Tadeušs Puisāns – myusu nūvoda jubilars\n22. janvarī viesturnīkam, rakstnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Tadeušam Puisānam apritātu 90 godu jubileja. Nu 14. leidz 30. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode.\nĪskots Tadeuša Puisāna biografejā\nT. Puisāns dzimis 1922. goda 4. februarī Ludzys apriņķa Zviergzdinis pogosta gleznainajūs Cyrmys azara krostūs. Piec vītejuos pogosta školys beigšonys vuiceibys turpynuojs Ludzys gimnazejā, tuoļuok izagleituojs Latvejis Universitatī, kur studiejs farmaceju.\nSuocūtīs karam, jū īsauc latvīšu legionā. Piec īvainuojuma T. Puisāns nūkliust Vuocejā, bet piec izaveseļuošonys jū nūsyuta iz viersnīku kursim Prāgā. Pošuos kara beiguos, pasadevs amerikaņu giustā, T. Puisāns nūkliust giustekņu nūmetnī Beļģejā. Vāluok liktiņa gaitys jū aizvad puori okeanam iz Kanādu, kur jis suoc dorbu kai raktuvu struodnīks.\nPiec puors godim jaunais veirīts suoc viesturis studejis Hamiltonys universitatī, kuru pabeidz 1954. godā, piec tam suoc studēt viesturis filozofeju Toronto universitatī. Itom studejom sekoj dorbam Kanādys federaluos vaļdeibys meteorologiskajā dīnastā napīcīšamūs zynuošonu apgiušona, itymā dīnastā T. Puisāns nūstruodoj 25 godus.\nAr dūmu par dzimtini T. Puisāns suoc raksteit gruomotys, kūpumā jis ir ostoņu gruomotu autors. Pyrmuo nu tom saucās „Nūgrymušuos jaunovys montuojums – Ludza” i satur gon viesturisku apskotu par Ludzu, gon etnografiska rakstura zinis par apriņki i īvārojamim tuo ļaudim.\nT. Puisāns ir sarakstiejs ari puosoku kruojumu „Senču pāduos”, bet vāluok plašu apceri „Latvīšu katuoli Kanādā 1948.–1983.”. Saistūšys ir ari viesturiskuos skicis „Latgale” i gruomota „Akmiņs iz sirds”, kuruos loppusēs atminis par dzimtini cīš skaudri jiutamys.\nPar pietiejumim viesturī i sociologejā T. Puisāns ir sajiems Pasauļa breivūs latvīšu apvīneibys Kulturys fonda Krišjuoņa Barona premeju, Latvejis Treju Zvaigžņu ordeni i Daugovys Vonogu organizacejis zalta nūzeimi. Juo dorbi ir bejuši publicāti gon Latvejis viesturis instituta žurnalā i Zynuotņu Akademejis viestīs, gon „Katuoļu kalendarā” i „Tāvu zemes kalendarā”, ari izdavumūs „Gaisma”, „Katōļu Dzeive”, „Jaunō Gaita”, „Laiks” i c.\nMyužeibā T. Puisāns aizguoja 2006. goda 13. augustā i atsadus Toronto Jorkys kopūs.


Daugovpilī dorbu suoks Šmakovkys muzejs - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Roksts, šmakovka, šmakovkys muzejs\n4. junī Daugovpilī, Vīneibys nomā, Reigys īlā 22a, apmaklātuojim durovys attaiseis Latvejā leluokais Šmakovkys muzejs, kas pīduovuos myusdīneigu i atraktivu stuostu par šmakovku, informej Daugovpiļs turisma atteisteibys i informacejis agenturys vacuokuo eksperte turisma jūmā Lolita Kozlovska.\nPasasokūt Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instrumenta Latvejis, Lītovys i Boltkrīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys projekta “Museum Gateway” (Nr. LLB-2-208) i Daugovpiļs piļsātys dūmis finansialajam atbolstam, eistynuota Latgolys regiona atteisteibys agenturys sešus godus lūluotuo ideja par Šmakovkys muzeja izveiduošonu. Šmakovkys muzeja izveide ir lels izaicynuojums i vīna nu projekta aktivitatem, kuruos mierkis ir itū dzierīni padareit par pasaulī zynomu Latgolys kulinaruo montuojuma produktu.\nMuzeja digitalizātajuos ekspozicejuos ar jaunuokūs tehnologeju paleidzeibu interaktivai varēs izzynuot šmakovkys taiseišonys procesu, kai ari apsavērt autentiskys i īspaideigys ražuošonys īkuortys. Kluotyn stuostam par dzierīņa taiseišonu sevkuram interesentam byus vareiba puorškūrsteit Latgolys viesturis puslopys, kab izprostu regiona viesturis svareiguokūs pūsmus. Muzeja ekspozicejom byus ari izgleitojūša lūma, informejūt par alkohola puormiereigys lītuošonys sakom. Muzeja apmaklātuojim byus daīmami bezmoksys audiogidi sešuos volūduos – latvīšu, latgalīšu, krīvu, angļu, vuocu i lītaunīku. Sovukuort zynūši gidi, kas laipnai sagaideis individualūs apmaklātuojus i grupys, snīgs izsmeļūšu stuostejumu i atbiļdēs iz vaicuojumim.\nMuzeja dorba laiki: trešdīne – sastdīne: 11.00 – 19.00, svātdīne: 11.00 – 17.00, pyrmūdīne – ūtardīne: breivs. Grupys (nu 10 da 25 personu) ekspozicejis apsavieršonai gida pavadeibā aicynuotys dasasaceit vysmoz vīnu dīnu īprīkš, zvonūt Daugovpiļs turisma informacejis centram: +371 65422818, +371 26444810 voi rokstūt iz e-postu: info@smakovka.lv. Grupom nūteikti apmekliejuma laiki: trešdīnēs – sastdīnēs: 11.30, 13.30, 15.30 i 17.30, svātdīnēs: 11.30, 13.30 i 15.30.\nĪīšonys belets Šmakovkys muzeja ekspozicejis apsavieršonai individualajim apmaklātuojim ir 3,50 eiro, školānim, kas sasnāguši 18 godu vacumu, studentim, pensionarim, personom ar invaliditati, personom ar tryuceigys voi moznūdrūsynuotys personys statusu – 2,50 eiro.\nĪīšonys belets ekspozicejis apsavieršonai gida pavadeibā vīnai personai (pīaugušajam) – 3,15 eiro, školānim, kas sasnāguši 18 godu vacumu, studentim, pensionarim, personom ar invaliditati, saimem (personom) ar tryuceigys voi moznūdrūsynuotys saimis (personys) statusu i daudzbārnu saimem – 2,25 eiro.\nSaimis īīšonys belets (nu 3 da 5 personu) – 2 eiro personai. Individuali gida pakolpuojumi Šmakovkys muzeja apsavieršonai (1h) – latvīšu i krīvu volūdā moksuos 6 eiro, nu angļu volūdā – 12 eiro.\nMuzeja apmaklātuojim tiks pīduovuota ari šmakovkys degustaceja. Apmoksu par degustaceju varēs veikt tik skaidrā naudā muzejā pi Šmakovkys degustaceju gaļdeņa. Byus vareiba īsaguoduot vysaidus suvenirus ar muzeja simboliku.\nŠmakovkys muzejs dorbuosīs Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturys paspuornē i atsateisteis par sovpateigu kulinaruo montuojuma centru, kas uzskotamā veidā atkluos i pīruodeis, ka latgalīšu tradicionalais dzierīņs šmakovka ir leidzvierteigs taidim pasaulī zynomim nacionalajim dzierīnim kai skotu viskijs voi slivovica, kū gatavej Centraleiropys vaļstīs.


Пользователь SpogousRodo, Профиль Пользователя SpogousRodo, Пользователь - SpogousRodo\nГлавная / Участники / Профиль SpogousRodo\nSpogousRodo (SpogousRodo SpogousRodo)\nПоследнее посещение: 2017-03-20 03:02:20\nПользователь SpogousRodo. Профиль Пользователя SpogousRodo. Пользователь - SpogousRodo


Zam divim karūgim - lakuga.lv\nTemys: Edgars Pastars, greifs, karūgs, Latgolys gierbūņs, Latgolys karūgs, Latvejis gierbūņs, Latvejis vaļsts karūgs, Roksts, simboli\nRoksta autors: Edgars Pastars, konstitucionalūs tīseibu jurists*\nPādejūs mienešu laikā bīži skaitomys i dzierdomys diskusejis par „Latgolys karūgu” – zylu ar boltu sveitru ci zylu ar boltu sveitru i vydā attāluotu gierbūni ar Pūļu Inflantejis vojevodistis simboliku – greifu ar zūbynu i krūni.\nItū diskuseju turpynojūt, grybu izsaceit dažys sovys jurista puordūmys, kas bolstās iz munom dorba gaitom, kuruos bīži viņ saguojs sasaskart ar simbolikys vaicuojumim, tymā storpā, veidojūt lykuma reguliejumu itymā jūmā. Skaitūt diskusejis par itū vaicuojumu, teik izvierzeits naargumentāts apgolvuojums, nu kura es aicynuotu atsaturēt, prūti, Reigys kungi pret Latgolu. Vaļsts i regionu simbolus naroda pošdarbnīki ci šaurs personu lūks, ari zynuotnīki tū vīni poši navar i nadreikst dareit. Ir vajadzeiga vairuoku grupu mejīdarbeiba, kurys nav bejs. Pat ka ir uzkuopts vysaugstuokajā kūkā, nikod nav par vālu atsasaukt draudzeigam aicynuojumam nu tuo nūkuopt i rast kompromisu.\nEs aizstuovu uzskotu pausšonys breiveibu, ari veidojūt sovus karūgus, logotipus i pat gierbūņus, nu īvārojūt dažus byutiskus nūsacejumus. Pyrmkuort, ka tū dora privatpersonys sovom vajadzeibom ci vaļstiskā leiminī plašuokam personu lūkam. Ūtrkuort, ka tys styprynoj vaļstiskumu. Treškuort, ka tys īsader Latvejis simbolikys tradicejuos. Piec munim dzili subjektivim īskotim, „Latgolys karūgs” naatbylst nivīnam nu izvierzeitajim nūsacejumim.\nMaņ kai nu Latgolys nuokušam itys karūgs naizraisa nikaidys pozitivys emocejis, deļtuo ka maņ pīteik ar vīnu karūgu – Latvejis vaļsts karūgu. Myusu dīnu geopolitiskajā situacejā ir beistamai atteisteit simbolus, kuri varātu kolpuot vaļstiskuma graušonai, it eipaši, ka itūs simbolus suoc izmontuot vaļsts ci pošvaļdeibu īstuodis. I itys ir satraucūšuokais „Latgolys karūga” sakarā.\nImants Lancmanis interneta žurnalam Satori sovulaik nūruodeja, ka piec Latvejis naatkareibys izceineišonys gierbūņūs pamatā atsasaceja nu krūnim, tys ir, elementa, kas radzams Latgolys karūgā. Cyts atzeits heraldikys specialists Armands Vijups rokstā delfi.lv atziņs, ka tik namaineitā veidā (tryukstūt tikai dažom detaļom) gierbūņs roda puoruok spieceigys asociacejis, ka Latgola jūprūjom ir kaidys cytys vaļsts (ni Latvejis) sastuovdaļa.\nRunojūt par Latvejis vaļsts gierbūni, kas ir kompromiss storp politiku, viesturi i heraldikys praseibom, Latvejis Satversmis sapuļcis Heraldikys apakškomisejis vadeituojs Marģers Skujenieks atzyna, ka heraldiskī zvāri nūruoda iz tū, ka Latvejis teritorejis sastuovdalis jau agruok beja atzeiti vaļstiski veiduojumi i ir naatjamama Eiropys kulturys, viesturis daļa. Pi tam lauva i greifs teik plošai izmontuoti daudzuos Eiropys vaļstīs. Latvejā tūs naizavēlēja lītuot viesturiski namaineitā veidā.\nLatvejis gierbūņa sastuovdaļa ir ar zūbynu bruņuots sudroba greifs – viesturiskais Puordaugovys hercogistis gierbūņs. Tūmār 1930. godā apstyprynuotais i 2012. godā otkon lykumā nūstyprynuotais Latgolys gierbūņs nav pat taids, kaids senlaikūs bejs, prūti, Latgolai greifs tyka attāluots preteji vārsts, izaraugūt ari zylū lauku, kas pīstuovātu Latgolai kai zylūs azaru zemei. Kai truopeigi atziņs Armands Vijups rokstā delfi.lv, pret itū rysynuojumu 3. Saeimā naībylda ari tymā puorstuovātī Latgolys parteju i politiskūs apvīneibu deputati.\nKa karūgā ci kaidā cytā objektā teik lītuots gierbūņs (sevkura organizāta zeime, kas attāluota vairūgā), tys pakļaunams lykuma reguliejumam. Atbylstūši Latvejis Administrativūs puorkuopumu kodeksa 204.15 panta pyrmajai daļai Vaļsts policeja pīmāroj sūdu vaļsts ci pošvaļdeibys īstuodis vadeituojam leidz 70 euro par gierbūņu registrā naregistrāta gierbūņa lītuošonu, naatkareigi nu tuo, voi gierbūņs izmontuots karūgā ci kai cytaiž teik lītuots. Tys, prūtams, naatsatīc iz privatpersonom.\nItys ir taišni taids gadīņs, partū ka „Latgolys karūgā” lītuotais Pūļu Inflantejis vojevodistis gierbūņs, kas attāluots karūgā, nav i pat navarātu tikt registrāts gierbūņu registrā, deļtuo ka naatbylst viesturiskom Latvejis heraldikys tradicejom. Turkluot izmaiņom juridiskajā statusā sekoj izmainis gierbūnī, kas „Latgolys karūgā” napasaruoda ci – taišni ūtraižuok – pasaruoda tys, ka Latgola jūprūjom ir Pūlejis sastuovdaļa. Juojam vārā, ka simboli runoj poši par sevi i ītekmej cylvāku pruotus, pat myusim pošim tū nanūjaušūt. Es nūteikti nagrybātu, ka itei viests tyktu izmontuota muoksleiga seperatisma kultiviešonai. Kaids var vaicuot – ka var pūļu laika simboliku, deļkam navar krīvu laika?\nKa teišom Latgolys ļauds gryb sev karūgu, tod par tū ir juobyut plašai diskusejai. Latvejā nav karūgu politikys uorpus Latvejis vaļsts karūga i dažu instituceju karūgim. Tī pateišom nikur nav juoapstyprynoj, izjamūt gadīņus, kod sevkurs tymūs lītuoj atributiku ar vaļsts gierbūni ci vaļsts ci pošvaļdeibu īstuode lītoj kaidu gierbūni. Ari itūšaļt „Latgolys karūgu” var lītuot bez gierbūņa tymā, ci dreikst lītuot gierbūni, kaids nu 1930. goda ir ar lykumu apstyprynuotais Latgolys gierbūņs bez krūnim i reinkarnacejis pīgaršys. Interesanti, ka Latgolys planavuošonys regions ari tū saprota i lyudze Vaļsts prezidentam Andrim Bērziņam atļaut lītuot ar lykumu apstyprynuotū Latgolys gierbūni, kū Vaļsts prezidents 2013. goda 27. martā ari izdareja, izdūdūt attīceigu reikuojumu. Kas tod ir mainejīs?\n„Latgolys karūgam” ir pasaruodejušs ari nakrītni uzbrucieji, kas tū izmontoj Ukrainys nūtykumu puornesšonai iz Latveju. Ka itymā karūgā byutu lītuots ar lykumu apstyprynuotais gierbūņs, tod tam byutu ari aizsardzeiba ar vysu lykuma bordzeibu, partū ka itys gierbūņs pīleidzynuots vaļsts simbolam, nu Pūļu Inflantejis vojevodistis gierbūņs, prūtams, nateik aizsorguots ar publiskūs tīseibu lykuma spāku.\n* Itys ir autora personiskais vīdūklis, kas nav saistoms ni ar bejušū, ni asūšū dorba devieju. Autors bejs Vaļsts prezidenta i Saeimys Juridiskuo biroja juridiskais padūmnīks, struoduojs Satversmis tīsā, nu itūšaļt ir vaļsts kontrolīris padūmnīks juridiskajūs vaicuojumūs. Roksta autors ir vairuoku publikaceju i gruomotu publiskajuos tīseibuos autors i leidzautors.


