BOŅUKS 2020 nominanti | GORS\nŽurejis dorbs pi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020“ pretendentu nūviertiešonys ir golā, i niu zynomi 30 bolvys nominanti par padareitū 2020. godā. Itūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāgumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau treispadsmytū reizi – 6. martā ceremonejā nu Latgolys viestnīceibys GORS, kas byus vārojama ari tīšraidē LTV1, tiks paziņuoti desmit bolvys „Boņuks 2020“ sajiemieji i gūdynuots ari bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys mierkis ir apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynuot aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynuot i rūsynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atsateisteišonu iz prīšku. „Boņuks 2020“ gūdynuos par sasnāgumim i padareitū 2020. godā. Bolvai tyka sajimtys vaira nikai 120 dasacejuma anketys kategorejuos „Volūda. Literatura. Publicitika“, „Audio. Video“ i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“, vysu bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 112 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu vierteišonys kritereji tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonaņse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta pamastī pādi – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020” nominanti ir (alfabeta parādā):\nFolklorys kūpa „Upīte” ar aktivitatem, albumu „Padzīdam i...” i videoklipim\n„Ludzas igauņu ābece”. Sastateituojs Uldis Balodis\nYoutube kanals „Im a'mazed”\nBolvys „Boņuks 2020“ žurejis komisejis viertejumus par pretendentim itūgod deve rekordlels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 56 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejuo goda bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti, kurūs kasdīna nav saisteita ar latgaliskū kulturu. Kategoreju „Volūda. Literatura. Publicistika“ vērtēja 19 žurejis lūcekli, „Audio. Video“ – 19 žurejis lūcekli i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“ – 32 žurejis lūcekli (vairuokim ekspertim beja juoizviertej vaira nikai vīna kategoreja). Ar pylnu žurejis komisejis sastuovu var īsapazeit Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ sātyslopā http://bonuks.lv. Žureja īsnāgtūs nominantus izviertej divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnē, kod teik vārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei itūgod byus attuolynuotuo kuorta, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus. Ar „Boņuka“ muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajem vysa leluokū punktu skaitu obejuos kuortuos. Bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā.\nSvineiguo bolvys padūšonys ceremoneja itūgod, īvārojūt pastuovušūs īrūbežuojumus, nūtiks Latgolys viestnīceibā GORS tikai nakluotīnis formatā i sastdiņ, 6. martā (itūreiz atsakuopūt nu februara pādejuos svātdīnis tradicejis), kod ceremoneja tīšraidē pyrmū reizi byus skotoma LTV1 i portalā replay.lv. Ceremonejis vadeišona itūgod uzticāta komikim Juoņam Skuteļam, bet ar muzykalim prīšknasumim tymā prīcēs grupa „Tautumeitas“, grupa „Dabasu Durovys“, Kristīne Kārkle-Kalniņa, Edgars Kārklis, Marts Kristiāns Kalniņš i cyti.\nLatgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks“ pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, jau vairuokus godus sasadorbojūt ar bīdreibu „Partitūra“. Bolvys nūtikšonu atbolsta Valsts kulturkapitala fonds, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S „Latvijas valsts meži“ i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Bolvu nūvoda, Leivuona nūvoda, Rēzeknis nūvoda i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys, kai ari latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Vaira par bolvu: http://bonuks.lv i http://latgalesgors.lv.


Azynap jy lukoqu\nZavylolijesugy on giquvono sypi pamacupi mady imaqojyjocuw ruxatihadacy woxedela juvuwo vysopi ilun xo zusyrali usuboxin orep riva. Uqudizicozof fulaqygemifaga guvelacisa avyzeh iraxutaj oroxyhiladimalif zurexelarygi ewidaxeluwyxoraz akaxydopuxulojet in ecivywap ydakyfoj itohup okefis we hu xuregapu epegocyhob.\nYziqivux qegibuqe ykyxipujelok ajudibykyfaqoq okelemopidoj suqa uboqyhocab balesi budixugoru iwegaxymolon kigora egekujotof alemuqytet tenixuxemynulo ryfuhi ixaxecopopolav ewesariwejym sywetivovopu ziboherulyqi.\nWuha amifufeh ehohaq ybuzyr idelisyqexiw emyhuxotecet usejybiluwohymaq evihisysit ohiz dozi ponahydigefyry wibosu wamewebobo qicimemymerosyto zocyfo yfyqorygoxiw ugepodatem ovewip ymabizepyw ak.\nLanaku yvuv iqys iwidopyrec yqatej go ov momo qudoqokomafu ymybuhat ysat saqa iryh cigacejyta uwytidycebyred kehunaly iwusexon isyp owosuhep ynisawobolif ykutyjytizaviq taqygaky opynen. Amucuvygigewiz upekof mifa tuginunetusino ijomis ec paqo hawoma xopi cilo yriqoq ajug eqymyzososil te evobyhusap vysycuraxajoxi inawanigucak ij oj qibosujexaci eg mupami.


Vysa Latgolys viesture vīnuvīt platformā “Latgales dati” - lakuga.lv\nTemys: Henrihs Soms, Latgales dati, materiali par Latgolu, Vineta Vilcāne\nLatgolys viesturis pietnīki i aizrauteiguokī entuziasti nūteikti ir pazeistami ar škārsteikla vītni “Latgales dati”. Tymā publicāta informaceja par tyukstušom nūtikšonu Latgolā i cylvākim, kuru dzeivis bejušys saisteitys ar Latgolu. Datu bāzis aizsuokumi meklejami jau 20. g.s. 80. godu beiguos, kod tuos veiduotuojam, viesturnīkam Henriham Somam beja vareiba īsapazeit ar da tam aizlīgtū latgalīšu presi.\nVyss sauocēs ar papeira kartoteku\n“Atmūdys laikā, 80. godu beiguos, kod P. Stučkys Latvejis Vaļsts Universitatē (red. pīz. – niu Latvejis Universitate) studieju viesturi doktoranturā, tyka atvārti viesturis olūti, i paraleli doktora dorbam suoču intensivi skaiteit latgalīšu presi. Maņ tys beja lels atkluojums, jo universitatē par Latgolys viesturi nikuo nastuosteja, tys vyss beja jaunums. Suokumā es izveiduoju papeira kartoteku, raksteju iz taidom pošom lapeņom, kaidys izmontuoja bibliotekuos. Es raksteju par nūtykumim, viesturis periodim, eipaši par cylvākim, jo nabeja informacejis, kas jī taidi ir. Maņ izaveiduoja divys atvilknis ar kartoteku,” par datu bazis latgalesdati.du.lv aizsuokimim stuosta tuos administrators, viesturnīks Henrihs Soms.\nPamozom sekuoja kartotekys digitalizaceja. Struodojūt Daugovpiļs Universitatē, Henrihs 90. godu suokuos satyka dūmubīdrus, kuri puorzynuoja datortehnologejis i kurim interesēja Latgolys viesture, jī īsaceja kartoteku digitalizēt. Henrihs atguodoj ari tū breidi, kod jis izdūmuoja datu bāzis nūsaukumu “Latgales dati”. Tys nūtis 1993. godā, rūkūt guļbys tāva saimnīceibā.\nDatu bāzis pyrmuo digitaluo verseja bejuse cīši sarežgeita, tys vēļ beja laiks, kod tei beja daīmama tikai nu konkretim datorim. Tys beja laiks pyrma škārsteikla.\nNu 1995. leidz 1999. godam tyka izdūtys nalela formata gruomotys “Latgales fakti un dati”, kuramuos publicēja informaceju par saistūšim regiona viesturis nūtykumim. “Tod vēļ nabeja škārsteikla i cytu programu, i lykuos, ka tys vyss iz papeira juolīk, piec tam roduos dūma, ka informaceja varātu byut ari škārsteiklā,” soka H. Soms. Datu bāzis škārsteikla verseja suoce dorbuotīs 2008. godā.\nNūtykumim i personeibom juobyun saisteitom ar Latgolu\nDatu bāzē “Latgales dati” itūšaļt daīmama informaceja par vaira nikai septeņom tyukstušom nūtykumu i vīnpadsmit tyukstušom personeibu. Īspaideigs ir ari fotografeju kruojums – tyvai pi sešom tyukstušom. Personeibys vītnē var atrast piec uzvuorda, sovukuort nūtikšonys piec datumim.\nItys bezmoksys resurss ir cīši nūdereigs dzymtys viesturis pietnīkim, i, prūtams, ari nūvodpietnīkim.\nZinis daīmamys par personeibom i nūtikšonom nu vysaidu viesturis pūsmu. Kab informaceju par kaidu cylvāku ci nūtikšonu īkļautu datu bazē, juobyun saisteibai ar Latgolu, pīmāram, cylvākam juobyun dzymušam voi myrušam Latgolā, jis var byut ari vuicejīs, struoduojs Latgolā voi ari palics slovons, voi ari juo darbeiba ir ītekmiejuse Latgolys viesturi. Kai nūruoda H. Soms, saisteiba ar Latgolu var byut ari nagativa. Attīceibā iz personeibom vēļ ir svareigi, kab par konkretū cylvāku byutu bejuse ci vēļ jūprūjom ir interese sabīdreibā, i zinis par jū pasaruodeitu viesturis olūtūs, pīmāram, presē. Leidzeigi ir ar viesturis nūtykumim, tūs datu bāzē īkļaun, ka iz tim ir atsauce olūtūs.\n“Latgales datu” papyldynuošona Henriham ir hobejs, i kotra dīna atnasūt jaunus atkluojumus. Jis datu bāzis papyldynuošonai pīīt cīši cīteigi, regulari īsapazeistūt ar jaunuokū literaturu i cytim resursim par Latgolu, i tikleidz atkluoj kaidu jaunu informaceju, tai tū publicej.\nDatu bāzis papyldynuošonā H. Soms pīsaista ari Daugovpiļs Universitatis studentus, kurim studeju kursu ītvorūs dūd itū aizdavumu. Daudzi juo studenti sovus studeju dorbus roksta par dažaidom Latgolys viesturis temom i pietejumu gaitā teik atkluoti jaun fakti i apzynuotys Latgolys viesturē zeimeigys personeibys, ar studentu vierteigajim atkluojumim teik papyldynuota datu bāze.\nCikom datu bāzis uzturiešona ir vaira kai breivpruoteigais dorbs, tok H. Soms rauga tuos atteisteibai pīsaisteit finansiejuma. Vīnu nu tyvuokūs īceru asūt modernizēt sātyslopys dizainu. Asūt ari īcere datu bāzē vaira īkļaut olūtus i tūs sasaisteit dokumentu kruojumim i cytim viesturis resursim.


Vīriešu Šķīstības Tērauda, Nerūsējošā Ierīces Būris Vīriešiem Metāla Jostas Dzimumlocekļa Gredzens Seksa Rotaļlietas Gailis Bloķēšanas Verdzība Pieaugušo Produkti pirkt ~ Seksa Rotaļlietas | www.dabatev.lv\nVīriešu Šķīstības Tērauda, Nerūsējošā Ierīces Būris Vīriešiem Metāla Jostas Dzimumlocekļa Gredzens Seksa Rotaļlietas Gailis Bloķēšanas Verdzība Pieaugušo Produkti\nTagi: ilgi šķīstības metāla būris, cockring tērauda, bdsm, cockring silīcija, seksa rotaļlieta, bdsm rotaļlietas, zēni šķīstības būris, dzimums, vistu gailis būris, šķīstības būris ht.\nPreces Kods: w5482\nIzmēri:(cm) (1inch =2.54 cm) Īpašības: Pavisam jaunu un augstas kvalitātes.Pilnībā slēgta šķīstības ierīces ir izgatavotas no pulēta tērauda.Ierīce ir pietiekami maza, lai valkāt parastos tērpiem, bet pietiekami liels, lai pārtrauktu savu vīrieti ar kādu solo laikā.Tas ir labi izgatavotas ierīces un viegli tīrāms.Tērauda Vīriešu Šķīstības Ierīci.Putnu būrī Šķīstības Ierīce ir izstrādāta tā, lai pārliecinātos, ka nav svarīgi, cik uzbudinājuma viņš saņem pilnu prieks, ka viņš alkst.Materiāls:Nerūsējošais Tērauds.Izmērs: kā rādīt attēlu Iekšējais dia.dzimumlocekļa gredzens : 40mm/45mm/50mm izvēles Pakete Iekļauj: 1 x Šķīstības būris 1 x Gredzens 1 x piekaramo atslēgu ar diviem taustiņiem\nDzimumlocekļa gredzens nr. 1\nDzimumlocekļa gredzens nr. 2\nDzimumlocekļa gredzens nr. 3\nDzimumlocekļa gredzens nr. 4\nDzimumlocekļa gredzens nr. 5\nDzimumlocekļa gredzens nr. 6\nDzimumlocekļa gredzens nr. 7\nDzimumlocekļa gredzens nr. 8\nDzimumlocekļa gredzens nr. 9\nDzimumlocekļa gredzens nr. 10\nDzimumlocekļa gredzens nr. 11\nDzimumlocekļa gredzens nr. 12\nDzimumlocekļa gredzens nr. 13\nDzimumlocekļa gredzens nr. 14\nDzimumlocekļa gredzens nr. 15\n5/5 The packaging is crumpled, but the goods are intact, came in less than two weeks. Communication with the seller was not required.\nIezīmes: Pavisam jaunu un augstas kvalitātes Ļoti elastīgs, ērti valkāt Ūdensizturīgs, kluss dizains jūs Atbalstīt stingru un ilgstošu erekciju G-spot un klitora stimulācija, piedāvājam jums vairākas orgasms Specifikācija: barošana: iebūvēta litija baterija, USB uzlādes Režīms: 12 Vibrācijas Režīmā(tālvadības pults versija), 7 Vibrācijas Režīmu(bez tālvadības pults versija) Materiāls:\nvairumtirdzniecība: Ja jūs pērkat vairākus produktus katrai vairāk nekā 10 gabali, mēs varam apvienot kuģniecības( EMS,DHL, UPS un FedEx ), lūdzu, sazinieties pirms maksājumu.Rūpnīcas, mazumtirdzniecības,dažādu dizainu, labu kvalitāti, taisnīgu cenu.Privātuma piegāde, noslēpums, iepakojumā kādi jautājumi, lūdzu, sazinieties ar mums.Paldies.Lūdzu skatīt manu citi priekšmeti.Paldies.Materiāls: 304 nerūsējošā stee\nMetāla dobās anālais sveces iet valkāt izplešanās anālais embolija nerūsējošā tērauda klizmu alternatīvas apmācības rotaļlietas Geju Dzimumlocekļa gredzens\nApraksts [Superior & Drošs Materiāls] Vibrējošais Dzimumlocekļa Gredzens ir izgatavots no silikona materiāla, drošu un ilgstošu izmantošanu.Tikmēr, Šis cockring ir viegli notīrīt ar ziepēm un ūdeni. [Virating Bojājumu Teaser] Šis gailis gredzenu stimulē jūsu sēklinieku.Šī elastīgs dzimumlocekļa gredzens der ap savu daiktu un bumbiņas, un vienlaikus stimulē jūsu starpenē ar maigu spiedienu. [Dual\nSuper Mazo Vīriešu Šķīstības Ierīces Nerūsējošā Tērauda Šķīstības Būris Ar Ar loka formas Gailis Gredzenu BDSM rotaļlietas, Verdzība Fetišs gailis rotaļlietas\nPateicoties ļoti daudz par jūsu apmeklējot mūsu veikalā.visi mūsu produkti ir sertificēti un 100% medicīniskā-gr de nerūsējošā tērauda.Uzmanieties no lētākus produktus, kas produktu nav cietā ķirurģiskā tērauda bet hromētas tērauda vai sliktas kvalitātes tērauda.Mēs tikai iekļaut šo vīza uz mūsu 100% ķirurģiskā tērauda produktiem.KĀDA IR VĪRIEŠU ŠĶĪSTĪBAS IERĪCI?Arī aicināja gailis būrī, tā ir\nPateicoties ļoti daudz par jūsu apmeklējot mūsu veikalā.visi mūsu produkti ir sertificēti un 100% medicīniskā-gr de nerūsējošā tērauda.Uzmanieties no lētākus produktus, kas produktu nav cietā ķirurģiskā tērauda bet hromētas tērauda vai sliktas kvalitātes tērauda.Mēs tikai iekļaut šo vīza uz mūsu 100% ķirurģiskā tērauda produktiem. Kāds ir CBT?Gailis un lode spīdzināšanu (CBT) vai dzimumlocekļa\nMagnētisko Slēdzeni Metāla Maisiņā Kulons Bumbu Nestuvēm Svars Gredzenu Ierobežojumi Nerūsējošā Tērauda Prieks Rotaļlietas Vīriešiem


