MiaAdams - NATHANX7 livejasmin video\nFrenchLoverr livejasmin 2PRETTYqtTSRossTribbiani livejasmin OskarShyCumBalls livejasmin FreshAmberStelllaaa livejasmin naughtymilf72STEPHANIEManson livejasmin 01JosephineSTEPHANIEManson livejasmin MarshallDejaVu\nEmanuel4You livejasmin BoyJoshuaSajani livejasmin NeedYouLoveIsabelYoursAngel livejasmin SuzyCandysRebelSweet livejasmin SuzyCandysNaughtyBabyD0ll livejasmin SajaniMarshallDejaVu livejasmin MADISSONBANKS\nMiaAdams NATHANX7 livejasmin. SuzyCandys. AdelleGomez. VictoriaJune.\nCrazyAndHotGirlKellyEdwardsAmaliaBrownIsabelYoursAngel .XeniaLeeJayXnvKatejayFelicityLevy .RileyReissNeedYouLoveAnthonyLopessNeedYouLove .vernalJuliaZoeyMasseyJessicaRuizZoeyMassey .SandraBlakebonehartRafaelGonsalesxLisaTailor .vincentlorraineOliviaSweetCandyRicoAceeXeniaLee .TwinkSebastianAdelleGomezHermanBigCOCKTwinkSebastian .ZaraDivineMarshallDejaVuAdventureAliceFreshAmber .TwinkSebastianAndreasStoneXJoyAnetteannays89 .princessherraVivArouzeHermanBigCOCKSexyBlondZoe .IsabelYoursAngeljasminejayshowprincessherraSophiaLoretti .\nTwinkSebastian VideoOliviaSweetCandy VideoAlexiaVOne VideoSayrah Video2PRETTYqtTS VideoAnthonyLopess Video\nKatejay VideoFelicityLevy VideoAdelleGomez Videosexpert008 VideoNeedYouLove VideoMADISSONBANKS Video\nAlexiaVOneAndreaFostCrazyAndHotGirlFelicityLevy .naughtymilf72RebelSweetCuteCoupplesexpert008 .RicoAceeFreshAmberAdventureAliceAdventureAlice .yulyan81KellyEdwardsshyKYLExxRafaelGonsalesx .CliveBurnettVivArouzeRafaelGonsalesxVictoriaJune .TwinkSebastianCrazyAndHotGirljasminejayshowsalmahoney .CuteSpike77AndreasStoneXOneHornyHottieXAndreaFost .sexpert008shyKYLExxBesTanyaRossTribbiani .AndruCockHornySandraBlakeRicoAceevincentlorraine .sofiaANDnikoKellyEdwardsCrazyAndHotGirlEroticWife .VictoriaJuneSophiaLorettisofiaANDnikoBlueDreamLover .


Latgolys Vuords nu Reigys - 27.09.2012. - lakuga.lv\nLatgolys Vuords nu Reigys – 27.09.2012.\n29 Septembris 2012\nTemys: Latgolys Vuords, Monika Zīle, Piļsātā nikod napalīk tymss, Roksts\nItymā reizē teatrim i dzejai veļteits laidīņs. Fragmenti nu latgalīšu dzejis izruodis „Piļsātā nikod napalīk tymss”, saruna ar Moniku Zeili par Daugovpiļs teatra izruodi „Vosorys saulgrīžu burvesteibys”, fragmenti nu rakstnīku i dzejnīku cielīņa Rēzeknē 3. Pasauļa latgalīšu saīta laikā – Andris Slišāns, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, Līga Rundāne, Ilze Sperga, Valentins Lukaševičs. I raidejuma golā – dzīsme par Jezupu nu izruodis „Klepernīku pogosta zvaigzne”.\nKarteņā – jaunuo Daugovpiļs teatra izruode “Vosorys saulgrīžu burvesteibys”, foto nu Daugovpiļs teatra publicitatis materialim