Kod esi suocs dūmuot, ka raksteit dzeju vaira nasagryb - lakuga.lv\nKod esi suocs dūmuot, ka raksteit dzeju vaira nasagryb\nTemys: dzeja latgaliski, latgaliski, latgalīšu literatura, Ligija Purinaša, Roksts, Upītes Uobeļduorzs\nVakarnakt īkrytu gultā piec treju. Bejom Upītē – tai i stuostu draugim, a jī, koč i latgalīši, nu nasaprūt. Nu kas tī par romantiku?! I es suoču skaidruot, kas tys taids Ontons Slišāns i kas “Upītes Uobeļduorzs”, i ka tys vacuokais meilys aiļu festivals i ka vyspuor tī skaņ dzeja i muzyka. I ka Upīte atsarūn 4 km nu Krīvejis rūbeža. Koč kai tai maņ saguoja eisumā.\nTī, kas bejuši Upītē – tī zyna, cik tī jauki i forši. Ka var satikt vysus pazeistamūs latgalīšus i īsapazeit ar tikpat daudzim jaunim. Bet ni par tū itūreiz stuosts.\nCikom es siedieju, škurynuoju sovys izprintietuos lopys i dūmuoju, kū lai eisti runoj, muns blokussādātuojs maņ apsavaicuoja, voi ta es te laseišu ailis. Papruoveju sovus brunčus, i soku, ka da. A jis dzīžūt. Super. Rodūša jaunatne. Cikom kotrs nu ailinīku skaita, kū nu prūt i gryb, namaļdeigi nanūeimūt nu kursa – vīnam meila pret pretejū dzymumu, cytam – pret vysu cylvāku dzymumu, es sovā pruotā puorlīku, ka pādejuo goda laikā asmu pīrakstejuse vīnu dzejūli latgaliski, kas maņ pateik, i treispadsmit latvīšu literarajā. Maņ ir treis stuosti – pa daļai tulkuoti, nu tai kai kauns publicēt. Mozums, ka kaida taņte var giut pi sirds, skaitūt munys variacejis ap temu “meila i prīstereiba”. Nu varbyut, ka maņ ir komplekss dzeivuot īkš sovaidim vuordu mistruojumim, taidim kai, pīmāram, “heštegs”,“sinhronizaceja” i puorejais salauz-sovu-pruotu-pats, kurus dīzyn voi saprūt pats dzejūļu autors. Varbyut, ka itū periodu es izdzeivuoju tod, kod maņ beja 17 i raksteju dzeju pa labi i pa kreisi, eisti naprozdama likt uzsvorus i paust sovys idejis. A varbyut tys ir tys, iz kū īt myusu postpostpostpostmodernuo dzeja? Literaturzynuotnis bolss ir grīzeigs: “Bārni, es izkiduošu jiusu rindenis, izgrīsšu burtus kai kirurgs apendicitu, uzškiersšu jiusu simbolus, homonimus i idiomys.” Beigu beiguos puori paliks nikas. I vēļ sovaidys akcejis i flešmobi ar Windows ERROR signalim. Ēmmm, O.K., Ligija Purinaša dzeivoj papeira laikmetā. I juos pasaulī cylvāks, kas roksta, vys vēļ ir reala persona, kas eksistej na e-vidē, nu face to face. Bet maņ pateišom beja lela prīca klauseitīs Raibū, deļtuo ka, ka maņ byutu juojam kaids juo dzejūļs analizei, tod es varātu byut 98% puorlīcynuota, ka tī byus daudz sluoņu, i daudz vysaidu cytu filologisku prīceņu. Paceļu datorpeli gaisā iz juo īdvasmom!\nVakarnakt Upītē sajiemu SMS nu Tele2 ar sveicīnim, ka es asūt izavieliejuse braukt iz Krīveju, i ka 1MB datu puorraidis maņ moksuos 5.67 EUR. Nui, draugi, cena par byušonu latgalīšam pīrūbežā ir augsta. Tu vari byut najauši pīskaiteits pi cytys vaļsts i cytys kulturys. I vari nuokt pi secynuojuma, ka eisti nazyni, voi byut latgalīšam ir glamureigi (taids vaicuojums maņ palyka aktuals, vārojūt dažus publikys īpatņus). Nu varbyut kotram sovs: maņ retoriski vaicuojumi i jāgys mekliejumi, tev – puorticeiba i okla pasaļaušona iz kaidu augstuok stuovūšu balleišu spāku.\nKa kaidam ir ļuste ar mani padiskutēt ci oponēt, tod drūsai tū var dareit. Vysod ar interesi uzklausu cytu cylvāku redzīņus: ligija.purinasa@gmail.com.\nRoksta i kartenis autore: Ligija Purinaša


Jelgovā skanēs dzeja latgaliski - lakuga.lv\nTemys: dzeja, dzeja latgaliski, Dzejis dīnys, Jelgova, kopejneica „Silava”, Roksts, Silava, Valentins Lukaševičs\nKai īrosts, septembrī nūteik Dzejis dīnys, ari itys gods nav izjāmums, i festivala laikā skanēs ari dzeja latgaliski.\n12. septembrī Jelgovā kopejneicys „Silava” vosorys terasē Driksas īlā 9 nu 18:00 skanēs dzeja latvīšu volūdys dialektūs. Latgaliski dzeju laseis Valentins Lukaševičs.\nDzeja skanēs ari limbažnīku, lejiskūrzemnīku, venteņu mēlē. Pasuokumā muzicēs Julgī Stalta i Ernests Medenis.


The Al Qīmī weather for will be 44° till 48° degrees in the next 14 days and it stays dry every day.\nAl Qīmī 14 day weather forecast\nAl Qīmī is located in United Arab Emirates. It lies in a straight line at 1,980 km from Islamabad.\nThe flight time from Jinnah International Airport to Al Qīmī is approximately 2 hours.


“Kolnasāta” 1. junī – bruoli i dzīduojumi - lakuga.lv\nTemys: Aigars Runčis, Arturs Puncuļs, Bez PVN, Brāļi Varslavāni, Bruoli Punculi, Bruoli Varslavāni, Dabasu Durovys, Daira Kokoreviča, Daugovpiļs, Guna Zvīdre, Guntra Kuzmina, Ilze Kunga-Melngaile, Ilze Sperga, Ingars Puncuļs, Iveta Apkalna, kina, Kolnasāta, Krišjānis Norvelis, Kuorsova, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrs, Latgolys senioru dzīšmu i deju svātki, Latgolys viestnīceiba Gors, Latvejis Breivdobys muzejs, Latvijas Radio, Leila Rasima, Leivuoni, Līpuojis Simfoniskais orkestris, Maja dzīduojumi, Marka Rotko muokslys centrs, Polikarps Čerņavskis, Preiļi, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Reiga, Rēzekne, Rēzeknis nūvods, Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūrs, Roksts, Sandra Poplavska, Sanri, Tievanānu pavasars, Vestards Šimkus, Viļānu nūvods, Vīna vosora deļ vysu\nItūnedeļ „Kolnasātā” dominej vasareigi zaļa kruosa – gostūs atguojuši dzīduotoji nu Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūra Leila Rasima i bruoli Punculi, Ingars i Arturs.\nJī Dairai Kokorevičai pastosteis par sovu pīredzi šovā, muzyku i tuoluokim planim.\nGuna Zvīdre reportažā stuosta par režisoris Ilzis Kungys-Melngailis dokumentalū kinu “Brāļi Varslavāni”, kas pīdzeivuojuse pyrmizruodi Latgolys viestnīceibā „Gors”.\nBruoļu Varslavānu pādi vys vēļ ir jiutami vacajuos Rēzeknis īleņuos ar zamajom vīnstuova ustabeņom. Ontonu Varslavānu var satikt Bruoļu Skrindu ūļneicys kolnā pi Rēzeknis kulturys noma, kur niu dorbojās Rēzeknis Tautys teatris.\nBruoļu Varslavānu īguļdejums Latgolys i vysys Latvejis kulturā ir nanūviertejams, bet dzeivis guojums ir laikmata pretrunu i peripeteju plūseits. Nu fotografeju jī verās zīmeļnīciski šmuki i inteligenti, stolti i veiriškeigi, dendeji i dākaini, kuri patykuši sīvītem i kuri mīļuojuši sīvītis.\nVuordineicā Valentins Lukaševičs stuosteis par maja dzīduojumim.\nKoč uorā vosora, Valentins Lukaševičs soka, ka piec vacuo kalendara vēļ ir majs.\nMaja mieness Latgolā ir eipašs, jis teik veļteits Dīvamuotis gūdam. Cylvāki īt pi krystim, kas atsarūn ceļu moluos, krystcelēs, kopūs i pi senejom sātom, i dzīd dzīsmis Dīvamuotis gūdam, skaita Rožoncu, izdzīdoj Litaneju Jumprovai Marejai, lyudz Dīva i Dīvamuotis svieteibu, sajam goreigu styprynuojumu.\nNormunds Zušs i Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūrs TV3 šovā “Koru kari 3” dzīd dzīsmi “Paleidzi Dīvs”.\nPreiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzejs ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu ir sataisejs izgleitojūšu golda kaitu „Muola ceļš”. Spēlis 1. lauceņš ir īvārojamuo pūdnīka Polikarpa Čerņavska sāta\nGolda kaita īpazeistynoj ar keramikys trauka tapšonys procesu nu muola rakšonys, sagataviešonys i vyrpuošonys leidz gotovam pūdam tiergā. Trauka topšonys procesa aprokstam izmontuoti Polikarpa Čerņavska, Jezupa Čerņavska i Raivo Andersona stuostejumu pīroksti. Kaitys dizainam izmontuotys fotografejis nu muzeja fotomaterialu kolekcejis i zynuotniskuo arhiva.\nReigā, Breivdobys muzejā, 1. i 2. junī nu 9 stuņžu reitā leidz 17 stuņdem vokorā nūteik Latvīšu tautys lītišķuos muokslys darynuojumu godatiergs. Kai kotru godu, tī pīsadola daudz latgalīšu amatnīku ar vysaidim muola, dzejs i lynu darynuojumim, kai ari ir nūpierkamys jaunuokuos latgalīšu gruomotys i skaņ pošdarbeibys kolektivu dzīsmis.\nPyrms nedelis, 26. majā, Kuorsovā nūtyka Latgolys senioru dzīšmu i deju svātku Lelais koncerts. Piļsātu pīskandynuoja Latgolys nūvodu kūri, vokalī ansambli, deju kolektivi, folklorys kūpys i mozuokumtauteibu kolektivi.\nSvātku moto — „Muna skaistuo jauneiba, atsagrīz vēļ vīnu reiz”, a daleibnīkim beja īspieja īsapazeit ar vītu, kur īsasuoc Eiropa i ir suocīs Latvejis dzeļzceļš.\nItūnedeļ atkluota Austrumlatvejis koncertzale ci Latgolys viestnīceiba “Gors” Rēzeknē. Atkluošonys koncertā izskanēja dzīšmu spēle „Kieneņmeita. Latgolys puorsoka”, spielēja Līpuojis Simfoniskais orkestris, varganiste Iveta Apkalna i pianists Vestards Šimkus, dzīduoja Guntra Kuzmina, Krišjānis Norvelis, kai ari cyti gosti.\nKoncertzālē izskaniejs ari grupu „Dabasu Durovys” i „Bez PVN” koncerts. „Bez PVN” niu spielej jaunā sastuovā, ari iz prīšku jī sūlej puorsteigumus. Tyvuokajā laikā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunais grupys video klips dzīsmei „Tylts”.\nRēzeknē, Latgolys viestnīceiba “Gors”, 2. junī 16.00 stuņdēs nūtiks muzykali teatrals uzvadums „Izlaidums Brīnumskapī”. Pīsadola Ingus Ulmanis, Aigars Voitišķis, Anrijs Grinbergs, Andris Sējāns, Baiba Vanaga i „Knīpas un knauķi”.\nJaunnedeļ, nu 3.leidz 9.juņam, Daugovpiļs svinēs piļsātys svātkus – sovu 738. dzimšonys dīnu. Svātkuos byus daudzi muzykalu koncertu iz vairokom skatuvem piļsātā, byus atrakcejis bārnim i jaunīšim, kai ari svātku tierdzeņš. Daudzi pasuokumu nūtiks ari Marka Rotko Muokslys centrā.\nGolvonī Daugavpils svātku pasuokumi nūtiks 8. i 9.junī. Sastdiņ, 8.juņī, vyss īsasuoks ar Sv. Misi Daugovpiļs Romys katuoļu bazneicā 10 stuņdēs nu reita. Piečok piļsātā nūtiks rodūšūs kolektivu koncerti i dorbuosīs Izgleiteibys piļsāteņa, a 21.30 iz Vīneibys laukuma skotuvis kuops popularuokuo latvīšu grupa Prāta Vētra. Piečok Daugavmalā nūtiks aviošovs i uguņuošona.\nSavukuort svātdiņ klasiskuos muzykys koncerts Daugovpiļs luteraņu bazneicā, kas itūgod svietej 120 godu jubileju, Vīneibys laukumā pop ir rokgrupu koncerti, a cytur piļsātā rodūšus kolektivu koncerti, tierdzeni i atrakcejis.\nLeidz 6.juņam Leivuonūs, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, apsaveroma muokslineicys Sanri gleznu personalizstuode „Katram savs burkāns”. Muokslineica, eistajā vuordā Sandra Poplavska, ir nu Daugavpiļs. Studej Muokslu Daugavpils Universitatē i ir īgivuse gradu Latvejis Muoklsys akademejā. Sanri aizaraušona ir keramika, video i fotografeja, bet sevi jei raksturoj kai breivmuokslineicu. Jei izasoka, ka izstuode asūt par sevi, par tevi i par tū, kai vysi zyna, kai vāga lobuok.\nJaunū latgalīšu amaterkinu „Vīna vosora deļ vysu” ir īspiejams nusavērt dažaiduos Latgolys vītuos: 4. junī Ūzulainis pogosta kulturys nomā, 7. junī Čornajis pogosta kulturys nomā, 8. junī Nagļu Tautys nomā, bet 9. junī Mežvydu Tautys nomā.\nAri itūgod nu 6. leidz 9. juņam Viļānu nūvodā nūtiks “Tievanānu pavasars”. Tys ir jaunūs latgalīšu autoru pasuokums ci literatu škola, kū reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Pasuokuma mierkis ir sapuļcēt jaunus latgaliski rokstūšus autorus i veicynuot latgalīšu literaturys pastuoveišonu i atteisteibu. Pasuokumā pīsadaleis i lekcejis skaiteis, ar jaunajim autorim par literaturu i jūs tekstim sasarunuos Latvejis augstškolu docātuoji i latgalīšu rakstnīki.


