LgSC vīdūklis par piketu pi NRTVP – Bīdreiba "LgSC"\nPīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”.\nInformaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā:\ndiena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu\nlakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs\nreitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā!\nla.lv – Par latgaliešu valodu\nPiketā pīsadola 7 latgalīšu bīdreibys:\nbīdreiba „Latgalīšu Etnokulturys centrs”\nbīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”\nbīdreiba „Es Latgalei”\nbīdreiba „Liepājas Latgaļu kultūras biedrība”\nbīdreiba „Latgalīšu volūdys centris”\nbīdreiba „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta””\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pauž idejisku atbolstu pīktdīņ, 27. februarī, pi NRTVP īcarātajai protesta akcejai, kurys mierkis ir īgiut vaļsts atbolstu latgaliski raidūšūs medeju sataiseišonai idarbībai, tok protesta akcejā kai bīdreiba nadūmoj pīsadaleit.\nPīktdīņ, 20. februarī, bīdreibys prīšksādātuoja Ilze Sperga sajēme bīdreibys bīdra Mareka Gabriša viestuli: aicynuojumu ari LgSC pīsadaleit piketā i izsaceit sovu attīksmi pret nūtīkūšū “Latgolys Radejā” i latgalīšu masu medijūs vyspuor, kai ari – informēt LgSC vaļdi i suokt taiseit plakatus.\nSvātdīņ, 24. februarī, tyka sajimts presis relizis i rezolucejis teksts. Piļneibā puorskaitams reitingi.lv.\nŪtartdīņ LgSC vaļde apsasprīde i nūlēme vaicuot bīdreibys bīdru vīdūkli, partū ka LgSC ir apolitiska jaunīšu organizaceja i, kab pījimtu lāmumu par pīsadaliešonu aktivā vīdūkļa pausšonys akcejā, ir vajadzeigs bīdru atbolsts i jūs vīdūkļa nūskaidruošona.\nVīnlaikus vaļde paude sovu īsacejumu: paust atsevišku LgSC vīdūkli, atbolstūt itū kūpumā lobū ideju i turpynojūt jau īprīkš na reizi LgSC izsaceitū dūmu par latgalīšu volūdys aktualitati medejūs i sabīdreibā; piketā napīsadaleit kai organizacejai, a daleibu jimā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei, informejūt par taidu īspieju.\nPiec gondreiž 50 % bolstīseigūs bīdru atbiļžu sajimšonys catūrtdīņ, 26. februarī, tyka pījimts lāmums, kas atbylst bīdru izsaceitajai gribai:\n– publiski atbaļsteit piketa ideju par latgalīšu volūdys lītuojuma aktualitati masu medejūs i napīcīšameibu piec latgalisku medeju;\n– napīsadaleit piketā kai organizacejai;\n– daleibu piketā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei.\nIr sagataveita presis relize, kas pīktdīņ, 27. februarī, tyka nūsyuteita ziņu agenturom i masu medejim.\nJuos teksts atrūnams, par pīmāru, ite.\nPaļdis vysim bīdrim, kas atsasauce aicynuojumam i izsacēja sovu vīdūkli!\nTys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū. Prīca, ka taidu bīdru ir cīši daudz, kai ari bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.\nKūpsapuļcis prīškvokorā tys nav moz.\n10 Replies to “LgSC vīdūklis par piketu pi NRTVP”\n27.02.2009. at 21:08\nLjuuti apduumeigs suuls nu LgSt centra ,,,,,,,,,,,,, politikaa [sowys woluudys aizstuoweisho] naleist aciis warturim…… a mosh ka jii piiduowojs uz m,,mulkju,, riekina Latgolys ;iitu ministra portfeli…….\n28.02.2009. at 02:00\nMan ir kauns .