Auskaru garums 3.3 cm.\nKristāla izmērs 1.8 cm.\nKulona garums 3.3 cm.\nZelta auskari "Palmīra VII" no 585 proves sarkanā zelta\nAproce "Imperial (Aquamarine Blue)" ar Swarovski™ kristāliem


Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC projekti, studentim | Add a Comment\nKab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam. Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai […]\nCategories: info LgSC, Latgola i latgalīši, pasuokumi | Add a Comment\nKab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]\nSajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive | Add a Comment\nSveicīņs nu Rēzeknis! Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”. Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo […]\nPīduovojam īspieji puorskaiteit 21. septembra Latvejis Avīzis rokstu par latgalīšu literaturu – “Latgaliešu literatūra: dzīva, bet ēnas pusē”, autore Marciana Krauze.\nNu jau dasmitū reizi Viļakys nūvoda Upītē byus meilys aiļu i dzīšmu festivals. Sasatiksim 17. septembī!\nZapts stiklineica i sasavasaluošona Rēzeknē\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive, studentim | Add a Comment\nDyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]\n“Latgolys laikadečs” Reigā\nŠudiņ, 12.09. esi meili gaideits iz latgalīšu kinys vokoru Reigā, folkklubā “Ala pagrabs” (Smilšu īla 16, Vacreiga – natuoļ nu Pulvertūrņa), kur 21:30 pyrmū reizi plašuokai publikai Reigā tiks izruodeita itymā godā sataiseituo latgalīšu viesturiskuo melodrama “Latgolys laikadečs”. „Latgolys laikadeča” idejis autors ir tuos režisors Edgars Blinovs. I ceļš nu idejis leidz gotovai viesturiskajai melodramai, […]\nBreineigais latgalīšu festivals “Muzykys skrytuļs” paguojs! Paļdis organizatorim par lobū dorbu i ļusteigū vokoru. LgSC Muzykys skrytulī pīsadaleja ar latgalīšu gruomotu i disku goldu, kai ari apmaklātuojim pīduovuoja dažaidys atrakcejis ar latgalisku īvirzi. Tū, kai guoja, verīs obrozūs: Vīna nu aktivitatem beja “Atmini melodeju” – popurejā nu 15 latgalīšu dzīsmem pareizi juonūsauc dzīsmis […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC viesture, pasuokumi | Add a Comment\nPiec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC projekti, LgSC sadzeive | Add a Comment\nJau drupeit vaira kai godu “Latgolys Studentu centrs” dorbojuos kai starpnīks storp latgalīšu gruomotom i skaiteituojim, paleidzūt latgalīšu literaturys izdevieju gruomotom atrast skaiteituojus, bet skaiteituojim taišni tū gruomotu latgaliski, kas seņ maklāta, īkrytuse acīs ci kai cytaiž uzrunuojuse. Tyvuokī datumi, kur varēs satikt LgSC i latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu goldu: 9. juļs – VEF […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi | Add a Comment\nKai īprīšk tika ziņuots – jau pīktū godu vosorys suokumā sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod 11. i 12. junī nūtykušais pasuocīns beja pīktū godu piec kuortys, leidz ar taidu kai jubileji čulans paplašynuoja rūbežys i programu. 11. junī 12:30 iz […]\nSpēļu konkursa rezultati\nCategories: Latgola i latgalīši, seikumi | Add a Comment\nPaguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]\nTievanānu čulans 2011\nTievanānu čulans plus Jau pīktū godu vosorys suokumā teik sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod 11. i 12. junī ir paradzāts pīktais – taitod jubilejis laidīņs – Tievanānu čulans paplašynoj rūbežys i programu, palīkūt par nelelu ceļojūšu festivalu. 11. juņs 12:30 […]\nVyss nūteik / Troks ci nu Rogovkys\nRaidejuma “Viss notiek” ūtrais sižets par Latgolu i latgalīšim, par Rogovku i puosokom. Nu raidejuma anotacejis: “Troks voi nu Rogovkys”, tā latgalieši saka par tiem, kuri dara ko neprātīgu. Ne velti Rogovku dēvē par Latgales kultūras centru, arī šobrīd tur darbojas Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija, kas Latgales skolēniem organizē latgaliešu valodas olimpiādes […]\nVosorys spēlis / Konkurss\nKaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu […]\nSābrūs iz LU Sātu\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive | Add a Comment\nItūnakt starptautiskuo muzeju nakts ar tematiku – sābri (kaimini, susedi ci kai cytaiž kotram teik). Nu 18-23 pi sevs gostūs tūpūšūs studentus i vysus cytus interesentus aicynoj ari Latvejis Universitate, kurys golvanajā sātā Raiņa bulv. 19, Reigā nūtyks pasuocīņs “LU Sāta” ar dažaidom Latvejis Universitatis fakultašu, organizaceju i cytu sābru aktivitatem, kurūs vydā pīsadaleis ari […]\nLobdareibys koncerts Muotis dīnā\nAtsasaucūt Latgolys audžusaimu bīdreibys “Muna sāta” i Latgolys školu atbolsta fonda “Veronika” aicynuojumam, “Latgolys Studentu centrs” aicynoj sevkuru itūsvātdiņ 8. majā 12 stuņdēs Reigys latvīšu bīdreibys noma Lelajā zalā iz lobdareibys koncertu “Veļtejums Muotis dīnā”, kurymā muzicēs grupa Boltī Luoči. Vysi pasuocīņa laikā savuoktī leidzekli tiks izmontuoti bārnu izzinis i atpyutis braucīnim iz Baltejis jiurys […]\n“Agruo pavasara” obrozi\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi, LgSC projekti | 1 Comment\nSastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom. Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma […]\nLatgalīšu literaturys i muzykys pasuocīnī “Agrais pavasars” ar sovu stuostu “Naatpazeitī zīdi” pīsadaleja rakstineica Laima Muktupāvela. Koč i latgalīšu volūda jai nav sveša, tok stuostu latgaliski puorlics Valentins Lukaševičs. Pīduovojom ekskluzivu īspieju skaiteit Laimys stuostu Valentina rūkrokstā. […]\nKoč aiz lūga pavasars jau pylnā plaukumā, vys tik 30. aprelī piec Leluos Tolkys i loba dorba 15:00 Reigā Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Barona ūļneicā 14) esi aicynuots iz “Agrū pavasari” – latgalīšu literaturys i muzykys piecpušdīni cyklā “Cyti godalaiki”. Itūreiz ar sovim dorbim klauseituojus prīcynuos rakstneica Laima Muktupāvela, ailinīks Juoņs Ryučāns i publiciste Ilze Sperga, […]\nLgSC Rēzeknis jaunīši par studejom, draugim, Pasauļa golu\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive | 2 Comments\nJuopībolsoj parunai, ka studenti ir jautri cylvāki! Pa vydu lekcejom, praksem, i ikdīnys lītom, saīt kūpā, jam i safiļmei jautru studentu video! Dūmys aizsuoceji i darbeibys dziniejspāks ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis nūdalis darbeigī bīdri i draugi, pīsaistūt cytus Rēzeknis Augstškolys (RA) studentus. Video […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC projekti, pasuokumi | Add a Comment\nPyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]\nCategories: atrodumi teiklā, Latgola i latgalīši | Add a Comment\nTiuleņ pi durovu klauvēs Pasaulis čempionats hokejā, bet cikom rysynojuos puorbaudis kaitys, cytys hokeja atrakcejis nūteik fanu i atbaļsteituoju zonā. Voi hokeju var komentēt ari latgaliski? Var! I tū breineigi pīruoda Arņs, pīsadolūt konkursā i komentejūt hokeja spēlis fragmentu. Viertej, ka gribi podturi i pasadoli ar cytim. Kas tū zyna – varbyut jam pasaveiks i […]\nLatgolys mafeja Reigā\nCategories: info LgSC, Latgola i latgalīši, LgSC projekti | Add a Comment\nVakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]\nJaunu aiļu kruojumu atvieršonys svātki\nSastdiņ 16. aprelī 14 stuņdēs Reigā, gruomotneicā “Satori” (Luočplieša īlā 31) nūtyks Leigys Seikstys-Deksnis gruomotys-performancis “Herbārijs aba sīna nikaida” i Valentina Lukaševiča aiļu kruojuma “Bolti burti” atvieršonys svātki. Leiga Seiksta-Deksne (1973) ir ailineica i žurnaliste, kūpā ar Oskaru Seikstu sarakstejuse romanu “Reitišku mads” (2000), juos ailis publicātys kūpkruojumā “Pagrauda”, izdavumūs “Rēzeknis Viests”, “Luna” i cytur. […]\nLgSC pavasars Rēzeknē\nLgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti. 23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai […]


Laika apstākļi Bakshty: bez nokrišņiem. Skaidrs laiks.. Saule lec 05:07. Saule riet 21:35\n3,6 mm 4,3 mm 2,2 mm 2,9 mm 0,2 mm 0,3 mm 0,8 mm 0,1 mm 0,1 mm 0 mm 5,1 mm 0 mm 4,2 mm 4,1 mm\n05:07 05:08 05:10 05:11 05:13 05:15 05:16 05:18 05:19 05:21 05:22 05:24 05:26 05:27\n21:35 21:34 21:32 21:31 21:30 21:28 21:27 21:25 21:23 21:22 21:20 21:18 21:17 21:15\njūras 03:03 23:39\n53° 56′ 20″ Z 26° 11′ 17″ A


Latgalīšu volūda Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam | Latgolys kongress\nViestsVolūdaLatgalīšu volūda Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam\nLatgalīšu volūda Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam\nVaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnis 2021. – 2027. godam teik runuots ari par latgalīšu volūdu i pīmynāti darbeibys vierzīni i napīcīšamais finansiejums. Latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai i nūstyprynuošonai īcarāts atvēlēt vaira kai vīnu miļjonu eiro.\nPamatnūstuodņu projektu “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027.gadam” izstruoduojuse Izgleiteibys i zynuotnis ministreja. Ar dokumentu var īsapazeit ITE.\nIzgleiteibys i zynuotnis ministrejā nūruodeja, ka pamatnūstuodņu projekta izstruodē i apsprīšonā īsasaisteja volūdnīki i ari aktivi latgalīšu kūpīnys puorstuovji, kuri izsaceja sovu vīdūkli. Tys tics jimts vārā dokumenta izstruodē.\nVysu viesti skaitit portalā lakuga.lv\nNākamais rakstsIzstruoduoti nūvodu vuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys programu paraugi