diktats Archives - lakuga.lv\n7 Novembris 2020\n20 Oktobris 2020\nPuorbaudi III pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā\nLatgalīšu diktats jau sastdiņ!\nLatgalīšu volūdys draugus aicynoj raksteit diktatu latgaliski\nPuorbaudi pīraksteitū diktatu!\n3 Novembris 2018\nDiktats latgalīšu volūdā jau sastdiņ\nŪtru reizi varēs raksteit diktatu latgaliski\n19 Oktobris 2018


01/09/2019 - 30/09/2019 7 nuit(s) min. 591 $ / Nuit\n01/10/2019 - 31/10/2019 7 nuit(s) min. 543 $ / Nuit


Žeidu īdvasmuotī klezmeri - lakuga.lv\nŽeidu īdvasmuotī klezmeri\n6 Janvars 2019\nRēzeknis klezmeri. Karteite: Māris Justs.\nTemys: A12, klezmeri, Rēzeknes klezmeri, Rēzeknis klezmeri, Žurnals "A12"\nRoksta autors: Vineta Briede-Dzanuška, žurnals “A12”\nPādejūs godu laikā Latgolā ir atjaunuotys div sinagogys – Rēzeknis Zaļuo sinagoga i Ludzys Leluo. Koč ari sinagoga ir lyugšonu ritualuo vīta, tok žeidu Latgolys piļsātuos dzeivoj moz i ituo īmesļa deļ dajiuktuos lyugšonys navar nūtikt. Partū Rēzeknis Zaļajā sinagogā svātkūs skaņ žeidu muzyka – klezmeru dzīduojumi.\nVuords klezmers īt nu jidiša un ir div vuordu kombinaceja – kli ‘instruments’ i zemer ‘radeit muzyku’. Viesturiski klezmermuzyka atsateisteja teritorejuos, kur dzeivuoja žeidi – nu Malnuos jiurys da pat Baltejis jiurys, īkļaunūt ari Latgolu i, saprūtams, Latgolys golvyspiļsātu – Rēzekni. Te pyrmī žeidi apsamete 17. g. s. vydā, atvazdami leidza ari itū specifiskū muzykys žanru. Itūšaļt Rēzeknē žeidu eipatsvors napuorsnīdz pat 1%.\nKlezmers ir žeidu tautys instrumentaluos muzykys žanrs, kas kolpuojs kai dreizs pavadejums doncuotuojim kuozuos, kai ari nūzeimeigūs gūdūs i žeidu svātkūs Austrumeiropā jau 16. godu symtā. Klezmera ansamblī varēja spēlēt pat pīcpadsmit muzykanti – klezmeri, kas sovu instrumenta spēlis prasmi i tū, kai klezmeram juoskaņ, nūdeve nu paaudzis paaudzē. Vysbīžuok jī napazyna nivīnu nūti, tok spēlēja izcyli.\nVejūle, klarnete, cimbala, kontrabass, trombons, trompete, armejis lelais bubyns ar škeivi – tī ir daži itam žanram soveigī instrumenti. Žeidi dzeivuoja daudznacionalā regionā, i breineigi sasyuce ari cytu tautu kulturys. Klezmeri muocēja ari krakovjaku, poļku, mazurku i cytys dejis, ar kurom izklaidēt cyttautīšus, i tai varēja nūpeļneit vairuok. Olūti viestej, ka Rēzeknē sovulaik dorbuojušīs 23 klezmeri. Par tū, ka klezmers beja aktuals vysā Latgolā, līcynoj latvīšu komponista i folklorista Emiļa Melngaiļa salaseituos klezmera melodejis Leitovā i ari Ludzys apleicīnē 19. i 20. g. s. mejā.\n2015. godā tyka izveiduota bīdreiba “ARAYN”, kas registrāta Rēzeknis nūvoda Griškānu pogostā. Bīdreiba nūsadorboj ar tradicionaluos žeidu muzykys izzynuošonu, apgiušonu i populariziešonu. Itai bīdreibai ir muzykaluo nūdaļa “Rēzeknes klezmeri”.\nPastuov maļdeigs pīzynums, ka klezmeru var spēlēt viņ i vīneigi poši žeidi. Pīmāram, “Rēzeknes klezmeriem” itaidys izceļsmis nav, bet byutiskuoks, jūspruot, ir kas cyts. Ar kulturu, it seviški myusu dīnu globalizātajā sabīdreibā, ir gona sarežgeiti – jū sadola interesis, na tauteibys. Tam, ka itū muzyku spēlej latgalīts, nav nikaidys nūzeimis, bet tys, ka jis nu tuo izjiut prīcu i ari klauseituojim ir prīca, – tam gon ir nūzeime.


LaKuGa – Preiļūs aizdūs vaicuojumus Alvim Bernānam\nPreiļūs aizdūs vaicuojumus Alvim Bernānam\nLaKuGa 22. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Preiļūs aizdūs vaicuojumus Alvim Bernānam\n1. novembrī 15.00 bīdreibys PAKAC telpuos (Preiļūs, Kuorsovys īlā 4) nūtiks jau tradicionaluo naformaluo tikšonuos “50 jautājumi”. Itūreiz tuos gosts byus grupu “Green Novice” i “Skyforger” dalinīks Alvis Bernāns.\nPasuokums nūtiks omuleigi, napīspīsti i sylti Rūtys Pastaris muzykys pavadejumā. Alvis tuo laikā atbiļdēs i iz PAKAC bīdru sagataveitajim nūpītni nanūpītnajim i sevkura cyta pasuokuma dalīnīka vaicuojumim.\nATSLĀGVUORDI » Alvis Bernāns, PAKAC, Preiļi, Roksts\nDALYKTS » CYLVĀKI


Datum tisku: 24. 9. 2020 12:20


Рљr08y!6nuy i f@s@2nuy 5r0fn@sti!u, myt@!!04yry5ic@ i @Рєsyssy@ru\nNiki - 5r0stij yРєr@С—n0m08nij jaHiРє 2!ja s@jtС–8.\n"Рўry20ystr0jst80 8 50!t@8y."\nZbrush - 8sy s@m0y intyrysn0y 0 5r0hr@mmy m0zhn0 n@jti 32ys6, n08inРєi i inn08@cii.


Sommier A Lattes 160 Pliant 160x200 Vente Matelas Destock | Lovecynthia sommier a lattes 160 conforama. sommier a lattes ikea 160. sommier a lattes 160x200 but.\nHome » Inspiration Design Maison » Sommier A Lattes 160 » Sommier A Lattes 160 Pliant 160x200 Vente Matelas Destock\nSommier A Lattes 160 Cadre X 200 Cm R F 224. Sommier A Lattes 160 Tapissier En Kit 18 X 200 Cm 93475 93484. Sommier A Lattes 160 Sommiers Cadres IKEA. Sommier A Lattes 160 123home24 Com 90 120 140 180 X 200 Cadre En Pin Massif Naturel 20 Cm. Sommier A Lattes 160 Designetsamaison En Bois X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 H V S Lection Morphologique X 200 5 Pieds. Sommier A Lattes 160 160x200 Cm. Sommier A Lattes 160 Tapissier X 200 Cm 20 Vente De. Sommier A Lattes 160 X 200 Cm GiFi. Sommier A Lattes 160 X 200 Cm GiFi. Sommier A Lattes 160 Les Meilleurs Sommiers X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier A Lattes 160 Conforama Free Tapissier X Cm Simmons. Sommier A Lattes 160 SLAT Achat Vente Cdiscount. Sommier A Lattes 160 En Bois Sur Pieds X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 56 X 200 Sans Pieds Achat Vente. Sommier A Lattes 160 X20 Confort. Sommier A Lattes 160 X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 Designetsamaison Sur Pieds X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 Achat Vente Pas Cher. Sommier A Lattes 160 Pliant 160x200 Vente Matelas Destock.\nRelated Tags: #sommier a lattes 160 conforama #sommier a lattes ikea 160 #sommier a lattes 160x200 but #sommier a lattes demontable 160x200 #sommier a lattes 160x200 en solde #sommier a lattes 160 x 190 #sommier a lattes 160x200 conforama #sommier a lattes recouvertes 160x200 #sommier a lattes 160 alinea #sommier a lattes 160


SākumsSadzīves tehnikaMazā sadzīves tehnikaPutekļu sūcēji un uzkopšanas roboti\nSencorSENCOR rokas putekļu sūcējs 45W\nSencorSENCOR Putekļu sūcējs bez maisiņa. 1200W\nSencorSENCOR putekļu sūcējs, 800W\nSencorSENCOR Putekļu sūcejs 890W\nSencorSencor SVC 510GR-EUE2 Putekļu sūcējs 890W\nSencorSENCOR 2in1 Putekļu sūcējs. Bezvadu\nSencorSENCOR 2in1 Putekļusūcējs\nSencorSENCOR rokas putekļu sūcējs, 45W\nSencorSENCOR Putekļu sūcējs. 700 W\nSencorSENCOR Putekļu sūcējs, 700W\nSencorSENCOR Putekļu sūcējs ar maisiņu 800W\nHooverHoover Xarion XP8_XP25011\nPutekļu sūcējs Concept Solido 700W pelēks\nPutekļu sūcējs Concept Solido ar papild.birstēm\nPutekļu sūcējs Concept Bello 700W sarkans\nPutekļu sūcējs ar tvaiku Concept Perfect Clean 2in1\nBlaupunktBlaupunkt VCB201 2 L Cylinder vacuum Dry 700 W Dust bag\nSeverinSeverin BC 7045\nSeverinSeverin BC 7044\nSeverinSeverin BC 7048\nHooverHoover AT70AT30011 Blue (Damaged Box)\nMetaboPapīra maisi ASR 35, ASA 2025 ja ASR 20255 gab., Metabo\nMetaboPapīra maisi ASR/SHR 2050, 5 gab., Metabo\n18 Adler 2 Ariete 1 Beper 10 Black&Decker 1 Blaupunkt 9 Bosch 4 Daewoo 2 DOMO 10 DREAME 5 ECG 2 Electrolux 11 Eufy 2 FORME 2 HAEGER 2 Hoover 6 Jata 4 K&M 1 Karcher 8 MAESTRO 1 Mamibot 2 MANTA 1 Metabo 2 Philips 26 Prime3 1 ROBOROCK 7 Samsung 1 Scheppach 1 Sencor 16 Severin 10 Tefal 1 Thomson 3 VILEDA 1 Xiaomi 3 ZEEGMA 4


Lonely dork Edmonton I Ready Real Sex Dating\nSearch Hookers Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton at blue state Lonely dork Edmonton w4m your Lonely dork Edmonton hot. Hit me dodk with a and Lonely dork Edmonton write Lonely dork Edmonton about what Lonely dork Edmonton are waiting for. Lonely dork Edmonton to you soon. Lonely dork Edmonton mature Lonely dork Edmonton sex webcam horny ladys Lonely dork Edmonton free fuck Lonely dork Edmonton Well hung, shaven everywhere. Stop Lonely dork Edmonton time and Lonely dork Edmonton me now.\nLonely dork Edmonton Just Lonely dork Edmonton Tickets Lonely dork Edmonton now! Lonely dork Edmonton Ticket Lonely dork Edmonton - Lonely dork Edmonton The Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton available Lonely dork Edmonton 8pm. Just Lonely dork Edmonton Tickets Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton.\nLonely dork Edmonton Chief Lonely dork Edmonton Cvstles- Lonely dork Edmonton Just Lonely dork Edmonton the Lonely dork Edmonton for an Lonely dork Edmonton St. Paddy's opening. Lonely dork Edmonton safe out Lonely dork Edmonton and Lonely dork Edmonton by for a Lonely dork Edmonton Direct Ticket Link Lonely dork Edmonton http: Loneyl Lonely dork Edmonton - https: Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton - Lonely dork Edmonton Trench - Lonely dork Edmonton Serration Lonely dork Edmonton https: Lonely dork Edmonton 8pm.\nLonely dork Edmonton still available. Ronda Lonely dork Edmonton c vs. Lonely dork Edmonton Snuka Lonely dork Edmonton Nia Lonely dork Edmonton vs.\nLonely dork Edmonton Sasha Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton. Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton vs. Rusev Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton.\nThe Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton. Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton H's career will be Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton line. Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton, the Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton return. Lonely dork Edmonton the skinny folks. Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton doors early this Sunday to Lonely dork Edmonton maximum Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton, Lonely dork Edmonton, dancing Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton other Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton tend Lonely dork Edmonton get Lonely dork Edmonton to Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton.\nLonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton favorite Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton other Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton throughout the Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton, Lonely dork Edmonton Loneky Lonely dork Edmonton hocking Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton you Lonely dork Edmonton of Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton.\nLonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Change Irish Lonely dork Edmonton are Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton, Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton featuring some Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton you Lonely dork Edmonton that Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton up.\nLonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Sunday! Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton tickets still Lonely dork Edmonton. Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton says it Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton, we've started Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton.\nOur Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton manager Lonely dork Edmonton and Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton killing it and Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton debut Lonely dork Edmonton new Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton menu.\nLonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton AM Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton served Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton. Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton up Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton so Lonely dork Edmonton here Dofk to Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton on-sale Lonely dork Edmonton Pkew Pkew Lonely dork Edmonton - Lonely dork Edmonton The Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton A Gentleman's Pact - Lonely dork Edmonton Just Lonely dork Edmonton.\nLonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton - https: Lonely dork Edmonton Trail- Lonely dork Edmonton Nicolas Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Chad Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Roode vs. The Revival. Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton Becky Lonely dork Edmonton vs. Lynch Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton. Jump to. Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton of Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton. Accessibility Help. Lonely dork Edmonton\nWant People To Fuck Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton Info Lonely dork Edmonton Ads. See more of The Buckingham on Facebook. Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton In. Lonely dork Edmonton account? Lonely dork Edmonton\nLonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Now. Visitor Lonely dork Edmonton. Information Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton Insights Lonely dork Edmonton.\nThe Lonely dork Edmonton shared an Lonely dork Edmonton. April Lonely dork Edmonton at 3: Lonely dork Edmonton Buckingham added an event.\nLonely dork Edmonton The Buckingham Lonely dork Edmonton April Lonely dork Edmonton at Lonely dork Edmonton March 21 at Lonely dork Edmonton Buckingham March 18 at Lonely dork Edmonton The Buckingham March 17 Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton 14 at Lonely dork Edmonton March 14 at Lonwly March 13 at 5: Baron Corbin Lonely dork Edmonton Styles Lonely dork Edmonton.\nRandy Lonely dork Edmonton Roman Lonely dork Edmonton vs. Drew McIntyre Kickoff Lonely dork Edmonton Buddy Murphy Lonely dork Edmonton WrestleMania Lonely dork Edmonton Host: Lonely dork Edmonton 35 Lonely dork Edmonton The Buck.\nMarch Lonely dork Edmonton at 5: Lonely dork Edmonton Breakfast For Lonely dork Edmonton Vegan Brunch Lonely dork Edmonton The Buck. Big Lonely dork Edmonton Presents: Lonely dork Edmonton c Lonely dork Edmonton Lynch Lonely dork Edmonton. Lonely dork Edmonton Lonely dork Edmonton. See More.


(Pāradresēts no Rumbulas lidosta)\nRumbulas lidlauka skrejceļš.\n↑ AERODROME - RIGA (SPILVE)\nSaturs iegūts no "https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Rumbulas_lidlauks&oldid=2805615"\nŠī lapa pēdējoreiz labota: 2018. gada 15. februāris plkst. 14.46.