\nMyusu vydā taipat ir i studenti, i aiļiņīki, i školāni, i muzykanti. A jyusu šudiņ nabeja. Par kū ? Atbiļdi Delfu portālā „Nepolitiskā jauniešu biedrība „Latgolys Studentu centrs” snīdz poša : „Latgales Studentu centrs politisku apsvērumu (!!!!) dēļ nav šo biedrību vidū.. .” Kaidi ir jyusu polityskī apsvārumi ? Nū kura laika Da Gunči vadeituo bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa” , Uškāna bīdreiba „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, voi Bīdreiba „Latgolys tradicionaluos kulturys centrs „Latgaļu sāta”, nimoz narunojūt par Anša bīdreibu „LR” ir politiskys organizacejas? Kurš nū myusim i kaiduos partejos sastuov, i kaidi ir myusu politiskī mērči, kas naatbilst ceistajam LgSC tālam? Par kū jyusu nav tur, kur jyus esit vajadzeigi? Jyusem napateikt Gabrišs, Mjartāns, Bērzeņš, Turlajs, Zeimule?? Tod pasokit myusim tu acīs, navys rokstit garys atrunys peršys Delfūs i citur.\ntik LgSC, Trešō Zvaigzne i Borowa MC nareikuoja itū akceju.\ndeļkuo tod jī ir vaineigi, ka akceja naizadeve?\n28.02.2009. at 13:38\nAkceja izadeve. Mes juos toža nareikovom, bet pīsadalejom, partū ka vāga byut vīnuotim itymā dzelā. I as nagaideju nu tik nalelim dorba i naudyskim īguļdejumim tik lelu rezuļtatu publicitatis i redzīņa plateišonys ziņā.\nPa manim, Daiņs roksta par osu (koč ciļvieceigai jū var saprast). Bet skreinis komentars ap naizadūšonu irā žuļktains i napamatuots. Kai var naredzēt, ka akceja izadeve? Juobyun oklam voi juogrib naredzēt. Akceja izadeve cīši i paruodeja, ka deļ izadūšonys navāga picdesmit cylvāku. Vinkuorši ciļvieceigai žāļ, ka kuri nakuri ļauds suoc škaļdeit motus tymā šaļtī, kod vāga apsavīnuot.\nefil > Aņšam, Daiņam, whatever says:\n02.03.2009. at 21:37\nDaiņs roksta par osu (koč ciļvieceigai jū var saprast)… tys tai maigai saceits + tys, ka ir atsavāruš juo spamuošonys čakrys…\ntod maņ ir vaicuojums, parkū tod niu itaida spamuošona?!\nkū jis ar tū gribēja pasceit – labi, ka jis pats zyna, bet maņ izaverās, ka nikas cyts kai aplīcynuojums, ka jis jiutās izaguozs kai vaca sāta, tys nav!\ntaidā teiri ciļvieceigā ziņā, maņ, laikam, juo ir pat drupeit žāļ…\nmaņ ir tikai vīns vieliejums: ļauds, atsatūpit vīnreiz!\n03.03.2009. at 14:47\nefil , kū baidīs lītuot sovu eistū vuordu ? Interesanta Tova nūstuoja, ja as asmu spamu raskteituojs, tod kai nūsaukt tūs, kas kotru breivu šaļti roksta ? Vysmoz Aņss pasoka kai ir .\nByuteiba, kū as vēlējūs pasceit ir tei, ka pikets beja īspēja LgSC paruodeit, ka jī ir kūpā ar puorejīm. Nu vysmoz tagad zynam, ka LgSC šaidys akcejas nātbolsta. Tys ari vyss.\n03.03.2009. at 17:03\nPikets nabeja taiseits, kab latgalīši apsavīnuotu.\nTū cīši labi aplīcynoj ari piketa organizatora žuļtainuo viestule.\nNi tī tys suņs aprokts…\nPingback: info LgSC 04.03.2009. « Latgolys Studentu centra dīnroksts\nefil >>Daiņam says:\n06.03.2009. at 19:54\nKaids maņ tys vuords ir īdūts, taids i ir!\nTev napateik? Nasalīk gona lobs, ruodīs zaimojūšs?\nKotrā ziņā cīš intersnys i sovpateigs veids, kai paust sovu vīdūkli par cylvākim, kurim nav taidi poši uzskoti, nūstuoja, kai Tev voi Tev&Co.\n16.03.2009. at 01:00\nKai tod Tu zyni kaids ir muns i Co vīdūklis ? Nikur programma nav publycāta.\nŽāl, pikets varēja kļyut par vīnojūšu pasuokumu i nameklejyt suni zemē, tys nimoz nav aprokts.\nAs pascēju kū dūmoju na tykai sovā vuordā, bet ari kū teica un dūmoja daži cyti piketa leidzreikuotuoji. I beigu beiguos par ku LgSC tai apsavainuojīs, voi tad godu atpakaļ jyus naīspļovit maņ, Marikai i Merekam sejā ? Tod jau myusim byutu vēl leluoks īmasls apsavainuotīs… . I beigu beiguos maņ itej diskuseja jau ir apnikuse.


