀ agı̨ı̨t'e. Hazǫǫ̀ gıcho gıızì k'ę̀ę̀ ełek'èdaà gıadè. Tı dèè goteètł'ı tł'axǫǫ̀ eyı dǫ xàgeèɂaa haàtłǫǫ sìı hazǫǫ̀ nèk'e ts'ǫ̀ ehkègı̨ı̨de.


Haʼaʼaahdę́ę́ʼ néʼéshjaaʼ yázhí - Wikiibíídiiya\nHaʼaʼaahdę́ę́ʼ néʼéshjaaʼ yázhí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Asio flammeus" deiłníigo dayózhí. Haʼaʼaahdę́ę́ʼ néʼéshjaaʼ yázhí éí nahasdzáán tʼáá siʼą́ą́ ńtʼę́ę́ʼ bikááʼgóó hólǫ́, tʼáá hazhóʼó Naakaii Łizhiní Bikéyah dóó Nahatʼeʼiitsoh Bikéyah.\nDíí néʼéshjaaʼ éí 13–17di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ dóó łigaigo łikizh; bitłʼaaʼ éí dinilgai; binááʼ éí łitso.\nHaʼaʼaahdę́ę́ʼ néʼéshjaaʼ yázhí éí naʼashǫ́ʼii dóó łeeyiʼ bitiiní deilghał; tsídii yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Shádiʼááhdę́ę́ʼ naakʼidoolwoshii bitseeʼ nineezígíí - Wikiibíídiiya\nShádiʼááhdę́ę́ʼ naakʼidoolwoshii bitseeʼ nineezígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Nyctidromus albicollis" deiłníigo dayózhí.\nDíí naakʼidoolwoshii éí 9–11di asdzoh[?] áníłtso; bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ dóó łigai dóó diłhiłgo łikizh; bitʼaʼ éí kʼíjíjin. Bijáád dóó bidaaʼ éí doo nineez da.\nShádiʼááhdę́ę́ʼ naakʼidoolwoshii bitseeʼ nineezígíí éí tłʼéeʼgo naatʼáa łeh; tsinyaagi dóó tłʼoh dahólǫ́ǫgi chʼosh haalzheehgo naatʼá; jį́įgo éí ałhosh.


Tóntsxaa Hóteelídę́ę́ʼ tónteel tsídii - Wikiibíídiiya\nTóntsxaa Hóteelídę́ę́ʼ tónteel tsídii éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Náhookǫsjí kéyah dah siʼánígíí hólǫ́; Tóntsxaa Hóteelígíí bibąąhgi éí tʼóó ahayóí. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Chroicocephalus philadelphia" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 11–15di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łigai; bitʼaʼ dóó binághah éí dinilbá; bidaaʼ dóó bikeeʼ éí diłhił; shį́įgo éí bitsiiʼ łizhin.\nTóntsxaa Hóteelídę́ę́ʼ tónteel tsídii éí łóóʼ deilghał dóó chʼosh deildeeł; tsídii biyęęzhii éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Tsʼíʼiiyiyiitsahí bidaaʼ nineezígíí - Wikiibíídiiya\nTsʼíʼiiyiyiitsahí bidaaʼ nineezígíí\nTsʼíʼiiyiyiitsahí bidaaʼ nineezígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Bikéyahdi dóó Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Ramphocaenus melanurus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 4–5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bizééʼ éí łigai; bitéél dóó bitłʼaaʼ éí diniltso; bidaaʼ éí nineez dóó łizhin.\nTsʼíʼiiyiyiitsahí bidaaʼ nineezígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii deildeeł.


Tit 1 | `AUY | STEP | Táításiyo kemá Póro moórá-aai sénaumpo isaaó. Kemá Maníkóní kísau-waasi éꞌa Ísu Káráísitini aantá-waasi-iꞌa uwásinkena siꞌmákaiwai úne. Maníkómó wemparíꞌo úmakain-kwaasi timankúnkúmba úmae wéiyesa éraiꞌ-aai ísámae wéiyesa Maníkóní aampaꞌó wéiyontafena Ísu Káráísiti minááí simátimiyo séna siꞌmákaiye.\n1 Táításiyo kemá Póro moórá-aai sénaumpo isaaó. Kemá Maníkóní kísau-waasi éꞌa Ísu Káráísitini aantá-waasi-iꞌa uwásinkena siꞌmákaiwai úne. Maníkómó wemparíꞌo úmakain-kwaasi timankúnkúmba úmae wéiyesa éraiꞌ-aai ísámae wéiyesa Maníkóní aampaꞌó wéiyontafena Ísu Káráísiti minááí simátimiyo séna siꞌmákaiye. 2 Naaófáꞌá Maníkó ímbo karoꞌó siwáí éraiꞌ-aai aantembo siwáí óraaka séna kemparíꞌo úmaraunda-waasi aúíꞌa úmai maéꞌmaeꞌa ónááwe súwata éraiꞌ-aain-iye séta méraumne. 3 Maníkómó imáyáamo urón-kanaa tínena úwana Ísu Káráísiti wenáái simátimuwana Maníkó simásimena séna kesáái simátímaꞌmae iyuwó séna kentáásí sáwí-imayaafinkentaamo faúsínkáíwaisa minááí siyáiye.\n4 Táításiyo maanááímá maanáúfáífímbá agaimaráúmpo isaaó. Ísu Káráísitinkaꞌo simankúnkúntaamo úndantemba emá miyá éma éraiꞌa kesááninkaamba ómpo isaaó. Maníkó kentáásifowawe Ísu Káráísiti kentáásí sáwí-imayaafinkentaamo faúsínkáíwaiye úwoi áwaꞌnai esarai faru uwánkaayantafeꞌa inaí súne.\nTáítási Kíríti-marafaꞌa koména kísaumo maiyáin-aai.\n5 Esékaima Kíríti-marafaꞌa komékai embá auwéꞌa kenkáísí kísau ímba taíꞌáronkaꞌa embá auwéꞌa tiyáumne. Minkísáú kaweꞌó indasáféꞌa embá auwéꞌa simáme séꞌa seyaafáꞌ-náópaꞌa Maníkóní waásiti óraaꞌ-waasi íyáfasintinkafaꞌa wínone séꞌa auwéꞌa tiyáumne. 6 Íyáfasintinkaan-kwaasi maarán-kwáásín-owe. Miwífímbá ímba sáwí-aaimo wéraiwai ésa kímbora-inimba mapá kuráawi owasá miwítí iyámpói maarán-íyámpóín-owe. Maníkón-aaisafesa timankúnkúmba íyasa kaweꞌ-íyámpóín-owe sen-íyámpóí ésa tinófoi-taai ísááwin-owe. 7 Maníkóní waásiyaꞌo káráwiyowi Maníkóní kísauraꞌa káráwiyomba pósa maarán-kwáásín-owe. Miwífímbá ímba sáwí-aai wéraiwai ésa kesáái íyáákainkwae ímba sewí ésa ímba ááéma aaisambó sewí ésa ímba uwóíꞌo on-dómbá námae nésa uwóíꞌa owí ésa ímba aaisambó sewí ésa óntantafesa ímba túrande-urande owí ésa 8 namuꞌ-waasí naané tóné timésa owí ésa seyaafá-káwé-tántáátáfésa aamoí owí ésa kaweꞌ-ímáyáá owí ésa arupíse úmai méraawi ésa Maníkón-arááímo wéwaewi ésa miwí túma kaweꞌ-úmai káráwiyowi ésa Maníkóní waásiyaꞌo káráwiyowi miyán-kwáásín-owe. 9 Maníkóní éraiꞌ-aaimo simámakaunda-aai fasiꞌámai taꞌótoꞌmaesa íyóro. Miyámó ésamo ésa éraiꞌ-aai kanaaꞌá simátimesa fasiꞌátinkanaafo miwí tááisafesa\nkaroꞌ-ááín-iye sewí-tááigomba íyáákanaawe.\n10 Sáwífaꞌ-waasi kaweꞌ-ááí ímba wéaraaiwaesa úwoi sáwífaꞌ-aai símae wénesa miwífínkémbá Yúndaa-waasi sáwífaꞌ-waasi miyá ésa karoꞌá simátinkesa 11 óntamba maénae sésa karoꞌ-ááí simátimesa tuwímbai-akumba sáwíꞌa uwátinkesa sáwíꞌa wéofo minááí aambá fáítinkaao. 12 Kíríti-waasifinkemba moóráwigo kaweꞌ-ááímó siwáí séna Kíríti-waasi aasiyaasí karoꞌ-ááí sésa afááꞌ-wáí-wáámbó ontembá sáwíꞌa úmai kafóná-íꞌa úmai mésa sáwífa-tomba námaꞌnamaꞌa wéowe siyáiye. 13 Siyáin-aai éraiꞌ-aain-iye. Mindásafe miwí-ímáyáá fasiꞌámai arupíse uwátínkénasa Maníkón-aai kaweꞌ-úmai arááíwaesa 14 Yúndaa-waasiti maníꞌ-ááí ímba isésa éraiꞌ-aaimo taráíyaawi-taai ímbo isáíyamba ifátúwáaro. Miyá íyantafe miwítí imáyáa arupíse uwátinkaao. 15 Imáyáa kaweꞌ-aantembo owí seyaafá-tántáátáfésa imáyáa ombá kaweꞌ-ímáyáá aantemba wéofo imáyáamo sáwíꞌo owí Maníkón-aaimo taráísón-kwaasi miwítí imáyáago sáwíꞌa isaná tirumpimbá karoꞌ-ááí wéraisasa pósa seyaafá-tántáátáfésamo imáyáamo ombá ímba moórá kaweꞌ-ímáyáá wéowe. 16 Miwí tóikakemba karoꞌá sésa Maníkón-aai arááíwaumne wésefo sáwíꞌ-aantemba ésa kaweꞌ-ááí taraisésa ímba kanaaꞌá kaweꞌó ombá miyáumai méraawini áwáuma Maníkómbá tínaaeniꞌa wéowe.