LaKuGa – Rēzeknē juļa beiguos nūtiks treis festivali\nLaKuGa 3. Majs, 2016. gods Comments Off on Rēzeknē juļa beiguos nūtiks treis festivali\n2016. goda vosorā nu 24. da 31. juļa Rēzeknē reizē tiks eistynuoti treis festivali – vysu nedeļu nūtiks 24. Eiropys tautu festivals, nedeļgolā – nu 29. da 31. juļa – nūritēs VIII Storptautyskais etno festivals “Gosti” i tiks svieteiti Rēzeknis piļsātys svātki. Rēzeknē īsarass gosti nu vysmoz 15 vaļstu. Svātku ītvorūs byus dīnys i nakts koncerti, rodūšuos darbneicys, sporta saceņseibys, vysaidys aktivitatis lelim i mozim, informej Rēzeknis Kulturys i Turisma centra puorstuove Maija Upeniece.\n24. Eiropys tautu festivals (European Peoples’ Festival /EPF) puļcēs gostus nu Beļgejis, Dānejis, Sūmejis, Fraņcejis, Vuocejis, Ungarejis, Īrejis, Italejis, Lītovys, Luksemburgys, Pūlejis, Portugalis, Spānejis, Lelbritanejis i Latvejis.\nNedeļys laikā festivala ītvorūs byus daudznacionala kulturys programa i omotnīku dorbu izstuode – tierdzeņš, kai ari nūtiks konkursi i saceņseibys vysaiduos disciplinuos: basketbolā i futbolā, volejbolā i pentaka spēlē, skrīšonā i jautrajā stafetē, orientiešonuos saceņseibuos pa piļsātu i īlu teatra spēlē, gleznuošonys, foto i kulinarejis konkursā.\n25. julī nūtiks Eiropys tautu festivala atkluošonys guojīņs i piec tam atkluošonys koncerts Festivala parkā (Piļs īlā 17). Kotru vokoru koncertā uzastuos i festivala vaļstu kolektivi, i varēs izadoncuot dažaidūs deju ritmūs: Festivala parkā pyrmūdiņ planavuots kantrī muzykys vokors, ūtardiņ – popmuzykys vokors, trešdiņ – latgalīšu daņču vokors, catūrtdiņ – šlagermuzykys vokors, pīktdiņ – pankroka koncerts.\nEiropys tautu festivals aizasuoce 1992. godā Beļgejis piļsātā Libramontā, nu tuo laika festivals kotru godu nūteik cytā Eiropys piļsātā, i tuo mierkis ir sekmēt sovstarpeigū sapratni Eiropys tautu vydā i dūt vareibu īpazeit cytu vaļstu kulturu i tradicejis. Īprīkšejais Eiropys tautu festivals Rēzeknē nūtyka 2008. godā.\nVIII Storptautyskais etno festivals “Gosti” idejiski atkluoj prīcu par gostu gaideišonu, meilu uzjimšonu i ļusteigu kūpā byušonu. Etno festivals “Gosti” (īsuokumā “Nacionālo kultūru festivāls”) Rēzeknē nūteik kotru ūtrū godu i tymā pīsadola dažaidu tauteibu nacionalī kolektivi, itūgod tys puļcēs kūpā ap 200 dalinīku nu Latvejis, Pūlejis, Boltkrīvejis, Ukrainys, Krīvejis i cytom vaļstim.\nKoncerti nūtiks i Rēzeknē, i vairuokūs Rēzeknis nūvoda pogostūs. 30. juļa vokorā nūtiks lelais “Gostu” koncerts Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā (Raiņa īlā 29a). Festivals aicynoj iz sasadzīduošonu, puorsteidz ar muzykalim kūpdorbim, tautys muokslys i viesturis vierteibys savīnojūt ar myusu dīnu tendeņcem.\nFestivala pyrmasuokumi vaicojami aktivā i sistematiskā Rēzeknis nacionalūs bīdreibu darbeibā, kas izapauž tīksmē apzynuot i saglobuot sovu etniskū identitati. Festivala mierkis – car tautys muzyku, dejom i ritualim atkluot i vaira paruodeit Rēzeknē, Latgolā i cytuos Latvejis vītuos dzeivojūšūs mozuokumtauteibu etniskuos kulturys vierteibys, tūs īsakļaušonu i atteisteibu šudiņdīnā.\nRēzeknis piļsātai itūgod tiks svieteiti 731 godi, i piļsātys svātku moto byus “Pilsēta ar rozi matos”. Vīna nu Rēzeknis legendu viestej par princesi Rūzi, kurei vys vēļ dzeivoj piļskolna dzeilēs i gaida drūsmeigu, aktivu, mierktīceigu i meilūšu izradzātū, kurs paleidzēs rast laimi sovā piļsātā. Sovukuort viņgod Rēzeknis jubileja svātkūs piļsāta sajēme eipašu muzykalū sveicīni – Juoņa Lūsēna i Guntara Rača dzīsmi “Pilsēta ar rozi matos”. Dzīsmē īsaskaņ Rēzeknis sirdspuksti, kur kotram dzeivuotuojam atrūnama dzīsme ozutē, piļsāta, kas myužam storoj, byudama Latgolys i pasauļa vydā, tagadnis i nuokūtnis vydā, atsabolsojūt kotra riezeknīša dvēselē kai piļsāta ar rūzi motūs.\nKai īrosts, pīktdīnis vokorā, 29. julī, Rēzeknis piļskolnā vaļdeis vydslaiku nūskanis, sastdiņ, 30. julī, varēs īsasaisteit rodūšajuos darbneicuos, vokorā nūtiks nu jau tradicionalais Rēzeknis īstuožu i organizaceju svātku guojīņs, Festivala parkā varēs baudeit Pasauļa popularuokūs kinu i muzyklu koncertšovu, kas nūsaslēgs ar svātku salutu, nu svātdiņ, 31. julī, gaidoma tradicionaluo Saimu paruode i dzīšmu i deju šovs bārnim Festivala parkā.\nATSLĀGVUORDI » Eiropys tautu festivals, Rēzekne, Rēzeknis piļsātys svātki, Roksts, Storptautyskais etno festivals "Gosti"


Kristine Sprula (Lielause) - English to Latvian translator. Translation services in General / Conversation / Greetings / Letters - translate,translator,translation into Latvian,Russian,English,medicine,pharmacy,medical appliances,prosthetics,art,architecture,culture,cultural heritage,travelling,tourism,technical texts,users' manuals,business correspondence,newspaper articles,transcription from audio records,translation of webpages,private documents,letters,CVs,certificates, diplomas,other tulkojumi,tulks, tulkošana,latviešu,angļu,krievu,латышский,русснкий,английский,переводы,переводчик\nEnglish to Latvian - Standard rate: 0.09 EUR per word / 30 EUR per hour\nRussian to Latvian - Standard rate: 0.09 EUR per word / 30 EUR per hour\nLatvian to Russian - Standard rate: 0.09 EUR per word / 30 EUR per hour\nLatvian to English - Standard rate: 0.09 EUR per word / 30 EUR per hour\nKudoZ activity (PRO) PRO-level points: 873, Questions answered: 405, Questions asked: 451\nTranslation education Other - University College of Economics and Culture of Latvia\nExperience Years of experience: 24. Registered at ProZ.com: Nov 2002. Became a member: Dec 2005.\nSoftware Microsoft Excel, Microsoft Word, Namo Webeditor, Powerpoint, SDL TRADOS, Wordfast\nExperience of translation since 1996. Regular translation services to various translation agencies, public institutions, companies and private persons.\nExperience in translation of various kinds of texts:\n● EU texts\n● Laws, contracts\n● Ciminal cases, interrogation protocols, court decisions\n● Medical appliances, Prosthetics\n● Art and Architecture\n● Culture and Cultural Heritage\n● Travelling and Tourism\n● Technical texts, e.g. IT, users' manuals etc.\n● Private documents, like letters, CVs, certificates, diplomas etc.\n● Transcription from audio records\n● Translation of webpages\n● and other\nPRO-level pts: 873\nEnglish to Latvian 472\nLatvian to Russian 204\nLatvian to English 169\nRussian to Latvian 28\nKeywords: translate, translator, translation into Latvian, Russian, English, medicine, pharmacy, medical appliances, prosthetics, art, architecture, culture, cultural heritage, travelling, tourism, technical texts, users' manuals, business correspondence, newspaper articles, transcription from audio records, translation of webpages, private documents, letters, CVs, certificates, diplomas, other tulkojumi, tulks, tulkošana, latviešu, angļu, krievu, латышский, русснкий, английский, переводы, переводчик


Pixley Mapogo by Renberg, Tore. 9788249510726. E-bok - 2012 | Haugenbok


Pabeigt puzzle, lai mīļākie varonis karikatūra.\nSpēle Apraksts Lightning McQueen (Makvin s zibens) tiešsaistē. Kā spēlēt spēli online Pabeigt puzzle, lai mīļākie varonis karikatūra. Atšķirībā no citām spēlēm ir tas, ka šajā spēlē jūs varat mainīt detaļu apjomu, lai savāktu puzles, mainot sarežģītība no spēles\nVērtētu šo spēli: Spēlēts: 9753\nLightning McQueen (Makvin s zibens) ( Balsis49, Vidējā SMS vērtējums: 3.35/5)


Konvertēt Galonu (UK) lai Pudeļu (UK) (gal → qt)\nGalonu (UK) lai Pudeļu (UK)\nGalonu (UK) = Pudeļu (UK)\nKonvertēt no Galonu (UK) lai Pudeļu (UK). Ievadiet summu, ko vēlaties pārvērst, un noklikšķiniet uz Konvertēt pogas.\n1 Galonu (UK) = 4 Pudeļu (UK) 10 Galonu (UK) = 40 Pudeļu (UK) 2500 Galonu (UK) = 10000 Pudeļu (UK)\n2 Galonu (UK) = 8 Pudeļu (UK) 20 Galonu (UK) = 80 Pudeļu (UK) 5000 Galonu (UK) = 20000 Pudeļu (UK)\n3 Galonu (UK) = 12 Pudeļu (UK) 30 Galonu (UK) = 120 Pudeļu (UK) 10000 Galonu (UK) = 40000 Pudeļu (UK)\n4 Galonu (UK) = 16 Pudeļu (UK) 40 Galonu (UK) = 160 Pudeļu (UK) 25000 Galonu (UK) = 99999.99 Pudeļu (UK)\n5 Galonu (UK) = 20 Pudeļu (UK) 50 Galonu (UK) = 200 Pudeļu (UK) 50000 Galonu (UK) = 199999.98 Pudeļu (UK)\n6 Galonu (UK) = 24 Pudeļu (UK) 100 Galonu (UK) = 400 Pudeļu (UK) 100000 Galonu (UK) = 399999.95 Pudeļu (UK)\n7 Galonu (UK) = 28 Pudeļu (UK) 250 Galonu (UK) = 1000 Pudeļu (UK) 250000 Galonu (UK) = 999999.89 Pudeļu (UK)\n8 Galonu (UK) = 32 Pudeļu (UK) 500 Galonu (UK) = 2000 Pudeļu (UK) 500000 Galonu (UK) = 1999999.77 Pudeļu (UK)\n9 Galonu (UK) = 36 Pudeļu (UK) 1000 Galonu (UK) = 4000 Pudeļu (UK) 1000000 Galonu (UK) = 3999999.55 Pudeļu (UK)


Latgalīšu muzykys jaunums - MJOLLNIR ar dzīsmi "Bārzs" - lakuga.lv\nTemys: Bārzs, latgaliešu mūzika, latgalīšu muzyka, MJOLLNIR, Roksts, Удевительное чудо\nPādejā laikā latgalīšu muzykys lauceņš tai otkon labi sazaļuojs ar jaunom dzīsmem. Niu pīduovojam vēļ kaidu jaunumu – izpiļdeituoja MJOLLNIR pyrmū publiskū dzīsmi „Bārzs”.\nPar sevi MJOLLNIR roksta: „Muna bierneiba paguoja Ludzā. Tod beju nūbraucs iz Rēzekni vuiceitīs tehnikumā, nu ituo tehnikuma trešū kursu brauču turpynuot Reigā. Tai i palyku Reigā da šai dīnai gon universitati pabeigdams, gon struoduodams. Ar muzyku beju tyvs nu bierneibys – muote vysod dzīduoja šyupeļdzīsmis. 3. klasē beju suocs īt Ludzys muzykys školā, kur mani nivīns nagribieja jimt, izjamūt akordeona školuotuoju. Bet deļ tuo, ka jis beja cīši borgs i reizem naadekvats, beju spīsts aizīt nu ituos školys nūsavuiciejs viņ pusūtra goda. Piec cīši lelys pauzis muzykā, es suoku jimtīs ar datora programom, kurymuos maņ īsapatyka komponēt… Tod maņ muote izduovynuoja pyrmū gitaru i nu tuo laika es pamozeišom suoku spieļuot i kū ta komponēt. Tāņ maņ sātā ir mozeņka studejeņa, ka tai var nūsaukt treis gitarys i aparaturu ar datoru vydā. Maņ vysod ir bejuse dūma (i tāņ vēļ ir) sataiseit grupu, bet na nu kuo pasagoda, a nu draugim… Bet na vysi draugi jādz i gryb spieļuot tū, kū es. Ot, tai pagaidom i palīk grupa ar vīnu daleibnīku – MJOLLNIR.”\nPagaidom vīna cylvāka grupys nūsaukums izvālāts par gūdu skandinavu pārkiuņa dīva Tora vasaram mjollnir, i kai izaruoda – MJOLLNIR pots ir dalieji suoms (eistuo pavuorde ar suomiska), kai jis soka – „taitod ir ar zīmeļu ašni”. Pārkiuņa dīva kluotbyutne jiutama ari MJOLLNIR muzykys stilā, kū var apzeimuot kai jaudeigu roku ci smogū tehno.\nDzīsmis „Bārzs” vuordi pīraksteiti piec krīvu padūmu laika animacejis kinys “Удевительное чудо” motivim. Tymā diveji bārni, skrīdami pa lelu futuristisku megapolisi, storp lelom metala sātom īrauga, kai caur asfaļta plaiseni stīpās mozs zaļš bierzeņš…