Shuri-Ryu - Anaku - Black Belt Wiki\nShuri-Ryu – Anaku\nShuri-Ryu Kata – Anaku (or Pivoting Form)\nThis page provides details about Shuri-Ryu Karate kata – Anaku. In Shuri-Ryu Karate, this kata is also known as the “Pivoting Form”.\nShuri-Ryu Kata – Anaku (Slow for Training Purposes)\nShuri-Ryu Kata – Anaku (Normal Speed)


Sveicam Lideju Leikumu dzimšonys dīnā! - lakuga.lv\nTemys: blogs, dzimšonys dīna, latgaliski, latgalīšu volūda, Lideja Leikuma, Lidija Leikuma\nVylku mieneša 14. dīnā sveicam dzeivis jubilejā Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesori, Rēzeknis Tehnologeju akademejis Gūda profesori, filologejis doktori, baltu volūdneicu, dialektologi, pedagogi, publicisti, vodūšū specialisti latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumūs LIDEJU LEIKUMU. Jei ir sajāmuse V škirys Atzineibys krystu (2011) i Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks 2017“ par myuža īguļdejumu. Na sevkurs zyna, ka profesore ir ari blogere.\nPar saraksteitajim emuarim jei poša soka: „Seņ jau naasmu tī nikuo rakstejuse. Nazkod beja gribiešona vairuok vuiceitīs pošai i reizē vuiceit cytus normalai latgalīšu volūdai. Ka tai padūmoj, var izasaceit bez daudzu slavismu, seviški jaunuoka laika, bez „trešuos izlūksnis“ i bez okazionalismu… Ruodīs, – varieju.“ Skaitit poši i izgaršojit kūptys volūdys cymusa!\nPyrmū reizi ar itū vuordu sasatyku, kod pi Eļkšņa taisejom izdūšonai Dianys Varslavānis garū stuostu „Timseņa ausa“. (Pīmiņu pat, ka pyrmrokstā stuosts beja ar nūsaukumu „Tymseņa ause…“, ot, „gramatnī“ myusu rakstnīki, tūlaik vēļ padūmovu sevī – beju jau suokuse īsajust „Stroda raksteibā“.) Mežoga – kai ba saliktiņs nu mežs + ūga, tik piec koņteksta tai nasaguoja. Izaruodeja, ka tei ir meža uobēle (pi myusu nasoka uobeļneica, a Strodam itys vuords ir „trešuos izlūksnis“ formā – uobele).\nMežoga – tai soka i Skaidreite, vaicuodama par myusu grušu. Nā, na mežine myusu gruša, jū nazkod, koč napīmiņu, iz kaida kūka, čepeja Ļudvisis Jozopeņš ar tietjuku – jī vys raudzeja kaidus naviņ augļu kūceņus plotuokā apleicīnē īaudzēt, a pi Dzjadzjuku, kur niule jūs oka, auga lela, gorda gruša. (Pi myusu vīns vuords i augļu kūkam, i augļam – gruša, a germanisma bumbīre ci kai leidzeigi – nalītojam.) Čepeituo gruša gorduma ziņā īsadeve piec originala, tik juos augli beja cīti, a, tykdami meiksti, dreiži pyva. Tai – ni tolka, ni parāda nu jaunuos grušys, koč nūgrīzta nav da pat šam… Tietjukam īrodums audzēt augļu kūkus varēja byut nu vacūs Leikumu – jūs suodus pīminēja vysi, kū vēļ saguoja izvaicuot nu vacuoka godu guojuma ļaužu.\nLykoj pi myusu suņs, lykoj i kaki. Kod jim kas salīts, saucu āstu: „Lyk-lyk-lyk!” Nu tuo tys lykuot – skaidra līta! (A kai nazy cyti latgalīši sovu sātys draugu da bļūdai sauc, ka jī pi jūs nalykoj?…)\nTai kuorteigi tim myusu lūpenim tei lykuošona izīt – i kakeišim, i suņam. Kakim taida moza, sorkona mēleite, dreiži (pi myusu nasoka ni mudri, ni kruši, a ar „trešuos izlūksnis“ vuordu uotri cikom kas i īdūmuot navar) šauduos iz prīšku atpakaļ. Robeits, ka iedīņs jam gords, valk lelim guļdzīnim (cyti latgalīši saceitu – guļdžim), syltu aci iz mani pasvīzdams, kod daleju vairuok. Ka olkons, lykoj dreiži – tai, ka net klakst. Ūsys palīk slapnis, ap muti bolts – prīca vērtīs, cik jam gordai.