Ákáʼátʼįįł (béésh ntsékeesígíí álʼíní) - Wikiibíídiiya\nÁkáʼátʼįįł (béésh ntsékeesígíí álʼíní)\nBéésh ntsékeesígíí álʼíní Ákáʼátʼįįł wolyéhígíí (Bilagáanakʼehjí: Apple, Inc.) éí 1976 biyihah yę́ędą́ą́ʼ Ahééháshį́įhdi naalnish haalwod. Hastiin Steve Jobs yę́ę (1955 – 2011 yę́ędą́ą́ʼ) éí Ákáʼátʼįįł binaatʼáanii ńtʼę́ę́ʼ.\n1984 biyihah yę́ędą́ą́ʼ Ákáʼátʼįįł éí béésh ntsékeesígíí Ákáʼátʼįįł Naatʼáaniiyeʼí wólyéhígíí áyiilaa, áádóó éí bikʼijįʼ béésh hatałii yázhí "hiTSʼezh" dóó biłńjoobałí ntsékeesígíí "iphone" wolyéhígíí álʼį́. Dííshjį́į́góó 50,000go da diné Ákáʼátʼįįł yá ndaalnish.\nÁkáʼátʼįįł Naatʼáaniiyeʼí, 1984 yę́ędą́ą́ʼ ályaa\nhiTSʼezh Wódáanii éélkid\nÁkáʼátʼįįł biníłchʼi naaltsoos (Bilagáanakʼehjí)


Atʼąątah ayáásh bizééʼ diniltsxooígíí - Wikiibíídiiya\nAtʼąątah ayáásh bizééʼ diniltsxooígíí\nAtʼąątah ayáásh bizééʼ diniltsxooígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí Binááʼádaałtsʼózíidi dóó Tsiiʼyishbizhí Dineʼé Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Phylloscopus subaffinis" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 3–5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dinilbá; bitʼaʼ éí dinilzhin; bizééʼ éí diniltsxo; binátsʼiin éí diniltso; bidaaʼ éí łibá.\nAtʼąątah ayáásh bizééʼ diniltsxooígíí éí naʼashjéʼii dóó chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł.


Mágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ atʼaʼ yiltʼąąʼítah chʼał - Wikiibíídiiya\nMágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ atʼaʼ yiltʼąąʼítah chʼał\nMágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ atʼaʼ yiltʼąąʼítah chʼał éí chʼał íiyisígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Mágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdi tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Blommersia angolafa" deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼał éí 0.5–0.8di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diniltso; binááʼ éí ntsaa dóó diłhił.\nMágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ atʼaʼ yiltʼąąʼítah chʼał éí chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł; chʼil bitʼąąʼ łaʼ dóó tąądee naagháhii éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Hodíłchʼiltah tłʼiistsʼósí báhádzidí - Wikiibíídiiya\nHodíłchʼiltah tłʼiistsʼósí báhádzidí\nHodíłchʼiltah tłʼiistsʼósí báhádzidí éí tłʼiish íiyisígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Nahatʼeʼiitsoh Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Demansia psammophis" deiłníigo dayózhí.\nDíí tłʼiish éí 2–4di adéesʼeez[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí niłhin dóó dinilbáago naashchʼąąʼ; bizééʼ dóó bitłʼaaʼ éí łigai.\nHodíłchʼiltah tłʼiistsʼósí báhádzidí éí naʼashǫ́ʼii dóó chʼał yilghał łeh.


Náátsʼózídę́ę́ʼ tsétah naʼastsʼǫǫsí - Wikiibíídiiya\nNáátsʼózídę́ę́ʼ tsétah naʼastsʼǫǫsí\nNáátsʼózídę́ę́ʼ tsétah naʼastsʼǫǫsí éí Tsin Deigházhígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí Binááʼádaałtsʼózíidi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Saxatilomys paulinae" deiłníigo dayózhí. Tʼáá díí tʼéiyá naʼastsʼǫǫsí "Saxatilomys"-jí atah yisdzoh.\nDíí naaldlooshii éí 5–6di asdzoh[?] áníłnééz; bitseeʼ éí 7–8di asdzoh áníłnééz. Bitsʼíís éí diłhiłgo łibá.\nNáátsʼózídę́ę́ʼ tsétah naʼastsʼǫǫsí éí chʼil binááʼ dóó bitʼąąʼ dóó dzidzé yiłchozh; chéłchaaʼ dóó naʼashjéʼii éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Dahiitį́hii dibéłchíʼí bizééʼ disxǫsígíí - Wikiibíídiiya\nDahiitį́hii dibéłchíʼí bizééʼ disxǫsígíí éí yótʼáahdi tsídii dóó dahiitį́hii ndaashchʼąąʼígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Náhookǫsjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Selasphorus rufus" deiłníigo dayózhí.\nDíí dahiitį́hii éí 2.5–3.5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí; bizééʼ dibéłchíʼíigo disxǫs; bítááʼ éí diłhił; bitéél éí łigai.\nDahiitį́hii dibéłchíʼí bizééʼ disxǫsígíí éí chʼil bijeeh deidlą́.


Nahoditsʼǫʼ gah - Wikiibíídiiya\nNahoditsʼǫʼ gah éí Biishchʼid Dahólónígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Haʼaʼaah dóó Náhookǫsjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Sylvilagus aquaticus" deiłníigo dayózhí.\nDíí naaldlooshii éí 10–20di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí łibá dóó yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bitéél dóó bitseeyaa éí łigai; bijaaʼ éí nineez.\nNahoditsʼǫʼ gah éí tłʼoh dóó chʼil bitʼąąʼ yiłchozh.


Tsídii dilwoʼí yishtłizhígíí - Wikiibíídiiya\nTsídii dilwoʼí yishtłizhígíí\nTsídii dilwoʼí yishtłizhígíí éí tónteel dóó tábąąh tsídii dah yikahjí atah yisdzoh (áko ndi éí halgaiigi dóó doo ndahałtingóó naagháa łeh), áádóó éí Tó Wónaanídę́ę́ʼ Bitsįʼ Yishtłizhii Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Rhinoptilus bitorquatus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 8–9di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bitłʼaaʼ dóó bizééʼ éí łigai; binákʼee naʼíígai; bidaaʼ éí łizhin dóó tʼóó bíyó shiyish; bijáád éí áłtsʼóózí dóó nineez.\nTsídii dilwoʼí yishtłizhígíí éí chʼosh haalzheehgo nihookááʼ naakai.


Tsintah naʼashǫ́ʼii íiyisígíí - Wikiibíídiiya\nTsintah naʼashǫ́ʼii íiyisígíí éí naʼashǫ́ʼii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Ahééháshį́įhdi dóó Hoozdo Hahoodzodi dóó Naakaii Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Urosaurus ornatus" deiłníigo dayózhí.\nDíí naʼashǫ́ʼii éí 4–5di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí dinilzhin dóó łibáago naashchʼąąʼ; bitseeʼ éí nineez; binááʼ éí diłhił.\nTsintah naʼashǫ́ʼii íiyisígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii yildeeł.


Gatok-getek: A tálca új élete\nBejegyezte: Kála dátum: 9:28\nLeki-Rita 2014. február 24. 9:11\nNagyon jóóóóóóó lett!\nKála 2014. február 25. 6:52


Shádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizhgo bízdílidígíí - Wikiibíídiiya\nShádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizhgo bízdílidígíí\nShádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizhgo bízdílidígíí éí tsídii yádaałtiʼí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Kintaaʼanéhé Dineʼé Bikéyahdi tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Anodorhynchus leari" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 28–30di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diłhiłgo dootłʼizh dóó tʼóó bíyó bízdílid; binákʼee éí łitso; bizéékʼiiz éí łitso ałdóʼ; bidaaʼ éí łizhin dóó tʼóó bíyó ditą́ dóó shiyish.\nShádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizhgo bízdílidígíí éí chʼil binááʼ deildeeł dóó tsin bineestʼąʼ deiłchozh.\nTsídii yáłtiʼí dootłʼizhgo bízdílidígíí


Your search for the postposition -gi at has returned 3 entries\n’Ałk’idą́ą́’ Diné bikéyah bikáa’gi łį́į́’ bichąą bíighahgo tł’oh deíl’áá ńt’éé’ jiní.\nlong.ago Navajo.land 3-upon-at horse 3-belly sufficient-GO Pl-3-extend.out.of.sight.SNP hearsay\nThey say that long ago the grass in the Navajo country was as high as a horse’s belly. (YM 1987:6)\nSháahsita’gi yihę́ęsgo tsin-ts’ósí bee yích’id.\n1-point.between.shoulder.blades 3-itch.I-GO stick 3-with 3-1-scratch.P\nWhen I got an itch between my shoulder blades, I scratched it with a stick. (YM 1987:1)


Kéyah Dańlínídę́ę́ʼ hasbídí yishtłizhígíí - Wikiibíídiiya\nKéyah Dańlínídę́ę́ʼ hasbídí yishtłizhígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Kéyah Dańlíinii bikááʼgóó hólǫ́; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Macropygia tenuirostris" deiłníigo dayózhí.\nDíí hasbídí éí 14–16di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo łichííʼ; bitʼaʼ dóó bitseeʼ éí dibéłchíʼí.\nKéyah Dańlínídę́ę́ʼ hasbídí yishtłizhígíí éí tsin bineestʼąʼ deiłchozh dóó chʼil binááʼ deildeeł.


Yádíłtihii bitsiitʼáád halzhinígíí - Wikiibíídiiya\nYádíłtihii bitsiitʼáád halzhinígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Tó Wónaanídę́ę́ʼ Bilagáana Bikéyahdi dóó Biʼééʼ Łichííʼí Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Sylvia atricapilla" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 4–5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo łibá; bizééʼ dóó bitéél éí łigai; bidaaʼ éí diłhił. Bikąʼígíí éí bitsiitʼáád halzhin.\nYádíłtihii bitsiitʼáád halzhinígíí éí naʼashjéʼii dóó chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł; dzidzé dóó chʼil binááʼ éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Chʼał bikéshgaan hólóní yistłʼinígíí - Wikiibíídiiya\nChʼał bikéshgaan yistłʼinígíí éí chʼał bitsooʼ ádaadinígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Łizhiní Bikéyah beʼałníiʼdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Xenopus fraseri" deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼał éí 1–2di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí niłhin dóó yishtłizhgo naashchʼąąʼ dóó łibáago yistłʼin; bitéél éí łigai; bitsooʼ doo hólǫ́ǫ da; binááʼ éí áłtsʼíísí dóó diłhił.\nChʼał bikéshgaan yistłʼinígíí éí chʼosh yázhí dóó łóóʼ yázhí dóó tąądee naagháhii yildeeł.


Naakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ chʼagii disxǫsí baa dzólnígíí - Wikiibíídiiya\nNaakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ chʼagii disxǫsí baa dzólnígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Lamprotornis splendidus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 9–11di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diłhiłgo dootłʼizh dóó disxǫs; bitʼaʼ dóó bitsiitʼáád éí chʼilgo dootłʼizh; binákʼee éí halzhin; bidaaʼ éí diłhił.\nNaakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ chʼagii disxǫsí baa dzólnígíí éí naʼashjéʼii dóó chʼosh yázhí yildeeł; chʼał dóó naʼashǫ́ʼii éí yilghał ałdóʼ.\nChʼagii disxǫsí baa dzólnígíí


Nákʼeeshzhiin daachʼį́dí diłhiłígíí - Wikiibíídiiya\nNákʼeeshzhiin daachʼį́dí diłhiłígíí\nNákʼeeshzhiin daachʼį́dí diłhiłígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Nátʼohí Bikéyahdi tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Melopyrrha nigra" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 5–6di asdzoh[?] áníłtso. Bikąʼígíí éí bitsʼíís łizhin; biwos éí łigai; bidaaʼ éí diłhił. Baʼáádígíí éí yishtłizhgo łibá.\nNákʼeeshzhiin daachʼį́dí diłhiłígíí éí chʼil binááʼ yildeeł; dzidzé éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Chį́į́shnézí biyázhí neiyéhé łitsxooígíí - Wikiibíídiiya\nChį́į́shnézí biyázhí neiyéhé łitsxooígíí\nChį́į́shnézí biyázhí neiyéhé łitsxooígíí éí Bizaʼazis Dahólónígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Monodelphis scalops" deiłníigo dayózhí.\nDíí naaldlooshii éí 8–12di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí łitsxo dóó dibéłchíʼíigo naashchʼąąʼ; bibid éí dinilgai.\nChį́į́shnézí biyázhí neiyéhé łitsxooígíí éí naʼashjéʼii dóó chʼosh yildeeł łeh; tsin bineestʼąʼ dóó dzidzé éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Toohjįʼ noołnahii bikʼos łigaaígíí - Wikiibíídiiya\nToohjįʼ noołnahii bikʼos łigaaígíí éí tsídii deílʼésígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Nahatʼeʼiitsoh Bikéyahdi dóó Shádiʼááhjí Chooyééł Dineʼé Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Ardea pacifica" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 30–40di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diłhiłgo łibá; bikʼos dóó bitsiiʼ éí łigai; bitéél éí diłhiłgo łikizh łeh; bidaaʼ éí bijáád éí łizhin.\nToohjįʼ noołnahii bikʼos łigaaígíí éí chʼosh deildeeł; łóóʼ yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Ńdíshchííʼ Dah Shizhóód - Wikiibíídiiya\nŃdíshchííʼ Dah Shizhóód *\nŃdíshchííʼ Dah Shizhóód éí Diné Bikéyah bikáaʼdi áhootʼéego bił hazʼą́; áádóó éí bílaʼashdlaʼii náóltahígíí biniiyé náhásdzo. Tʼiistsʼóóz Ńdeeshgizh Bił Hahoodzo biyiʼdi éí kin dah shijaaʼ\nŃdíshchííʼ Dah Shizhóód éí 3.4 tsinsitą́ dikʼą́ągo[?] áníłtso, áádóó áadi 88 ánéelą́ąʼgo bílaʼashdlaʼii kéédahatʼį́ (díí éí 2010góó yihah yę́ędą́ą́ʼ diné daóltaʼ).DÍNE WÓLTAʼ\nŃdíshchííʼ Dah Shizhóód éí 35°0′10″ NHK dóó 108°24′12″ EʼE-gi bił hazʼą́, áádóó éí tónteel bikááʼdóó deigo 7,119 adéesʼeez.GNIS\nDiné bióltaʼ Ramah Navajo School éí áadi siʼą́.


Naakaii Dootłʼizhí Bikéyah Dah Naaʼeełídę́ę́ʼ tsídiidaantsxaaí łibáhígíí - Wikiibíídiiya\nNaakaii Dootłʼizhí Bikéyah Dah Naaʼeełídę́ę́ʼ tsídiidaantsxaaí łibáhígíí\nNaakaii Dootłʼizhí Bikéyah Dah Naaʼeełídę́ę́ʼ tsídiidaantsxaaí łibáhígíí éí tsídii bichʼahtsohí dóó bikʼéí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Dootłʼizhí Bikéyah Dah Naaʼeełígíí bikááʼgóó tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Ocyceros gingalensis" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 17–18di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łibá; bizééʼ dóó bitéél éí łigai; bidaaʼ éí diniltso dóó tʼóó bíyó shiyish.\nNaakaii Dootłʼizhí Bikéyah Dah Naaʼeełídę́ę́ʼ tsídiidaantsxaaí łibáhígíí éí tsin bineestʼąʼ (hashkʼaan dijéʼé da) dóó dzidzé deiłchozh.


Tó ńlį́ bibąąh chʼał dichʼízhí - Wikiibíídiiya\nTó ńlį́ bibąąh chʼał dichʼízhí\nDahináanii Naaldeehii Bidoh Dahólónígíí Bikʼiiz Naakiígíí Bííghą́ą́stsʼǫǫd Dahólónígíí Bitsiitsʼiin Dahólónígíí Bíígháán Dahólónígíí Biyaatsʼiin Dahólónígíí Biyáázh Tsʼǫʼasánígíí Chʼał Tsinlátah chʼał dóó bikʼéí Chʼał bitéél dichʼízhí dóó bikʼéí\nTó ńlį́ bibąąh chʼał dichʼízhí éí tsinlátah chʼał dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Limnomedusa macroglossa" deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼał éí 1–2di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dinilzhin dóó łibáago naashchʼąąʼ dóó dichʼíízh; binááʼ éí diłhił.\nTó ńlį́ bibąąh chʼał dichʼízhí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii dóó tąądee naagháhii yildeeł.


Shádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizh dóó łitsooígíí - Wikiibíídiiya\nShádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizh dóó łitsooígíí\nShádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizh dóó łitsooígíí éí tsídii yádaałtiʼí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Ara ararauna" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 30–34di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łitso; bitʼaʼ dóó binághah dóó bitsiitʼáád éí yágo dootłʼizh; bítááʼ éí chʼilgo dootłʼizh; binákʼee éí łigai; bizééʼ éí halzhin; bidaaʼ éí łizhin dóó tʼóó bíyó ditą́ dóó shiyish.\nShádiʼááhdę́ę́ʼ tsídii yáłtiʼí dootłʼizh dóó łitsooígíí éí chʼil binááʼ deildeeł dóó tsin bineestʼąʼ deiłchozh.\nTsídii yáłtiʼí dootłʼizh dóó łitsooígíí


Naakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼiilkǫǫhí bitéél halchíʼígíí - Wikiibíídiiya\nNaakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼiilkǫǫhí bitéél halchíʼígíí\nNaakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼiilkǫǫhí bitéél halchíʼígíí éí naʼashǫ́ʼiilkǫǫhí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Trachylepis perrotetii" deiłníigo dayózhí.\nDíí naʼashǫ́ʼii éí 4–8di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí dinilzhingo naashchʼąąʼ dóó dinilgaigo yistłʼin; bitéél éí halchíiʼ łeh; bitseeʼ éí nineez; binááʼ éí diłhił.\nNaakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼiilkǫǫhí bitéél halchíʼígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii dóó tąądee naagháhii éí yildeeł.


Néʼéshjaatsoh łibáhígíí - Wikiibíídiiya\nNéʼéshjaatsoh łibáhígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Bubo cinerascens" deiłníigo dayózhí. Néʼéshjaatsoh łibáhígíí éí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́.\nDíí néʼéshjaaʼ éí 15–17di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łibá dóó łigaigo yistłʼin; binááʼ éí diłhił.\nNéʼéshjaatsoh łibáhígíí éí naʼastsʼǫǫsí dóó naʼashǫ́ʼii dóó tsídii yázhí deilghał; chʼosh yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Táshchozhii dootłʼizhgo disxǫsígíí - Wikiibíídiiya\nTáshchozhii dootłʼizhgo disxǫsígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Eʼeʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Hirundo leucosoma" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 4–6di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diłhił dóó dootłʼizhgo disxǫs; bitʼaʼ éí dootłʼizh dóó łigaigo naashchʼąąʼ; bitéél dóó bitłʼaaʼ éí łigai; bidaaʼ éí łizhin.\nTáshchozhii dootłʼizhgo disxǫsígíí éí naʼashjéʼii dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł.


Ahééháshį́į́hdę́ę́ʼ séíyiʼ tłʼiish noodǫ́zígíí - Wikiibíídiiya\nAhééháshį́į́hdę́ę́ʼ séíyiʼ tłʼiish noodǫ́zígíí\nséíyiʼ tłʼiish noodǫ́zígíí\nAhééháshį́į́hdę́ę́ʼ séíyiʼ tłʼiish noodǫ́zígíí éí nihookááʼ tłʼiish dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Eʼeʼaah dóó Náhookǫsjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Sonora annulatus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tłʼiish éí 10–15di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí łigai dóó łitsxo dóó łizhingo noodǫ́ǫ́z.\nAhééháshį́į́hdę́ę́ʼ séíyiʼ tłʼiish noodǫ́zígíí éí chʼosh dóó naʼashjéʼii dóó séigoʼ dóó jááłánii yildeeł.