OMSJ Neona Zaļa, Rozā Fishnet Sexy Pūkains Izlīdzināšanu Kleita Sievietes Puses Nakts Klubs Valkāt Vasaras 2019 Jaunu Aprīkots Mini Bodycon Kleita - Sieviešu Apģērbu ~ Tema-mode.lv\nS garums 54cm, krūtis 73-81cm, viduklis 67.5 cm, gurnu 81cm.\nM, garums 55cm, krūtis 78-86cm, viduklis 72.5 cm, gurnu 86cm.\nL, garums 56cm, krūšu 83-91cm, viduklis 77.5 cm, gurnu 91cm.\nXL, garums 57cm, krūtis 88-96cm, viduklis 82.5 cm, gurnu 96cm.Ir 1-3cm kļūdu, lūdzu, saprast.\nTagi: kleita sievietei, rozā tops, kleita, kleita shein, bodycon kleita sievietēm, boho kleita, kleita zaļā krāsā, alvas kleitas, panku stils, sieviešu drēbes


Itūnedeļ tiks atkluotys Daugovpiļs teatra dīnys Reigā - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs teatra dīnys Reigā, Daugovpiļs Teatris, Roksts, teatris\nJau itūnedeļ Daugovpiļs teatris atkluos tradicionaluos Daugovpiļs teatra dīnys Reigā, kurūs ītvorūs nu marta da maja vairuokys Daugovpiļs teatra izruodis varēs nūsavērt Dailis teatrī i Latvejis Nacionalajā teatrī, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova.\nDailis teatrī Daugovpiļs teatris gasteis ar treis izruodem: tragikomiskim stuostim “Svešie svētki”, psihologisku kriminaldramu “Bīstamais pagrieziens” i komedeju “Ekstrasensa cīņa”. Sovukuort iz Latvejis Nacionaluo teatra skotivis Daugovpiļs teatris gasteis ar div izruodem: vīna nu tūs ir režisora Dž. Dž. Džilindžera izruode “Iemīlējās muļķis muļķītē”, nu ūtrei – Latgolys kongresa symtgadei veļteits īstudiejums “Nūgrymušo pile”, kuram Latvejis Nacionalajā teatrī tei byus ūtrei pyrmizruode.\nJau 2. martā 19.00 Dailis teatra skateituojim byus vareiba nūsavērt izruodi “Svešie svētki”, kas ir latvīšu dramaturgis Agnesis Rutkēvičys stuostu īstudiejums Paulys Pļavniecis režijā. Juoatzeimej, ka par izruodis “Svešie svētki” dramaturgeju Agnese Rutkēviča tyka nomināta “Spēlmaņu nakts” bolvai kategorejā Goda sasnāgums originaldramaturgejā.\nSovukuort 3. martā 19.00 skateituojus sagaideis spraiga angļu dramaturga Džona Bointona Prīstlija kriminaldrama “Bīstamais pagrieziens” (rež. O.Šapošnikovs), kurymā eistu detektivu gorā teik izmaklāts kaida seneja paguotnis nūtikšona.\nDaugovpiļs teatra gostu izruodis Dailis teatrī nūslēgs aizraujūša komedeja “Ekstrasensa cīņa” (rež. I. Lūsis) ar jūku meistaru Juoni Jarānu amizanta ekstrasensa lūmā. Izruode nūtiks 19. martā 15.00.\n19. aprelī iz Latvejis Nacionaluo teatra skotivis varēs nūsavērt režisora Dž. Dž. Džilindžera īstudiejumu “Iemīlējās muļķis muļķītē”, kurs sovu pyrmizruodi pīdzeivuojs pavysam naseņ, nu jau paspiejs īmontuot Latgolys skateituoju navyltuotu mīlesteibu. Titullūmuos Latvejā zynomais akters Andris Bulis i Daugovpiļs teatra jaunuo aktrise Zanda Mankopa.\nDaugovpiļs teatra dīnys Reigā nūslēgs Latgolys kongresa symtgadei veļteits muzykals īstudiejums latgaliski “Nūgrymušo pile”. Tuo pyrmizruode nūtiks 6. majā Daugovpiļs teatrī, bet jau 15. majā tū varēs nūsavērt Latvejis Nacionalajā teatrī. Izruodis rodūšajā komandā ir vairuoki zynomi muokslinīki: komponists Kārlis Lācis, horeografs Agris Danilevičs, akteri Juoņs Jarāns i Jurijs Djakonovs. Īstudiejumā pīsadaleis ari Daugovpiļs kors “Daugava” Jevgenija Ustinskova vadeibā.\nBeleti – “Biļešu paradīzes” kasēs i škārsteiklā.\nKartenis autore: Džeina Saulīte