\nNagaideitai aktualizejās vuords dzierkali. Saīt pat nalela dūmu apmaiņa, kas vadynoj pa gruomotom pasaškūrsteit… Daudzim latgalīšim ir itaids uzvuords (koč i kai Dzerkals, Dzērkals, Dzirkals voi vēļ kaidā puorveiduojumā), daudzom vītom itys vuords. Tys zeimoj – vajadzeigs bejs itys omots, a itaidi amatnīki – vysā pīpraseiti!\nPuorsprīžam par vuordu dzierkali reizē ar cytim i Latgalīšu rokstu volūdys ekspertu apakškomisejā (pa druskai „grīž“ ausīs itys termins, tik nikaidys „zamkomisejis“ ci „zamoškkomisejis“ nivīns cikom kas nūpītni nav īsacejs – byus jau byus mums terminologejā padaudz puorjāmumu nu latvīšu literaruos volūdys!). Anna atguodynoj par senejim vysā unikaluo omota muocātuojim – dziernovu asynuotuojim (kū Ivars vāluok pasoka vēļ latgaliskuok – tacynuotuojim), a Sandra piec Mīlenbaha-Endzelina atroduse divejis ituo vuorda nūzeimis: dziernovu / akmiņu kaliejs; dziernovu tacynuotuojs. Tai i pošai ruodīs iz vysa tycamuok – beja mums seņuok puiši, kurī muocēja na tik akmiņus škeļt, a i pataiseit jūs opoli ploskonus. A taidūs / ap taidim – vēļ i vajadzeigūs dzeļzeišus ītaiseit (a vāluok – jūs otkon osus padareit, pakaļt), kab gryudus lobuok samaļt, kab vīgļuok dziernovu viersejū akmini zamuok voi augšuok palaist. Kū gryutuoka maļšona, tū smolkuoki mylti… A pitļavuotu ci vaļcavuotu – jau iz leluokom patmalem braukuši. Vaicuosit – kas tys taids? Ot, i atrūnit niule kotrys / kāžnys / sevkurs pats!…\nNavarātu saceit, ka rodurokstu byušona mani naiņteresej, tik tam nūpītni atsadūt nav bejs laika. A itūvosor dasaguoja i Leikumus puorjimt, i jim veļteitā seminarā pīsadaleit. Sabrauce div uorzemnīki – Sergejs Vladimirovičs nu Sanktpīterburgys (itys pavacais puiss, koč i latgaliskys ciļmis nu vacuotāva pusis, par „svātu“ tur krīvim (vēļ i ukrainim ar boltkrīvim) rakstureigū treislūcekļu personvuorda sistemu – vuords, tāva vuords, uzvuords, tai rauga saukt vysu; niu jau zyna, ka tei na latvīšu tradiceja) i Štefans nu Getiņgenis. Krīvs ar vuocīti – loba kombinaceja, a itūreiz vēļ vaira – obejim uzvuords Leikums, koč kotram sovā raksteibys variantā. Atroda jī mani iņternetā, pa uzvuordam.\nAr Pīterpiļa Leikumu asam dzynuši Mozūs Geņgeru Leikumu pādus. Vāluok jis vīns pats – caur Rodurokstim.lv – viļcs kūpā zinis par Lelūs i Mozūs Pokuļu, Lelūs Luoču, Leikumu, Jaudzimu, Murānu, Sargunu i t. t. Leikumim. Saprats, kas pa kam sova vacuotāva dzymtā (tys nazkod nūbraucs iz Pīterpili nu Škeļtiņu, peļņā, tī i palics, apsaženejs, mirs blokadis laikā; Sergejs Vl. naseņ tik dazynova, ka jī cālušīs nu latvīšu: 37.–38. goda represeju laikā „papeiri“ dadzynuoti, daudz kas guojs pūstā kara laikā…). Getiņgenis Leikums kasīs vēļ dziļuok – jis dūmoj, ka iz myusu molu ļauds nazkod atguojuši koč kur nu Austroungarejis pusis. Pi jūs ļaužu ar uzvuordu Leikums ir, ir i leidzeigs sugysvuords, kam vairuok nūzeimu, saceisim, ‘tierguotuojs’, ‘skūpais’. Niu stuovi i breinojīs: pi myusu leikums ir leikums (ceļa, ups i tml.) – drūss baltu ciļmis vuords leidza ar leics, leiks, leikt, līkt(īs) i c. Štefans vaicoj, voi es zynūt, cik garai Izvolta apleicīnē ļauds jau dzeivojūt, a maņ – nav jam kuo atsaceit… Skaidrys, ka Latgolys viesturi zynu / zinim vēļ moz i šaurai! Mani pošu cikom kas dziļuok aiziņteresiejs tik vaicuojums par karaveirim-oruojim, nu jūs cielīs i myusu vacaistāvs Odums…\nGribējuos par Rūbōnu (= Daugovu) kaidu vuordu pasaceit. Koč i Rūbōna, na Rubikona, Latvejai itei ups vysod bejuse cīš svareiga. Tai – nu seņsenejūs laiku, kod taidys Latvejis vēļ nabeja. Myusu upi poemā „Aulaeum Dunaidum” / „Daugovys pakluojs” (koč latgaliskuok vys jau „dečs / dekis” byutu…) ir apdzīdovs Reigys viersveiskupistis hronists 16. g. s. humanists Augustyns Eicedejs (Augustinus Eucaedius). Kai i cyti vydslaikūs saraksteitī teksti latiņu volūdā (pa tam skaiteituojim moz pazeistami), Eicedeja poema dūd svareigys zinis par Reigu, par Reigys veiskupim i tt. Poemā apjimtais laiks ir nu 12. da 16. g. s.