Moisés ga̱jma̱a̱ Gu̱wa̱ʼ Xtángoo | Libro ga̱jma̱a̱ numuu Biblia\nA̱JMA̱ igu̱nʼ nda̱wa̱á rí nigájnun náa Egipto, bi̱ israelitas naguanu náa kúbá Sinaí, ma̱ngaa nagumbiʼyuu Horeb. Gi̱i̱ ninindxu̱u̱ náa rí Dios niʼthúu̱n Moisés asndu náa xtáʼdu̱u̱ iná rí nagájnuu agiuʼ. Gi̱i̱ ni̱ndxu̱u̱ náa naguanún nunuʼ xa̱bu̱ xuajin; naguanún gi̱i̱ asndu índo̱ na̱jkha̱ maʼni mbá tsiguʼ.\nÍndo̱ rí xa̱bu̱ guáʼthi̱i̱n kawáá, Moisés natsimuu náa kúbá. Ikhí, Jeobá naʼthúu̱n Moisés dí Ikhaa nandoo rí israelitas munimbu̱ún kuyáá ga̱jma̱a̱ maguanu manindxu̱ún Xuajñu bi̱ kiejunʼ. Índo̱ rí Moisés nakajta̱a̱, naʼthúún israelitas rí Jeobá niʼthí. Ga̱jma̱a̱ xa̱bu̱ nuthi rí munimbu̱ún kuyáá Jeobá, numuu rí nandún manindxu̱ún xuajin ndrígóo.\nRí xúgi̱ Jeobá naʼni mbá rí na̱nguá kujmaa kayuʼ. Naʼni rí magajnúu gúní náa inuu kúbá, ga̱jma̱a̱ naʼni rí mundxa̱ʼwa̱ gakhi̱i̱ wéñuʼ bi̱gu̱. Ma̱ngoo naʼthúún xa̱bu̱ xuajin: ‹Ikhúúnʼ ni̱ndxu̱ʼ Jeobá Dios ndrígáʼ bi̱ niríñanʼ náa Egipto›. Ikhú naxnún xtángoo rígi̱: ‹Ragíʼmaa matiamajkún eʼwíínʼ Dios bi̱ raʼkháa ikhúúnʼ›.\nDios naxnún israelitas imbá mijna gu̱wa̱ʼ xtángoo. Xa̱bu̱ xuajin namiñun wéñuʼ. Nutháán Moisés: ‹Aratúxuʼ ikháánʼ, numuu rí namíñuxuʼ rí á mu Dios gáʼtuxu makhañúxu›.\nNda̱wa̱á, Jeobá naʼthúu̱n Moisés: ‹Atsimaaʼ gi̱i̱ náa kúbá. Ikhúúnʼ maxna̱ʼ a̱jma̱ itsí rí wajpa náa niniraʼmáʼ gu̱wa̱ʼ xtángoo rí nandoʼ muyexi̱i̱ xa̱bu̱ xuajin›. Ikhú Moisés natsimuu mbu̱júu̱ náa kúbá. Ikhí naguanúu 40 mbiʼi ga̱jma̱a̱ 40 mbruʼun.\nDios gíʼdoo mbaʼa, ra̱ʼkhá tháán mbaʼa xtángoo rí gíʼdoo maʼnimbo̱o̱ xuajñu. Moisés eʼnirámáʼ. Ma̱ngaa Dios naxnúu Moisés nájma̱ itsí rí wajpa. Rí ikhaa mínaʼ má Dios niʼnirámáʼ 10 xtángoo rí niʼthún má xúgíʼ xuajin. Rí nagumbiʼyuu Gu̱wa̱ʼ Xtángoo.\nRí Gu̱wa̱ʼ Xtángoo gíʼdoo wéñuʼ numuu. Mú xúʼko̱ má ni̱ndxu̱u̱ i̱ʼwáʼ xtángoo rí Dios exnún israelitas. Mbá dí ikhaa ni̱ndxu̱u̱: ‹Gaʼne mba jañi-jayuʼ akianʼ-xtaya Señor Diaʼ, [...], mbá jañi-jayu jumaʼ, jame gajma mba xugui tsiake ri xtaʼda›. Imbo̱o̱ ni̱ndxu̱u̱: ‹Gaʼne akianʼ-xtaya xabo numbagajmaʼ, asndo xoma ri naʼne akianʼ xtayaminaʼ ikan›. A̱ʼdióo Dios, Jesucristo, niʼthí dí rígi̱ ni̱ndxu̱u̱ a̱jma̱ xtángoo rí phú itháan gíʼdoo numuu rí Dios nixnúu xuajñu Israel. Nda̱wa̱á majmañulúʼ itháan ga̱jma̱a̱ numuu A̱ʼdióo Dios ga̱jma̱a̱ rí niʼsngáa.


Dziłtah atsáłchííʼ - Wikiibíídiiya\nDziłtah atsáłchííʼ éí atsá dóó giní dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Haʼaʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Buteo oreophilus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 16–20di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí; bitéél éí łigai dóó dibéłchíʼíigo łikizh; bijáád éí łitso; bidaaʼ éí diłhił.\nDziłtah atsáłchííʼ éí naʼastsʼǫǫsí dóó łeeyiʼ bitiiní dóó naʼashǫ́ʼii haalzheehgo naatʼá.


Rev 22 | `USA | STEP | kemá Yóáane kaqtó-nakoma Áánûqtunopake mórama anó-nomma matúq-matuq umá mái-nomma tiráátiraiye. maami-nókómá yóiqa aónai-yataaqa kaapókáá uráiye. Áánûqtuyaa tipi-típi-araakoni náápaan-abiqtatarake maami-nókómá kukéna mi-márúkóní anón-akoni aúkáapimma kukáiye. mi-márúkóní anón-akoni aúkáapimma téba-teba-aukapaqa matúq-matuq umá mái-yama wáena máqte-karitimaatigoni móra-mora-wiyokaqa arammá kéiyaiye. ánibo mi-tágóní ánagoma aarawaamá mamá yeráwáqá íráqôniq uráiye.\nmatúq-matuq umá mái-yagaraq matúq-matuq umá mái-nomma\n1 kemá Yóáane kaqtó-nakoma Áánûqtunopake mórama anó-nomma matúq-matuq umá mái-nomma tiráátiraiye. maami-nókómá yóiqa aónai-yataaqa kaapókáá uráiye. Áánûqtuyaa tipi-típi-araakoni náápaan-abiqtatarake maami-nókómá kukéna mi-márúkóní anón-akoni aúkáapimma kukáiye. mi-márúkóní anón-akoni aúkáapimma téba-teba-aukapaqa matúq-matuq umá mái-yama wáena máqte-karitimaatigoni móra-mora-wiyokaqa arammá kéiyaiye. ánibo mi-tágóní ánagoma aarawaamá mamá yeráwáqá íráqôniq uráiye. 3 mi-márúkáqá mórama Áánûqtuma íma ákáina-yataaqa íma wániye.\nmi-márúkón aúkáapimma Áánûqtuyaa tipi-típi-araakoni náápaan-abiqtatama wániye. Áánûqtuni mayaí-wáyúkámá wekáq nunamummá tínoe. 4 Áánûqtun óipi yeráwáqá aónanoe. ánibo wenáwîqa yeráwáqtí yúwáayakaq agamarániye. 5 kumayuqá íma auráinana ókáráq aaqá kaíyábágáráqtábá mibáq íma íyé. ímiye. uyátárai-nakoma Áánûqtuma wení tágama-yataakoma yeqtôpaq tágayikainata yeráwáqá wetê matúq-matuq umá yabi ínoe.\nÎtuma yauwéqma kumíniye.\n6 ánibo Áánûqtuni kaqtó-nakoma timá tímikaiye: “áre. maan-áímmá waayúkama mayétama umáyikaniye. árain-aine. uyátárai-nakoma Áánûqtu wenaágoma wení amuné-wáyúkámá kéyimitata watáama tirááe. móra kaqtó-nakoma wenôpake timá káitana máqte-qtataaqa pááqya-kanaabi abarokáq ínîqtaba wení mayaí-wáyúkámá yiráátiraiye.” téna timá tímikaiye.\n7 ánibo Îtuma téna tiráiye: “aónaaro. kemá pááqya-kanaabi keráwáqtôpaq yayamá yénúne. ánibo yeráwáqá náayuwabi maami-kánnáábí wáin-amune-aimma mayétama mi-káyúkámá yimuqá kémaraae.” téna Îtuma tiráiye.\n8 Yóáane kemá marái-qtataaqa itéq aónaraune. ánatatuweqa maami-qtátááqá tiráátirai-kaqto-nakoni aítaupi tipaq atéq nunamummá wekáq áaimma átáma ténáae túnnamanibo 9 wemá timá tímikaiye: “emá íma mirá uwo. kemá etêgaraq amuné-wáyúkágáráq enábâqawaaraa-kayukagaraq maami-kánnáábí wáin-aimma kéwaraa-kayukagaraq paá mayaí-náqúne. Áánûqtuma wenamáa wekáq nunamummá tiyo.” téna\n10 ánibo ókaraq timá tímikaiye: “Áánûqtuni amuné-áímmá maami-kánnáábí wáimma íma mamá áuyoqtuwaao. ímibo abarokáq ínî-kanaama waaqókárîq kéiye. 11 náayuwabi táí-yaaimma tárôq kéiya-yuma móragaraq paá tarôq oro. náayuwabi kumari-yááímmá tarôq kéiya-yuma móragaraq paá tarôq oro. ánibo náayuwabi íráqô-qtataariq kéiya-yuma móragaraq paá íráqô-qtataariq oro. náayuwabi aokaq kéiya-yuma móragaraq paá aokaq oro.\n12 Îtuma téna tiráiye: “aónaaro. kemá pááqya-kanaabi kumónúne. kemá máqte-kayukati meyámmá maméq kumónúne. ánibo kemá yauwéqma máqte-kayukama móra-mora umá nôrawabi uráan-awaataqa yiménúne. 13 kemá máqte-qtataaqtabama áqnáabakaraq írêkaraq kemá máqte-qtaaqtabama áaikaraq aqtógáráq kemá máune.” téna Îtuma tiráiye.\n14 aarawaamá yeráwáqtí kúmiq-yataaqa paábaq matawáiya-kayukama unáákáqtôma tete okáá umá yimuqá kémaraae. yeráwáqá kanaaráq matúq-matuq umá mái-yagoni arammá kéneta yeráwáqá kanaaráq maami-márúkóní oqtaráqá uyáberanoe. 15 miráimanibo kebó-yátáárîq o-káyúkámá uwaatagáá-káyúkágáráq kumari-yátáárîq o-káyúkágáráq waayúkama yíkamma pukáiya-kayukagaraq maníkókáq nunamummá tiráiya-kayukagaraq kaaqaari-áíqtábá yimuqá kémaraa-kayukagaraq kaaqaari-áímmá te-káyúkágáráq máápaq mánoe.\n16 Îtuma mirá téna tiráiye: “kéma Îtuma ketí kaqtó-nakomma timákaunana maamin-áímmá maména keráwáqtôpaq kukéna itáíq-itaiq í-wáyúkámá mórabi áíkutaawana kétima-timiye. kemá Tébitin-annabiken-anure. Tébitin-annabiken áráakogaraq kemá máune. miráuma nokáápaq-wiyoqa kamá kétagaune.” téna Îtuma tiráiye.\n17 ánibo Áánûqtuni Aokaq-Áágógáráq tipi-típi-araakoma Îtuni waayúkagaraq aaramá mayáanikaa umá yiwíkai-kayukama “yero” téta náayuwabi maamin-áímmá ítaraa-kayukagaraq “yero” téta tero.\nowé. móra-nakoma nonáá ákáinana yínaqa matúq-matuq-nomma paá aménúne.\n18 Áánûqtuni amuné-áímmá maami-kánnáábí ítaraa-kayukama kemá Yóáane kékén-áímmá máqtemma kétima-yimune. móra-waigoma maamin-áíkóní ámûraaq óq-aimma ténama mi-táí-méyámmá maami-kánnáábí tirái-meyamma min-nákómá mayániye. 19 ánibo móra-nakoma maami-kánnáábíké móra-aimma mamá paábaq yuwáinna-nakoma Áánûqtu téna “maami-kánnáábí tirái-maruqa íma mayéna matúq-matuq umá mái-yagoni arammá íma nániye.” téna Áánûqtu tiráiye.\n20 maamin-nákómá téna “maamirái-qtataaqa áraine.” téna wemá tiráiye: “owé. kemá pááqya-kanaabi kumónúne.” téna tiráiye.\nYóáane téna “waíno. uyátáráana-nako, iyo.” téna tiráiye.\n21 uyátárai-nakoma Îtuni íráqô-qtataaqa máqte-kayukate waíno. áre. miráuma waíno.


Eʼeʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ chʼééh digháhii bitsʼaʼ ahąditʼánígíí - Wikiibíídiiya\nEʼeʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ chʼééh digháhii bitsʼaʼ ahąditʼánígíí\nEʼeʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ chʼééh digháhii bitsʼaʼ ahąditʼánígíí éí chʼééh digháhii dóó tsisteeł dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Eʼeʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Kinixys nogueyi" deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼééh digháhii éí 6–9di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí dinilbá dóó diniltsogo naashchʼąąʼ; bitsʼaʼ éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ.\nEʼeʼaahjí Naakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ chʼééh digháhii bitsʼaʼ ahąditʼánígíí éí chʼil bitʼąąʼ dóó dzidzé dóó tłʼoh yiłchozh; chʼosh yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Novo Papel de Parede | dot dot dot\n« 1º HD de 1TB\nSignificado do i’m do MSN Live Messenger »\nNovo papel de parede que fiz hoje:\nPublicado em Gráficos |\nmto show o papel de parede, tem como fazer uma versão 1024×768??, valeuuu\npor Ricardo maio 1, 2007 at 22:39\nPosso sim, vo fazer e depois posto aqui a versão 1024×768.\npor Bruno J. maio 3, 2007 at 13:16\nmto bomo 1024, valeu ae\npor Ricardo maio 12, 2007 at 18:38\nBrigado, e valeu pelo comentário 😉\npor bruno91j maio 12, 2007 at 19:37\nVC FAS COM QUAL PROGRAMA????\npor aNNA APAULA setembro 7, 2007 at 12:32\nMUITO MASSA VELHO VO KOLOCAR ELE HJ HEHEH FLW?!\npor SNKY novembro 28, 2007 at 3:32\npor felipe dezembro 16, 2007 at 10:33\nmuito loko esse papel de parede!!!!!!!\npor arn janeiro 28, 2008 at 11:26\nlegal essa papel de parede.. ate roubei..rsrs\ne coloquei no meu canal do youtube.. se quider conferir ta aki…http://br.youtube.com/user/rodrigoatletismo\npor rodrigo fevereiro 6, 2008 at 20:59\nVc tem a moral, mto bom\npor Anônimo fevereiro 19, 2008 at 10:54\npor wdan fevereiro 19, 2008 at 11:04\nvai colocar nome na puta q te pario seu viado!!\npor O Terro voltO março 11, 2008 at 18:37\nate eu faço isso q lixo\npor pinto abril 4, 2008 at 18:56\niai blz? essa montagem ta 10, num da devc faseruma pra mim ,sobre uma banda de forro,se démandasó o plano de fundo pelo meuemail, q eu mi viru aki….\npor vitor abril 5, 2008 at 9:50\niai blz? essa montagem ta 10, num da de vc faseruma pra mim ,sobre uma banda de forro,se dé manda só o plano de fundo pelo meuemail, q eu mi viru aki….\npor vitor abril 5, 2008 at 9:51\ngosta de conversar com vc sobre seus papeis de parede..axei muito interessante…\nme mande um e-mail..\npor Gabriel de ataíde abril 10, 2008 at 1:49\ncomo vc faz papel de parede,?\neu tenhu vontade d mexer com essas coisas..\npor mercia maio 9, 2008 at 11:59\nnossa adorei o papel de parede q vc fez…\ncom q programa vc faz ???\nsera q poderia me fala ^^\neu to doida pra fazer, mais ñ encontro o programa certo, sera q vc pode me ajuda ???\npor Jéh junho 6, 2008 at 9:25\nPerfeitoo viu Parabéins\npor biibii junho 15, 2008 at 20:11\nAmeii esse plano de fundo , parabens pra quem fez!\npor Bruna junho 18, 2008 at 14:32\npor Flávia Caroba junho 29, 2008 at 23:49\npor Anônimo julho 22, 2008 at 18:18\na sai dessa vida de treco de muito bom\no negocio é qui bóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóóó\npor Anônimo julho 10, 2010 at 22:13\nOi bruno, aadorei teu novo papel de parede, queria usar como fundo do orkut, posso?\npor Cyntia novembro 15, 2008 at 23:35\nMuito legal o papel de parede ….\nfaça alguma coisa em vermelho e branco fogo….acho muito legal mesclar flores estilizadas com temas orientais\npor nando fevereiro 6, 2009 at 17:23\nlegal esse seu papel de parede\npor ane elise fevereiro 16, 2009 at 19:10\neu costumo brincar de vez em quando no photoshop mas pra ser cincero nao tenho resultados muito satisfatórios, com exeção de alguns, claro.\nme diz como voce faz o fundo do papel de parede, nao o próprio.\nvoce repete os shapes ou desenvolve um papel por cima do outro?\npor nilo princigalli fevereiro 21, 2009 at 10:22\ne muito bom goste muito\npor sebastaiao de oliveira mariano junho 4, 2009 at 18:46\nTem como vc fazer um papel de parede massa de psicologia??\npor Ronaldo abril 11, 2010 at 20:45\nou vai caga POHA vai toma no cú\npor Anônimo julho 10, 2010 at 22:09\noouu manda ele tomá no cú naum ele só tomá de copinho amoreeeeeeee\npor Anônimo julho 10, 2010 at 22:11\npor Anônimo julho 10, 2010 at 22:14\n[violet] esse papel de parede � foood mais eu quero um de cor vermelho ou laranja ou branco POW msn tem quatro estados POW co q tu que fazer moda sem as quaaaaaaaaatro core, vermelho ,verde , laranja ,branco ,\npor Anônimo julho 10, 2010 at 22:08\nenos quei ros\npor euler abril 8, 2011 at 1:19\npor taliane fevereiro 27, 2012 at 11:09\nq feio.bjos nathalia\npor Anônimo abril 2, 2012 at 15:21


Naʼashǫ́ʼii bijáád ádaadinígíí dóó bikʼéí - Wikiibíídiiya\nDíí kweʼé naaltsoos bikáaʼgi saad shijaaʼígíí éí naʼashǫ́ʼii bijáád ádaadinígíí dóó bikʼéí yaa halneʼ dooleeł. Shádiʼááhdę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼii bijáád ádaadinígíí dóó bikʼéí dóó Nahatʼeʼiitsoh Bikéyahdę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼii bijáád ádaadinígíí ałdóʼ baa yídíiłtah shį́į́.\nNaʼashǫ́ʼii bijáád ádaadinígíí dóó bikʼéí éí naʼashǫ́ʼii dah yikahjí atah daasdzoh, áádóó éí Tó Wónaanídi Bilagáana Bikéyahdi dóó kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó dahólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Anguidae" deiłníigo deiyózhí. Naʼashǫ́ʼii bijáád ádaadinígíí dóó bikʼéí éí 103 ałʼąą ádaatʼé.\nNaʼashǫ́ʼii bijáád ádaadinígíí dóó bikʼéí éí chʼosh dóó naʼashjéʼii dóó tąądee naagháhii deildeeł łeh.


Act 6 | `AWB | STEP | Mi tanáhráq Sísansabé aiq pútare ató ke áhnte úkuwe. Káríki ehwéh iraru Asiu kegá peh morá Asiu kené ehweh író keyabé abiahnsanuwe. Abiahnsanéra ehmuniq éhmúníréra, Wahnah kegá táhutahuq mó wehekáh mó wehekáhnue saraqmaráhtáq peh morá Asiu kené ehweh író kene kéweinínsó áhnte náriera itene kéweinínsó pehgáriq nári nárinowe uwe.\nSítíbénireh omaq sitó ehwehne.\n1 Mi tanáhráq Sísansabé aiq pútare ató ke áhnte úkuwe. Káríki ehwéh iraru Asiu kegá peh morá Asiu kené ehweh író keyabé abiahnsanuwe. Abiahnsanéra ehmuniq éhmúníréra, Wahnah kegá táhutahuq mó wehekáh mó wehekáhnue saraqmaráhtáq peh morá Asiu kené ehweh író kene kéweinínsó áhnte náriera itene kéweinínsó pehgáriq nári nárinowe uwe.\n2 Úwara mi airápété téhraníté eqmaro kega mó Sísa tagaríáh kéyábé momiwíoneheqmúne ue síáhrabuwara suwe. Suwara sensabé, Táhutahuq kawerue sararaneheéq ite Manikáne ehweh síwáhnoré arámbéhrí suewé anotah íre kawerire. 3 Minayabe íráhro. Iteruwahraho, mi arámbéhrí miraigehboq itega ite míonarabeqte abapete téhraníté omaq sítáhro. Mó kegá, Kaweqtaq mía míowe e ke omaq sítáhro. Manikáne Awanka sereq mía míai ke méra kaweq iwíáho ke omaq sítáhro. 4 Ite eqmaq íúwátái kegá peh púrerue Manikáne ehweh íwáhnoroneheqmúne uwe.\n5 Uwara moke író kega, Mi ehwéhmé kaweq ehwéhne íwíáhéra wehukení wenáwíq Sítíbéni omaq atówe. Sítíbéniga Sísansabé kawerue aiq pútare ato aní míowana Manikáne Awanka wene arupipeq mía míaéna séhréh atowe. Mó ke sensíwíq Pírípi, Pókóra, Níkánóri, Tímóni, Páménása, Níkóra miraue omaq sitowe. Níkórawe we Ántíóka suwahpeqte áníne. Téhwe we wáhnaupéqté ání ména anehemé we Asiu kené sánsá miraúwe. 6 Mi ke omaq sitera eqmaro kene siuranabiahtapeq mórítówe. Mórítówara táhutahuq saraqme arámbéhrí miraigeheéra eqmaro kega siyahnkaratáté táhtoqme púrerarítówe.\n7 Manikáne ehweh áhnte síwáhnoru puara Sarúsarama suwahpeq íregáritaq kegá irera Sísansabé aiq pútare atówe. Áhnte Manikáne ehweh mibeq mahbeq arítáh kéreqka mi ehwéh irera Sísansabé aiq pútare atówana Manikáne ehwehnka abae agúwe.\nSítíbéninsabé ehweh ató ehwehne.\n8 Manikánka Sítíbéni séhréh atena págege ato púana wehuke míórabeq anotah otáq sánsámárí miraúwe. 9 Miraúwara Sáíríni suwahpeqte Asiu kereq Árékásántáría suwahpeqte Asiu kereqka Sarúsarama suwahpeq momiwíuwe. Sene momiwí nahtápéqsábé Pugeq Súó Kene Nahne ue áwíratówe. Mi kereq Sírísía marákórápéqté kéreq Esia marákórápéqté kéreqka Sítíbéniba pokue ehwehuwe.\n10 Ehwehuwana Manikáne Awanka Sítíbéni págege ato púana wega ahtebia éhwéh irarúnsabe mi kegá íre ehweh atahráhuwe. 11 Íre ehweh atahráhunsabé sega mó keyábé epéráhpéréra, Sítíbéni péhe éhwéh átéhrataq móne náienéhe. Péhe éhwéh mahrarero. Sítíbéniga Mósísireq Manikánseqsabé síéhruru arítáráiraq írátáune ero uwara sega móne mewera mi pehe éhwéh teriúwe. 12 Mi pehe éhwéh teriúnsabe író kereq Asiu kené aboawah wehreq Asiu kené sánsá síwáhnoru kereqne sirupipeq págegeue abiahnsanuwe. Sega Sítíbéniba pokue táhtoqme kaunsíri kebá móátówe.\n13 Móatera péhe kégá mahraréra, Mi anínká Manikánsabe iwíáh íwíáh atáh náhtápéqkákáq Mósísine sánsánkákáqsábé abehq éhwéhne arítáráire. 14 Sísa Néhsara suwahpeqte ánínká Manikánsabe iwíáh íwíáh atáh náh sokoruankéhe uraire. Mósísiga teiu sansamé Sísaga sabi iuaníe urairaq írátáune uwe. 15 Uwara moke kaunsíri ke tútuue méra Sítíbéni tagowana wene aru ukiqme míonsabe wene auranabiah íópeqté áníné auranabiah tahnsa ágúwe.