Ar gruomotu “Jākuba citati” rūsynoj vacuokus vaira sasarunuot ar bārnim - lakuga.lv\nTemys: Ieva Johansson, Jākuba citati, Jēkaba citāti, MeYou.One\nGoda golā izdūšonu pīdzeivuojuse gruomota “Jākuba citati”, kas rūsynoj vacuokus vys vaira kasdīnā sasarunuot ar bārnim, skaidruot sajiutys, lītys i aicynoj bārnus dūmuot i atrast atbiļdis iz sev interesejūšim vaicuojumim. Gruomotys autori ir desmitgadeigais Jēkabs Birznieks i juo mama Īva Johansson. “Jākuba citati” interesentim ir daīmami divejuos versejuos – kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūduos, portalam paviestieja gruomotys autore.\nĪva Johansson, kurei kasdīnā ir izaugsmis platformys “MeYou.One”, kuruos sātysvīta ir Daugovpiļs, trenere, pasuokumu moderatore, darbneicu vadeituoja i jaunuos rodūšuos ustobys “Room13” saimineica, par sevi soka, ka ir vīnkuorša mama, kurei ostoņu godu garumā pīrakstejuse niu jau desmit godu vacuo dāla Jēkaba dūmys, izsacejumus i citatus. Niu tī apkūpuoti gruomotā “Jākuba citati” i papyldynuoti ar iz sarunom rūsynūšim vaicuojumim par attīceigū temu. Drūsme, sāta, mīlesteiba, saprasšona, dorbs, ryupis, uzvarys i cytys kūpā pi pīcdesmit temu paleidzēs vacuokim sasarunuot ar bārnim, izskaidruot procesus, lītys i vysim kūpā ari dabuot atbiļdis.\nAicynojūt īpazeit “Jākuba citatus”, Īva soka: “Kasdīnā bārni vacuokim aizdūd sev aktualus vaicuojumus. Komunikaceja ir svareiga, kab bārns atsateisteitu i dabuotu atbiļdis iz svareigū. Kab izaveiduotu par sabīdreibys lūcekli, jam ir vajadzeigi skaidruojumi par attīceibu lykumsakareibom, par pastuovūšom socialekonomiskajom sistemom i procesim. Taipat, pasasokūt tam, ka sūpluok aug bārni ar sovu dabiskū interesi, zynuot gribiešonu, vacuokim ir vareiba pošim otkon puordūmuot sovys vierteibys i saimē izceļt tuos svareiguokuos. Obeji ar Jēkabu vielejam, ka bitei gruomateņa ir kai īdviesme mīlesteibys, jaunu izzynuošonu i breinumu sarunom!”\nIzdavums “Jākuba citati” sataiseits, sasadorbojūt ar bīdreibu “LgSC”. Bīdreibys vadeituoja Edeite Husare soka: “Ir īrosts, ka latgaliski da ituo bejuši izdūti literari voi kulturviesturiskim tematim veļteiti dorbi, deļtuo prīca, ka “Jākuba citati” padora plotuoku latgaliski daīmamūs izdavumu pīduovuojumu ar itaida veida temu i varēs prīcynuot jo eipaši tuos saimis, kuruos vacuoki ar bārnim ari sasarunoj latgaliski.”\nGruomotā Jēkaba sprīsšonu i vaicuojumus sarunom papyldynoj jaunuos, deveņgadeiguos muokslineicys Ariannys Evelinys Žeiris zeimiejumi. Daļa gruomotys ījāmumi tiks pazīduoti lobdareibys organizacejis “Palīdzēsim.lv” mierku sasnēgšonai dorbā ar saimem i bārnim.