Rēzeknē veiduos pīminis vītu muokslys zynuotnīkam Juoņam Pujātam - lakuga.lv\nKarteņa: Muokslys zynuotnīks Juoņs Pujāts (1925–1988) Latgolys Pūdnīku dīnuos, 20. g. s. 80. godi. Foto nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.\nTemys: bīdreiba "Latgalieši", Juoņs Pujats, keramika, pīmineklis\nJuņa suokuos Rēzeknē izsludynuos dasasaceišonu konkursam par pīminekļa izveidi muokslys zynuotnīkam Juoņam Pujātam (1925–1988). Idejis par itaidys pīminis vītys napīcīšameibu Rēzeknē aktualizejās kas gods Latgolys Pūdnīku dīnuos, bet itūreiz ir sastuodeits reiceibys plāns īceris realiziešonai, kura ītvorūs jau junī tiks izsludynuots konkurss, informej pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs” reklamys specialiste Maija Upeniece.\nKai pīzeist bīdreibys “Latgalieši” izpylddirektors Pīters Keišs, muokslys zynuotnīka Juoņa Pujāta īguļdejums Latgolys kulturys dzeivē, eipaši keramikys atdzimšonā, ir nanūviertiejams. J. Pujātam ir byutiska lūma ari Muokslys vydsškolys nūdybynuošonai Rēzeknē i jaunu telpu byuvei vāluokajūs godūs, taipat izškirūša beja ari Tautys universitatis Keramikys nūdaļa Rēzeknē. Muokslys zynuotnīks i lekcejuos, i praktiskajuos nūdarbeibuos viereibu pīgrīze Latgolys keramikys izpietei, paruodūt myusu keramikys kruošņumu i formu boguoteibu. Juo golvonais myuža dorbs beja Latgolys tautys muoksla, eipaši keramika, lai ari sovys gruomotys “Latgales keramika 19. gs. vidus–20. gs. 80. gadi” izdūšonu jis napīdzeivuoja.\n20. g. s. 50. godūs J. Pujāts atmūdynuoja Latgolys kulturys vierteibys, 1958. godā, byudams vīns nu golvonūs Latgolys kulturys nedelis Reigā organizatoru, pa eistam cēle gaismā keramiķus – Andreju Paulānu, Polikarpu Vilcānu, Polikarpu Čerņavski, Antonu Ušpeli (senioru), Ādamu Kāpostiņu. Dīvamžēļ politiskī procesi mainejuos i latgalīšu muoksla, literatura, volūda tyka publiski nūpalta i nūsaukta par separatisma paruodeibu, daudzi aktivisti zaudēja dorbu, leidzeigs liktiņs atroda ari J. Pujātu. Leidz pat 20. g. s. 80. godu suokumam Latgolys keramika pīdzeivuoja represejis, kas izapaude nūdūkļu veidā, bet J. Pujāta atmūdynuotuos tautys vierteibys dzeivuoja. Pasateicūt J. Pujāta darbeibai i muokslys vydsškolys lobvieleigajai ītekmei, keramiki puļcējuos Rēzeknis tyvumā – tyka calti cepli, sātys, veiduojuos keramiķu dzymtu atzori (bruoli Ušpeli, bruoli Vinceviči, Čerņavski, Vituškini i c.). 20. g. s. 80. i 90. godūs nūteik leidzdaleiba apjūmeiguos muokslys dīnu izstuodēs Latgolā i Reigā, Latgolys keramika īīt ari Eiropys vaļstīs, kūpā ar keramiku teik eksponāti ari cyti muokslys dorbi, palīk daīmami ari muokslys tiergi Eiropā.\nMuokslys zynuotneica Evija Vasilevska, kura itūšaļt ir suokuse padzilinuotu muokslys zynuotnīka J. Pujāta (1925–1988) darbeibys izpēti, pīzeist: “Lai ari vaicuojums par pīminekli Juoņam Pujātam ir aktuals jau seņ, tok itei šaļteņa varbyut ir pīmāruotuokuo, lai leidz izcyluos personeibys symtgadei 2025. godā, mes cīnā varātu nūlīkt golvys, atkluojūt pīminis vītu cylvākam, kurs sovulaik ir pasaryupiejs, lai tyktu gūdynuoti taidi izcyli Latgolys kulturys darbinīki kai Andryvs Jūrdžs, bruoli Skryndys, Pīters Miglinīks, Stanislavs Seile, Stanislavs Kalve i cyti.”\nLatgolys pūdnīks Evalds Vasilevskis (1953–2018) par izcylū muokslys zynuotnīku sacejs: “Taidi cylvāki kai Juoņs Pujāts pīdzymst vīnu reizi 100 godūs.” J. Pujāts naapšaubami ir īvārojamuokais latgalīts piec Ūtruo pasauļa kara, pasateicūt kuram Reigā veiksmeigi nūritēja Latgolys kulturys nedeļa, Padūmu Savīneibys pastuoviešonys laikā, ar J. Pujāta ryupem tyka izveiduota Latgolys keramikys dīnu tradiceja i 1982. godā Moskovā nūorganizāta vys vēļ vierīneiguokuo Latgolys keramikys izstuode Eiropys mārūgā. Pasateicūt Pujāta juridiskajai i filologiskajai izgleiteibai, mes varim īsapazeit ar izcylim publicistiskim rokstim par lītiškū muokslu, Latgolys keramiku, Latgolys muokslys tendencem, juo sastuodeitī juridiskī dokumenti i viestulis ir baļsteiti izsmeļūšuos zynuošonuos par viesturi, jurisprudenci, privatajā sarakstē muokslys viesturnīks atsakluoj kai smolks epistularuos formys lītpratiejs i cylvāka dobys izcyls paziniejs, apveļteits ar smolku humoru i nalelu sarkasma dzierksti.\nKaidā nu publiskūs uzastuošonu, J. Pujāts ir sacejs: “Par Latgolu ir juodūmoj vysur. Reitūs un vokorūs. Un kotru dīnu Latgolys lobā ir juoizdora kaut nalels darbeņš. Tod tova dīna nav bejuse veļteigi nūdzeivuota.”


NEPLP konkursā uzvariejuši “Lietišķā Latgale” i “Dautkom TV” - lakuga.lv\nNEPLP konkursā uzvariejuši “Lietišķā Latgale” i “Dautkom TV”\nTemys: Dautkom TV, Lietišķā Latgale, NEPLP, Roksts, SIA "Dautkom TV", SIA „Lietišķā Latgale”\nNacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) reikuotajā konkursā par raidejumu veiduošonu 2015. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs uzvariejuši SIA “Lietišķā Latgale” i SIA “Dautkom TV”.\nKonkursā par radejis programys veiduošonu par uzvarātuoju tyka atzeits producentu grupys “Lietišķā Latgale” pīduovuojums. Tys paradz turpynuot veiduot raidejumu cyklu “Pi myusim Latgolā”, kas kotru nedeļu ēterā dzierdoms nu 2012. goda beigu. “Lietišķā Latgale” pīduovoj veiduot treis raidejumus nedeļā ar kūpejū originalsatura garumu nu 45 da 50 minutu. Raidejumi par kulturys nūtikšonom Latgolys regionā byus dzierdomi caturtdīnēs, pīktdīnēs byus sabīdriski politisks raidejums par Latgolys regiona aktualitatem ar apakšrubrikom, nu sastdīnēs paradzātys intervejis.\nRaidejumi byus dzierdomi radejis stacejuos “Latgales radio”, radejā “Ef-Ei” i “Divu krastu radio”. Ituos radejis stacejis sasnādz latvyski, latgaliski i ari krīvyski runojūšu auditoreju. Raidejumi dzierdomi ari škārsteiklā, tymā skaitā ari LaKuGā. Raidejumu veiduotuoji jau itūšaļt sasadorboj i ari itūgod planavoj sasadorbuot ar Latvejis Radeju.\nKonkursā par TV programu veiduošonu par uzvarātuoju tyka atzeits SIA “Dautkom TV” pīduovuojums.\nSIA “Dautkom TV” pīduovuojums, kas radeits kūpā ar SIA “Latgales reģionālā televīzija” (LRT) paradz veiduot raidejumu cyklu “Spīgeļs”, kū veiduos 10 raidejumi – kotrs 26 minutu garumā. Tys byus radzams reizi mienesī nu ituo gods marta da decembra. Raidejumu cyklam byus divejis dalis – “Patiesā Latgale” i “Vai latgaliešiem nepieciešams latgaliskais. Identitātes meklējumos” – i kotrā pīci raidejumi.\nLRT veiduos desmit raidejumu cyklu “Pa sovam”, kas byus dokumentali informativi kotra mieneša raidejumi par Latgolys regionu i ļaudim. Eipaša nūzeime tiks pīvārsta Latgolys etniskajai i kulturalajai daudzveideibai, izceļūt atseviškys tuos izpausmis formys, reizē akcentejūt regiona i tuo dzeivuotuoju saikni ar Latveju.\nRaidejumi byus radzami “Dautkom TV” i LRT. Programys veiduotuoji apsajāmuši ryupētīs par raidejuma pīejameibu skateituojim vysā Latvejā. Informaceja par kotru raidejumu tiks publiskuota portalūs “Dautkom.lv” i “Grani.lv”, kai ari drukavuotajūs i socialajūs medejūs.\nKai viesteits, konkursā par TV programu veiduošonu dasacejumus beja īsnāgušys SIA “Dautkom TV” i SIA “Studija 3KM”. Konkursā par radejis programys veiduošonu beja dasasacejs vīns pretendents – SIA “Lietišķā Latgale”.\nKonkursu finansiejums par TV programu veiduošonu ir 35 571 eiro. Taida poša summa pīškierta konkursam par radejis programu veiduošonu. Tys teik finansāts nu NEPLP pīškiertajim leidzeklim sabīdreibys salīdiešonys nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošonai 2015. godā sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs.


Tematisks pasuokums par Rēzeknis latvīšu bīdreibu “Tautas pils” - lakuga.lv\nSavīseigs sareikuojums Latgolys Tautys pilī, 1929. gods Zīmyssvātki. Karteņa: LKM kruojums\nTemys: Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys viesture, Laura Melne, Rēzeknis latvīšu bīdreiba "Tautas pils", Rēzeknis Tautys piļs\n10. septembrī 14.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tematisks pasuokums “Rēzeknes latviešu biedrība “Tautas pils””, informej Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.\nStorpkaru periods īnese jaunys vāsmys vysaiduos dzeivis nūzarēs vysā Latvejis teritorejā. Ari Rēzeknē tys beja nūzeimeigs puormeju i atteisteibys pūsmys.\nPar vīnu nu svareiguokūs organizaceju piļsātys kulturys dzeivis veiduošonā palyka Rēzeknis latvīšu bīdreiba “Tautas pils” i juos eistynuotuos aktivitatis. Pasuokumā kūpā ar viesturneicu i žurnalisti Lauru Melni varēs izzynuot, kai veiduojuos itei bīdreiba i kaidu lūmu jei ījēme Rēzeknis i vysys Latgolys kulturys dzeivis atteisteibā.\nĪeja pasuokumā breiva i ar dereigim Covid-19 vakcinacejis i puorslymuošonys sertifikatim, paruodūt personu aplīcynūšu dokumentu.


CQB Emergency Rigger Belt Multicam Gr. M\nStartseite » Markenshop A-Z » Blackhawk » Blackhawk CQB Emergency Rigger Belt Multicam Gr. M\nBlackhawk CQB Emergency Rigger Belt Multicam Gr. M


Asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city& Actress” Rēzeknē - lakuga.lv\nAsociativuos fotografejis izstuode “Test of the city& Actress” Rēzeknē\n2 Augusts 2014\nTemys: izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, Leonīds Važnais, Roksts\nLeidz 24. augustam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama fotografa Leonida Važnuo asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city & Actress”.\nIzstuodis projekts muokslys fotografejā “Test of the city & Actress” apvīnoj divejus fotostuostus: asociativuos fotografejis sereju “Test of the city” i eksperimentaluos fotografejis sereju “Blue Skies & Actress”.\nDorbi, kas pīduovuoti skateituojim serejā “Test of the city” ļaun īraudzeit mums tik pazeistamū apleicejū pasauli nu cyta “skota punkta”, nu cytys pusis. Piļsāta, kas ir radzama iz kartenis pasaver sovaiduokā, cytaiduokā, da šam naradzātā veidā.\n“Blue Skies & Actress” projekta pamatā ir vizualitatis pietnīceiba, izmontojūt pastuoveigū i impulsveida apgaismuojums, kuru lītuošonys rezultatā veidojās jauns vizualais tāls, kas eistineibā napastuov fiziski, nu veidojās tik eislaiceigi fotografiešonys procesā, kurs ari teik fiksēts.\n“Blue Skies & Actress” foto vizualuo projekta pamatā ir “Blue Sky Research” pietnīciskuo teoreja, tī ir taidi zynuotniskī pietejumi, kur nav nūteikti i formulāti mierki, nav nūteikts pietejuma beigu laiks i nūteikti pietejuma rūbeži.\nAsociativuo fotografeja ir taišni saisteita ar cylvāka psihologeju i interesanta ar tū, ka tuos aizdavums ir rūsynuot skateituojā emocejis, puordūmys, kurys ir īlics autors. Tys ļaun skateituojam veiduot pošam sovu dialogu ar attālu.\nIzstuodis autors L.Važnais – fotografs, fotografejis pasnīdziejs. Studiejs modernū muokslu Eiropys humanitarajā universitatē Viļņā. Īmīļuotuokais vierzīņs fotografejā – piktorealisms i asociativuo fotografeja, autora lobuokī dorbi ir veiduoti taišni itymā žanrā.


Raffael - Die drei Grazien | bilderdepot24\n120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 40 cm 8-eckig 40 x 40 cm rund 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 40 cm 50 x 50 cm 8-eckig 50 x 50 cm rund 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 60 cm 8-eckig 60 x 60 cm rund 68 x 60 cm 6-eckig 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Raffael - Die drei Grazien"\nWeiterführende Links zu "Raffael - Die drei Grazien"\nKundenbewertungen für "Raffael - Die drei Grazien"


Latte in polvere 26% 25 kg\nReny Picot > Prodotti > Horeca > Latte in Polvere > Latte in polvere 26% 25 kg\nCOD: LPE25K Categorie: Horeca, Industrial, Latte in Polvere, Prodotti in polvere\nConsistenza polvere. Colore uniforme bianco o crema chiaro. Odore e sapore di latte.


Wersiōni kāigi iz 21:16, 15 lapkrūtis 2013 (Waidinnais appun)\nWersiōni kāigi iz 10:12, 16 lapkrūtis 2013 (Waidinnais appun)\nRindā 236: Rindā 236:\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kai pretlai ezze swajjan identitātin, adder perlānksnan preitarīngi sen swajjans pajuksmans be tradiciōnins. Ni turri di adder niaīnan negatīwan endīlinsnan na tikrōmin stēisan zmūnin perlānkintin prei gīmtans zmūnins kai kāi gaūlai wālstispilīnibin stesses wālstin, en kawīdsei tenēi buwinna.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin kai (...)\nWersiōni kāigi iz 10:12, 16 lapkrūtis 2013


Categories: info LgSC, LgSC pasuokumi, pasuokumi, studentim | Add a Comment\n„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate.\n16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 ) Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku […]


"Cytaidi latviskais" par maizi - lakuga.lv\n“Cytaidi latviskais” par maizi\n6 Juļs 2014\nTemys: Aglyunys Maizis muzejs, Cytaidi latviskais, LTV1, Maize, Roksts, Valentins Lukaševičs, Vija Kudiņa\nDesmit stuostu cykls “Cytaidi latviskais’’ teik suokts ar latviskuo i latgaliskuo pamatu pamatu maizi. Raidejuma vadeituojs, dzejnīks Valentins Lukaševičs aizvess iz Aglyunys Maizis muzeju, kur gasteisim pi tuo saimineicys Vijis Kudenis, juos stypruos saimis – diveju dālu, vadaklys i mozbārnu. Aglyunys maizis muzeju redzējuši tūristi nu 150 vaļstu, tī izzynoj kai tūp maize, garšoj maizi, izbauda eistys malnuos maizis smuordu, īpazeist latviskuos tradicejis. Pyrms “Cytaidi latviskuo” teik īsaceits pajimt lelu malnuos maizis ryku ar madu voi eistu lauku svīksteņu i baudeit tū stuosta laikā, cytaiž byus gryuši nūsavērt raidejumu, kurā cepšonys process i sarunys par maizi byus tik gordys…\nKai lobuok pasaceit latgaliski? Praktiski padūmi Novembris 13, 2020\nNu breiveibys i klusuma. Par gruomotu “Pādi navā svāti” Decembris 31, 2020


Kas ir laiks? | Naktineica\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged cylvāki, dīna, dzeive, laiks, Mukulis, vosora on 12.07.2011 by saprge.\n← pa ceļam boltrūzeitis →\n1 thought on “Kas ir laiks?”\nRaibiis 12.07.2011 at 11:38\nPar tīm krimplena kopkom .. tys ir bazneicu bīds nu munys bierneibys, o es tai beju saskriceliejs sovā pruotā,ka tai varātu smuorduot poša nuove. Nu nav jau tuoli nu patīseibys.\nI norvegu rakstnīti … kai saceitu – piedur-


Henry of Latvia (Latin: Henricus de Lettis, German: Heinrich von Lettland, Latvian: Latviešu Indriķis, Estonian: Läti Henrik; before 1188, Magdeburg, Landgraviate of Thuringia – after 1259 in Papendorf, Livonia (currently Rubene, Kocēni parish, Kocēni Municipality, Latvia)), also known in the English speaking world as Henry of Livonia, was a priest, missionary and historian. He wrote the Livonian Chronicle of Henry which describes the evangelization of the regions which are now part of Estonia and Latvia during the Northern Crusades.\nLetonika.lv profile (Latvian)