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: junio 2010


Heronimam Tihovskim – 105 - lakuga.lv\nTemys: Heronims Tihovskis, Roksts\n22. septembrī paīt 100 godu nu literaturzynuotnīka Heronima Tihovska dzimšonys.\nHeronims Tihovskis dzims 1907. goda 22. septembrī Pyldys pogosta Potorovā. Vuiceibys suocs Potorovys treisgadeigajā tautškolā, 1922.godā pabeidzs Ludzys piļsātys pamatškolu i 1926. godā – Ludzys Valsts gimnazeju. Jau školys laikā izveiduojs i vadiejs literarū žurnalu „Vita Nostra”, kurā publiciejs ari sovus rokstus.\n1926. – 1933. godā vuiciejīs Latvejis Universitatis Filologejis i filozofejis fakultatis Baltu filologejis nūdaļā.\nStruoduojs par školuotuoju Rēzeknis komercškolā, Rēzeknis Valsts ebreju gimnazejā, Ludzys gimnazejā, bejs ari latvīšu i krīvu volūdys doceituojs LU i Angļu volūdys institutā, Izgleiteibys ministrejis tautškolu direktora bīdrs i Pamatškolu nūdalis vacuokais inspektors. 1942.-1944. godā bejs žurnala „Izgleiteibys Ministrejis Mienešroksts” redaktors.\nTihovska roksti par Latgolys kulturys, literaturys, viesturis, audzynuošonys vaicuojumim i puorskoti par Latgolys literaturu publiceiti laikrokstūs „Latgolys škola”, „Sauleite”, „Latgolys vuords”, „Jaunais vuords”, „Jaunākās Ziņas”, „Daugava”.\n1939. godā Heronims Tihovskis publiciejs sovus nūzeimeiguokūs pietiejumus „Latgolys školu viesture” i „Kuozu paražys Latgolā”.\n1944. goda rudinī Heronims Tihovskis emigriejs iz Vuoceju, kur uzsuocs vuiceibys Bonnys universitatē. 1949. godā dabuojs filozofejis doktora grādu par disertaceju „G.E.Lesinga i D.Didrio dramys teoreju saleidzynūša apcere”.\n1950. godā nūbraucs iz Kanadu, kur bejs Ontario provincis Izgleiteibys ministrejis uorpusškolys padūmnīks jaunūs volūdu vuiceišonā i ministrejis tulks, organiziejs Kanadys latvīšu sabīdriskū dzeivi, publiciejs rokstus par Latvejis viesturi i Baltejis problemom, kai ari papyldynuojs zynuošonys ģermāņu i slāvu filologejā Toronto universitatē. 1954.godā sastuodiejs rokstu kruojumu „Latvīšu trymdys 10 godi”, 1958.godā – latvīšu dzejis antologeju „Ave Maria”.\n1960. godā Tihovskis puorsacieļs iz ASV, kur bejs doceituojs universitatēs i slavistikys žurnalūs publiciejs rokstus i apceriejumus par baltu i slāvu kulturu i literaturu.\nPiec pensioneišonuos atsagrīzs Kanadā, kur vadiejs J.Rancāna fondu. Trymdā izdevs rokstu kruojumus „Veiskups Jezups Rancāns” , „J.Rancāna rokstu izlase”.\nHeronims Tihovskis mirs 1991. goda 20.novembrī Kanadā, paglobuots Jorkys kopsātā Toronto.\nInformacejis olūti: enciklopedeja „Latgolys kulturys darbinīki” i škārsteikla materiali


Latvia | Baltic News Network - News from Latvia, Lithuania, Estonia - Page 21\nConsidering the current situation with Latvia’s national economy and demography, the number of universities in the country is not optimal, said Education and Science Minister Ilga Šuplinska in an interview to Latvijas Radio on Thursday, 28 November.\nOn Thursday, 28 November, Latvia’s President Egils Levits announced the country’s budget for 2020. Both the Law on State Budget 2020 and 27 accompanying laws have been published in the Latvian Herald.


svātdĪna, 22. juļs\nPYRMAIS LASEJUMS Jer 23, 1–6\nDīvs pats īceļs gonus.\n«Bāda tim gonim, kas aizvad būjā un izkleidynoj munu ganeibu vuškas,» soka Kungs. Tōdēļ Kungs, Izraeļa Dīvs, tū soka gonim, kas gona jō tautu: «Jyus izkleidynōjot munu gonompulku un tū izdzonōjot, un par tū nasaryupējotēs; tod, lyuk, es pasaryupēšu strōpēt jyusu dorbu ļaunumu, soka Kungs. Un es sapulcynōšu sova gonampulka atlykušōs vuškas nu vysom zemem, uz kurom tōs beju aizdzinis, un atvesšu tōs uz tūs ganeibom, un tōs augs un vairōsīs. Un es īceļšu pōr tom gonus, un jī tōs ganeis. Tōs vairs nasabeis un nauzatrauks un nivīnu vairs navajadzēs meklēt, soka Kungs. Redzi, nōks dīnas, soka Kungs, kod es uzmūdynōšu Davidam taisneibas Atvasi. Jys vaļdeis kai kēneņš un byus gudrs, un gōdōs par lykumu un taisneibu zemes vērsā. Jō dīnōs tiks atpesteits Juda, un Izraeļs dzeivōs drūšeibā. Un šys ir vōrds, kurā jū nūsauks: «Kungs ir myusu taisneiba.»»\nRefrens: Kungs mani voda, maņ nikō natryuks. (R. 1)\n1 Kungs mani voda, maņ nikō natryuks;\n4 Pat, jo es staigōšu tymsā nōves īlejā,\nŪTRAIS LASEJUMS Ef 2, 13–18\nKristus vīnoj cylvākus.\nTagad Kristū Jezū, jyus, kas cytkōrt bejot tōli, asat klivuši tyvi, pasateicūt Kristus ašņam. Jo jys ir myusu mīrs. Jys obas ciļvēces daļas savīnōja vīnā un nūjauce škirūšū myura sīnu – īnaidu. Sovā mīsā jys atcēle bausleibu Lykumu, kas izapaude prīkšrokstūs, lai divus cylvāku veidus sevī pōrveidōtu vīnā jaunā cylvākā, nūdybynojūt mīru, un lai vīnus un ūtrus vīnā mīsā samīrynōtu ar Dīvu caur krystu, nūnōvādams sevī īnaidu. Un atnōcis jys pasludynōja mīru jums, kas bejot tōli, un mīru tim, kas ir tyvu, jo caur jū mums: kai vīnim, tai ūtrim vīnā Gorā ir pīeja pi Tāva.\nes jōs pazeistu, un jōs maņ sekoj.\nEVANGELIJS Mk 6, 30–34\nJezus ir lobais Gons.\nApostoli sasapuļcēja pi Jezus un jam pastōsteja vysu, kū beja darejuši un mōcejuši. Un jys tim saceja: «Jyus poši aizeite savrup vīntuļā vītā un nadaudz atsapyutit.» Jo daudz beja tū, kas nōce un gōja, tai ka jim nabeja laika pat paēst. Tod jī ar laivu aizbrauce savrup uz nūmaļu vītu. Bet tī jūs redzēja aizbraucam. Un daudzi uzzynōja par tū un, kōjom īdami, saskrēja tur nu vysom piļsātom, aizasteidzūt jim prīškā. Jezus, izkōpis krostā, īraudzeja lelu ļaužu pulku. Un jys īsažālōja par tim, jo jī beja kai vuškas, kam nav gona. Un jys sōce tūs daudz mōceit.


Aicynoj pīsasaceit seminaram par Latgolys fotografu darbeibys viesturi - lakuga.lv\nKarteite: Latgolys fotografu viesture, facebook.com.\nTemys: fotografi, Igors Pličs, Latgales fotogrāfi, Latgolys fotografi, Latgolys Fotografu bīdreiba\nPreiļūs 6. aprelī nūtiks seminars par Latgolys fotografu darbeibys viesturis izpieti i datu apkūpuošonu. Mierkis ir izdūt enciklopedeju par Latgolys fotografim. Seminarā pīsadaleit aicynoj pošvaļdeibu īstuožu puorstuovus i sevkuru interesentu, informej organizatori.\nFotografs Igors Pličs kūpā ar dūmubīdrim pīsavierss Latgolys fotografu darbeibys viesturis izpietei i datu apkūpuošonai, tai atkluojūt i popularizejūt itū da šam pīmierstū Latgolys viesturis tematu.\n“Ir zynomi daudzi fotografi nu dažaidu Latgolys vītu, kuri ir autorizāti ar zeimūgim, spīdūgim ci logotipim iz fotografeju. Tymā pošā saļtī informacejis par pošim fotografim ir cīši moz. Ir pamats dūmuot, ka daudz informacejis varātu byut Latgolys nūvodu muzejūs i bibliotekuos, Latvejis foto i viesturis muzejūs, taipat pi kolekcionaru, fotografejis entuziastu i privatpersonu,” soka Igors Pličs. Jis pastreipoj, ka fotografu atstuotais montuojums ir nanūviertejamys līceibys par aizguojušajim laikim: “Vīna nu fotografejis svareiguokūs funkceju ir fiksēt viesturi i atstuot vizualus pīruodejumus par paguotni. Itī omota bruoli ir peļnejuši, kab mes jim izruodeitu cīnu, pīsavieršūt informacejis apkūpuošonai par jim, kai tys ir daudzvīt Latvejā i cytur pasaulī. Partū teik reikuots seminars, iz kuru lyudzam Latgolys pošvaļdeibu puorstuovus i interesentus, kab pasadaleitu ar asūšū informaceju, izzynuotu kū jaunu i, vysbeidzūt, kab mes varātum apkūpuot informaceju par sovim omota bruolim Latgolā.”\nDalinīkus aicynoj sagataveit zynomūs fotografu sarokstus i prezentaceju par vysmoz vīnu īspiejami zynomū fotografu, kas ir dorbuojīs dalinīka apleicīnē. Gola rezultatā ir planavuots izdūt enciklopedeju par Latgolys fotografu darbeibys viesturi.\nSeminars nūtiks Preiļu nūvoda Kulturys centrā (Raiņa bulvars 28), daleiba seminarā ir bez moksys. Suokums 10 stuņdēs, registriešonuos nu 9 stuņžu. Interesentus aicynoj sovu daleibu pīsaceit leidz 2019. goda 28. februaram, breivā formā nūruodūt vuordu, pavuordi, telefona numeri, e-posta adresi i atsarasšonys vītu, kai ari pīsaceit prezentacejis temu. Pīsasaceišona i vaira informacejis pi Igora Pliča (29121689; lauraplus@inbox.lv).


Rindā 35: Rindā 35:\nendrūwintan, kāi gīmtan zmūnin tikrōmin erzinasnā en šissei Deklaraciōnin wīrst paspārtinusi harmōniskans be be koōperatiwans relaciōnins sirzdau wālstins be gīmtans zmūnins, etsparātans na tikrōmiskwan, demōkratijan, teīsin per zmūnin tikrōmin, diskriminīsnas nisātausnan be labban kwāitan.\nRindā 171: Rindā 171:\nRindā 264: Rindā 264:\nRindā 284: Rindā 284:\nTikrōmis turīntis si en šissei deklaraciōnei ensadinna minimālin stāndardan per pragiwīsnan, teīsiskwan be laimīngiskwan.\nNika en šissei deklaraciōnei ni mazzi būtwei izprestan en wīdan, kawīds sugerīlai, kāi wālstis, zmūnei gruppi adder zmūi turri tikrōmin izpilninlai ainuntkawīdan segīsenin, adder aktīwibin, kawīdai būlai emprīkistalīntis prei papresnans stesse Peraīnintan Amzin Kārtin adder (...)


LaKuGa – 2012 – February – 15\nDīnys arhivs: 15/02/2012\nLaKuGa 15. Februars, 2012. gods\n16. februarī 8:15 nu reita, kab pīminātu Latgolys kulturys darbinīku – muzykys pedagodu, varganistu, kūrdirigentu, komponistu, ailinīku i eisprozys dorbu autoru Ontonu Matvejānu, Drycanu vydsškolā nūtiks pasuocīņs „Ontonam Matvejānam – 75” – skaitejumi „TuSkaiteit vaira »\nZynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2011″ nominanti\nIr apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 26. februarī, 17:00 stuņdēs, Rēzeknis Kulturys nomā, tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2011” padūšonys ceremoneju. Vīns nu nominantim kotrā kategorejā tod i tiksSkaiteit vaira »\nŠudiņ, 15. februarī 16 stuņdēs Kruoslovys Kulturys nomā tiks atkluota muokslenīka Pāvela Ostapceva gleznu izstuode. Muokslenīks Pāvels Ostapcevs dzims Rēzeknē 1958. godā. Piec vydsškolys beigšonys īsastuojs Savicka muokslys profesionalā školā Penzā, Krīvejā i jauSkaiteit vaira »\nPar Latgolu runojLatgola runojpreilujaunietis: RT @BezPVN: Guntis i juo muzykalais suonsūļs kinai "Vīna vosora deļ vysu" http://t.co/rjEaQxhQS8 1 hour agoreply\nBezPVN: Guntis i juo muzykalais suonsūļs kinai "Vīna vosora deļ vysu" http://t.co/rjEaQxhQS8 2 hours agoreply\nrotkocentre: RT @muzeju_nakts: Muzeju nakts Daugavpilī, Marka Rotko mākslas centrā | Daugavpils Mark Rothko Art Centre http://t.co/5FvC623UCD 2 hours agoreply\nbalvu_novads: Sniedz krāšņu koncertu Dokšicu dienās Balvos http://t.co/mNt3sunTYq 2 hours agoreply\nJaunuokī roksti\tPyrmizruodi pīdzeivuos dokumentaluo kina „Brāļi Varslavāni”


Rēzeknē atkluos Jura Brieža grafikys izstuodi - lakuga.lv\nTemys: grafika, Jurs Briedis, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Roksts\n10. februarī 15.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (1. stuova izstuožu zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Jura Brieža grafikys izstuode “Vara gravīras”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Izstuode byus apsaverama da 11. marta.\nGrafikis Jurs Briedis struodoj vīnā nu dorbītiļpeiguokajom i smolkuokajom iespīdgrafikys tehnikom – vara gravirā. Itei tehnika zynoma kai vīna nu senejuokajom dūbspīdis tehnikom. Vuocu renesaņsis laika izcylais muokslinīks Albrehts Dīrers izkūpe gravirys tehniku da piļneibys, juo dorbi vys vēļ ir īdvasmys olūts daudzim myusu dīnu muokslinīkim.\nSovā izstuodē Jurs Briedis pīduovoj skateituojim vara gravirā izpiļdeitūs dorbus, atsaverūt iz padareitū nu 2000. goda. Temu lūkā ir piļsātys – Reiga, Tallina, Sanktpīterburga, Moskova, kai ari Rēzekne, kur akcentāti i izcyluokī itūs piļsātu objekti, i izcalts piļsātys silueta raksturs. Operys i baleta tema, kai ari klasikys dorbu ilustracejis līk apbreinuot autora prasmi paruodeit cylvāka kermiņa skaistumu kusteibā i tālā. Linejis teireiba i fakturu daudzveideiba, kū dūd vara gravira, naatstuoj vīnaļdzeigu i aicynoj izzynuot smolkū estampa viersmu. Autors izlics apsavieršonai ari sovu pyrmū vara gravirys tehnikā radeitū dorbu –komponista Jezupa Vītuola portretu (1983).\nJurs Briedis (1949) struoduojs Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē (docents), itūšaļt ir Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys zeimiešonys školuotuojs. Studējs grafiku na viņ Latvejis Muokslys akademejā Reigā, nu ari I. E. Repina Muokslys Akademejis asistenturā Sanktpīterburgā. Latvejis i uorzemu izstuodēs pīsadola nu 1977. goda, Muokslinīku savīneibys bīdrys nu 1981. goda.