\nRūbōna ir vacs Daugovys nūsaukums, zeimoj – ‘sorkonuo upe’. Pareizi itū nūsaukumu ir raksteit i runuot ar garu „u“ i garu „o“ (latgaliski pareizi to laikam byutu ar garu „u“ i eisu „o“, tik par itū vēļ vajadzātu pasavaicuot nu klasiku…).\nDasaceit te der vēļ i tū, ka na tik Eicedejam myusu Rūbōna ruodejusēs svareiga. Almanahu turpynuojumūs ar nūsaukumu „Rubon“ Viļņā pūļu volūdā vāluok izdeve gaišais Latgolys muižinīks Kazimers Buinickis (Kazimierz Bujnicki; 1788–1878). Vysa izguoja 10 siejumu (1842–1849), tymūs i kulturviesturiski materiali, i dailliteratura, i praktiskys pavuiceišonys saiminīkim laukūs. A K. Buinicka nūpierktū Dagdys muižu nūdadzynova satracynuotī ļauds 1863. g. aprelī t. s. pūļu dumpa laikā. Sadaga na tik kuormi, a i daudzi Latgolys puorguojušūs laiku izzynuošonai svareigi dokumeņti… Palela leidzeiba ar Boleslava Brežgo arhivu Daugovpilī…\nPar „drusku” i Leitovu…\nVysu byušonu nogla deļ sibirīšu niu ir „uorzemu“ braucīni nu Latvejis. Itūreiz dūdamēs iz Leitovu. (Vuordu „Leitova“ te i cytur rokstu pa Breidakam.) Tī jau lobu laiceņu struodoj Eta, ir ar mīru, ka sabraukojam da juos. Kod Artis Rēzeknē pasoka, ka myus vēļ i iz mašynys savoduos, – prīca da dabasu. I cik labi, ka jis brauce – muns „krutais“ stumdeklis (jaunais mobilais telefons) Viļņā nazyn parkū najēme nikai.\nIzasmejam par vysaidim obeju baltu volūdu jūcenim. Pastuostu kolegys gadīni ar suoli, kuo lītaunīki par „drusku“ sauc (druska ‘suoļs’). Leitovā vīšnei nu Latvejis saiminīks pasūleja ols, iz kuo jei atsaceja: „Man tik drusku, drusku,” nagrybādama dzert daudz. Saiminīks, pasabreinejs, ka jūceigi dzer olu tī latvīši – ar suoli, praseituo gaškai i atnese. Niu beja latvītis kuorta breineitīs, deļkuo jai saiminīks suoli dūd…\nDzeivis vītā atsagrīžu ar tymsu. Īdamai nu trolejbusa, jau par gobolu nuosīs sytās pazeistams smuords. Nui, beseni zīd. (Anna Rancāne runoj par besakūkim, nu leksika ir tys sluoņs, kurs rokstu volūdā nabyutu kai seviški normejams.) Kai dreiži byus puorskriejs i itys pavasars!… Koč, kod braucu iz sātu, vysu varu izdzeivuot ūtrureiz – tī pavasars drupeiti vāluoks. Skrīn paceli naatsavārdams muns meilais godalaiks – agrais pavasars, kod kotram kūceņam sovs dzaltonbryunums, a tūlaik vysaidu kruosu zaļumeņš caur lapeņom spraucās… Dreiži i vosorys brīdums byus kluot – ar meža zemineitem, pļautys zuolis smuordu i Juoņa dīnu.\nĪmu i dūmoju, kai nazkod školys beseņūs „laimeišu“ meklējom – kab pīcu stareņu byutu zīdeņš, na četru. Ka kurei atrodom, – apēst vajadzēja, tūlaik tik „laimis“ varēja gaideit… Smīklys niule, a tūlaik, ruodīs, ticējom tam vysys. Eh, laime, laimeite, kai vysi juos meklej, a patīseibā naredz, ka jei tepat viņ ap mums grūzuos!… Sova vaļsts, sova zeme i otkon sova volūda, kam niu pabreiva vaļa ļauta. Tik – ci mums juos vairs vajag – tuos sovys dzymtuos volūdys?… Ka byutu bejuse taida „Skreineite“ i cytys latgaliskuos gruomotys, kod Izvolta školā guojom!… Bīdreibā to dzeiva myusu volūda, i maļdeiga ir īdūma, ka latgaliski ļauds narunoj pa tam, ka jūs runa izlūksnēs atsaškir…\nVysi emuaru teksti skaitomi ite.