Tónteel Łichíʼídę́ę́ʼ níyol yiiʼ naalkʼįhii - Wikiibíídiiya\nTónteel Łichíʼídę́ę́ʼ níyol yiiʼ naalkʼįhii éí tónteel tsídii bínííʼtsohígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí Ásáí Dineʼé Bikéyah dóó Bidiltłish Shizhahí Bikéyahdi dóó Naakaii Łizhiní Bikéyah bibąąhgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Bulweria fallax" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 11–13di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dinilzhin; bidaaʼ éí łizhin.\nTónteel Łichíʼídę́ę́ʼ níyol yiiʼ naalkʼįhii éí táyiʼ chʼosh bikágí dantłʼizí yázhí deildeeł; łóóʼ yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Tsídii bidaatsoh naashchʼąąʼí dóó bizééʼ łitsooígíí - Wikiibíídiiya\ndóó bizééʼ łitsooígíí\nTsídii bidaatsoh naashchʼąąʼí dóó bizééʼ łitsooígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Ramphastos ambiguus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 19–24di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łizhin; bizééʼ éí łitso; binákʼee éí chʼilgo dootłʼizh; bitłʼaakááʼ éí łigai; bidaaʼ éí dinilzhin dóó łitsogo naashchʼąąʼ.\nTsídii bidaatsoh naashchʼąąʼí dóó bizééʼ łitsooígíí éí tsin bineestʼąʼ deiłchozh.


Shádiʼááhdę́ę́ʼ naalʼeełí táłtłʼááh nálnoʼígíí - Wikiibíídiiya\nShádiʼááhdę́ę́ʼ naalʼeełí táłtłʼááh nálnoʼígíí éí táłkááʼ naalʼeełí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó dóó Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Netta erythrophthalma" deiłníigo dayózhí.\nShádiʼááhdę́ę́ʼ naalʼeełí táłtłʼááh nálnoʼígíí éí tó ńlį́ dóó beʼekʼid bibąąhgi naakai.\nDíí naalʼeełí bikąʼígíí éí bitsʼíís diłhił dóó łizhin; bidaaʼ éí łibá; binááʼ éí łichííʼ. Bitsʼíís éí 1.5–1.6 adéesʼeez[?] áníłtso, 1–2 dahidídloʼ áníłdáas łeh. Baʼáádígíí éí dinilbá dóó dibéłchíʼí.\nShádiʼááhdę́ę́ʼ naalʼeełí táłtłʼááh nálnoʼígíí éí chʼil bitʼąąʼ deiłchozh dóó chʼosh yázhí deildeeł.\nLast edited on 5 Yaʼiishjáástsoh 2020, at 20:37


Tsídiiłbáhí bitsiitʼáád łitsooígíí - Wikiibíídiiya\nTsídiiłbáhí bitsiitʼáád łitsooígíí\nTsídiiłbáhí bitsiitʼáád łitsooígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Eʼeʼaah dóó Náhookǫsjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Zonotrichia atricapilla" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 6–7di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dinilbá; bitʼaʼ éí dibéłchíʼí dóó dinilzhingo naashchʼąąʼ; bitsiitʼáád éí łitso; binátsʼiin éí halzhin; bizééʼ dóó binákʼee éí łigai; bidaaʼ éí diłhił.\nTsídiiłbáhí bitsiitʼáád łitsooígíí éí chʼil binááʼ yildeeł; chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Tsídii dah naʼasolí łikizhígíí - Wikiibíídiiya\nTsídii dah naʼasolí łikizhígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Nystalus maculatus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 7–8di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łigai dóó łizhingo łikizh; bizééʼ éí diniltsxo; binákʼee éí halzhin; bidaaʼ éí łichííʼ.\nTsídii dah naʼasolí łikizhígíí éí chʼosh dóó naʼashjéʼii deildeeł; naʼashǫ́ʼii yázhí dóó chʼil bitʼąąʼ éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Heb 3 | `KZE | STEP | kesí kwaásiyono. súnda-aintaveꞋa ÍsumpaꞋa imáyáa úmae íyóro. Áánútu keinárawaꞋa kwendéí-íꞋa umátínkarain-kwaasiyavena séna kwíyómpaꞋa kesé ménaaowe súmba ísaraavo ÍsuntaveꞋa imáyáa úmae íyóro. Áánútu kwembá aiꞋmarówana marapáꞋá kumbéna árair-aintavetaamo árairemo súnda-ainkata kárákwiraiwai éna aivaꞋ-mónó-káwáánákó isaꞋá kwentávéꞋa imáyáa úmaeꞋa íyóro. aivaꞋ-mónó-káwáánákóná mayáí\nÍsu áwíkoma Mósesi áwíkomba usáyaaitarain-kwasai.\n1 kesí kwaásiyono. súnda-aintaveꞋa ÍsumpaꞋa imáyáa úmae íyóro. Áánútu keinárawaꞋa kwendéí-íꞋa umátínkarain-kwaasiyavena séna kwíyómpaꞋa kesé ménaaowe súmba ísaraavo ÍsuntaveꞋa imáyáa úmae íyóro. Áánútu kwembá aiꞋmarówana marapáꞋá kumbéna árair-aintavetaamo árairemo súnda-ainkata kárákwiraiwai éna aivaꞋ-mónó-káwáánákó isaꞋá kwentávéꞋa imáyáa úmaeꞋa íyóro. aivaꞋ-mónó-káwáánákóná mayáí 2 mimbáyáí mayáíndayavena Áánútu Ísumba usásinankowana íma ivátuwena mimbáyáí kaweꞋá umái kwémayaiye. naaóváꞋó Mósesimo Áánútuna kwaásivimbo mayáímó ímo tuwénamo kaweꞋó umáímo mairáintemba Ísu mirá uráiye. 3 naambá kaweꞋ-námbán-iye siráavo mindámbó uráin-kwaasigo áwíꞋo mósá kwémaraantemba Mósesi kaweꞋ-máyáí-kwáásímán-ivo Ísu áwíꞋa mósá maráúndaya kwéusayaaitaiye. 4 amápaꞋ-nambo kwaásimo kwéomba mindágwara kwaásigwara amápa-tantaakwaraꞋa Áánútu úmakaiye. 5 Mósesi Áánútuna mayáí-kwáásígó éna Áánútuna kwaásivimba mimbáyáí íma tuwéna kaweꞋá umái kwémaena Áánútumo sínda-yantaaꞋo paárinimba simátímakaiye. 6 Mósesi mirá uráimbanivo Ísu Káráísiti íma mayáí-kwáásígómán-ivo Áánútu ááninko úramba póna Áánútuna kwaásiraꞋa kárákwiyimba íma ivátuwaimba kaweꞋá umái kwémayaiye. Áánútun-aaiyavetaamo áraire sétaamo aamoimó étaamo asiramáímo amuꞋmarétaamo métaamo éta Áánútuna kwaási-ita ónaumne.\nÁánútuna kwaási kwenópaꞋa koagándaan-kwasai.\n7 mindáyavena naaóváꞋá Áánútun-amanko kentáá síkwáꞋnáyontavena siráin-aimba imáyáa oró. maará séna\n8 naaóváꞋó Áánútun-aaimo arááísúmbo tiruntémo makáantemba kemá mirá ováínivo kwenáái ísáaro. kavóná-maravaꞋa mésa kentíkwáꞋnáma mirá kwéesa Áánútumba kwembásínkáánkáí ésa sáwí-mayai maésa kwenáái arááíraawe. 9 ayáátáákaꞋa 40 ima kentíkwáꞋnáma túwaꞋnaa uráunda-mayai awánaraambanivo kesáái araaisésa kembásínkáánkáí ésa sáwíꞋa umásínkáantaveꞋa 10 áwááꞋa tiyéꞋa séꞋa miwítí imáyáa sáwíꞋa úmae iyésa agaráátinkaunda-amba íma kwáráawe séꞋa 11 áwááꞋo tiyúnda asiramái séꞋa kesópaꞋa íma tésa kesé taagándanaaowe siráumne Áánútun-amanko siráiye. 12 kesí kwaásiyono. Áánútun-amanko mináímbá siráintavai kárákwimai kaweꞋá oró. keinárawapinkemba évakarawai sáwí-imayaa kwéesa Áánútun-aaiyavesa íma áraire sésa Áánútu asirayánkwáráwáímbá tínaaemba umámévainivo kárákwimai kaweꞋá oró. 13 keinárawapinkemba évakarawai sáwí-imayaa íyana minímáyááó kampaꞋá simátiyuwainasa Áánútuntavesa íma imáyáa ésa tirunté máráavainivo moórá-morawai kentí imáyáa asiramátínkáaro. kentí kanaamó kwáyáinkaꞋa mirán-oro. 14 aivaꞋá Áánútumpata imáyáaya ówándaraꞋa kentáásí imáyáao asirayámbá póta miráumaimo maíꞋmaiꞋo étaamo éta Ísu Káráísitiye tarúmai méta marapáꞋá máyaunda-kanaaya ánásaindaraꞋa asiramái ménaundayaaniye.\n15 Áánútun-aai aúváí-kwandaaivimba agaimaréna séna\nívéꞋa Áánútumo kwésimatimin-aimba ísáaro. naaóváꞋó Áánútun-aaimo arááísúmbo tiruntémó makáantemba kemá mirá ováínivo kwenáái ísáaro.\nagaimaréna siráiye. 16 súnda-kwaasi nááwiya Áánútun-aai kwéisesawa arááíraanaꞋiyo. kentáá síkwáꞋnáma Ísípi-maravakemba Mósesi ayútiyuwena tíꞋmaena tiráiwai miwí Áánútun-aai kwéisesa arááíraawe. 17 nááwiya ayáátáákaꞋa 40 iraꞋa Áánútu áwááꞋa tíkaiyo. kavóná-maravaꞋo mésamo sáwíꞋo kwéesamo pukáawai miwíyávéna áwááꞋa tíkaiye. 18 nááwiyavenawa asiramái séna kesópaꞋa íma tésa kesé taagándanaaowe siráiyo. kwenááimo ímo ísámaimo kaweꞋó uráawaiyavena siráiye. 19 kwenááiyavesa íma áraire sésa kwenkáꞋá íma agevamái máyomba pósa íma kanaán-umai kwenópaꞋa kwésa kwesé koagándaraan-ainta ísaraumne.


Mágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ chʼał dibéłchíʼígíí - Wikiibíídiiya\nMágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ chʼał dibéłchíʼígíí éí chʼał íiyisígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Mágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdi tʼéiyá hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Mantidactylus biporus" deiłníigo dayózhí.\nDíí chʼał éí 1–1.2di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí dóó dinilzhingo naashchʼąąʼ; bitéél éí dinilbá; binááʼ éí ntsaa.\nMágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ chʼał dibéłchíʼígíí éí chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł; chʼil bitʼąąʼ łaʼ dóó tąądee naagháhii éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Dziłtah tsídii bidaatsoh naashchʼąąʼí dóó bitéel łibáhígíí - Wikiibíídiiya\ndóó bitéel łibáhígíí\nDziłtah tsídii bidaatsoh naashchʼąąʼí dóó bitéel łibáhígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Andigena hypoglauca" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 18–19di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łibá; bitsiiʼ dóó bijáád éí łizhin; bitłʼaaʼ éí łichííʼ; bitʼaʼ dóó binághah éí dibéłchíʼíigo naashchʼąąʼ; bidaaʼ éí łizhin dóó łitso dóó łichíiʼgo naashchʼąąʼ.\nDziłtah tsídii bidaatsoh naashchʼąąʼí dóó bitéel łibáhígíí éí tsin bineestʼąʼ deiłchozh.


Taahilnoodii - Wikiibíídiiya\nNahatʼeʼiitsoh Bikéyahdę́ę́ʼ taahilnoodii\nNaakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ taahilnoodii\nTaahilnoodii łizhin dóó łigaaígíí\nTaahilnoodii bikeeʼ dootłʼizhígíí\nTaahilnoodii bikeeʼ łichíʼígíí\nDibénééz Bikéyahdę́ę́ʼ taahilnoodii\nTaahilnoodii éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah daasdzoh, áádóó éí tónteel bibąąhgi dahólǫ́; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Sulidae" deiłníigo deiyózhí. Taahilnoodii éí neeznáá ałʼąą ádaatʼé.\nŁaʼ éí łizhin dóó łigaigo ndaashchʼąąʼ, náánáłaʼ éí tʼóó daalgai. Bitsʼíís éí 24–32di asdzoh[?] áníłnééz; bijáád éí naalʼeełí bijáád nahalin.\nTaahilnoodii éí łóóʼ tʼéiyá deilghał.


Tsétah táshchozhii jáádnézí - Wikiibíídiiya\nTsétah táshchozhii jáádnézí\nTsétah táshchozhii jáádnézí éí tónteel dóó tábąąh tsídii dah yikahjí atah yisdzoh (áko ndi éí doo tónteel bibąąhgi naagháa da), áádóó éí Naakaii Łizhiní Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Glareola nuchalis" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 7–8di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łibá; bitʼayaa dóó bitłʼaaʼ éí łigai; bidaaʼ éí łichííʼ dóó kʼíjíjin.\nTsétah táshchozhii jáádnézí éí chʼosh haalzheehgo ndaatʼá.\nMágí Bitseeʼ Noodǫ́zí Bikéyahdę́ę́ʼ táshchozhii jáádnézí · Nahatʼeʼiitsoh Bikéyahdę́ę́ʼ táshchozhii jáádnézí · Táshchozhii jáádnézí bitʼaʼ łizhinígíí · Táshchozhii jáádnézí bitʼaʼ yishtłizhígíí · Táshchozhii jáádnézí bizééʼ diniltsxooígíí · Táshchozhii jáádnézí łibáhígíí · Táshchozhii jáádnézí yázhí · Tsétah táshchozhii jáádnézí\nNaakaii Łizhiní Bikéyahdę́ę́ʼ tsídii dilwoʼí · Tsídii dilwoʼí bikʼos diniltsxooígíí · Tsídii dilwoʼí bítááʼ łitsxooígíí · Tsídii dilwoʼí bitéél halchíʼígíí · Tsídii dilwoʼí diniltsooígíí · Tsídii dilwoʼí łibáhígíí · Tsídii dilwoʼí naashchʼąąʼígíí · Tsídii dilwoʼí yishtłizhígíí · Tsídii dilwoʼí yistłʼinígíí


Góóól 2! / Goal 2 - diskuze - Mp3, java hry(hry na mobil zdarma), všetko na mobil, videá, hry, albumi, HTML kódy, Soundtracky, všetko o hre CS, tv a rádiá, obrázky, online hry, všetko o ICQ, filmi, niečo o hackovaní atd NA STIAHNUTIE ZADARMO / KE STAŽENÍ ZDARMA / FREE DOWNLOAD\nGóóól 2! / Goal 2 - diskuze\nOpište prosím kontrolní kód "3601":\nzaloženo: 28.10.2007 06:33:46


Chʼizhaazhii bizééʼ noodǫ́zígíí - Wikiibíídiiya\nChʼizhaazhii bizééʼ noodǫ́zígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Kéyah Dah Ndaaʼeełí Łánídi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Ptilocichla leucogrammica" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 4–5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí; bizééʼ dóó bitéél éí łigai dóó łizhingo noodǫ́ǫ́z; binátsʼiin éí łigai; bidaaʼ éí dinilbá.\nChʼizhaazhii bizééʼ noodǫ́zígíí éí naʼashjéʼii dóó chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł; dzidzé éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Tsxilgháánézí bikézhoozh naakiígíí - Wikiibíídiiya\nDahináanii Naaldeehii Bidoh Dahólónígíí Bikʼiiz Naakiígíí Bííghą́ą́stsʼǫǫd Dahólónígíí Bitsiitsʼiin Dahólónígíí Bíígháán Dahólónígíí Biyaatsʼiin Dahólónígíí Biyáázh Tsʼǫʼasánígíí Tsxilghááh Tsxilghááh íiyisígíí dóó bikʼéí Tsxilgháánézí\nTsxilgháánézí bikézhoozh naakiígíí éí tsxilghááh íiyisígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Haʼaʼaah dóó Náhookǫsjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Amphiuma means" deiłníigo dayózhí.\nTáłtłʼááh álééh tsxilgháánézí yilghał\nDíí tsxilghááh éí 12–45di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí dinilzhin; bitseeʼ éí nineez; binááʼ dóó bikeeʼ éí ádaaltsʼíísí.\nTsxilgháánézí bikézhoozh naakiígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii yildeeł; łóóʼ yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Choyoołʼįįhí:Ripchip Bot - Wikiibíídiiya\nyes (global bot)\nContinuous (from Toolserver)\nSua relação com a Rainha Lúcia\nBotígíí:[?] Ripchip Bot\nbotígíí bee nibiʼdeeltłʼáádí\nDahwéetʼaahígóo: Díí kweʼé botígíí "Ripchip Bot" wolyéhígíí\ndoo nizhónígo naalnishgóó, nibinołtłʼáád dooleeł. (> linkígíí)\nDíí naaltsoos 15 Biniʼantʼą́ą́tsʼózí 2011 yoołkáłę́ędą́ą́ʼ łahgo ályaa.


Tsin yąąh dzootʼihí bitéél noodǫ́zígíí - Wikiibíídiiya\nTsin yąąh dzootʼihí bitéél noodǫ́zígíí\nTsin yąąh dzootʼihí bitéél noodǫ́zígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Dendrocolaptes certhia" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 8–9di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dinilzhin; bitéél dóó bikʼos éí dinilgaigo noodǫ́ǫ́z; bidaaʼ éí diłhiłgo łibá.\nTsin yąąh dzootʼihí bitéél noodǫ́zígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii yildeeł.


Jaaʼniłtsʼílí bizábąąh ditłʼooígíí - Wikiibíídiiya\nJaaʼniłtsʼílí bizábąąh ditłʼooígíí\nJaaʼniłtsʼílí bizábąąh ditłʼooígíí éí jaaʼabaní dóó jaaʼniłtsʼílí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Náhookǫsjí dóó Tó Wónaanídi Bilagáana Bikéyahdi dóó Dził Daantsaaítah Bilagáana Bikéyahdi dóó Daakǫʼ Dineʼé Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Barbastella barbastellus" deiłníigo dayózhí.\nDíí jaaʼniłtsʼílí bitʼaʼ éí 8–10di asdzoh[?] áníłnééz; bitsʼíís éí 2–3di asdzoh áníłnééz. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí; bitʼaʼ éí dinilzhin; bitéél éí halbá; bitłʼaaʼ éí dinilgai; bijaaʼ éí ntsaa dóó nineez; binááʼ éí áłtsʼíísí.\nJaaʼniłtsʼílí bizábąąh ditłʼooígíí éí tsʼíʼii dóó tséʼédǫ́ʼii dóó iichʼąhii dóó wóʼałtaasʼéí haalzheehgo naatʼá.


Tsídiidaashiyishí dinilbáhígíí - Wikiibíídiiya\nTsídiidaashiyishí dinilbáhígíí éí tsídii deílʼésígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Theristicus caerulescens" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 25–30di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dinilbá; bítááʼ éí łigai; binááʼ éí łitsxo; bidaaʼ éí diłhił.\nTsídiidaashiyishí dinilbáhígíí éí chʼosh deildeeł, dóó naʼashǫ́ʼii dóó chʼał deilghał.