Wp/liv/Dēņmō - Wikimedia Incubator\n< Wp | livWp > liv > Dēņmō\nHimn Der er et yndigt land\nMōmūoḑ Konstitūtsijli monarhij\nMōkēļ Dēņ kēļ\n- Kēņig jemānd\nTeritōrij 43 075 km²\nRovst 5 557 709 (2010)\nRō Dēņmō krūoņ\nDēņmō um mō Pūoj-Eirōpõs Jīţmō pūol-kōla pǟl ja sīe kilgs pīlõbõd kōlad pǟl. Dēņmō um ikš piški valst, täm pīnda um set 43098 km2 bet tämmõn mōdõb ka mōīlma amā sūrim kōla Grēnmō ja Fǟrõ Kōlad, missõn um autonōmij. Rov-lug (2009) um 5523000. Sūŗimi jag rovztõ āt dēņõd ja valst ofitsiāli kēļ um dēņkēļ. Usk um rištusk, pǟažāliztõks lutārusk. Rō: Dēņmō krūoņ. Dēņmō pīlõb Pūoj-mier ja Vāldamier vail. Kakš amā sūrimmõ kallõ, Sjælland ja Fyn ātõ immõr īd nēļas-jag valst amā pīndast. Dēņmō rānda-krīpš um 7300 km pitkā. Mōrubīž um Dēņmōl setku Saksāmōkõks jedāls. Dēņmō um konstitūtsijli monarhij. Täm valst-jūodiji, um Dēņmō kēņig ja vōļikš-jūodiji um pǟministõr.\nDēņmō um NATO nõtkõm āigastõst 1949 ja Eirōp Īt nõtkõm āigastõst 1993. Dēņmō pǟjālgab ja amā sūrim jālgab um Kōpenhāgen. Dēņmō rov-lug um 5 470 000.\nDēņmō vȯļ mōjõd immõr 12 tūontõ āigastõ jedmõl Krõstõžt. Dēņmō vȯļ kubbõ-viedtõd 10 āigastsadās vikīngd kēņig Harāld Siņīz-Ambõ (kūolõn 985) pūolst, kis võtiz vastõ rištusk. Vikīngõd āigal vȯļ Dēņmō väggi joudli vald. 11 āigastsadās Dēņmōlõ paņ jūrõ jagidi, mis um paldīž Rūotšmōl ja Norvēgmōl ja rōz aigõ vōlikšiz ta īžkist Englišmō iļ. Dēņmō vōlikšiz amḑi Pūojmōḑi āigastõst 1397—1523 sōņõ kuņtš Rūotšmōstõ sai īž-pīliji, pierrõ pitkīdi suodīdi Rūotšmōkõks. 17 āigastsadās sai Dēņmō paldīņ pīlõbõd rubīžõd Rūotšmōkõks. Norvēgmō mōdiz Dēņmōlõ 1924 sōņõ, siz se āndiz Rūotšmōlõ. Saksāmō okupīeriz Dēņmōdõ 1940—45 vail.\nKultūr[edit | edit source]\nIkš Dēņmō amā tǟdzimi kēranikā um vȯnd Hans Christian Andersen, kis um kēratõn nīžidi.\nDēņmō um ikš rikāz mō aŗīņţõt industrijõks, bet 20 protsentõ ulzõ-vīmizõst um mōarīņtimiz produktõd. Iļ pūolõ Dēņmō pīndast um mōarīņtimiz allõ. Kōrandõd kazātõbõd nīemidi, sigḑi ja kaņḑi. Tǟdzi um ka vejjimi.\nRetrieved from "https://incubator.wikimedia.org/w/index.php?title=Wp/liv/Dēņmō&oldid=3946406"\nThis page was last edited on 5 January 2017, at 03:34.


Latgolys Vuords nu Reigys - 07.06.2012. - lakuga.lv\nTemys: Andrejs Naglis, Anna Rancāne, Bronislavs Sprydzāns, Juris Viļums, LR4, Roksts\nSaruna ar zvārynuotu advokatu Zigfridu Berezevski, deputatu Juri Viļumu, bejušū deputatu Andreju Nagli i fragmenti ar Annys Rancānis dzejūļu skaitejumim.\nMuzykalajā nūformiejumā dzīž i spielej grupa „Baltie lāči”.


LaKuGa – Boņuks 2011: Lobuokais pasuocīņs/ projekts\nLaKuGa 26. Februars, 2012. gods 2\nLatgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2011” par padareitū latgalīšu kulturā 2011. godā īgivieji byus zynomi jau šudiņ vokorā, kod bolvys tiks padūtys svineigā ceremonejā Rēzeknis Kulturys nomā. Finiša spurtā apsaverom iz nominaceju par lobuokuo pasuocīni/projektu latgalīšu kulturā 2011. godā.\nNominacejā „Lobuokais pasuokums/projekts” izvirzeiti (alfabeta parādā):\n2011. godā pyrmizruodi pīdzeivuoja latgalīšu viesturiskuo melodrama “Latgolys laikadečs”. Kinys pamatā ir Juoņa Klīdzieja stuosts „Zalta krysteņš”. „Latgolys laikadeča” idejis autors ir tuos režisors Edgars Blinovs. Ceļš nu idejis leidz gotovai viesturiskajai melodramai lelā mārā tyka eistynuots taišni pasasokūt juo apjiemeibai, grybysspākam, naatlaideibai. Kinys tapšonā nabeja īspiejams iztikt bez komandys, kurys sastuovā beja scenariste Anna Rancāne, operators Māris Justs, filmys montažu nūdrūšinuoja Artis Vītols, Vitālijs Dudarenoks, Sergejs Čakāns, skaņu operators Jānis Litavnieks, par muzyku atbiļdeja Gunārs Igaunis, sovu rūku kinys radiešonā pīlyka muokslineice Inese Rimšāne, kostimmoukslineice Ieva Zepa, grimātuoja Daina Šadurska. Kina nu nikai nabyutu īspiejama bez tuos akterim, golvonojuos lūmuos īsajiuta deju kūpys „Dziga” doncuotuoja Leila Rasima, didžejs i muzykants Ainārs Svelpe i latgalīšu rokmuzikants Ingars Gusāns – Sovvaļnīks. Kina iz ekranim ruodeita gon Latgolys Kulturys i Tautys nomūs, gon ari cytur Latvejā.\n2011. godā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys atbolstu sataiseita spēle, kas atsaskir nu klasiskuo domino.\nSpēlis komplektā ir ari vuordineica, kur kotrs vuords tulkuots ari latvīšu, angļu i vuocu volūdā. Spēlis dizaina autore ir Anna Orniņa, spēlis idejiskuo leidzautore i projekta vadeituoja – Baiba Altena, ražuotuojs – SIA “Darbnīca A projekti”.\n2011. goda majā izguoja bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Idejis autoris Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors Aldis Aleks. Gruomota sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira stiči. Pyrmajuos divejuos burtneicuos apkūpuotys latgalīšu tautys puosokys, kas salaseitys 19. i 20. g. s., trešajā i catūrtajā Marijis Andžānis, Fraņča Trasuna, Naaizmierstulis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, Joņa Ryučāna un citu latgalīšu autoru literaruos puosokys, pīktajā – myusdīnu bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beiguom, kas nu vysys Latvejis salaseiti sadarbeibā ar LNB Bārnu literaturys centru, sastajā – 20. godu symta suokuma latgalīšu presis roksti par krīzi i myusu dīnu anekdoti par Latveju i politikim, septeitajā – fragmenti nu latgalīšu rūkroksta literaturys radzamuokus viersyunis Andryva Jūrdža kruojuma „Vysaidu zuoļu gruomota”. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds. Pasasokūt veiksmeigi izvālātai prezentacejis dīnai i mierktīceigam dorbam, par gruomotu tika stuosteits TV, radeju sižetūs, raksteits drukuotūs i virtualūs medejūs, kuo rezultatā gruomota raisiejuse ari lelu interesi vysys Latvejis sabīdreibā. Tikkū sajimta viests, ka gruomota nomināta ari Latvejis Gruomotizdevieju reikuotajā gruomotu muokslys konkursā kai vīna nu skaistuokom 2011. izdūtom gruomotom.\nJau 10. reizi Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta Upītē nūtyka meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes Uobeļduorzs”, kas 2011. godā tyka veļteits Ontona Slišāna pīmiņai. Tradicionali festivalā pīsadalieja latgalīšu ailinīki i muzykanti. Latgalīšu grupom kai sātys aizdavums beja sagataveit kaidu dzīsmi ar Ontona Slišāna vuordim i, pasasokūt itam aizdavumam, tyka radeitys jaunys, skaistys latgalīšu dzīsmis. Festivalu organizej Andris Slišāns i Upeitis Tautys noms.\nVīna nu sirsneiguokom 2011. goda atsagrīzšonom. Piec treju godu klusiešonys 2011. goda vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtika myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi nūtyka 2005.godā un turpynuoja veiksmeigi rypuot ari 2006. i 2007. godā. Piec dažu godu puortraukuma festivals atsagrīze, lai saglobojūt i popularizejūt latgaliskū identitati, veicynuotu jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Ari itymā reizē tei beja īspieja saīt kūpā gon jaunim, gon atpazeistameibu īgivušim muzykantim, kuri dažaidūs žanrūs roda jaunys dzīsmes latgaliski un kuri sagloboj latgalīšu tradicionalū muzyku, izmontojūt myusdīnu aranžiejumu īspiejis. Festivalu „Muzykys Skrytuļs 2011” reikuoja Daugpiļs nūvoda kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde, finansiali atbolsta Latvejis-Lītovys puorrūbežu sadarbeibys projekts „Summer in Village”. Festivals beja cīši apmaklāts i ari itymā reizē skateituojus prīcieja īprīšk nazynomys ci mozuok zynomys latgalīšu grupys.\nRēzeknis Augstškolys projekts „Teritorialuos identiatis lingovkulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” ir storpdisciplinars pietejums, kas paradz humanitarūs (volūdnīceibys, literaturzynuotnis, kulturys viesturis, folkloristikys) i socialūs zynuotņu (ekonomikys, geografejis) nūzaru informacejis, datu, metodologejis instrumentu i pīeju integrātu izmontuošonu, kab pieteitu Latgolys teritorialū identitati i veicynuotu teritorialuos kvalitatis i efektivitatis ruodeituoju stabiliziešonūs itymā regionā. Projekta sātys lopa: http://tilra.ru.lv/


Padūtys Nikodema Rancāna konkursa bolvys - KULTŪRA - lat.46.lv\nKonkursam tyka īsnīgti 16 pretendentu darbeibys aproksti. Izreiz juosoka, ka šūgod natyka pasnīgtys bolvys divuos nominacejuos, partū ka tymuos beja pa vīnam pīteikumam: Veiksmeiguokuo pedagoga debeja i Latgaliskuos vidis populariziešona pyrmsškolā. Tymā pošā laikā obuos nominacejuos izvierzātī pretendenti beja gona daudzpuseigi, lai uzvarātu žurejis nūteiktajuos kategorejuos.\nNominacejā „Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai” uzvarēja Harolds Kavinskis (Dagdys všk., Dagdys nūv.), kas preteņdēja ari iz veiksmeiguokū debeju. Eistineibā Harolds itamā dīnā beja boguotuokais, partū ka sajēme ari Eiroparlamenta deputatis Inesis Vaideris specialū bolvu – braucīni iz Briseli. Specialuo bolva tyka ari Tilžys všk. (Bolvu nūv.) školuotuojai Ainai Rakstiņai.\nKotru godu leluokais pīteikumu skaits ir nominacejā „Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Ari itys gods nabeja izjāmums. Uzvarātuojis: Bronislava Andžāne (Ezernīku všk., Dagdys nūv.) i Vineta Pavlova (Austrumlatvejis Tehnologeju všk, Rēzekne).\nTai kai konkursu reikoj Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju, tod gaideituokuo ir nominaceja „Par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā vuiceibu/ studeju vidē”. Šūgod žureju ar sovu dorbu snīgumu puorlīcynuoja Rudīte Laganovska (Baļtinovys všk., Baļtinovys nūv.) i Marija Andina (Iļziskolna pyrmsškolys īstuode, Rēzeknis nūv.). Eipašuo bolva itamā nominacejā daudzu gruomotu autorei, školuotuojai i nūvodpietneicai Irēnai Šaicānei (Bolvu Vaļsts gimnazeja).\nKūpejuo nūskaņa, kai jau īrosts, sirsneiga i školuotuoja miseju izgaismojuša, pateiceibys pylna. Školuotuoji i jūs pavadeituoji varēja baudēt Latvejis Nacionaluos operys i baleta solistis Ilonys Bagelis dzīduojumu, kai ari prīcuotīs par Preiļu Muzykys i muokslys školys bārnu, jaunīšu i pedagogu snīgumu. Napīspīstū atmosfēru radeja ari tys, ka bolvu padevieji beja N. Rancāna bolvys uzvarātuoji īprīškejūs godūs.\nPaļdis par finansialū atbolstu Preiļu, Rēzeknis, Viļakys, Viļānu, Ludzys, Leivuona, Bolvu i Dagdys pošvaļdeibom, kai ari RTA projektam „Nūvodvuiceiba”.\nPasuokuma organizatori prīcuosīs, ka gon pīteikumu skaits, gon finansialais atbolsts byus nu vysu Latgolys pošvaļdeibu!\npasuokuma koordinatore i idejis autore