Pro Hereditate Catholica - St. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par grāku\nC) PAR BAUSLEIBU PŌRKŌPŠONU\n§ 1. Par grāku vyspōri.\n1. Kas ir grāks?\nGrāks ir breivprōteiga Dīva lykumu pōrkōpšona.\n2. Kaidā veidā mes varim sagrākōt?\nMes varim sagrākōt:\n1. ar ļaunōm dūmōm, īgrybom, vōrdim un dorbim un\n2. ar nūlaideibu, atstōjūt nadareitu kū lobu, kas ītylpst myusu pīnōkumūs.\n3. Voi vysi grāki ir vīnaidi smogi?\nNā. Ir leli grāki, kurus sauc par nōveigim un ir mozōki, kurus sauc par dīniškim (voi ikdīniškim) grākim.\n* Dažus grākus Svātī Roksti sauc par SKOBŌRGU, cytus par BOLKOM (Mt. 7:3). Ir ari pasaceits, ka pat taisneigais „septeņas reizes pakreit“ (Prov. 24:16).\n4. Kod mes padorom nōveigu grāku?\nNōveigu grāku mes padorom, kod breivprōteigi pōrkōpam Dīva lykumu svoreigō lītō.\n5. Kōpēc lelus grākus sauc par nōveigim grākim.\nTōpēc, ka tī atjam dvēselei pōrdabyskū dzeivi, tys ir, svātdorūšū žēlesteibu un nas sev leidzi myužeigu nōvi voi pazusšonu uz myužim aizkopa dzeivē.\n* „Padareitais grāks dzemdej nōvi“ (Jk. 1:15). „Es zynu tovus dorbus, jo tevi gon sauc par dzeivu, bet tu esi miris“ (Atkl. 3:1).\n6. Kod mes padorom dīniškū grāku?\nMes padorom dīnišku grāku, kod pōrkōpam Dīva lykumu nasvoreigā lītā, voi ari kod pōrkōpšona nav piļneigi breivprōteiga.\n7. Kod pōrkōpums nav piļneigi breivprōteigs?\nKod ar sovu prōtu pīteikūši naaptveram ļaunumu, voi kod ar grybu na piļneigi tam pīkreitam.\n8. Kōpēc mozōkī grāki teik saukti par dīniškim?\nTōpēc, ka tī vīglōk var byut atlaisti, pat bez grāku syudzēšonas.\n9. Voi mums ir jōsabeist tikai nu nōveigim grākim?\nNā, mums ir jōsabeist un ryupeigi jōsasorgoj nu ik kura kotra grāka, kai nu vyslelōkō ļaunuma pasaulī, lai tys byutu nōveigs voi dīnišks grāks.\n* „Kai lai es da reitu tik lelu ļaunumu un grākotu pret DĪvu?“ (Gen. 39:9).\n10. Kam vajag myusus atturēt nu grāka?\nNu grāka myusus vajag atturēt pōrdūmōm par grāka ļaunumu un tō ļaunuma sekom.\n11. Kamā golvonukōrt pastōv nōveigō grāka ļaunums?\nNōveigō grāka ļaunums pastōv tymā, ka nōveigs grāks:\n1. ir Dīva vysaugstōkos Majestates smogs apvaiņōjums un ir nūzīdzeiga napaklauseiba Jō vyssvātōkai grybai,\n2. ir augstōkā mārā apkaunōjuša napateiceiba Dīvam, myusu vyslelōkajam Labdaram un vyslobōkajam Tāvam un\n3. ir rībeiga nauzticeiba vysmīļōkajam, Atpesteitōjam, un Jō žēlesteibu un nūpalnu nycynōšona.\n* 1. „Tu esi nūkratejis munu jyugu ... un sacejis: es nagrybu kolpōt“ (Jer. 2:20). 2. „Klausatēs dabasi un jem vārā zeme, jo Kungs ir runōjis: „Es izaudzynōju bārnus un īcēļu jūs augstā gūdā, bet jī atkryta nu Manis“ (Izaj 1:2). 