Konkurss "Novadpētniecība novados" - lakuga.lv\n01/08/2021 @ 20:00\nApguods “Jumava” izsludynoj manuskriptu konkursu “Novadpētniecība novados”.\nKonkursa mierkis ir ceļt Latvejis nūvodu cylvāku pošapziņu i popularizēt kulturviesturiskū montuojumu, stuostūt par nūvodu kulturu, saimem i tūs tradicejom.\nDorbus konkursam var īsnīgt ga ituo gods 1. augustam.\nKonkursa nūlykums ite – Novadi_Konkurss_2021-1 (1)


Gūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, Školuotuoju dīnys prīkšvokorā 25. septembrī Ludzys Tautys nomā Latgalīšu Kulturys bīdreiba (LKB) sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnoloģiju akademeju (RTA) reikuoja ūtruo N. Rancāna konkursa izcyluokajīm Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokumu. Ūtrū godu piec kuortys konkurss ir Kulturys ministrejis finansāta projekta „Latgolys kongresam 100” sastuovdaļa. Ūtrū godu piec kuortys konkurss ir Kulturys ministrejis finansāta projekta "Latgolys kongresam 100" sastuovdaļa.\nJau ūtrū godu konkurencis nav nominacejā „Par spylgtuokū debeju školā”, kas laikam gon līcynoj par jaunūs pedagogu tryukumu Latgolys školuos. Itūgod bolva itamā nominacejā natyka daškierta, sovukuort prīcej fakts, ka leluokais dasacejumu skaits beja nominacejā „Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Žūreja, kurys sastuovā ir gon LKB, gon RTA un Latgolys pašvaļdeibu puorstuovji, nūlēme daškiert itamā nominacejā pat četrys bolvys: Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku vadeituojai Annai Krilovai, Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Ilgai Kroičai, Ezernīku vydškolys muojtureibys i socialūs zineibu školuotuojai Diānai Kiseļovai un Rībeņu vydškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuojai Diānai Bravackai.\nSvoreigi, ka pasuokumā bolvu padevieji beja nūvodu pošvaļdeibu vadeituoji, īvāruojami Latgolys nūvoda cylvāki, Kulturys ministrejis puorstuovji, itaidā veidā aplīcynojūt sovu cīneibu pedagoga dorbam. Vysi konkursa pretendenti sajēme na tikai RTA izdūtuos gruomotys, bet ari Ontona Rupaiņa trilogeju „Māra mostas”, kū izdavuse Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba rakstnīka jubilejis godā. Veseleibu školuotuojim paleidzēs uzturēt mads nu Bišu muižys Kaunatys pogostā. Latgaliskuo humora dzirksti paleidzeja uztureit breineigī i koloritī pasuokuma vadeituoji – Nautrānu vydškolys direktore Anita Ludborža (jei ir ari paguojušuo goda N. Rancāna bolvys laureāte) i juos audziekņa Valtera Duplinska – babenis i unuka saspielis. Laureatus ar kruošnim zīdim sveice kolegi, pošvaļdeibu puorstuovji, draugi, tivinīki, tai aplīcynojūt ituo nūtykuma svoreigumu, jo taida bolva deļ Latgolys pedagogu ir vīneiguo.\nPasuokuma nūslāgumā interesenti varieja īpazazeit ar divejim jaunim latgaliskū kulturu popularizejūšim produktim: izgleituojūšū datorspieli „Īsapazeisim/ Iepazīsimies” i bilingvālu izgleitojūšu i izzinis filmu „Viļakas ticiejumi”, kuri topuši RTA.


Vietnam Phuot Homestay i Kontum, Vietnam: Reservér nu!\nCome to Viet Nam Phuot Homestay to experience the best moments of Kon Tum - Viet Nam with local people. Se ordensreglement


Aitape भाषा. Evangelism tools, church planting resources, Christian songs and audio bible study materials. Download free MP3s.\nभाषेचे नाव: Aitape\nJivanche Vachan (in Tumleo)


Raksts publicēts: 2019.11.27. 16:39:33\n1.2561149597168 97(0) - 0.97218441963196 2021.09.27. 09:16 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=47737 ip: 172.70.35.5 usememcache: 1


Regionalūs medeju kasdīna – izdzeivoj ci dzeivoj? / LR1 / / Latvijas Radio\nRegionalūs medeju kasdīna – izdzeivoj ci dzeivoj?\n8. oktobris, 15:05\nTyvojūtīs regionalūs laikrokstu aboniešonys kampaņu laikam, kai īrosts sasateikam ar regionalūs medeju puorstuovim, kab saprostu, kai šudiņ dzeivoj myusu tyvuokī “sorgsuni”, kas uzmona i kam byutu juouzmona, kū dora vītvarys, kū i kai dora vaļdeiba i dažaidys institucejis. Tī ir ļauds, kuri dūmoj par vītejū sabīdreibu, par sovu skaiteituoju, klauseituoju, skateituoju. Vītejuo prese dūmoj par mums – sovim īdzeivuotuojim, apleicīni i lobuoku dzeivi, bet itūreiz padiskutēsim ari par tū, kai dzeivoj poša itei vītejuo i regionaluo prese, kaidys ir atteisteibys īspiejis i sovā veidā apsavērsim Latgolys regionu drupeit ar skotu nu molys.\nItūreiz raidejumā ar interesantim redzīnim pasadaleis laikroksta “Dzirkstele” golvonuo redaktore Ginta Alberte, “Neaktarīgās Tukuma Ziņas” redaktore Ivonna Plaude, bet Latgolys regiona medeju vidi raksturuos naatkareigais žurnalists, kurs īsasaista dažaidūs radejis i TV projektūs, Tenis Bikovskis.\nKrize medicinā. Izaicynuojumi, ar kū sasaskar regions\n15. oktobris, 15:05\nVoi da ituo gods gola tualetus sakuortuosim i centralizēsim?\n1. oktobris, 15:05\nJurs Viļums par navaļdeibys organizaceju aktivitatem i izaicynojumim regionā\n24. septembris, 15:05\nVoi Latgolā planavoj apvīnuotu jaunu vaļsts augstškolu?\nKaidys ir ituos šaļts Sēlejis i sēļu ambicejis\n10. septembris, 15:05\n3. septembris, 15:05


poto 1 pōtāre, pōtō, pōtāvī, pōtum (pōtātum) gebe zu trinken\ndrink, give to drink, cause to drink\nziehe in mich hinein\nvappam potare soleo vappam pōtāre soleō trinke gewöhnlich Krätzer\nusually drink poor wine\nWortform von: potare\n Inf. Prs. Akt. von pōtāre, pōtō, pōtāvī, pōtum (pōtātum)\n Nom. / Akk. des Gerundiums von pōtāre, pōtō, pōtāvī, pōtum (pōtātum)\n [2.Sgl. Ind. Prs. Pass.] von pōtāre, pōtō, pōtāvī, pōtum (pōtātum)\n3. Belegstellen für "potare"\n© 2000 - 2021 - /LaWk/La01.php?qu=potare&ab=Hui - Letzte Aktualisierung: 12.10.2021 - 15:37


Guļbinē apsaverama naparostūs latgalīšu foto izstuode - lakuga.lv\nTemys: Arita Strode-Kļaviņa, foto, fotografeja, Guļbine, latgalīši, Neparastie latgalieši, Roksts\nGuļbinis nūvoda bibliotekā leidz 6. juļam apsaverama Aritys Strodis-Kļaviņys fotografeju izstuode “Neparastie latgalieši”.\nFotografeju cykls “Neparastie latgalieši” ir taps godu i sadaleits četrūs godalaikūs, kotrā nu tūs uzjimti treis fotostuosti, kas publicāti Facebook.com lopā “Košumbildes”, kūpā veidojūt 12 albumus. Fotografejuos radzamī cylvāki ir vysdažaiduokūs profeseju puorstuovji – muziki, muokslinīki, pūdnīki, tetovātuoji, pasnīdzieji, muojražuotuoji i t.t., turkluot daļa nu jūs atsagrīzuse Latgolā piec dzivis golvyspiļsātā.\nArita Strode-Kļaviņa dzimuse i uzauguse Latgolā, studeju laikā dzeivuojuse Reigā, bet pādejūs pīcus godus ir jelgavneica. Nu 2014. goda struodoj par saimis i svātku fotografi Jelgavā, Reigā i cytuos apleicīnis piļsātuos. “Neparastie latgalieši” ir Aritys pyrmais fotografeju cykls, kas suokūtnieji rodīs personisku īmaslu deļ. “2016. godā nu lauku braucīņa gribējēs puorvest kū vaira par nūsauļuotu dagungolu i ūdu sakūstom kuojom. Kaut kū palīkūšu, nūzeimeiguoku, skaistuoku. Tai roduos ideja par fotostuostu cyklu, kura golvonī varūni byutu breineigī Latgolys cylvāki – tī, kas aplīcynoj, ka Latvejis austrumi nav Syunu cīms, bet gon tikpat aizraujūša i īdvesmojūša vīta kai sevkura eksotiska zeme, kur vairums raunās ceļuot,” stuosta fotografe.\nIzstuode īprīkš beja apsaverama Jelgovys Sv. Treisvīneibys bazneicys tūrnī i Mārsroga informacejis centrā, bet augustā naparostūs latgalīšu varēs īpazeit Lūznovys muižā i septembrī Viļanu kulturys nomā.\nFoto: publicitatis karteite, Arita Strode-Kļaviņa.\nOlūts: Guļbinis nūvoda biblioteka.


Ghost ReconA World with No HeroesAgency: DDBView DetailsLike28 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike37 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike35 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike9 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike7 Ghost ReconA World with No HeroesAgency: DDBView DetailsLike28 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike37 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike35 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike9 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike7 Great WallM4 ValentineAgency: SeenergyView DetailsLike26 JeepHopscotchAgency: PublicisView DetailsLike101 BMWM11 result Agency: DraftfcbView DetailsLike23 Audi#goout Agency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike25 ToyotaDiscovery machineAgency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike30 Ghost ReconA World with No HeroesAgency: DDBView DetailsLike28 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike37 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike35 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike9 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike7 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike37 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike35 Hula HoopSorry, I’ve got my hands fullAgency: BMBView DetailsLike21 SetappHow to get the best apps for your MacAgency: SuperHeroesView DetailsLike6 SetappClever fishermenAgency: SuperHeroesView DetailsLike6 Advertisement


Pyrmū reizi par amatnīku darbeibu Kēdaiņūs viesturis olūtūs roksta 16. g. s. suokumā da 1590. g., kod tyka daškiertys Magdeburgys tīseibys, Kēdaini beja na viņ svareigs administracejis, religejis i kulturys centrs, bet ari tierdznīceibys i omotnīceibys centrs ar piļsātys dzeivei rakstureigom īzeimem.\n1585. g. piļsātys eipašnīks Juoņs Kiška apstyprynuoja piļsātys sauču nūsacejumus, kas atsatīce iz sauču giļdi Kauņā. Kēdaiņu muižnīks raudzeja pīsaisteit tierguotuojus i amatnīkus nu cytu vītu. Taidā veidā jis gribēja padareit piļsātys dzeivi aktivuoku. 1627. g. piļsātys eipašnīki Kristofs i Anna Radzivili nūdrūsynuoja ceļuošonys breiveibu jaunatguojušajim tierguotuojim i amatnīkim. Itymā periodā tyka planavuots ceļt jaunys prīškpiļsātys ar tierga laukumim. Itymā laikā piļsātā beja 6 tierga laukumi. Sūpluok vīnam nu jūs – Lelajam tierga laukumam – 17. g. s. vydā tyka uzcalts tierguotuoju Jākuba i Džona Arnetu sāta. Myusu dīnuos sāta ir vīna nu muzeja strukturvīneibu, kai ari Amatnīceibys centrs piļsātys viesturis i kulturys pietnīceibai i populariziešonai.\nVirtualajā galerejā var apsavērt vysaidus amatnīceibys veidus, kas beja zynomi Kēdaiņu giļdēs i uorpus jūs rūbežu. Nazcik amatnīceibys veidu pagaisuši, a jūs vītā pasaruodeja jauni, partū galererejis hronologiskī rūbeži apjam 14. g. s., zvejnīku īceļuošonys periodu da 20. g. s. beigu, paruodūt tuo laika amatnīku dorbus, taidā veidā atjaunojūt zynuošonai senejūs omotus. Vysi eksponati ir nu Kēdaiņu Regionaluo muzeja i juo filiaļu kolekcejis. Leluokuo daļa nu lītu, kas teik saglobuotys muzejā ir īgiutys nu vītu, kas atsaradušys i vēļ jūprūjom atsarūn Kēdaiņu rajona teritorejā. Tok dažu reizi itaidu prīškmatu izceļsmis geografeja ir cīši lela, voi ari jū ir gryuši nūsaceit, partū bīži ir īspiejams nūsaceit autorus tim prīškmatim, kas taiseiti pat pyrma 19. g. s. beigu.\nVirtualuos muzeja galerejis apmaklātuoji sajims seiku informaceju par divom kolekcejom, kas teik uzglobuotys Kēdaiņu Regioalajā muzejā. Arheologiskūs senlītu kolekcejis amatnīku dorbus, kuru hronologiskī rūbeži ir 14.–19. g. s. Pamatā tī ir keramikys fragmenti voi juos rekonstrukcejis, kaļvu i virpuotuoju dorbi i nu kaula taiseiti prīškmati. Itī prīškmati tyka atrosti Kēdaiņu vacpiļsātys arheologiskajā kulturys kuortā, senejuos kopu vītuos i kolna fortūs. Nazcik senejūs lītu ir atroduši vītejī īdzeivuotuoji i atdavuši juos muzejam. Senejūs lītu sovpateiba virtualuo muzeja galerejā, jūs atlase i piecteceiba ir saisteita ar jūs vysaideibu i amatnīceibys atteisteibu nu 14. da 19. g. s., kod industrialuo revoluceja puortrauce giļdis eksisteņci.\n14. g. s. pūdnīku dorbus puorstuov smolki dekorāti keramikys izstruoduojumi, kū taisejuši cīma īdzeivuotuoji. 15. g. s. keramikys prīškmatu formu i ornamentu daudzveideiba līcinoj par ituo amatnīceibys veida kluotbyušonu Kēdaiņūs. Pūdnīka omots strauji atsateiteja 17. g. s. – ituo rezultatā tyka radeiti glazāti muola trauki, škeivi i flīzis. Tureigī piļsātys īdzeivuotuoji varēja nūpierkt vysaidu formu i rokstu flīzis. Kod mūdē beja peipiešona, pūdnīki suoce taisēt smolkys peipis, kurys var apsavērt ari virtualajā galerejā.\nVirpuotuoju dorbus ruoda ekspoziceja, kurā ir taidi prīškmati ki pūgys, kas taiseitys nu kaula, medicinys instrumenti i naapstruoduota kaula prīškmati. 14. g. s. Kēdaiņu tekstila muokslu atkluoj smiļktsakmiņa vierpšonys vuorpstys, kurys taisejuši vītejī amatnīki, i sorkoneiguo sluonekļa vuorpstys, kurys īvaduši tierguotuoji.\nZaltkaļu dorbus raksturoj vysaidi miseņa gradzyni i sprādzis. Kaļvu kolti prīškmati, pīvadumam, naži, ciervi, atslāgi, lada ciertis, kas 14. g. s. tyka izmontuoti sātā. Zūbyni, bruņukrakli i koltys zyrglītys stuosta par ceiņom pret Teitūņu ordenu. Piečuok kaļvu omotu atkluoj saulis formys krysti, apkoltys lītys, atslāgi i cyti izstruoduojumi. Ekspozicejā ir metala līšonys i metalapstruodis paraugi: sarkofagi, īrūči, zvoni, kas taiseiti nu 16. da 19. g. s. beigu.\nKūka prīškmatu kolekceja ir sadaleita pa laikmatim nu 15. da 21. g. s. Prīškmati, kas taiseiti itymā periodā, atspūguļoj aktualitatis sabīdreibys religiskajā, goreigajā i socialajā dzeivē. Paruodeitī eksponati atkluoj daļu nu vierteiguos monumentalūs krystu kolekcejis, kuru 19.–20. g. s. veiduoja muokslinīks V. Svirskis i kura niule globojās muzejā, kai ari seikplastykys muokslys paraugus – nelelys svātūs skulpturys. 20. g. s. ūtruos pusis kūkgrīzumu stilistika teik ruodeita padūmu propagandys ideologiskajūs paraugūs. 20.–21. g. s. plastiskuos muokslys darynuojumi nu kūka pamatā ir apsaverami cytuos muzeja kolekcejuos, pīvadumam, V. Uleviča skulpturu ekspozicejā. Kēdaiņu regiona muokslinīku prasmis nabyutu piļneibā atkluotys bez cytu kūka izstruoduojumu demonstriešonys. Galerejā var redzēt kasdīnā lītuotūs prīškmatus, kurus ir taisejuši vysaidu amatnīceibys nūzaru amatnīki, pīvadumam, bondari, sauči, nomdari i gaļdnīki. Pi kasdīnā lītuojamūs prīškmatu var daskaitēt ari kausus, spaņus, kūka klikatys, sātys vajadzeibys lītys, pīvadumam, škeivus, skreinis, vierpamuo rateņa kūdaļu, kas reizē piļdeja ari dekorativu funkceju.\nNateik aizmiersti ari cyti amatnīceibys veidi, bez kuru kasdīna nav īdūmojama. Kēdaiņu piļsāta i tuos apleicīne beja slovona ar sovim pyniejim, kuri taiseja lelys i mozys kerzis. Ekspozicejā var apsavērt saregžeitā tehnikā taiseitus vysaidus cysu izstruoduojumus, pīvadumam, kasteitis, skreinis, sātivis, veizis, kai ari Zīmyssvātku egleitē īkaramus lukturus i c. Virtualuo muzeja galereja īpazeistynoj ari ar sadlinīku izstruoduojumim, kuri tyka puordūti vysūs tiergūs. Tuos ir, pīvadumam, zyrglītys, poršinis voi zvuorguli, kurus myusu dīnuos var redzēt viņ ekskluzivuos ekspozicejuos.\nTrešuo i leluokuo eksponatu grupa ir tekstila muokslys prīškmati. Jūs daudzveideiba radzama austūs, tamburātūs, izšyusteitūs i adeitūs paraugūs. Bīži viņ vīnā paraugā ir radzamys nazcik tekstila izstruoduojuma tehnikys: ausšona, šyušona i šyusteišona. Kab itaidu izstruoduojumu varātu sajimt lītuotuojs, juo sagataveišonā beja juoizmontoj reikus, kū taisejuši vysaidi amatnīki. Gaļdnīki, vierpuotuoji, vierpšonys rateņa, stuovu meistari, kaļvi i metala apstruoduotuoji taiseja vysaidus instrumentus, kū otkon lītuoja cyti amatnīki sovā dorbā. Daži nu jūs, kas daudzus godus ir kolpuojuši vysaidu sadzeivis prīškmatu voi puortykys produktu ražuošonā, ir apsaverami virtualajā galerejā.