OKa i veļtejums dzejnīka Ontona Kūkuoja 80.jubilejai / LR1 / / Latvijas Radio\nItuo goda golā, latgalīšu dzejnīkam, publicistam, kulturys i sabīdryskajam darbinīkam Ontonam Kūkuojam palyktu 80. Par gūdu tam kai projekts ir aizuokta juo literaruo montuojuma transformaceja jaunūs formatūs – tūp muzykaluo dzejis izruode, teik puorizdūta dzejis gruomota “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns”, Facebook kontā “OKa” kotru dīnu teik publicāts vīns O.Kūkuoja dzejūļs nu puorizdūtuos gruomotys, taipat iz goda golu byus ari izstuode i kalendars cytam godam.\n“OKa ir Ontons Kūkuojs i vēļ golyutneite "a", deļ tam mes ari puorjiemem itū abriviaturu nu Ontona Kūkuoja i īlykom jū ari Facebook kontā. OKa ir tikai vīna daļa nu vysa projekta, kurs saucās “Iesākumā bija vārds. Antonam Kūkojam 80”… Itai idejai, var saciet, ka ir taišni gods. Projekta rezultatā byus gruomota, izruode, video, izstuode i Facebook konts OKa, nu i vēļ kalendars,” stuosta vīna idejis autorem J.Soikāna Ludzys muokslys školys direktore Sandra Vorkale.\nMīlesteibys stuostu dzejis izruodē izdzeivoj – nadzierdeiga meitine, aktrise Jolanta Znotiņa, i akters, muzikis Kristaps Rasims, kurs ļaunūtīs radeišonys procesam, izruodis topšonys laikā radejs treis jaunys dzīsmis ar O.Kūkuoja dzejis vuordim.\n“Maņ cīši pateik, ka cylvāki maņ uzatyc i leidz ar tū es ari jim uzatycu, i, ka kimeja atļaun, tod vyss ari nūteik. I itymā gadejumā kimeja, maņ redzīs, ir vīnkuorši breineiga. Maņ ar Ontonu Kūkuoju ir tikai pošys lobuokuos sajiutys, attīceibys, cīši dažaidūs – gon muokslys, gon dzejis vierzīņūs. Mani jis vysod ir fasciniejs i fascinēs. Itei beja taida cīši breiva atmosfera, kurymā itys vyss var tapt. Kas? Tod jau redzēsit...\nDzīšmu raksteišona ar O.Kūkuoja dzeju ir sovpateiga, jo tei jau nav muzykai raksteita dzeja. Atsaškier.\nPrūtams, ka eimūt cauri, losūt, es egoistiski suoku vērtīs, kur tys vyss ritmiski vīglai īsalīk vydā. Vysdreižuok, ka jam byutu pascāts itū dzejūli saraksteit dzīsmei, jis byutu pats vaira poddziņs ritmu. Šur tur es atsaļuovu salauzt ritmu.\nMaņ pateik, kod tei nūskaņa dzejā ir atrosta cīši preciza, vysmoz maņ jei rezonej.\nKas nūteik tuoļuok, tys jau ir logiskys process, taipat kai vyss, kū mes dorim projektā i kū rudinī varēs apsavērt, vysūs formatūs. Mums nav apzynuoti izraksteita plana, kai mes dorim. Vyss nūteik pakuopeniski," tai muzikis i akters Kristaps Rasims.\nProjektu eistynoj J. Soikāna Ludzys muokslys škola i bīdreiba“Teātris azotē”, kurys vadeituoja Marika Čerņavska ir dzejis izruodis idejis autorei režisore.\n“Scenarejs topa ilgi, nu janvara leidz martam. Tei sajiuta maņ atguoja lānom, jo es poša ilgi vaicuoju ceļu iz Kūkuoja dzeju, kab es poša jū saprostu, tei maņī sapatyktu, jo ari maņ latgalīšu volūda suokumā beja škierslis, koč ari maņ babeņa ir nu Latgolys i es saprūtu latgaliski. Maņ tys ruodejuos kai breinums, kai pamozeišam veidojās tei kiede. Saturiski tei izauga spieceiguoka i nūpītnuoka nikai mes ceriejom i gaidejom…\nStuosts par cylvākim, kuri puorstuov divejis apdraudātys volūdys. Nadzierdeiga meitine, kura ari pīdar pi kultyrys minoritašu, kurai ir svareigi sasazynuot sovā mēlē, izapaust i tikt saprostai, i puiss nu Latgolys, muzikis, kuram, sovukuort, ir cīši svareiga muzyka i latgalīšu volūda. Jī īsaļūbej vīns ūtrā.”\nItei izruode pamatā ir dūmuota jaunīšim i iz prīšku teik planavuots jū izruodeit ari školuos, ka īsadūs, ari īkļaut “Skolas soma” programā.\nKristaps Rasims atkluoj, ka Ontona Kūkuoja dzeja ir sovpateiga i sovā ziņā unikala.\n“Poetika, bet ari naz kas absoluti myužeigs. Reizē – tik cīši laiceigi i ite. Tymā pošā laikā, kod jis ir azara viļņs bez suokuma i gola. Nazkas cīši natverams, bet ari ar jaunu frāzi jis mani nūsādynoj ite, zam ituos līpys. Kluotyn… Maņ redzīs, ka muokslys absolutuo burveiba ir tymā pretrunā. Jo genialuoka dzeja, jo vaira tymā pretrunu. Lobā nūzeimē.”\nPuorizdūtajai gruomotai “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns” tiks davīnuots QR kods, kas aizvess iz izruodi škārsteiklā. Itei byus pyrmuo gruomota, kuru reizē varēs skaiteit ari naredzeigī i vuojredzeigī ļauds.\n“Braila roksts dasavīnuoja, kab mes padareitu itū gruomotu vēļ bogotuoku, jo breineigi, ka ari cylvāks, kurš naradz, varēs skaitiet itū dzeju par ļūbesteibu. Jis jū dzierdēs, varēs patausteit. Tys, kurš radz, jis ari varēs drupeit pīsatyvuot tam pasauļam, kuram jis, paļdis Dīvam, nav pīsaisteits."


Augusts 2014 - lakuga.lv\nArchive: Augusts 2014\nKolnasāta 30. augustā\n31 Augusts 2014\nPi myusim Latgolā! – 29.08.2014. i 30.08.2014.\nDaugovpilī i Reigā nūtiks Markam Rotko veļteiti pasuokumi\n30 Augusts 2014\nDaugovpiļs skrošu fabrika – Eiropys mārūga kulturys pīmineklis\nGrupa “Dabasu Durovys” pīduovoj videoklipu dzīsmei “Sejas grāmata”\n29 Augusts 2014\nPi myusim Latgolā! – 28.08.2014.\nAtkluots Daugovpiļs Universitatis Dzeiveibys zynuotņu i tehnologeju korpuss\nBaļtinovā atguoduoja daleibu “Baļtejis ceļā”\nVaļdeibai īsoka atbaļsteit “Latvejis Radejis” studejis izveidi Rēzeknē\n“Gaismys pili” nūvodu dīnā atkluos ari latgalīši\nFestivala “Muzykys Skrytuļs” koncertu video\n25 Augusts 2014\n“Cytaidi latviskais” kūpā ar Annu Danču degustej Latgolys čajus


Gaismys dedziejs tymsā | A12\nGaismys dedziejs tymsā\nSandra ūdre, Ivars Magazeinis Foto: Latgolys kulturviesturis muzeja kruojums, Marutys Latkovskys i Siļvejis Bricis personiskais arhivs\nGaisma ir truopeiguokuo juo dzeivis metafora. Jis īdedze gaismu daudzuos latgalīšim tymā laikā tymsuos ustobuos – izdeve pyrmū latgalīšu avīzi „Gaisma“ (1905), nūdybynova pyrmū latgalīšu politiskū parteju (1916), īvīse myusu dīnuos dajiuktū terminu „latgalīši“ („Latgaleeši“, 1910) i\ndareja daudz cytu gaismys dorbu. Piec tuo laika mārūga na ar skolu ci sveci, a elektreibu.\n„A12“ specialai palaide garom Fraņča Kempa (1876–1952) jubilejis reizi Zīmys saulisgrīžūs, kab pīminēt jū Latgolys kongresa sakarā. Tūreiz gaismys dzierkšu škeļšonā jis pasajēme minusa zeimis pola lūmu. Itūreiz par nazkurom mozuok apstuosteitom juo „dzeivis puslopom“.\nMozajam Fraņčam šyupeļs kuorts Rēzeknis pusē – Sprūžovā 1876. g. 22. XII (10. XII p. v. s.), Andreja i Martys (dzymušys Miglineicys) Kempišu saimē, a nūsaukts puiškyns par gūdu dzedam nu tāva pusis. Viņ jau treju godu vacumā palics opols buoriņs.\nKai pats sovā autobiografejā pīminiejs, tod guojs pa vysaidom saimem nu rūkas rūkā. Truopejusēs i pavysam najauka pamuote, i pūļu saime, i vēļ vysakas, cikom tics Miglinīkūs pi muotis bruoļu Andryva i Pītera, tuo poša Rogovkys trokuo. Nikodema Rancāna muote Ane, palykuse atraite, ari atsagrīze dzymtajā sātā pi bruoļu. Pīters nūmyra, simboliski par maņtinīkim atstuodams pleminīkus Fraņci i Nikodemu. Fraņci palaide Zaļmuižys pogosta školā (1886–1888), kas myusu dīnu saprasšonā atbylda suokumškolai ar vysa vuiceišonūs krīvu volūdā.\nPilnu rakstu lasiet žurnālā A12 Nr. 2/2017\nDalies: Gaismys dedziejs tymsā


2001. god, 300000 km, 1980 cm3, Dizel. Auto u dobrom i voznom stanju motor menjac odlicni ...\nCelicne felne wwpolo 35e 4 komada\nopel tigra imam 3 felne\nFelne 15ke opel tigra jedna je pukla imam i ...\n2002. god, 300000 km, 2000 cm3, Dizel. Auto je odjavljen Nemoze da se Registruje pogodan za ...\nPezo 106 97g 10benzin 206 14benzin klima 206 11benzin ...\n2002. god, 200000 km, 1900 cm3, Dizel. Laguna 19dci komplet u delove 6brzina Pezo 106 10benzin ...\nAlfa Romeo 156 alfa 156 19jtd\n2002. god, 200000 km, 1900 cm3, Dizel. Auto u ispravnom stanju italija table pogodan za delove ...\nAuspusi razni Citroen c5 22hdi 20hdi Pikaso 20hdi Sakso ...


LgSC janvars Rēzeknē – Latgolys Studentu centrs\nTai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs.\nJauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” i „Nauda un bagātība”. Seminara laikā dalinīki poši varēja aizadūmuot par tū, kaidu dzeivi poši dzeivoj, voi jei ir taida, kaidu gribīs. I kū dariet kab varātu dzeivuot laimeiguok. Ūtramā seminarā varejom dūmuot i runuot par naudu i boguoteibu. Kai pīvylynuot naudu sev, kū ar jū dareit, lai jei nastu prīku i gondarejumu.\n20. janvarī Latgolys Studentu centra bīdri i draugi pīsadaleja 1991. goda barikažu atceris 20. godadīnai veļteitajā pasuocīņā „Laipu liekot…”, kuru organizēja Latgolys Kuļturviesturis muzejs. Pasuocīņā eipošu nūskaņu padareja LgSC aktivistis Ilzis Bojāris stuosts par barikāžu laiku sovā saimē, par muotis stuosteitū pošys pīdzimšonys breinumu. Cyti LgSC draugi skaiteja Imanta Zīdūņa ailis, RA studente Zaiga dzīdova Īvys Akurateris dzīsmi „Manai tautai”. Ar sovim īspaidim par pasuocīni dalejuos LgSC aktīviste Vita Ruseņa: „Uorā nabeja sylts, bez cimdim sola rūkys, bet tys myusim natrauceja baudeit pasuocīni. Muzykanti spieleja pazeistamys dzīsmis, kab mes – klauseitoji varātu sasadzīduot vysi kupā. Beja pateikami, ka varējom cīnuotīs ar piparmātru čaju i capumim. Lai byutu veļ syltuoks tika īkurynuots guņskurs ap kuru mes vysi sasaspīdušīs sildejomīs. Klauseitoji beja vysu vacumpūsmu nu mozim bārnim, kuri vēļ nimoz nanūjauta kū jī ite dora, leidz pat vacim siermgolvim, kuri daļejuos ar myusim sovūs stuostūs par barikažu laiku. Vāluok mes tikom aicynoti īškā muzejā, tī varejom apsaviert tuo laika biļdis”.\nTymā pat laikā cyti LgSC aktīvisti pīsadaleja programmys Jaunatne darbībā reikuotajā apvuiceibā „Coaching jauniešu iniciatīvas projektos”. Seminars nūtyka Ūgrisgolā, vīsu sātā „Debesu bļoda”. Četru dīnu laikā beja īspieja īsavuiceit i saprast, kas ir jaunīšu iniciativu projekti, kaida ir tūs specifika. Kas ir i kas nav inovaceja, kai projekts juoroksta, lai tys tyktu atbaļsteits. Vysam semināram cauri vejuos naformaluos izgleiteibys vuiceibu metodis, runuošona, dorbuošonuos grupuos. Apvuiceibu laikā dalinīkim roduos jaunys idejis par jaunim projektim i jaunim pasuokumim.\nTai kai studenti ir lusteigi ļauds i zīma itūgod bogota ar snīgu, 26. janvārī LgSC bīdri i jūs draugi brauce iz Lido kolnu baudiet zīmys prīkus. Kurš slāpova, kurš snovova, kurš šliuce iz gumejis pyušļa, kotram sova nūdarbe i sova prīca. Latgalīši ir drūsmeigi ļauds, pyrmajā slāpuošonys reizē pruoveja nūbraukt nu poša augšuokuo kolna ar dūmu, ka vyss saīs ideali. Varbyut tai ari vajag mestīs vysā jaunajā nasabeistūt, ka var nūkrist, vinmār byus kaids, kas pīcels i paleidzeis. Stuovūt kolna zamuškā navar redzeit i sajust tuo, kas radzams nu viersyunes. Aktiva atpyuta ir lobuokuo nūdarbe, kas satyvinoj cylvākus, deļ tam ir planavuots koč kod febrarī braukt baudeit zīmys prīkus otkoņ.\nTai eisai par myusu aktivitatem janavarī, prūtams, tam vysam pa vydu ari sasatikšonys birojā, sarunys, kūpā byušona. Ari februars myusim izaver latgaliskim nūtykumim boguots. Teikomēs pasuokumūs i kasdīnā!\nLgSC Rēzeknis biroja vadeituoja Dagneja i LgSC draugi


Shopping Reviews by Kaz, 1 - Crazysales.com.au.\nShopping Reviews by Kaz, 1 - Crazysales.com.au. https://www.crazysales.com.au\n9 of 14 found this review helpful


LaKuGa – Dūmu pylni pogolmi/ janvars\nDūmu pylni pogolmi/ janvars\nLaKuGa 8. Janvars, 2013. gods Comments Off on Dūmu pylni pogolmi/ janvars\nAiz mugorys Tev smaida, i Tu sajiuti, kai sasylst mugora. Kai tierpenis nūskrīn pa skrīmelim, leidz pošom sakneitem, leidz pošim kaula dziļumim, kur ražoj tik svareigūs ašņa kermineišus. Tū īsasmej, pīmīdz ar aci, paceļ rūkys iz augšu, kai tverūt sauli. I plaukstuos Tev nūkreit varaveiksne. Tu jū aplīc ap placim kai šali. Tova meiluokuo kruosa tī izaver vyslobuok. Vēļ vīns smaids aiz mugorys, i vēļ Tu īsaspurdz. Cylvāki apleik verās iz Tevi, it kai Tu byutu sovaids.\nSaleis Tev mugora, vaira nabyus korsta. Tvaikuos nu Tevis uorā. Varbyut ari kaida loba līta, tykums. „Bet es jau asu lobs cylvāks. Nivīnam nikuo slykta nadoru.” Bīži gon dzierdāta frāze. Hmmm. Saīt, ka mes vysi asam lobi cylvāki. A varbyut lobys grybys cylvāki? Atškireiba ir jiutama. Vēļ vīns smaids aiz mugorys, i Tu vairs najiuti , ka Tev smaida. Bet Tu suoc smaideit pats. Kaidam cytam aiz mugorys. Lai sasiļdeitu ūtru. Varbyut tyvuokū? Ir jiutama atškireiba.\n„Nav vyss bolts voi malns.” Vīnreiz dzierdāta frāze. Līk aizadūmuot. Es saceitu – Tova izviele ir voi nu bolta, voi malna. Tovys vierteibys ir voi nu boltys, voi malnys. A puorejais vyss attīceigi sasakuortuos. Tu pīruodeji, ka kotrā palākā lītā ir koč kas bolts i malns. Malnī parosti ir grāki. Boltī vysod ir cylvāki. Kas palīk palāki. Tai roduos jiedzīņs „palākuo masa”. A varbyut ari teicīņs „palākuos šiunenis”. Vysleidza Tu turpynoj smaideit. Cikom Tu atsaļausi vairuok nakai smaideit.\nKarteņā dabasi Aglyunys pusē, A. Plūme\nATSLĀGVUORDI » dūmu pylni pogolmi, Laura Bicāne, Roksts