Konkrēti objekti > Diži koki > Dižlāņu īve\nDiži koki. Dižlāņu īve\nVecpils īvei daudz stumbru uz visām pusēm, 2016.\nDižlāņu īve, saukta arī Vecpils īve - starp dižākajām Latvijā, 2016.


Fotografa Ilmāra Znotiņa „Latgales ļaudis”, Dekteru amatīrteatris i „Pajautys” / LR1 / / Latvijas Radio\nFotografa Ilmāra Znotiņa „Latgales ļaudis”, Dekteru amatīrteatris i „Pajautys”\n18. maijs 2019, 18:15\nFotografs Ilmārs Znotiņš itūšaļt vēļ ir ceļā iz sova treisdesmit godu laikā eistynuoto fotoprojekta „Latgales ļaudis” pabeigšonu i atruodeišonu, jau itamuo goda septembrī teik planavuota izstuode Latvejis Fotografejis muzejā, leidz tam juoīspiej izdūt ari gruomota. Ilmārs atkluoj, ka gruomotai byus divejis dalis.\n„Pamatdaļā drūši viņ ir tei Latgola, kuru mes vaira naredzim, juos vaira nav, bet tymā stuostu sadaļā ir tei Latgola pi kurys mes teikam tagad. Seviški tys izapauž dzymtu voi saimu stuostūs.\nPar pīmāru, ir stuosts par saimi, kur ir dzymtys sāta, kur muote vēļ dzeivoj i struodoj dzymtys sātā, bet obeji dāli ir Anglejā i struodoj tī, atbrauc nu tod, kod atbrauc. Tai, ka tei ari ir myusu kasdīna.”\n„Taidu cylvāku nav nikur. Tik atvārti, tik prīceigi cylvāki, viesmīleigi. Nūbrauc pi kaida i paraugi naapsasēst pi golda, nu, itai nikur cytur Latvejā nanūteik, tik Latgolā.\n„Es ceru, ka itū pošu izstuodi, taidā voi cytaidā veidā es variešu piečuok atruodeit ari Latgolā. Itys dorbs maņ vēļ nav suokts, pyrmuom kuortom es verūs iz Rēzeknis pusi, iz Daugovpili, saprūtams, ir ari Preili, Leivuons. Deļ tuo es tū izstuodi taiseišu taidu ceļojūšu, kaba byutu vareiba paruodeit na viņ vīnā vītā, bet vairuokuos.”\nVaicuots par tū, kam tei gruomota vaira dūmuota – pošim latgalīšim ci puornūvodnīkim i cytim interesentim, Ilmārs pīzeist:\n„Svareiguokais ir stuosteit par Latgolu na viņ Latvejis dzeivuotuojim, bet es verūs tuoļuok. Taida kulturys unikalitate kai pyrmatnejuo, kai es jau saceju, tei daudzvīt nav sasaglobuojuse, saceisim, Danejā tuos vaira nav, Vuocejā es dūmoju ari, Zvīdrejā symts procentu, ka nav, tai ka es dūmoju, ka mes asam vīni nu pādejūs Eiropā, kur tys vēļ ir palics. Tai pyrmatnejuo, fantastiskuo labesteiba i tys dzeivis ritmys.”\nFotografs pīzeist, ka simboliskuokuo ci meiļuokuo biļde jam pošam ir tei, kas byus razdama ari iz tūpūšuos gruomotys „Latgales ļaudis” vuoka.\n„Tei ir nu Aglyunys, kur filozofiski īspiejams ir saradzams vyss Latgolys skaistums, dvēselis teireiba, dvēselis gaišums, i drupeit, saprūtams, tymā skatīnī, tī ir taida meitineite pyrma procesejis, iz trepu, buoltā tārpā, ar vaiņuceņu i grūzeņu ar zīdim. Tymā skatīnī ir drupeit tuos bažys voi puormatums, ka Latgola ir bejuse taida kai pastumti koč kur. Koč gon, ka mes veramīs nu darbeiguma i īguļdejuma, maņ juosoka, ka latgalīši ir vysur. I jī bīži viņ ir energiskuokī i emocionaluokī. Tai tys ir.”\nManeit, mateit, sajust, atmaniet, nūmaneit – tī ir tikai daži nu vuordu kai latgaliski var apzeimēt jušonu. Vēļ vīns vuords ir „pajaust”. Itūvokor „Kolnasātys” gruomotplauktā par dzejneicys Ingrīdys Tāraudys (dz. 1971) jaunuokū dzejis kruojumu „Pajautys” (2018) stuosteis jaunuo literate Ligija Purinaša.