Latvia, Republic. A 6th Riga Infantry Regiment Badge, c.1929 - Badges - Latvia - Europe\nLatvia, Republic. A 6th Riga Infantry Regiment Badge, c.1929\nIn bronze, the obverse centre bears a circle with multiple rays, over that is a downwards facing sword directly in the centre with a swastika on the cross guard and a “6” on the blade, below lay two crossed branches, the reverse shows the attachment prongs of the obverse pieces and a screwback, the plate is marked “ЗД ДАРБС МЕТ”, measuring 40.37 mm (w) x 71.19 mm (h), very fine.


Neuigkeiten: Antorus, der brennende Thron heroisch clear! Die Stonetrees-Legion Geschichte Schatten am Horizont!!! Juli 16, 2018, 07:53:40 vorm.


Lattof Lane Rockport, MA home and property info\n> Lattof Lane homes Lattof Lane homes\nLattof Lane, Rockport 01966 contains 4 assessor property records. 4 Lattof Lane, Rockport MA\n2 Lattof Lane, Rockport MA\nThis 7 bedroom, 4.5 bathroom home has 2738 square feet and was built in 1979.\n1 Lattof Lane, Rockport MA\nThis 3 bedroom, 2.5 bathroom home has 1398 square feet and was built in 1990.


Interveja: Vuicuos poši i dūd īspieju cytim vuiceitīs latgalīšu volūdu i atkluot Latgolu - lakuga.lv\nTemys: 3km, Bruoli un Muosys, Juoņs Rimicāns, Renāte Lazdiņa, Roksts, Sandra Poplavska\nAr bīdreibys “Bruoli un Muosys” rodūšajim puorstuovim Sandru Poplavsku i Juoni Rimicānu sasarunoj žurnaliste Renāte Lazdiņa.\nRodūšūs personeibu Sandrys Poplavskys i Juoņa Rimicāna vuordi ci dorbi plašuokai sabīdreibai Latgolā pādejūs godūs jau daudzim ir zynomi. Jī itepat Latgolā ir naviņ pīpraseiti kuozu fotografi i pasuocīņu video radeituoji, bet niu jūs dorbu – latgalīšu volūdys apvuiceibu kursu īsuociejim video – var nūviertēt i izmontuot ari puornūvodnīki. Jau pavysam dreiž varēsim nūviertēt ari jūs jaunū projektu “Sajūti Latgali”.\nJiusu pādējī dorbi ir par i ap Latgolu i latgalīšu volūdu. Cik jiusim pošim dzilis saknis ir Latgolā?\nJuoņs: Maņ patīseibā vajadzātu byut eistynam latgalīšam, es īmu nu Daugovpiļs nūvoda Kolupa. Tīņuok tod, kod es augu, apleik vysi runuoja tikai latgaliski, nu ar munu latgalīšu volūdu saguoja cytaiž. Te juostuosta par vacuokim, muna muote ir nu Jelgovys, tāvs nu Leiksnys, rikteigi latgliskys vidis. Saīt latgalīts apjēme par sīvu rikteigu latvīti, kurai tymā laikā, kod es augu, beja taida našpetna nūstuoja, ka bārnim juorunoj viņ latviski, kab īsavuiceitu tuos pareizuos formys, par pīmāru, burtam „e”, kab napīsārņuotu “eistynū” latvīšu volūdu i školā byutu vīgluok vuiceitīs. Maņ jau ruodīs, taids stuosts ir daudzim. Pogolmā spieļojūtīs, vysi runuoja sovā storpā latgaliski, bet ar mani i muosu – latviski.\nSandra: Maņ jau ar taids pat stuosts, tik maņ obeji vacuoki ir nu Latgolys, muote nu Malnovys, bet tāvs nu Vacvuorkovys. Dīzgon mudri jī puorsacēle, i es jau pīdzymu Ūgrē. Latgaliski mani navuiceja, i sovā storpā vacuoki ari runuoja literarajā volūdā. Viņ nu bruolāna es dzierdieju latgalīšu volūdu. Tān latgaliski vysu saprūtu, bet runuot maņ gryuši. I deļtuo jau mes tū projektu par latgalīšu volūdys apvuiceibom ari rakstejom, kab īsavuiceitu ari poši. Ari asu atsagrīzuse, kab byutu tyvuok saknem.\nJuoņs: Patīseibā apakšā ir gribiešona koč kū dareit i sociala vajadzeiba struoduot ari ar sevi.\nTod jau var saceit, ka vysys lobuos idejis suocās ar sevis pylnveiduošonu?\nSandra: Nui, i, kai izaruoda, tys ir vajadzeigs ari vēļ kaidam.\nJuoņs: Kod īlykom pyrmūs apvuiceibys video sejisgruomotā aba facebook, tod pyrmī komentari beja, ka tys ir aktuali i vajadzeigs, daudzi atsasauce.\nVoi latgaliskais i latgalīšu volūda pādējā laikā nav palykuse par taidu marketinga paleigreiku, kab projektus vīgļuok izbeideit?\nJuoņs: Var jau byut, ka kuru reizi tai ari ir. Myusu gadīnī nā, mes, kab itū ideju davastu da golam, īguldom na mozums naudys ari nu sova kārmana, partū ka Vaļsts kulturkapitala fonda daškiertuo finansiejuma napīteik, myusim ruodīs, ka ideja ir loba, i mes redzim jai perspektivu nuokameibā.\nSandra: I ari apvuiceibu golvonī varūni myusim dorbojās iz breivpruoteibys pamata.\nJuoņs: Patīseibā myusu vysi projekti tān baļsteiti iz entuziasmu, breivpruoteibu i, golvonais, ideju, ari ūtrys myusu projekts, pi kuo tān struodojam, – raidejumi “Sajūti Latgali”.\nAr kū jius breivpruoteigūs sovom idejom dasaistot? Tei ūga ir tys latgaliskais?\nSandra: Patīseibā projektam “Sajūti Latgali” vairuok atsasauce ļauds taišni nu Reigys. Jim interesej Latgola, drūši viņ ari deļtuo, ka pādejā laikā vaicuojums par Latgolu i latgalīšu volūdu ir tik cīši pacalts sabīdreibā. Atsasauce ari sabīdreibā zynomi ļauds, kas gribēja nūpeļneit. Kūpumā vaira kai 100 cilvāku beja gotovi pīsadaleit projektā.\nJuoņs: Maņ ruodīs, tān ir tys laiks, kod pi pruota īt tei paaudze, kū var nūsaukt par pyrmsatmūdys bārnim. Taidi kai mes, kas palīk nūbrīdušuoki i meklej sovu ideņtitati, gryb apsazynuot, kas jī ir. I, ka jī ir nu ituo regiona, jī suoc saprast ituos vītys vierteibu, bet tei vierteiba pagaidom vēļ nav da gola apzynuota. Tai kai Latgolys kultura padūmu laikūs tyka apspīsta i daudzys lītys tyka nūklusātys, taišni tān vyss tys teik calts gaismā i cylvāks meklej, kas jis patīseibā ir i kas ir tys latgalīts.\nSandra: Mes nagribim braukt paceli nu Latgolys, nu Latvejis. Mes gribim dareit ite koč kū. I ite ir interesanti.\nVoi ite, Latgolā, ir tys potencials?\nJuoņs: Vīnnūzeimeigi. Jis ir vysur. Ka tu dareisi, tod tu ari atrassi īspiejis sevi realizēt. I itymā gadīnī Latgola ir interesanta deļ sovys naporostuos viesturis, deļ kasdīnys, ari volūdys, ari tei jau daudzkuort apsprīstuo līta, ka kasdīnā ļauds te runoj daudzuos volūduos – latvīšu, latgalīšu, krīvu, nu jau ari angļu volūdā, i deļtuo itei vide ir interesanta. I, tai kai cīši daudzi brauc paceli, pasaruoda ari breivys nišys, kurys var izmontuot.\nAtsagrīžut pi jiusu radeitajom latgalīšu volūdys apvuceibom – kas ir tei mierķauditoreja, kuru gribit uzrunuot?\nJuoņs: Pyrmom kuortom pošus latgalīšus, kab pacaltu jūs pašapziņu, partū ka vēļ da šam jiutam, ka cylvākim ir kompleksi par sovu volūdu, deļtuo ka mums dīndīnā ir saceits, ka mes runojam napareizi, ka myusu vierteibys ir napareizys, ka volūda nav nikuo vārta. Ūtra auditoreja ir puornūvodnīki, kab jī saprostu, ka itei ir lela Latvejis kulturys sastuovdaļa i ar tū ir juosariekinoj, ari ar tū, ka latgalīšu volūda tyvuokajā nuokameibā varātu ījimt kaidu daudz nūzeimeiguoku vītu sabīdreibā. Es tam tycu, i tai tam byutu juobyut, partū ka latgalīšu nav nimoz tik moz, vairuok kai 100 tyukstūšys, taitod tei ir lela ļaužu daļa, ar kū var struoduot.\nSandra: Reidzinīki soka, ka latgalīšu volūdu nasaprūt, nu tān jim beidzūt ir īspieja pasavuiceit koč tuos 20 lekcejis, i atbraucūt koč puors fražu varēs pasaceit latgaliski, kas vysod ir pateikamai –leidzeigi, kai, par pīmāru, kod iz uorzemem nūbrauc i tī vari pasceit puora teikumus vītejā volūdā.\nJuoņs: Myusim golvonais beja volūdu pasnīgt vīglā formā, nu tymā pošā laikā saturiski pareizi. Deļtuo mes pīaicynuojom ari volūdys specialisti Edeiti Husari. Nu sovys pusis mes raugom nūdrūšynuot tū, kū poši muokam – uzfilmēt i labi pasnīgt, kai ari dabuot kaidus interesantus tekstus, kab lekcejis nabyutu sausys, bet pasnīgtys interaktivuokā formā.\nSandra: Tai, lai ari pošam latgalīšam byutu interesanti nūsavērt. Deļtuo mes asam pīaicynuojuši ari 20 tautā vairuok vai mozuok pazeistamus cylvākus kai apvuiceibu lektorus, i kotram nu jim ir sova tema.\nVoi itaidys lekcejis varātu vāluok pasaruodeit ari školuos kai apvuiceibu leidzeklis?\nJuoņs: Varātu. Pagaidom tys ir tikai īsuokums, mes ari pozicionejom, ka tys ir viņ īsuociejim. Piec projekta beigom raudzeisim saprast, kaida ir atgrīzeniskuo saite, cik lela ir interese i cik tys cylvākim ruodeisīs vajadzeigs. Mes asam gotovi tymā īsasaisteit ari iz prīšku.\nDaugovpiļs, kur, kai zynoms, ir tei eipašuo multikulturaluo vide i vysai daudz krīvvolūdeigūs – kai jius ar jiusu suoktajīm ceņtīnim īdzeivynuot latgalīšu volūdu tī saprūt?\nJuoņs: Iz vysa puorsteidzūšuokais, ka myusu draugi, krīvu volūdā runojūšī ļauds, kas ir redziejuši video lekcejis, tān, par pīmāru, Arni Slobožaņinu atpazeist na kai grupys „Dabasu Durovys” solistu, bet gon kai latgalīšu volūdys pasnīdzieju. Jī par myusu ideju ir pozitivi nūskaņuoti i atsauceigi i cīši myusus atbaļsteja, pat kurū reizi i vairuok nakai poši latvīši, kod mekliejom īspiejis projektam finansiejumu dabuot ari labiedarbi.lv.\nVoi jiusu jaunuokais projekts “Sajūti Latgali” ari ir kuortejuo stereotipu lauzšona par Latgolu?\nJuoņs: Mes gribim na gluži lauzt stereotipus, bet pasavērt iz lītom nu drupeit cyta skotpunkta. Kas parosti stuosta stuostus par Latgolu? Tī ir žurnalisti, kas puorsvorā dzeivoj Reigā, i jī tod verās nu sovys perspektivys, kū jī ir zynuojušs da šam, kū radz. Par pīmāru, radzūt kaidu ar divlitreigu ola buteli, daīs da juo i parunuos, koč voi taidu skotu ir papylnam tīpat golvyspiļsātā. Mes gribim paruodeit spilgtuokūs pozitivūs pīmārus tam, ka Latgolā ir interesanti cylvāki, ir interesantys vītys i nūtykumi i ka ir lītys, kas ir daudz spilgtuokys nakai varbyut cytur Latvejā.\nKur jius poši izjiutat Latgolu?\nJuoņs: Latgolys cylvākūs, vīnnūzeimeigi vyss ir cylvākūs. Prūtams, ari doba ir šmuka, i, filmejūt raidejumus, braucūt pa Latgolu, tu saprūti, ka mes dzeivojam cīši šmukā vītā. Beja ari kaids interesants gadīņs. Brauču es nu dorba i apsastuoju pi Sventis tylta, kas puori Daugovai īt. Stuov tuolbrauciejs nu Nīderlandis, kas iz Moskovu vad haizivs i citys eksotiskys zivs. Apsastuojs verās, mute vaļā i soka: „Ak, muns Dīvs, pi jiusu ir tik šmukai. Pi myusu nav nikuo tamleidzeiga, laikam jius jiutatēs tik labi, ka varit dzeivuot tik šmukā vītā.” Zini, taidūs gadīņūs cīši ceļās pošapzinis leimeiņs, ka ir kaids, kas nu molys nūviertej, ka ite ir šmukai. Nu ite nu tīsys ir šmukai, it eipaši godalaikūs atsakluoj dažaidys niansis. Nu es jau dūmoju, Latgola ir šmukuokuo vīta, kur dzeivuot.\nSandra: Vysi soka, ka šmukai, ka daudz azaru, es poša tik daudz nabeju braukuojuse apleik, i tān, kod mes bejom tepat natuoli nu Daugovpils, Višķūs i Ambeļūs, es beju puorsteigta, cik tī ir šmukai, es tī grybātu dzeivuot, tys azars, tī pakolni. Tu brauc pa ceļu iz Rēzekni, i tu tū naredzi, bet tev tikai juopabrauc desmit kilometri nūst, i ir cyts pasauļs, i nūteikti taidu vītu ir daudz.\nKaida beja tei Latgolys sajiuta, kū deļ sevis atkluoja projekta breivpruoteigī nu golvyspiļsātys ci cyturīnis?\nJuoņs: Kai jī poši saceja, golvonais beja tei volūda, kū jī dzierdēja, kū nikur cytur tik breivai nadzierdiesi, i patīseibā jau ari volūda veidoj vidi. Tymūs breižūs, kod kinu veiduošonys gaitā golvonuo sarunvolūda beja latgalīšu volūda, ari intervejamī i intervātuojs atsakluoja cytā šķautnē.\nSandra: Myusim beja gon ļauds nu Reigys, gon vītejī, kas latgaliski runuoja, i tod labi varēja sajust tū atškireibu, ka, latgaliski sasarunojūt, ļauds atsakluoj vaira.\nCik ir zynoms, Re:TV projekta “Sajūti Latgali” pyrmuos kinys radzamys byus vēļ itūgod, bet voi Latgolā vēļ var koč kū jaunu atkluot? Voi nav tai, ka vyss jau ir pastuosteits i paruodeits?\nJuoņs: Tys jau ari ir stuosts par stereotipim. Tymā pošā muzykā ir tikai ostoni akordi, bet pasaver, cik dzīšmu var pīraksteit, taipat ari Latgolā ar stuostim, it kai jī jau ir izstuosteiti, bet pareizais cylvāks, pareizā vītā izdūdūt pareizū vaicuojumu, var radeit otkon pavysam cytu stuostu.\nJius asat ari kuozu fotografi, vai taiduos eistynuos latgalīšu kuozuos ari ir byuts?\nSandra: Mums pīredze ar kuozu biļdiešonu i filmiešonu ir jau treis godi, bet iz taidom rikteigom diveju dīnu svineibom ar kuopustu goldu nav gon saguojs palikt, nu iz 10–15 kuozu vuortim gon ir byuts.\nKas kuozuos nu fotografa i objektiva skotupunkta ir iz vysa skaistuokais breids?\nSandra: Iz vysa emocionaluokuo, prūtams, ir poša ceremoneja, kod muotis i pat tāvi raud. Tuos osorys i vāluok prīca, i kod redzi, ka tei mīlesteiba ir.\nJums ir loba dzeive, taidu šmuku dorbu struodojūt?\nJuoņs: Nui, tei jau ir tei šmukuo puse, kū radz vysi, nu tys dorbs tī apakšā ir uorpuoteigi lels. Tu navari vīnkuorši staiguot i filmēt, tev golvā jau juorežisej gola produkts, kas tī saīs, tu jau esi daleji kuozu dīnys kinys režisors.\nSandra: Te vēļ juobyut ari psihologam i juozyna ari nacionalitašu i mentalitašu atškireibys. Par pīmāru, latvīši i latgalīši pi biļdiešonuos ir kautreiguoki, krīvu tauteibys cylvāki ir daudz atvārtuoki.\nGolu golā kas jius asat – muokslinīki, breivmuokslinīki ci uzjiemieji?\nSandra: Maņ ir akademiskais grads muokslā, asu gleznuotuoja, nu fotografeja jau ir tei poša glezna, partū ka vajag īvāruot vysus tūs pošus lykumus, kas ir gleznā, tān mani ir suokuse aizraut ari keramika.\nJuoņs: Mes asam ari mozi uzjiemieji – Sandra ir “Studija 3KM” generaldirektore, es asu izpilddirektors. Suokumā beja garais nūsaukums “3 karotes medus”, i daudzim izreiz beja daudz vaicuojumu – parkū taišni treis karūtis mada, bet tān, kod ir saeisynuojums, vysim asociejuos ar treis kilometrim, kod pasoki, ka kilometri tī nav, tod ir vēļ vaira vaicuojumu, partū ļauds myus pīmiņ. Vysam ir pamatuojums, parkū tuos karūtis ir. Ka mes atguodojam, agruok Latvejā beja treis cukra fabrikys i kuodreiz pat dzedi, dzerūt čaju, saceja, ka juodamat treis cukra karūtis – pa vīnai par kotru cukra fabriku. Nu, tai kai myusim cukra fabriku vaira nav, bet mes gribim nest pozitivū viestejumu, soldonuos lītys jau asociejās ar koč kū pateikamu, vīnojamēs par treis karūtem mada. Suokumā tu pagaršuosi vīnu mada karūti, tev īsapatiks, pagaršuosi ūtru mada karūti – jau patiks, i pec tam jau gribēsīs pajimt trešū.\nSandra: I golu golā treis lītys lobys lītys.\nVai var sagaideit, ka treis karūtis mada kod ta puoraugs par 10 karūtem mada?\nSandra: Vysudreižuok par treis burkom mada!\nKarteņa: Sandrys i Juoņa personeigais arhivs