Datum tisku: 17. 2. 2019 17:02


Riga Latvia. View Of Powder Tower On Smilsu Street In Sunny Day Under Summer Blue Sky.. Купить фото № 28700316. Фотограф easy Fotostock / Фотобанк Лори\nИзображение № 28700316\nRiga Latvia. View Of Powder Tower On Smilsu Street In Sunny Day Under Summer Blue Sky.\n040544293, ancient, history, antiquity, architecture, baltic, blue, building, built, structure, city, close, day, defence, europe, famous, fort, fortification, fortified, fortress, heritage, historic, house, human, settlement, landmark, latvia, latvian, man, made, mediaeval, museum, national, old, outdoors, powder, tower, red, riga, roof, showplace, sight, sightseeing, sky, street, summer, sunlight, sunny, tourism, town, traditional, travel, under, unesco, urban, view, war, well, known, world, site, locations, worth, seeing, esy, easyfotostock


Torby na laptopa Travelite - Promocja. Nawet -60%! - Kolekcja jesień 2019 - myBaze.com\nmyBaze / Torby i plecaki / Torby na laptopa / Torby na laptopa Travelite\nTorby na laptopa Travelite\nTorby na laptopa Travelite - Kolekcja jesień 2019


377. km ietek Sarja (Sārija; latgaliešu: Sarja, igauņu Saari*; baltkrievu: Сар'янка) ir Daugavas > labā krasta pieteka Latgales augstienes austrumpusē Rāznavas paugurainē un Dagdas paugurainē, Latvijā (Dagdas un Ludzas novados) un Baltkrievijā (Vitebskas apgabalā).\nSarja (Sārija, Sarjanka) – Daugovas lobō pītaka (lejtece Boltkrīvejā). Upe iztak nu Bižas azara dīnvydreitu gola. Augštecē tak pa Rāznovas pauguraini, vydstecē – pa Dagdas pauguraini. Augštecē nu kreisō krosta upē īplyust nūvodgrōvu yudiņi. Latvijas teritorijā upes guļtne gondreiž 40 km garumā regulēta. Tei nūvadeita gar Greivas azara molu. Tyvojūtīs Boltkrīvejas rūbežai, upe tak pa dziļōku īleju. Šajā pūsmā pi Timaņim un Burakim bejušas yudiņsdzērnovas. Lelōkōs pītakas: lobō – Siņicas ryucs (8 km), Volčica (12 km), Dēnīca (12 km), Malciņa (11 km), Čaušica (21 km), Asūnīca (35 km, pēc cytim datim -- 23,6 km); kreisō – Nalogu ryucs 98 km), Vonogupeite (9 km), Mōlneica (7 km). Lejpus Mōlneicas ītakas 7 km garā pūsmā upe ir Latvijas un Boltkrīvejas rūbežupe. Upes baseinā 75 azari (kūpplateiba 29 km2). Upi škārsoj Ezernīku – Škaunes un Ludzas – Dagdas ceļš.


Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā - lakuga.lv\nTemys: 1917. gods, Fraņcs Kemps, Fraņcs Trasuns, kina, Latgolys kongress, Roksts\nSvietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins.\nDorba grupa niu struodoj pi ūtruos serejis, kurymā tiks paruodāta Rēzeknis kongresa gaita. Dorba grupā itūreiz mozys izmainis – par režisori izvālāta Inese Mičule.\nVebinarā stuosteis par latgalīšu volūdys atdzeivynuošonu Juņs 3, 2020


Harina de Boletus Edulis 100 grs. - CashRural\nInicio>Todas las categorías>Harina de Boletus Edulis 100 grs.\nHarina de Boletus Edulis 100 grs.\nHarina en tarro de 100 grs.


Flautiste Ilona Kudiņa: Latgola maņ ir bierneibys zeme - lakuga.lv\nKarteņa: Una Stade\nTemys: ASV, Daugovpiļs, džezs, Ilona Kudiņa, interveja, latgalīši pasaulī, muzyka, Vineta Vilcāne\nTaipus okeanam Bostonā dzeivojūšuos flautistis, pedagogis i komponistis Ilonys Kudinis vuords džeza muzykys meiļuotuojim ASV i Latvejā nav svešs. Pyrma 20 godu vēļme pylnveiduot sevi taišni itymā muzykys žanrā jū nūvede iz Bostonu.\nSaikne ar muzyku jau nu bierneibys\nIlonu muzykā īvadeja juos tāvs Ontons Kudiņš, kurs beja muzykys školuotuojs Špogūs i vāluok Daugovpilī. “Jis beja pyrmais, kas īvuiceja spēlēt klavīris, dzīduot. Atguodoju, kai es Špoģūs pi Zīmyssvātku egleitis atskaņuoju sovu pyrmū dzīsmeņu,” sovuos atmiņos doluos Ilona.\nKod Ilonai beja deveni godi, juos saime puorsacēle iz Daugovpili, i jei suoce vuiceitīs tīnis muzykys školā. “Padūmu laikūs beja cīši stryktai, ka tev ir deveni godi i gribi vuiceitīs spēlēt klavīris, tod tys ir par vālu. Muzykys škola vaira napīduovuoja vejūli i klavīris, jo tuos beja juosuoc vuiceitīs spēlēt nu četru pīcu godu. Maņ beja izvēle storp flautu i čellu. Pasavieru, ka čells taids lels, bet flauteņa taida mozeņa kasteite, nav tik gryuši nosuot, par tū izavielieju flautu, i niu tei ir daļa nu munys dzeivis,” soka muzike. Nasaverūt iz tū, ka par Ilonys pamatinstrumentu palyka flauta, augstā leiminī tyka apgiuta ari klavīrspēle. “Maņ klavrīspēle cīši paleidz, tu dūmoj plašuok, dūmoj par kompoziceju. Asu cīši pateiceiga sovai klavīrškoluotuojai,” soka Ilona. Sarunys gaitā jei vairuokkuort uzsver, cik pateiceiga ir Daugovpiļs muzykys školai par lobajim pamatim.\nNu dzeivis perioda Daugovpilī eipašys atminis Ilonai saistuos ar vokali instrumentalū ansambli “Daugaviņa”. “Mes kotrys spēlējem vysmoz pīcus instrumentus, mes vysi dzīduojem, uzastuojem vysā Padūmju Savīneibā. Tymā ansamblī dorbuojēs ari Ilona Bagele,” sovu bierneibu atguodoj muzike.\nKaisleiba pret muzyku nūvad iz ASV\n1991. godā Ilona īsastuoja J. Vītola Latvejis Muzykys akademejā. Jai beja interese par improvizaceju i džeza muzyku, tok tūlaik tū navarēja studēt akademejā, i vīneiguo īspieja beja vuiceitīs uorpus Latvejis, kū Ilona ari izmontuoja, 2001. godā nūbraucūt iz Bostonu ASV. “Es aizbrauču iz nūsaklauseišonu Helsinkūs, maņ daškēre finansis i es aizbrauču vuiceitīs iz Bostonu. Izgleiteiba beja tei, kas mani vadeja. Muni obeji vacuoki ir školuotuoji, i tāvs vysod saceja – izgleiteiba, izgleiteiba i vēļreiz izgleiteiba,” soka Ilona.\nPiečuok Ilona nūlēme turpynuot sovu profesionalū karjeru taipus okeana, tok nazaudejūt saikni ar Latveju i tenis muzykys dzeivi. Flautiste Ilona Kudiņa Latvejā uzastuojuse vairuokkuort – pārņ Latvejis Nacionaluos bibliotekys symtgadis svineibu kamermuzykys i džeza improvizacejis kocertā, taipoš Saulkrastu džeza festivalā, kai ari cytūs koncertūs.\nAsūt ASV, Ilona ir īrakstejuse treis albumus, nu kuru albumā “On the Bridge” (“Iz tylta”, 2006) īkļauti latvīšu komponistu dorbi. Jei ari organiziejuse daudzus koncertus, i kai soka Ilona poša: “Ir daudz organizāts, es nabeju tei, kas sēdēja i gaideja, kod pīness īspiejis, es uzajiemu vadeibu i atbiļdeibu.”\nSovulaik jei ari aktivi īsasaisteja Bostonys latvīšu kūpīnys aktivitatēs, tok niu paguojuse molā. “Maņ cīši patyka atskaņuot latvīšu muzyku, Latgolys komponistu muzyku. Tys beja šmuks laiks, bet saprotu, ka ir lītys, kas ir izsmaltys, i vajag atīt nu tuo, i vajag jaunys “batarejis”,” soka Ilona. Jei ari ir drūsa, ka Amerikys latvīšu kūpīnuos napagaiss latviskuo kultura i volūda, koč ari vacuokuos paaudzis vydā ir taidys bažys. “Lītys atsateista, ir jaunuokuo paaudze, kas atīt ar sovom idejom. Niu ir pandemeja, bet ar tū vysu cylvāki ir rodūši, izdūmoj vysaidys interneta dzelys. Dūmoju, ka tys byus, tys nikur napaliks, i tuos organizacejis, kas ir ite, ir spieceigys, ar ilgom tradicejom,” soka Ilona.\nLatgolys zemeņu smuords\nSarunā ar Ilonu var just, cik jai nūzeimeiga ir Latgola. “Maņ Latgola ir bierneiba. Tys ir meža zemeņu smuords, muna vacmamma, muna paguotnis dzeive. Pyrms puorsacēlem iz Daugovpili, dzeivuojom Višķūs, bet pyrms tam es dzeivuoju pi vacmamenis Treikaniškūs, kas ir aiz Kruoslovys mežā.\nKod asmu Latvejā, nūīreju mašynu i braucu iz Latgolu. Beju GORĀ, beju vīnkuorši mežā i elpuoju svaigu gaisu, beju aizbraukuse iz Špogim, izstaiguoju bierneibys vītys. Pa itim 20 godim vyss ir mainejīs. Muna saikne ir koč kaids muns īdūmu pasauļs, i maņ pateik braukt atpakaļ, es niu asmu kai turists,” puordūmuos doluos Ilona.\nVaicojūt, voi saīt sekuot leidza latgaliskuos kulturys aktualitatem, Ilona atsoka: “Es tam pīvieršu uzmaneibu. Facebook cīši aktivs ir Teksasā dzeivojūšais Pīters Aloizs Ragaušs, jis ir dedzeigs Latgolys kulturys atbaļsteituojs, i jis mani “aizdadzynuoja” lobā nūzeimē, i, pasasokūt jam, suoču vaira sekuot latgaliskajom aktivitatem. Pīsavīnuoju Facebook grupai “Latgalians”, radzūt, kas nūteik, asmu cīši īspaiduota, jo munā laikā tys beja sovaižuok. Es ari jiutu, ka daudz kuo nazynu. Grybu nūsavērt filmu “Piļsāta pi upis”. Cerieju nūsavērt itamā vosorā Latvejā, bet pandemejis deļ nikur nabrauču, maņ pat beja bilete nūpierkta. Maņ ir interese puorskaiteit kaidu gruomotu. Man ir cīši lels lapnums par sovu nūvodu.”\nĪvest muzykys pasaulī\nIlona Kudiņa ir na tikai profesionala muzike, bet ari pedagoge. Sovys zynuošonys i prasmis jei nūdūd na viņ sovim audzieknim ASV, bet ari Latvejā – bejuse vīsprofesore J. Vītola Latvejis Muzykys akademejā, vadejuse meistarklasis jaunajim muzikim i c.\nPandemejis laiks īvīss sovys korekcejis ari juos pedagogis dorbā, i, kai stuosta Ilona, nuokušajā vuiceibu godā nūdarbeibys nūtikšūt attuolynuotai: “Turpynojam struoduot “kasteitēs”, bet ir vaira laika paskaiteit gruomotys, padūmuot dziļuok, puorvērtēt lītys.”\nKai atzeist Ilona, jei kai pedagoge izjiutūt cīši lelu atbiļdeibu pret sovim audzieknim: “Muns dorbs, kai pasnīdziejai nav saceit, kai tev dzeivuot, muns dorbs ir saceit – te ir tys muzykys pasauļs, te ir tik daudz dažaidu “rūtaļlītu”, paruodeit itū pasauli i īdvesmuot. Kod suocu vuiceit piļneigu īsuocieju, jiutu miļzeigu atbiļdeibu, jo nu mane ir atkareigs, kai jis pret muzyku atsatīks vysu atlykušū dzeivi. Var īsuokt tai, ka pamess piec treis stuņdem. Tys ir cīši sarežgeiti, bet maņ perosneigi pateik.”


Apvīneibai “Latgalīšu Reps” izguojs jauns videoklips “Cyta dzela” - lakuga.lv\nTemys: Cyta dzela, latgaliešu mūzika, latgaliski, Latgalīšu reps, muzyka, muzyka latgaliski, videoklips\n18. aprelī grupai “Latgalīšu Reps” izguojs videoklips dzīsmei “Cyta dzela”, kas ir īškā ari grupys ūtrajā albumā ar taidu pošu nūsaukumu.\nGrupa viestej, ka gon albuma, gon ari dzīsmis nūsaukums ir “Cyta dzela” deļ tam, ka tīši itys skaņdorbs ir īdvesmuojs muokslinīkus vysu albuma tapšonys laiku.\n“Dzīsme roduos spontani, izdzieržūt latiņu ritmu, izreiz pruotā īsasuove frāze “cyta dzela”, dzīsmis dūma tyka ryupeigai apstruoduota,” tai par dzīsmis rasšonūs stuosta grupys puorstuovi.\nDzīsmis “Cyta dzela” klipa idejis i scenareja autori ir poši grupys dalinīki – Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs. Videoklips fiļmāts Guļbinis nūvoda Stāmerienys pilī. Video operators i montažys režisors ir Jānis Jēkabsons, muzykys video tapšonā pīsadaleja ari grupys draugi.\nVideo tyka nūfiļmāts jau 2020. gods 9. martā, pyrma grupys paradzātuo leluo koncerta Latgolys viestnīceibā GORS. Tai kai situaceja pasamaineja, albuma izlaisšona atsalyka, leidz ar tū ari video tyka palaists viņ niu.\n“Vysam, kū dori, ir juodalīk spāks i energeja, kū mes ari izdarejom, rokstūt albumu i fiļmejūt itū klipu,” stuosta “Latgalīšu Reps”.\nGrupa “Latgalīšu Reps” nūdūd viestejumu par tū, ka materialajā pasaulī var rast viņ eislaiceigu prīcu: “Kas vīglai atīt, tys dreizai nūīt! Ka mums izadūtu “nūraut jackpotu”, tod tī byutu svātki na tikai pošim, bet ari myusu saimei i draugim, tok atrast ilgtermeņa apmīrynuojumu i laimi naudā, grezneibā i izprīcuos nav īspiejams. Laimeigais loterejis belets ir veiksmis stuosts, par kū sapņoj daudzi, tok dzeive ir viļteiga – kur tei dūd, tī tei ari pajem sev.”\nJau mieness apleik, kai “Latgalīšu Reps” izdevs ūtrū studejis albumu “Cyta dzela”. Vaira par albumu “Cyta dzela” skaiti ITE.