Rozalija Tabine – Naaizmērstule, Aglyunas Rūzeite, Kukažeņa i Tabiņa - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, dzeja, latgalīšu literati, latgalīšu literatura, Ligija Purinaša, literatura, Naaizmērstule, Roksts, Rozalija Tabine\nPar Rozalijis dzeivis guojuma nūzeimi izasoka dažaidi: vīni apgolvoj, ka jei bejuse religiski patriotiskuo romantisma i bārnu rakstnīceibys nūdybynuotuoja, citi jū sauc par dzeivis školuotuoju, vēļ kaids – par dzejneicu dīvlyudzieju, bet aglyunīšu atmiņā jei palikuse kai Aglyunys mugorkauļs i dvēsele. Izjemūt Naaizmērstuli, Rozalija izmontuojuse ari taidus pseidonimus kai N, N-le, Živilbia, Žogota, R. T., Tautas školōtōja.\nRozalija Tabine (tāva uzvords gon bejs Tabunovs) dzymuse 1890. goda 28. oktobrī Bieržgaļa pogosta Vackubulovā Jezupa i Elizabetis saimē. Ir zynoms, ka tāvs bejs krīvu-turku kara dalinīks, izapeļnejs unteroficīra pakuopi i bejs mežsorgs Vackubulovā, bet muote guojuse nu Rogovkys pusis – obeji bejuši cīši dīvticeigi. Bez Rozalijis saimē beja vēļ četri bārni: Helēna, Ksaverijs, Ontons, tod piec godim bejuse Rozalija i pastareits Jākubs. Bierneibā mozuo Naaizmērstule bīži slymuojuse, taču par speiti tam jai patics skraideit pa Ičys krostim i laseit dažaidys pučeitis, i, kai uzskota A. Vējāns, – vāluokajūs godūs Rozalija pateišom bejuse leidzeiga vīnkuoršajam i iztureigajam lauku zīdam – naaizmierstulei.\nKai jau īrosts tymā laikā, Latgolā saimis beja kuplys i bīži viņ tryuceigys – taipat beja ari Tabunovu saimē. Deļtuo Rozalija jau nu agrys jauneibys beja spīsta struoduot par kolpyuni, bet tam par speiti jai beja īspieja dabuot izgleiteibu – suokumā jei vuicejuos Rēzeknis Krīvu draudzis školā, bet vāluok beja izdeveiba vuiceitīs ari Pīterpilī – tīpat kur K. Skrinda vadeja sovus školuotuoju kursus, bet jei asūt puoruok beidusēs i deļtuo i nanūbraukuse. Jei protuse ari šiviejis omotu, bet vāluok bejuse ari sātys školuotuoja. Nu 1906. goda Rozalija struoduoja grafu Muoļu privatajā školā Juzefinovas muižā, kur jai beja juovuica ap 30 muižys kolpu bārnu. Rozalijai, kai izaruodeja, bejs talants dorbā ar bārnim – jei spēja nūturēt jūs uzmaneibu i mozī jū mīļuoja i puļcējuos ap jū. Grafīne beja nūvāruojuse Rozalijis talantu i deļtam syuteja jū pasavuiceit iz Viļņu pi muosom nacarītem, pi kurom Rozalijai cīši patyka – kai jei atzeist 1930. godā – jei lobpruot tī byutu palykuse. Tūpūšuo dzejneica vuicejuos gimnazejā, bet vāluok ari Ļvovys Frebeļa (vaļsts) kursūs, nu kurim 1913. godā atsagrīze atpakaļ Latgolā, lai turpynuotu struoduot par sātys školuotuoju Muoļa muižā. Vāluok, pīmynūt sovu školouotuojis dorbu muižā, Rozalija atsasaukuse par Muoļu saimi kai par humanu i kristeigu saimi, kam ryupiejuse zemnīku lobkluojeiba.\nObrozs publicāts žurnalā „Straume” 1933. g. 1. martā\nPiec atsagrīzšonys nu apvuiceibom Rozalija konstatēja, ka bārnim tryukst losomys literaturys i nūlēme pīraksteit puora stuosteņu, lai varātu sovā rūkrokstā jūs skaiteit prīškā. Vāluok jei suoce publicētīs kai Naaizmērstule. Taids psiedonims izvālāts deļ tuo, ka ari poša Rozalija beja kai seikuo, vīnkuoršuo pučeite: trausla, klusa, seika, cylvāks bez praseibom i pretenzejom laiceigā dzeivē, pīticeiga, draudzeiga i laipna pret vysim, kai ari stypra i