Naakaii Łibáhí Bikéyahdę́ę́ʼ tłʼohtah tłʼiish - Wikiibíídiiya\nNaakaii Łibáhí Bikéyahdę́ę́ʼ tłʼohtah tłʼiish éí nihookááʼ tłʼiish dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Naakaii Łibáhí Bikéyahdi dóó Shádiʼááhjí Dáághahii Dineʼé Bikéyahdi dóó Ghą́ą́ʼaskʼidii Biłikahii Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Natrix astreptophora" deiłníigo dayózhí.\nDíí tłʼiish éí 30–33di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí dóó yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bitsiitsʼiin éí łibá dóó dinilgai.\nNaakaii Łibáhí Bikéyahdę́ę́ʼ tłʼohtah tłʼiish éí tąądee naagháhii dóó chʼał dóó naʼashǫ́ʼii yilghał.


Chʼoshłóóʼ bikááʼtsʼinígíí - Wikiibíídiiya\nChʼoshłóóʼ bikááʼtsʼinígíí éí Bijáád Ádaadinígíí dah yikahjí atah daasdzoh; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Polyplacophora" deiłníigo deiyózhí. Chʼoshłóóʼ bikááʼtsʼinígíí éí tónteel tʼáá ałtso biyiʼdi dahólǫ́; adóó éí 940 ałʼąą ádaatʼé.\nDíí chʼoshłóóʼ éí chʼosh chʼééh digháhii ndahalin, áko ndi éí kááʼtsʼiní nahalingo bikágí ntłʼiz, áádóó éí wónitłʼizí nahalingo ńdaniimas; tsékʼiʼ dóó tséyaagi éí dahiná. Daʼałchozh dóó daʼalghałgo éí naakai.


Tó tłʼiish ntsaaí łikizhígíí - Wikiibíídiiya\nTó tłʼiish ntsaaí łikizhígíí éí tłʼiish daantsaaígíí dóó bikʼéí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Eunectes notaeus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tłʼiish éí 10–15di adéesʼeez[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí łitsogo naashchʼąąʼ dóó diłhiłgo łikizh.\nTó tłʼiish ntsaaí łikizhígíí éí łóóʼ dóó chʼał dóó tsídii yilghał łeh; táłkááʼtsʼin dóó dlǫ́ǫ́ʼ ntsxaaígíí dóó chį́į́h naatsʼǫǫdí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Tsídii dághaaʼí bítááʼ halchíʼígíí - Wikiibíídiiya\nTsídii dághaaʼí bítááʼ halchíʼígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Eubucco versicolor" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 5–6di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí chʼilgo dootłʼizh; bitéél éí łitso; bítááʼ dóó binákʼee éí halchííʼ; bitłʼaaʼ éí diniltso dóó łibáago noodǫ́ǫ́z; bidaaʼ éí dinilbá.\nTsídii dághaaʼí bítááʼ halchíʼígíí éí tsin bineestʼąʼ dóó dzidzé deiłchozh; łahda chʼosh deildeeł ałdóʼ.


Náátsʼózídę́ę́ʼ táłtłʼááh tłʼiish yistłʼinígíí - Wikiibíídiiya\nNáátsʼózídę́ę́ʼ táłtłʼááh tłʼiish yistłʼinígíí\ntáłtłʼááh tłʼiish yistłʼinígíí\nNáátsʼózídę́ę́ʼ táłtłʼááh tłʼiish yistłʼinígíí éí nihookááʼ tłʼiish dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Binááʼádaałtsʼózí dóó Naakaii Dootłʼizhí Bikédaayahdi dóó Kéyah Dah Ndaaʼeełí Łánídi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Xenochrophis piscator" (éí doodaiiʼ éí "Fowlea piscator") deiłníigo dayózhí.\nDíí tłʼiish éí 50–65di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí diłhiłgo łibá dóó yishtłizhgo yistłʼin.\nNáátsʼózídę́ę́ʼ táłtłʼááh tłʼiish yistłʼinígíí éí tąądee naagháhii dóó chʼał dóó łóóʼ yilghał.


Tábąąh naalzheehii tseenézí dootłʼizhígíí - Wikiibíídiiya\nTábąąh naalzheehii tseenézí dootłʼizhígíí éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Nahatʼeʼiitsoh Bikéyahdi dóó Chooyééł Dineʼé Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Tanysiptera sylvia" deiłníigo dayózhí.\nDíí tábąąh naalzheehii éí 9–10di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diłhiłgo dootłʼizh; bitéél dóó bizééʼ éí halchííʼ; binákʼee éí halzhin; bidaaʼ éí łichííʼ; bitseeʼ éí nineez dóó łigai; binááʼ éí diłhił.\nTábąąh naalzheehii tseenézí dootłʼizhígíí éí łóóʼ dóó chʼał deilghał; chʼosh bikágí dantłʼizí yázhí éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Naakaii Bikéyahdę́ę́ʼ tsįįłkaałii - Wikiibíídiiya\nNaakaii Bikéyahdę́ę́ʼ tsįįłkaałii éí yótʼáahdi tsídii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Haʼaʼaahjí Naakaii Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Melanerpes pygmaeus" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsįįłkaałii éí 6–7di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí yishtłizhgo łibá; bitʼaʼ dóó binághah éí łizhin dóó łigaigo noodǫ́ǫ́z; bítááʼ dóó bizééʼ éí łitso; bikąʼígíí éí bitsiitʼáád halchííʼ; bidaaʼ éí diłhiłgo łibá.\nNaakaii Bikéyahdę́ę́ʼ tsįįłkaałii éí chʼosh dóó naʼashjéʼii deildeeł; tsin dóó chʼil bijééh dóó dzidzé éí bichʼiyąʼ ałdóʼ.


Shádiʼááhdę́ę́ʼ dziłtah bįįh - Wikiibíídiiya\nShádiʼááhdę́ę́ʼ dziłtah bįįh\nShádiʼááhdę́ę́ʼ dziłtah bįįh éí Naaldlooshii Bikéshgaan Dahólónígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́; Dibénééz Bikéyahdi éí tʼóó ahayóí. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Hippocamelus antisensis" deiłníigo dayózhí.\nDíí naaldlooshii éí 2–4di adéesʼeez[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí dóó yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bitłʼaaʼ éí łigai.\nShádiʼááhdę́ę́ʼ dziłtah bįįh éí chʼil bitʼąąʼ dóó tłʼoh yiłchozh dóó náʼátʼaał.\nLast edited on 2 Atsá Biyáázh 2022, at 22:01


Náátsʼózídę́ę́ʼ naalnoodí yishtłizhígíí - Wikiibíídiiya\nNáátsʼózídę́ę́ʼ naalnoodí yishtłizhígíí éí tó wónaanídę́ę́ʼ naʼashǫ́ʼii dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Binááʼádaałtsʼózí Dineʼé Bikéyahdi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Takydromus tachydromoides" deiłníigo dayózhí.\nDíí naʼashǫ́ʼii éí 4–8di asdzoh[?] áníłnééz. Bitsʼíís éí yishtłizhgo naashchʼąąʼ; bitłʼaaʼ éí diniltso; bizééʼ éí łigai; bitseeʼ éí nineez; binááʼ éí diłhił.\nNáátsʼózídę́ę́ʼ naalnoodí yishtłizhígíí éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii yildeeł.


Yá'át'ééh! Dííjį́ yéego hózhǫ́ dooleeł! | Navajo Word of the DayYá’át’ééh! Dííjį́ yéego hózhǫ́ dooleeł! | Navajo Word of the Day\nYá'át'ééh! Dííjį́ yéego hózhǫ́ dooleeł!\nOriginal post date: Apr 4th, 2014 .


Dahiitį́hii bitseeʼ nteelígíí - Wikiibíídiiya\nDahiitį́hii bitseeʼ nteelígíí éí yótʼáahdi tsídii dóó dahiitį́hii ndaashchʼąąʼígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Selasphorus platycercus" deiłníigo dayózhí.\nDíí dahiitį́hii éí 4–5di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dootłʼizhgo disxǫs; bizééʼ éí łichííʼ; bitéél éí łigai.\nDahiitį́hii bitseeʼ nteelígíí éí chʼil bijeeh deidlą́.


Chʼilátah hózhóón náyiishishí binákʼee halzhinígíí - Wikiibíídiiya\nChʼilátah hózhóón náyiishishí binákʼee halzhinígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Diglossa cyanea" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 5–6di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí diłhiłgo dootłʼizh; bińakʼee éí halzhin; bitʼaʼ éí kʼíjíjin; bidaaʼ éí diłhił.\nChʼilátah hózhóón náyiishishí binákʼee halzhinígíí éí chʼilátah hózhóón bijeeh yidlą́.


Chʼosh chʼééh digháhiichilí - Wikiibíídiiya\nChʼosh chʼééh digháhiichilí éí Bijáád Ádaadinígíí dah yikahjí atah daasdzoh; ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Pupillidae" deiłníigo deiyózhí. Chʼosh chʼééh digháhiichilí éí Tó Wónaanídę́ę́ʼ Bilagáana Bikéyahdi dóó kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó dahólǫ́; adóó éí 100 ałʼąą ádaatʼé.\nDíí chʼosh chʼééh digháhii éí 2–5 mm ádaníłtso; adóó éí bitsʼaʼ dahólǫ́. Bitsʼaʼ éí yisdiz dóó yishtłizhgo naashchʼąąʼ łeh. Chʼil bitʼąąʼ dóó tłʼoh éí bichʼiyąʼ.


Jiinííhí łichxíʼígíí - Wikiibíídiiya\nJiinííhí łichxíʼígíí éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Dziłghą́ąʼdi Naakaii Dootłʼizhí Bikéyahdi dóó Shádiʼááhhí Binááʼádaałtsʼózíidi hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Carpodacus sipahi" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 5–6di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí łichxííʼ; bitʼaʼ dóó bitseeʼ éí dinilzhin; bidaaʼ éí łibá.\nJiinííhí łichxíʼígíí éí chʼil binááʼ dóó chʼosh yázhí dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł.


Dziłtah atʼąąʼ yiníłʼíní - Wikiibíídiiya\nDziłtah atʼąąʼ yiníłʼíní éí tsídii tsídígíí dah yikahjí atah yisdzoh, áádóó éí Shádiʼááhjí kéyah dah siʼánígíí bikááʼgóó hólǫ́. Ndaʼałkaahí dóó ééʼdeetįįhii éí "Anabacerthia striaticollis" deiłníigo dayózhí.\nDíí tsídii éí 6–8di asdzoh[?] áníłtso. Bitsʼíís éí dibéłchíʼí; bizééʼ éí łibá; bidaaʼ éí diłhił.\nDziłtah atʼąąʼ yiníłʼíní éí chʼosh yázhí dóó naʼashjéʼii dóó wóʼałtaasʼéí yildeeł.