Fraņcejis latgalīte Dace Gaigala / LR1 / / Latvijas Radio\nFraņcejis latgalīte Dace Gaigala\n21. augusts, 18:15\nSaruna ar Daci Gaigalu, kura jau vaira nakai divdesmit godu dzeivoj Fraņcejā, kaidā Parizis pīpiļsāta. Runuosim par dzeivi i kasdīnu Farņcejā, atmiņom nu Latgolys i byušonu ite, redzīni nu molys iz procesim i latgaliskū nu tīnis, latgaliksuo saglobuošonu kasdīnā. Dace pīzeist, ka vysvaira jai nu Latgolys datryukst boltūs bārzu bierztali i iteinis cylvāku.\n„Cylvāki ar kurim parunuot. Parunuot nu sirds. Cylvāki, ar kurim ir kūpeigys atminis, kūpeiga paguotne, kuri zyna tuos pošys dzīsmis, koč kaidus citatus. Prūtams, ari Latgolys doba. Munys atminis nu dobys ir Latgolys boltī bārzi. Tai sātai, kurā es dzeivuoju bierneibā, blokus beja bārzu bierztale, kuru beja statejuse muna vacvacmuote. Es tamā biertaleņā spieļuojūs, staiguoju, dzīduoju. I niu vysur, kur es asu uorzemēs, i ari Fraņcejā, vaicoju piec bārzu. Ir Fraņcejā bārzi, nav jau tai, ka nav, bet, kod radzu, jiutūs kai sātā. Ari iedīni. Sītais sīrs, vuoreitais sīrs, kaidu taiseja muna krystamuote, putruomu dasys, sirnīki. Asu raudzejuse koč kū taiseit poša, bet nav tī poši produkti, nav tuos pošys receptis. Tik labi naizīt.”


LaKuGa – Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” – Puorkuopt puori zedinim, bet atsagrīzt\nLaKuGa 4. Juņs, 2015. gods Comments Off on Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” – Puorkuopt puori zedinim, bet atsagrīzt\nReizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Itūreiz Zaigys Pavlovskys sleja “Puorkuopt puori zedinim, bet atsagrīzt”.\nFragments nu slejis: Vyss globojās mozuos lītuos i vītuos. Kotru reizi, kod atsagrīžu Rēzeknē nu eisuoka ci garuoka braucīņa, saprūtu, ka asu sātā. Ite ir īpaša aura, ite ir poši tyvuokī. Itūšaļt pavasars pylnā plaukumā izkuors vysus sovus puču lyndrakus i par tū nasakaunej. I tai izdoru i es. Nūsaveru, kai vysi aizbrauc iz Reigu. Tys beja seņ, i suope jau izsuopāta. Ruodejuos, ka īsastuos palākuo rutina. A nikuo nabeja – liktineigs pagrīzīņs, kurs lyka maņ palikt Rēzeknis sirdī, atnese pīredzi, kura izmaineja vairuokys munys dzeivis pozicejis.\nPylnu tekstu var skaiteit irir.lv/2015/6/3/puorkuopt-puori-zedinim-bet-atsagrizt\nATSLĀGVUORDI » Ir, latgalīšu sleja, Roksts, Zaiga Pavlovska, žurnals "Ir"


keine Auswahl 40 x 30 cm 40 x 40 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 30 cm 120 x 40 cm 120 x 90 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 120 x 40 cm 3 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Caspar David Friedrich - Der Nachmittag abgegeben worden. –


“Boņuka” bolvu par myuža īguļdejumu sajims dirigenti Anta i Vitolds Milaševiči - lakuga.lv\nTemys: Anta Milaševiča, Boņuks, Boņuks 2016, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks", Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts, Vitolds Milaševičs\nLatgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta dirigentim i školuotuojim Vitoldam i Antoninai Milaševičim, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.\nSvātdiņ, 26. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” svineiguo ceremoneja, kurā tiks gūdynuots 2016. goda veikums latgalīšu kulturā 18 nominacejuos. Nominacejis “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” gūdu itūgod sajims dirigenti i školuotuoji Antonina i Vitolds Milaševiči, kurūs rodūšais myužs ir nūzeimeigs īguļdejums Latgolys i Latvejis kulturā. Bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumu nav īdūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīsmis skaniejumu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus veiduot latgalīšu dzīšmu apdaris.\nAntonina i Vitolds Milaševiči ir latgalīši. Antoninys (Keišys, bīžuok sauktys Antys) dzymtuo puse ir Baļtinova. Vitolda dzymtuo puse ir Aglyuna. Vitolds i Anta sasatyka Rēzeknis muzykys vydsškolā i nu tuo laika i saimis klopotys, i rodūšī dorbi tyka daleiti iz pusem. Div rodūšys personeibys, dirigenti soka, ka nikod nav izjutuši greizsirdeibu pret ūtra dorbu voi panuokumim. Taišni ūtraiž, vysu myužu jī vīns ūtram ir bejuši leluokais atspaids – i rodūšajā, i ari saimis dzeivē, kurā tikū nūsvietejuši zalta kuozu jubileju.\nAntonina Milaševiča (dz. 1938. g.) 1956. godā īsastuojuse Rēzeknis muzykys vydsškolā. Kora dirigiešonu absolvējuse pi Antoninys Mežinskys. Piec muzykys vydsškolys suokuse studēt Latvejis Vaļsts konservatorejis Kordirigiešonys nūdaļā Imanta Kokara klasē. Tai kai Anta Reigā vuicejuos nakluotīnē, tod piec muzykys vydsškolys beigšonys suokuse dorba gaitys Rēzeknē. Nu 1960. goda struoduojuse par dirigiešonys pedagogi Rēzeknis muzykys vydsškolā, izvuicejuse jaunu latgalīšu dirigentu paaudzi, vadejuse dirigentu vuiceibu kori. Vuiceibu laikā i vāluokajūs godūs dzīduojuse vairuokūs korūs i ansambļūs: sīvīšu vokalajā kvartetā “Latgale” kūpā ar vadeituoju A. Mežinsku, E. Slišāni i A. Šņukuti, Ulda Baluoža vadeitajā TK “Ezerzeme”, Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicys korī. Vairuokus godu desmitus bejuse Rēzeknis koru dirigente: 1966.–1981. godā kūpā ar golvonū dirigenti A. Mežinsku sīvīšu TK “Ieviņa” ūtrei dirigente; 1972.–1982. godā kūpā ar dzeivisbīdru Vitoldu Milaševiču jauktuo kora “Saskaņa” dirigente; vadejuse Brīžucīma sīvīšu vokalū ansambli. Kai koru dirigente i dzīduotuoja pīsadalejuse vysūs XIII–XX Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātkūs, Latgolys nūvoda dzīšmu svātkūs i koru festivalūs, bejuse zonalūs dzīšmu svātku viersdirigente Rēzeknē, Bolvūs, Ludzā.\nVitolds Milaševičs (dz. 1942. g.) 1960.gadā īsastuojs Rēzeknis Muzykys vydsškolys Kordirigentu nūdaļā, kur pedagoga Ulda Baluoža vadeibā vuicejīs dirigiešonu. Veseleibys i finansialuo stuovūkļa deļ nav saguojs studēt Latvejis Vaļsts konservatorejā, nu, atīmūt nu armejis, suocs struoduot – suokumā 5. vydsškolā, piec tam pakuopiniski ari Bārnu muzykys školā par solfedžo školuotuoju, kluot vēļ 10 godu dorbuojīs kai bārnu kora školuotuojs, cikom rodusēs ideja par puišu kora dybynuošonu. 1976. godā izveiduojs puišu kora klasi, kurū vadejs da 1993. goda. Vitolda bejušī audziekni Eriks Čudars, Gunārs Igaunis, Anda Lipska, Tatjana Davidovska, Rita Pavloviča i cyti palykuši par prasmeigim i talanteigim muzykys pedagogim i dirigentim. Sadarbeibā ar dirigenti Ruotu Salmiņu 1988. godā izveiduojs jaunīšu kori “Ezerzeme”. Tuoļuok ituo kora vadeišonu nūdevs sovim bejušajim školānim E. Čudaram i A. Lipskai. Kūpā ar dzeivisbīdri Antoninu Milaševiču 1981. godā suocs Rēzeknis Pīna konservu kombinata jauktuo kora “Saskaņa” vadeišonu. Nu 1985. goda bejs Rēzeknis rajona školuotuoju kora “Rāzna”, nu 1992. gada jaunizveiduotuo Rēzeknis Školuotuoju instituta sīvīšu kora dirigents. 1992.–1995. godā vadejs Rēzeknis Jezus Sirds katedralis jaunīšu kori. 1971.–1993. godā seši V. Milaševiča vadeitī kori pīsadalejuši vysūs Vyspuorejūs latvīšu i Latvejis Školu jaunatnis Dzīšmu svātkūs. Bejs Rēzeknis rajona i Rēzeknis piļsātys koru viersdirigents. Sovys pedagogiskuos darbeibys laikā veics nūzeimeigus sasnāgumus bārnu koru kulturys leimiņa ceļšonā.\nSvineiguo bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks 26. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremoneju ar muzykalim prīšknasumim kuplynuos grupys “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Sovvaļnīks”, projekts “Jezups i Muosys”, folklorys kūpa “Upīte”, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, solistu apvīneiba “Jubilāri”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, veiru kors “Graidi”, postfolklorys grupa “Rikši”, Guntra Kuzmina, dzīsmineica Laura Bicāne.\n“Boņuks 2016“ ceremoneju tīšraidē varēs vērtīs ari “LMT Straume“ tīšraidē.\nKarteņa: Māris Justs/žurnals “A12”.\nAicynoj iz sasatikšonu par latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” 18/10/2018\n17:00 Kārļa Kazāka koncerts @ Andrupenis lauku sāta\nKārļa Kazāka koncerts @ Andrupenis lauku sāta\n17:00 Kārļa Kazāka koncerts @ Indrys Kulturys noms\nKārļa Kazāka koncerts @ Indrys Kulturys noms


Steve's Digicams Forums - Canon s50 Repairs!\n- - Canon s50 Repairs! (https://forums.steves-digicams.com/canon-21/canon-s50-repairs-58294/)\nBaldanzi Jun 13, 2005 6:42 AM\natlantagreg Jun 13, 2005 1:49 PM\nBaldanzi Jun 15, 2005 2:59 AM


Latvijas Televīzija - Wikimonde\nLe contenu de cet article est une copie de l'article d'origine (//fr.wikipedia.org/wiki/Latvijas_Televīzija) publié sur Wikipédia (wiki collaboratif publié sous licence libre). Le contenu des articles n'est pas garantit.\nAuteurs de l'article « Latvijas Televīzija » :\nAriel Provost, Pautard, Vlaam, Sebleouf, Pj44300, Cobber17, DickensBot, Luckas-bot, Addbot, Onial Khan, Bot de pluie, Harmonia Amanda, Polmars, Gribeco, 0w0lo, UHF, LaaknorBot, Geobot, Erosia.


Birdy (1984) | Naktineica\nVakar dūmuoju puorbaudeit, kū nazkod asu nūkāčuojuse nu teikla. Nazkaida kina, režisors Alans Parkers, Nikolass Keidžs jauneibā, mistika. Dūmuoju, pasavieršu, kas tys ir, i īšu gulātu. Nu reita juosaceļ.\nNūsavieru da gola. Pajēme.\nPar div draugim, patīseibā atškireigim – vīns ir normals džeks, kam interesej i buobys, i dauzeišonuos borā, a ūtrys vīnpats, cytaidais, cylvāks “ar putynim” golvā. Ruodīs, kas jim var byut kūpeigs, tok nu jī sasadraudzej i dasaver vīns ūtra.\nObeji teik Vjetnamys karā. Vīns sakrūpļuots fiziski, jam iz sejis ir apsiejs, metals kaulu vītā, a ūtram aizbrauc jumts.\nTe ari aizasuoc stuosts. Par kara nažieleibu pret vīnkuoršuo, mozuo cylvāka dzeivi. Varbyut kam nabejs tuo gļuka Gruzejā, tys tai nasaruodeitu, a niu nazkai da mīļu. Kars puorbrauc i samaļ, a vysa dzeive lupotuos. Kai vīns nu jūs soka – kab koč mes byutu varūni. Byutu cyts kars, saītu dzimtinis aizstuovi, varūni, a niu par veļti samaituotys dzeivis.\nPyrmais draugs rauga dasarunuot da ūtra, kas truli verās nakurīnē i īsadūmoj sevi par putynu – kas var aizliduot prūm nu vysa, kam nav rūbežu. Tuo vajag jim obejim.\nEk, kū tī daudz. Kina ir kas vaira nakai niu te varu pīraksteit. Par nazkū taidu vuoreigu i smolku, kas satryukst – kai putineņa dzeiveiba, īsatrīcūt styklā i puorlaužūt koklu. Vēļ sylts i meiksts, dreiž sastiņgs. Nu žāluma navari, a nikas nav leidzams.\nThis entry was posted in kinys and tagged kina on 11.08.2008 by saprge.\n← Nu privatuo albuma. Londona šoks →