styngra goreigā dzeivē. Pirmais laikroksts, kurā Rozalija aba Naaizmērstule publicēja sovus dorbus, beja „Drywa”(suocūt ar 1913. g.), vāluok jū pazyna piec rokstim izdavumūs „Katōļu Dzeive”, „Draugs”, „Sauleite”, „Latgolas Vōrds” i c. Par sovu pseidonimu Rozalija saceja paļdis muosom nacarītem, kurys gimnazistem kaidā stuņdē lyka puču vuordus – Rozalija tyka pie Naaizmierstulis, i tai tys vuords jai i pīlypa. Teik skaiteits, ka Naaizmērstule literaturā debitēja ar „Tu man navaicoj”, nu leidz 1944. godam jei pīraksteja vaira kai 300 seikuoku dorbu, kas beja izkaiseiti presē, tymā storpā ari ar kruojumu „Lauku zīdi”, kas beja veļteits K. Uļmaņam – jis izsaceja pateiceibu Naaizmērstulei 1935. godā.\nPublicāts laikrokstā „Sauleite” 1935. goda 1.septembrī\nLeidz 1940. godam Rozalija dorbuojuos puorsvorā „Katōļu Dzeivē”, kurā juos daiļrade tyka raksturuota kai taida, kas „nalīk sovim laseituojim pērlis meklēt atkrytumu čupā”.\nParaleli raksteišonai Rozalija vēļ arviņ beja školuotuoja. 1916.–1920. godā jei vuiceja bārnus Bolvūs i Daugavpiļs apriņčī, bet vāluok puorsacēle iz Aglyunu, kur dzeivuoja leidz sovai nuovei. Juos devize pedagogejā beja: „Ej un speidi!” Juos privātuo dzeive beja saisteita ar Bazneicu, t. i., jei dzeivuoja kai klūstera muosa: kotru dīnu guoja iz bazneicu, sabīdryskajā dzeivē jei napīsadaleja. Ūtruo pasauļa kara laikā jei izacēle ar sovu pašaizlīdzeibu – deve pajumti bazneickungim, kurim lelinīki pavēlēja izavuokt. Tai pat jei paleidzēja īvainuotajim karaveirim.\nLeidz karam i kara laikā pi juos beja īkuortuots internats „Mežmali”, kur leidz kara suokumam divejuos ustobuos dzeivuoja septeni gimnazisti, kuknē jei izmytynuoja divejus vīntuļus veceišus, bet poša Rozalija dzeivuoja mozā kambareitī. Par juos dzeivis apstuoklim ir zynoms, ka nalelajā ustobeņā beja nalels galdeņš, gruomotu plaukteņš, sūls, kas reizē beja ari gulta. Saimisteibā beja kozys, truši, vystys, audzēja buļbys i uobuļus. Pret sovim školānim Rozalija beja gon styngra, gon praseiga, bet tymā pošā laikā ari izstoruoja „ticeibā apdvestu mīlesteibu”. 1948.–1949. g. pi Tabenis tyka aizlīgts dzeivuot i pasaruodeja uzsaukums: „Kas dzīvo pie Tabiņas, tiks izslēgts no skolas!” – rezultatā školāni pamete Rozaliju. Paraleli Naaizmērstule turpynuoja rakstnīceibu i dorbuošonūs Aglyunys bazneicā, kur jei beja saimineica, sekretare i daudzu cytu lītu kuortuotuoja. 1954. godā presē pasaruodeja roksts, kurā Naaizmērstulis literrūs tekstus nūsauce par „peršom”.\n60. godūs Rozalija suoce slymuot, beja paralizāta, i godu jai beja atjimtys runys spiejis, taču tuos atsajaunuoja. Par speiti tam, veseleiba palyka švakuoka i 1964. goda 17. martā jei nūmyra. Apglobuota Aglyunys kopūs, i iz juos kopa akmiņa stuov raksteits „Latgolas Rakstneica – Školuotuoja”.\nLaika gaitā Naaizmērstule palykuse naaizmiersta – jū pīmiņ gon aglyunīši, gon tī, kas saisteiti ci interesejās par literaturu, i golu golā jū jau ostoņus godus pīmiņ i par jū interesejās ari jaunī literati, kuri pīsadola Naaizmērstulis jaunradis konkursā. Šaļtim cauri jei jūprūjom pīsadola Latgolys kulturys dzeivē i pat zynomā mārā ītekmej tū – leidz ar tū var saceit, ka Naaizmērstulis radeitī teksti ir vierteiba, kas naaizamierst, i tys ir svareiguokais.