Etiqueta: Anime Serial Experiments Lain Jap. y Lat. en 50mb | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Anime Serial Experiments Lain Jap. y Lat. en 50mb’


Kroma kolna svātkūs bruoliste uzjims jaunus ceiņu bīdrus - lakuga.lv\nTemys: Kroma kolna bruoliste, Kroma kolna svātki, Kroma kolns, Roksts\nSevkurs interesents, kuru saista Latgolys viesturis pietnīceiba, senejūs latgaļu kultura, sadzeive i ceinis muoksla, da 12. augusta aicynuots dasasaceit daleibai Kroma kolna bruolistē, aizpyldūt dasacejuma anketu, kas atrūnama bīdreibys sātys lopā.\nKotru godu Kroma kolnā (Dagdys nūvoda Prīžu kolns, Pušys Zundi) nūteik Kroma kolna piļs svātki. Tūs laikā teik uzjimti jaunī bīdri, kai ari gūdynuoti jau asūšī aktivuokī bīdri aizvadeitajā sezonā.\nItūgod Kroma kolna svātki nūtiks 22. augustā 14.00. Kroma kolna bruoliste apmaklātuojus aicynuos īsasaisteit vysaiduos senejūs latgaļu omotu i prasmu darbneicuos, pīsadaleit tematiskuos spēlēs, aktivitatēs, ceiņu paraugdemonstriejumūs i turnirūs. Byus vareiba redzēt, kai teik īgiuta dzeivuo guņs lelajam svātku gunkuram. Svātku kulminacejā tiks aizdagtys guņs skulpturys, caur kuruom simboliski izīs asūšī i tūpūšī bruolistis bīdri, kab sajimtu spākus jaunajai sezonai.\nDarbneicuos aicynuos īsasaisteit ari Ludzys Omotnīku centrs i kūkgrīzieji Rita i Gedimins Kairi nu Lītovys. Pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs viesturis modeliešonys klubs “Robeža”, Boltkrīvejis vydslaiku rekonstrukcejis klubs “Варгенторн”, muzicēs folklorys kūpa “Egle” nu Viļakys i Vuorkovys nūvoda jaunīšu folklorys kūpa “Sudobri”.\nGoldā tiks calti iz vītys gataveiti iedīni i zuoļu čaji. Byus vareiba nūbaudeit vītiejūs Latgolys lobumus nu Aglyunys maizis muzeja, olu nu Bieržpiļs, sīru nu Rušyunys pogosta zemnīku sātys “Juri” i špeku nu “Latgolys golda”.\nSvātkūs aicynuoti dasasaceit ari cyti senejūs omotu prasmu i dzeivisveida kūpieji, individuali ceineituoji, rekonstruktoru klubi i sātys ražuotuoji.\nKroma kolna piļs svātkus reikoj Kroma kolna bruoliste sadarbeibā ar vītiejim omotnīkim, lobvielim i Dagdys nūvoda dūmis atbolstu. Kroma kolna svātkūs aicynuoti vysi interesenti. Īīšona bez moksys.\nFoto: Īva Trimaļneica


Нет Tsuioku Merry-Go-Round\nKanpekigu No Ne — первый эндинг к аниме "Fairy Tail", который исполняет Watarirouka Hashiri Tai. В этом эндинге показывается Люси Хартфилия.\nПолучено из «https://fairytail.fandom.com/ru/wiki/Kanpekigu_No_Ne?oldid=108581»


Season 4 High Valyrian Dialogue - Dothraki\nSeason 4 High Valyrian Dialogue\nRevision as of 01:06, 3 May 2015 by Iustinus (Talk | contribs)\n1.1 Episode 3 - Breaker of Chains\n1.2 Episode 6 - The Laws of Gods and Men\n1.3 Episode 10 - The Children\nDaenerys: Daenerys Jelmāzmo iksan. Kostilus jevi āeksia yno bē pirtra jemot vestretis, iā daoruni jemot vestretis. Daoriot jemas. Doriar udra pōnto syt eman. Mērī jemī ivestran. "I am Daenerys Stormborn. Your masters may have told you lies about me, or they may have told you nothing. It does not matter. I have nothing to say to them. I speak only to you."\nDaenerys: Ēlī Astaprot istan. Astaprot dohaertrossa sīr yno inkot iōrzi, dāeri. Hembar Yunkaihot istan. Yunkaihī dohaertrossa sīr yno inkot iōrzi, dāeri. Sesīr Mirinot mastan. "First, I went to Astapor. Those who were slaves in Astapor now stand behind me, free. Next I went to Yunkai. Those who were slaves in Yunkai now stand behind me, free. Now I have come to Meereen."\nDaenerys: Jevys qrinuntys ikson daor. Jevys qrinuntys jemo paktot issa. Jevys qrinuntys jevor riñar laodissis ossēnīs. Jevys qrinuntys jemo syt mērī belma se boteri se udrāzmī ēzi. Udrāzmī jemot maghon daor. Iderennon maghan. Se jevo qrinuntoti pōjor gūrotriri maghan. Naejot! "I am not your enemy. Your enemy is beside you. Your enemy steals and murders your children. Your enemy has nothing for you but chains and suffering and commands. I do not bring you commands. I bring you a choice. And I bring your enemies what they deserve. Forward!"\nDaenerys: Nābēmātās! "Fire (unfasten)!"\nDaenerys: Zūgagon daor, ñuhys raqiros. Skoros ynot epilū? “Don’t be afraid, my friend. What would you ask of me?”\nMissandei: Daenerys Jelmāzmo aō naejot dēmas, Dorzalty, Mīrīno Dāria, Andalot se Rhoinaro se Ēlio Valot Dāria... "You stand before Daenerys Stormborn, the Unburnt, Queen of Meereen, Queen of the Andals and the Rhoynar and the First Men..."\nMissandei: Hen Parmenko Embāzma Khalēsi, Belmo Pryjatys se Muña Zaldrīzoti. "Khaleesi of the Great Grass Sea, Breaker of Chains and Mother of Dragons."\nDaenerys: Se vasīr Drogon ūndetoks daor? "And still no word of Drogon?"\nRetrieved from "http://wiki.dothraki.org/Season_4_High_Valyrian_Dialogue"


Adventa laiks kotrā sātā | Latgolys Studentu centrs\nParosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai i sasatikšonai:\n8. decembrī 18:30 Reigā, Tonis birojā Zīmyssvātku gaideišonys laikam veļteits vokors. Par tū, kas ir Advents, kai Zīmyssvātki teik svieteiti i gaideiti, par tradicejom, naparostū i svātkim – par i ar tū vysu lobpruot pasadaleitu trešdīnis vokorā!\nGostūs byus Reigys Gareiguo seminara, ar kuru izaveiduojuse loba sadarbeiba itūs godu laikā, puorstuovi, kas vaira rozstuosteis par ituo laika nūzeimi i rašonuos viesturi. Vokora gaitā sarunys, diskusejis par Advenu i Zīmyssvātkim, latgalīšu Zīmyssvātku puorsoku skaitiejumi i koč kas skaneiguoks gitarys pavadiejumā.\nKaids ir Gaideišonys laiks i Zīmyssvātki Tovā sātā?\nTags:advents, Tonis birojs, Zīmyssvātki\n1 Comment to “Adventa laiks kotrā sātā”\npeter raes saka:\nraar boompje. ik vraag me af wat die witte dingen zijn! van de rest van de tekst heb ik echt niet veel begrepen.moet waarschijnlijk dringend lets leren! grtz peter en stien


6 Latvian Championship\nVEF Rīga is a Latvian professional basketball team that is based in Riga, Latvia. VEF Rīga is a five-time Latvian Basketball League champions.\nWinners (6): 2011, 2012, 2013, 2015, 2017, 2019\nQuarterfinals Latvian–Estonian League\nSF 4 Roberts Stumbris 1.99 m (6 ft 6 in) 96 kg (212 lb) 26 – (1993-07-09)9 July 1993\nPF 21 Verners Kohs 2.06 m (6 ft 9 in) 93 kg (205 lb) 22 – (1997-05-21)21 May 1997\nG 45 Jānis Blūms 1.91 m (6 ft 3 in) 86 kg (190 lb) 37 – (1982-04-20)20 April 1982\nSG -- Artūrs Kurucs 1.90 m (6 ft 3 in) 90 kg (198 lb) 19 – (2000-01-19)19 January 2000\nC -- Viktors Iļjins 2.12 m (6 ft 11 in) 110 kg (243 lb) 28 – (1991-07-17)17 July 1991\nPF -- Roberts Freimanis 2.05 m (6 ft 9 in) 98 kg (216 lb) 28 – (1991-07-03)3 July 1991\nG -- Ron Curry 1.91 m (6 ft 3 in) 86 kg (190 lb) 26 – (1993-07-12)12 July 1993\nG -- Lester Medford 1.83 m (6 ft 0 in) 77 kg (170 lb) 26 – (1993-03-24)24 March 1993\nG/F -- LaQuinton Ross 2.03 m (6 ft 8 in) 100 kg (220 lb) 27 – (1991-11-18)18 November 1991\nC -- Kristijan Krajina 2.08 m (6 ft 10 in) 111 kg (245 lb) 28 – (1990-12-28)28 December 1990\nOfficial VEF Rīga Site (in Latvian)\nVEF Rīga VTB-League.com (in English) (in Russian)\nVEF Rīga LBL.lv (in Latvian)\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=BK_VEF_Rīga&oldid=911718622"\n1992 disestablishments in Latvia\n2007 establishments in Latvia\nThis page was last edited on 20 August 2019, at 17:54 (UTC).