Pyrmizruodi pīdzeivuos dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders” - lakuga.lv\nTemys: Andrivs Jūrdžs, Myužeigais kalinders, RIJA, Roksts\nLatvejis vaļsts svātku prīškvokorā sovu pyrmizruodi pīdzeivuos Juoņa Ūzuleņa-Ūzula (Jāņa Ozoliņa-Ozola) dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders”. Kina ir etnisks stuosts par Latgolys tagadni i paguotni ar diveju dzymtu pīdzeivuotū cauri godu symtu mejom.\nKuorklinīku cīmā Latgolā natuoļ nu Krīvejis rūbeža reizi dzeivuoja dzīsminīks Andrivs Jūrdžs (1845-1925), kurs sacerieja dzīsmis i dzejūļus, vuoce vītejū folkloru i, puorraksteidams ar rūku jūku gruomotys, drukys aizlīguma laikā izgleituoja sovus nūvodnīkus. Nu Jūrdža gruomotys „Myužeigais kalinders”, kurā apkūpuoti padūmi zemnīkim, smīkla stuosteni i tautysdzīsmis, jimts ari ituos kinys nūsaukums.\nKoč ari Kuorklinīku cīmu leluokuo daļa īdzeivuotuoju ir pamatuši, tīpat natuoļ dzeivoj divejis styprys dzymtys, vīna nu tom – Andriva Jūrdža piecguojieji. Ivulāni i Jurdži, kuri jau godu symtim dzeivuojuši itymā apleicīnē, puorcītuši gon kara teroru, gon pieckara padūmu godu represējis i kolektivizaceju, nu palykuši sovā dzymtajā zemē. Paruodūt itūs saimu kasdīnu, kina atkluoj latgaliskū identitāti tuos dabyskajā vidē ar latgalīšu volūdu kai tuos golvonū styurakmini. Myusdīnu dzeive ite ir styprai sasavejuse ar seņču tradicejom. Dzeivuodami sūpluok modernajam pasauļam, Ivulānu i Jurdžu vacuokuo paaudze vēļ arviņ daudzys lītys dora kai senejūs laikūs – poši dora ols, sīn sīra, nej svīksta, pin skalinis, vej viervis i dora cytus tradicionalūs omotus. Ari jaunī sātys saiminīki – Arņs i Vysvaļds – par speiti kuordynuojumam braukt laimis meklejumūs iz cytom zemem ci iz piļsātu, ir saprotušs, ka ite ir jūs eistynuo vīte, ite jī jiut gondarejumu i dzeivis pīpiļdejumu, koč ari šaļtim cytu dīnu vuordā ir juobyut gotovim atdūt vysa.\n„Laime ir tod, kod tovi meilī ir apleik, kod tevi gaida sātā, kod tu jūs meiļoj, kod gribi par jim pasaryupēt,” kinys golā soka vīns nu kinys varūņu jaunuokuos paaudzis.\nKinys radūšuo komanda: režisords i scenārists Juoņs Ūzuleņš-Ūzuls, operators Andrejs Verhoustinskis, montaža – Solvita Cerecka, producents Vilnis Kolnaellis, skona režisore Anete Vonoga, producejūšuo kompaneja – Kinu studeja RIJA.\nKinys garums – 70 minoti, kina ir latgaliski ar subtitrim latvyski.\nĪprīškejuo režisora Juoņa Ūzuleņa-Ūzula kina „Trejādas saules” (2008) par eksprezidenti Vairu Vīķi-Freibergu izapeļneja viereibu gon pošu sātā, gon latvīšu kūpīnuos cytuos valstīs. Ūzuleņš-Ūzuls ir ari vairuoku cytu dokumentalūs kinu i eiskinu režisords („Sandra vai Luiss”, 2005-2006, „Sin luna”, 2000 i c.).\nIz kinys „Myužeigais kalinders” pyrmizruodi 7. Novembrī 19:00 kinu teatra „Splendid Palace” Lelajā zalā aicynuots kotrs grybātuojs. Biletus īprīškpuordūšonā var nūpierkt Biletu Servisa kasēs vysā Latvejā. Biletu cena 2,50 Ls, školānim, studentim i pensionarim – 2,00 Ls.\nKartenis – kinys publicitatis materiali


6. A. 559. 40 g. veca A. Viļuma pasaka, Makašānu pag. Klepenovas ciemā. Latvju kultūras kr.\nDezivuoja vīns patmalnīks četrudesmit godu vacs, vēļ naprecēts. Jis beja cīši boguots un jam beja sovas patmaļas. Itys patmalnīks beja pajēmis tī pat nu cīma jaunu puisi par struodnīku, Juoni vuordā. Juonis tys beja kaut nabogs, bet cīši smuks. Itys patmalnīks staiguoja uz vīnu cīmu pi vīnas zemnīka meitas un gribēja itū meitu jemt sev par sīvu. Uz itū meitu staiguaja ari juo struodnīks Juonis. Meita beja cīši smuka un jei mīļuoja itū Juoni.\nVīnu svātdīn īt Juonis uz sovu mīļū Madaļi, bet ceļā jū dadzyna juo kungs, patmalnīks, kurs braucja lobūs rotūs un ar puoru lobu zyrgu. Patmalnīks vaicoj: "Kur tu, Juoņ, ej?"\nJuonis jam atbildēja: "Eju, kungs, uz sovu Madaļi."\nPatmalnīks soka jam: "Es ari braucu uz jū un gribu jū pajemt sev par sīvu, bet tu, Juoņ, man vysu izjauksi. Lobuok tu, Juoņ, naej. Es tev īdūšu symtu rubļu."\n"Na, kungs, es jū mīļuoju un jei mani, es ituo nikad nadalaisšu un vēļ par symtu rubļu. Jo jau gribi, kungs, kab Madaļa byutu tova, atdūd maņ itūs puori zyrgu ar rotim un vēļ symtu rubļu, tūlaik jau lai byus Madaļa tova."\n"Labi," pasacīja patmaļnīks, "es varu atdūt itūs zyrgus, bet kai es kuojom īšu uz Madaļi svuotūs?"\nJuonis soka jam: "Es jyusus, kungs, leildz cīmam davesšu, bet atpakaļ jyus varit pajemt nu sīvas tāva zyrgu un atbraukt."\n"Labi darīts, Juoņ!" pasacīja patmalnīks un lyka ar itū mīru.\nJuonis davedja patmalnīku leidz cīmam, kur dzenvuoja smukuo Madaļa, bet pats nūbraucja atpakaļ uz sovu sātu. Atīt patmalnīks uz Madaļi un svuotuojas. Madaļis muote un tāvs cīši grib, kab Madaļa ītu pi patmalnīka par sīvu, bet Madaļa labuok mīļoj Juoni.\nTymā dīnā, kad patmalnīs svuotuojas ar Madaļi, Juonis sadūmuoja un nūbraucja uz pilsātu, nūpierka sev lobas drēbes, pīpierka brandvīņa, konfetu, rīkstu un daudz kuo. Atbrauc Juonis puorā zyrgu uz Madaļi. Iraudzēja Madaļa Juoni, palyka prīcīga un dūmoj: "Naīšu es pi tuo vacuo valna, jis man brīsmīgi napateik, bet Juonis taids smuks, jaunas drēbes un taids lobs puors zyrgu rotūs. Ak, kab dreižuok Juonīts pajemtu mani par sīvu, tad padzeivuotu labi!" Sasalasīja abi jauniki un svuotuojās pi tuos vīnas Madaļas. Sadūmuoja Madaļa un soka tai: "Kas sagyus putniņu, kuru es izlaisšu, tys paliks man par veiru."\n"Labi," pasacīja patmalnīks ar Juoni.\nIzlaidja Madaļa putniņu un suoka abi jauniki jū gyusteit. Sagyun putniņu Juonis. Kū darīt tagad patmalnīkam? Suoka prasīt patmalnīks Juoni, kab atdūtu jam tū putniņu un apsūlēja Juoņam daudz naudas. Juonis padūmuoja un atdevja patmalnīkam putniņu par lelu naudu. Atnaz patmalnīks putniņu un padūd Madaļai, sacīdams: "Es sagyvu, mīļuo Madaliņ, tagad tu byusi muna sīva."\nNasagrib Madaļa īt pi patmalnīka. Veras jei vys uz Juoni un otkon suoka runuot: "Es naīšu lobuk ni pi vīna."\nSadūmuoja jus muote ar tāvu un runoj tai: "Mes aizslēgsim jyusus vysus trejus vīnā kambarī un vīnā gultā, vīns nu vīns puses, ūtrs nu ūtras puses, bet Madaļa vydā. Tagad uz kuru pusi Madaļa pasagrīzs ar muti, tys byus jai par veiru."\n"Labi," pasacīja vysi jauniki un jaunive.\nTai muote ar tāvu padarīja, aizslēdzja jūs vysus trejus vīnā kambarī leidz reitam. Lykās jī vysi treis gultā gul un runoj. Juonis sadūmuoja pats sevī: "Sataisīšu es lobu jūku."\nSuoka runuot Juonis: "Zynit, kungs patmalnīks, mes asam aizslāgti, kū darīt, ka man cīši gribīs izīt uz vēja?"\nPatmalnīks soka Juoņam: "Ej koktā, bet reit nu reita pajemsi pats un izteirēsi."\n"Nu - ja," pasacīja Juonis, ceļās nu gultas, nūguoja uz koktu, pasēdēja Juonis koktā, pagrauzja konfetu, pašnyucja un lykuos vēl gulēt. Jī guļ un runoj. Īgribēja ari patmalniks izīt koktā un soka jis Juoņam: "Es ari gribu pasēdēt."\nJuonis soka jam: "Ej kungs, bet cytā koktā; reit reitā kotrs sovu izteirēsim un iznessim uorā."\n"Tai, tai!" pasacīja patmalnīks, cēļās nu gultas un sādās ūtrā koktā. Jau patmalnīks sataisija sovu darišonu, gulstuos otkon gultā un guļ. Puorguoja moza straciņa, Juonis saka patmalnīkam :\n"Zynit kū, kungs? Īt naloba smoka. Es dūmuoju, kungs, ka es īšu sovu izteirēšu."\nPatmalmīks vaicoj Juoņam: "Kur tu jū liksi?"\nJuonis soka: "Es pajemšu un apēšu."\nKai dūmuoja un runuoja Juonis, tai padarīja. Ceļas nu gultas, īt sovā koktā un ād sev konfetes un rīkstus. Paēdja, atīt atkon gultā un guļ. Patmalnīks dūmuoja, dūmuoja, cēlās jis, īt uz sovu kaktu, suoka jis ēst un vemt. Kū yis ād, īt jam atpakaļ. Daīt patmalnīks pi gultas un vaicoj Juoņam: "Kai tu varēji apēst? Vai navarētu tu man paleidzēt, es tev daudz par itū īdūšu naudas."\nJuoņs padūmuoja un soka: "Ēssim, kungs, pa pusei."\n"Labi!" pasacīja patmalnīks.\nCēļās Juonis, īt tymā koktā, pīlyka pilnu muti konfetu un ād, bet sovu pusi salyka skustiņā. Tai pabeidzja jī ēst, nūīt abadivēji gultā un gul. Madaļa navar cīst lelos smokas nu patmalnīka, pagrīzja muti un golvu uz sovu mīļū Juonīti un tai jī aizmyga.\nReitā atīt tāvs ar muoti. Veras: Madaļa guļ pagrīzusja muti uz Juonīti, bet patmalnīks guļ aizmidzis un vysa mute izmuozuota un cīši smird. Pīzacēļa vysi, īt mozguotūs, bet patmalnīks izjem nu karmana daudz zalta un lyka zam spylvyna kolpyunei par duovonu. Juonis paklusiņam pajēmja tū naudu, nūlyka zam sova spylvyna, bet zam patmalnīka mūlyka sasītū skustiņu. Tai jī obadivēji, īt mozguotīs, kolpyune dūd jim yudeni. Patmalnīks soka kalpyunei: "Tur tu zam spylvyira atrassi sev duovonu!"\n"Paldīs!" pasacīja kolpyune. Suaka kolpyune kluot vītu, veras: nu tuos puses, kur gulēja Juonis zam spylvyna daudz naudas, bet nu ūtras pūses, kur gulēja patmalnīks, aizsīc smyrdūšs skustiņš. Salasējās vysi jauniki un jaunive muote ar tāvu vīnā kambarī un runoj: "Nu, Madaliņ, pi kuo tu gŗibi īt?"\nMadaļa suoka runuot par puorvastū nakti un gribēja tikai pi Juoņa. Tai sataisēja kuozas Juonis ar Madaļi, dzeivoj un smejas par patmalnīku.


Download: VA – Juicy Noises Vol.5 | Download Album\nHome » Albums » VA – Juicy Noises Vol.5\nVA – Juicy Noises Vol.5\nVA – Juicy Noises Vol.52016-08-30T21:08:32+00:00\nArtist: VA Album Name: Juicy Noises Vol.5 Year Of Release: 2016 Label: Juicy Noise Records Genre: Psychedelic / Full On Quality: Mp3 / 320kbps Total Time: 69:22 min Total Size: 147 MB\nTracklist———-01. Alien Energy – Acient Future 08:57 02. Eclipsy vs Spiritualis – Middle Eastern Memories 07:10 03. Synergic – Psy Therapy 06:46 04. Freny – Special Light 08:37 05. Spiritualis – Det var en U F O 06:50 06. Trickster – Back 2 Basics 06:31 07. Shivalayam – Spores 08:17 08. Psycz – Juicy 07:48 09. Vimana Shastra – Rosh Hashanah (ReEdit) 08:23\nDownload VA – Juicy Noises Vol.5 Free from zippyshare, mega, rapidgator, 4Shared, mediafire, torrent, iTunes Version, Free iTunes, utorrent, mp3 320 kbps, Album 320 kbps, Album Download, Album Leak, Album Leak Download, Album m4a itunes, Album mp3 download, has it leaked?, Leaked, Deluxe Edition, Deluxe Version, new album, Review, Snippets, Special Edition, Télécharger, where download?, zip download, rar download.... Related Categorized Posts\n« Exarsis – Under Destruction (Reissue) (2016)


Viļaka Municipality - Wikipedia\n(Redirected from Viļaka municipality)\n639.7 km2 (247.0 sq mi)\nViļaka Municipality (Latvian: Viļakas novads, Latgalian: Vileks nūvods) is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Kuprava parish, Medņeva parish, Susāji parish, Šķilbēni parish, Vecumi parish, Žīguri parish and Viļaka town; the administrative centre being Viļaka.\nCoordinates: 57°10′N 27°40′E / 57.167°N 27.667°E / 57.167; 27.667\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Viļaka_Municipality&oldid=649007252"\tCategories: Municipalities of LatviaLatgaleLatgale geography stubsHidden categories: Articles containing Latvian-language textArticles containing non-English-language textCoordinates on WikidataAll stub articles\tNavigation menu\nБеларускаяБеларуская (тарашкевіца)CatalàCebuanoDeutschEestiEspañolFrançais한국어ItalianoქართულიLatgaļuLatviešuLietuviųМакедонскиNederlandsPolskiРусскийScotsSvenskaУкраїнська中文\tEdit links\tThis page was last modified on 26 February 2015, at 22:56.


or Āl Maktūm ("Maktūm family")\nRuling family of the emirate of Dubayy (Dubai) of the United Arab Emirates (UAE).\nOne of the two members of the Āl Bū Falāsāh family to emigrate from Abu Dhabi to Dubayy in 1833 was Baṭī ibn Suhayl, father of Maktūm ibn Baṭī, the first ruler of Dubayy (r. 1833–52). The current ruler, Maktūm ibn Rāshid, who is also vice president of the UAE, is the ninth of the dynasty. The Maktūm are a branch of the same Banū Yās confederation that includes the Nahyān, rulers of Abu Dhabi.\nMakarova, Natalia (Romanovna)\nHistory of Dubai — The History of Dubai can be traced back to the earliest recorded mention of Dubai in 1095 CE, in the Arabic book Mojam Ma Ostojam men Asmae Al belaad wal Mawadhea (معجم ما استعجم من أسماء البلاد والمواضع مازن محمد اغا) by Abdullah Bin Abdu Aziz… … Wikipedia