3. Par tim, kas kaidreiz beja apgaismōti un beja baudejuši ari debeseigōs dovonas un bejuši Svātō Gora leidzdaleibnīki, bet pēc tam atkrytuši nu Dīva caur nōveigu grāku, sv. Pōvuls soka: „Tī Dīva Dalu, izzūbōdami, nu jauna syt Jū krystā“ (Ebr. 6:4-6). „Jo kaids namīļōj myusu Kungu Jezu Kristu, tys lai teik pazudynōts!“ (1. kor. 16:22).\n12. Voi mes spējam aptvert pret Dīvu vārstō apvaiņōjuma ļaunumu?\nMes tū naspējam, tōpēc, ka naspējam aptvert bezgaleigū myusu Kunga Dīva lelumu un lobumu, kaidu grāks apvaiņōj.\n13. Kas vyslobōk rōda pret Dīvu vārstō apvaiņōjuma ļaunumu?\nTū vyslobōk rōda:\n1. ļaunūs engeļu un myusu pyrmdzymdynōtōju smogō strōpe,\n2. myužeigūs mūku vīta — eļne, kaidu peļnej ikvīns nōveigs grāks un\n3. šausmeigas cīsšonas un nōve, kaidas myusu grāku dēļ izcīte vīndzymušais Dīva Dāls.\n14. Kaidas ir nōveigō grāka sekas?\n1. myusus atdola nu Dīva, myusim atjam Jō mīlesteibu un draudzeibu,\n2. myusūs sakrūpļoj Dīva attālu (atspūguļojumu), izjauc myusu sirdsapziņas mīru,\n3. nūlaupa vysus ogrōk sakrātus nūpalnus un tīseibas uz dabasu montōjumu un\n4. sagōdoj myusim Dīva strōpi un beidzūt myužeigū pazudynōšonu aizkopa dzeivē.\n* „Tī kas grākōj un dora nakrītneibu, ir īnaidniki poši sovai dvēselei“ (Tob. 12:10). Pīmāri: Kains, Antiochs, Judass, leidzeiba par nataisneigū bogōtnīku.\n15. Kōpēc myusim ir ryupeigi jōsasorgōj nu dīniškō grāka?\n1. Tōpēc, ka ari dīniškais grāks ir pret Dīvu vārsts apvaiņōjums, un tōdēļ pēc nōveigō grāka ir lelōkais nu vysim ļaunumim pasaulī,\n2. tōpēc, ka jys nūvojinoj dvēseles dzeivi un līk šķēršļus ceļā daudzom žēlesteibom, kaidas Dīvs dūmōj dūt un\n3. tōpēc, ka ari dīnišks grāks savalk daudzas Dīva strōpes par mums un pakōpeniski vad myus uz nōveigu grāku.\n* „Kas ir nataisnys vysmozōkōs lītōs, tys ari nataisnys lelōs“ (Lk. 16:10). „Re, cik moza guņs aizdadzynōj lelu mežu“ (Jk. 3:5).\nPraktisks padūms. „Muns dāls, vysōs tovas dzeives dīnōs patur prōtā Dīvu, īvāroj, ka nikod napīkrystu grākam ... myusu dzeive gon ir tryuceiga, bet mes īgyusim Ielas lītas, jo beisimēs Dīva, sorgōsimēs nu grāka un dareisim tū, kas lobs“ (Tob. 4:6., 23).\n§ 2. Dažaidi grāka veidi.\n26. Kaidi ir īpatneigi grāku veidi?\n1. Ir golvonī voi nōveigī grāki,\n2. seši grāki pret Svātū Goru,\n3. četri grāki, kas sauc uz dabasim pēc atrībšonas un\n4. deveni sveši grāki.\n17. Kaidi ir septeni golvonī grāki?\nPar golvonim voi pamatgrākim teik sauktas septeņas ļaunōs teiksmes, prūti: lepneiba, skūpums, naceisteiba, skaudeiba, nagauseiba ēsšonā un dzeršonā, dusme un slynkums.\n18. Voi šī grāki vīnmār ir nōveigi?\nTī kļyust nōveigi tod, kod caur tim nateik izpiļdeiti smogi pīnōkumi pret Dīvu, voi pret tyvōkū, voi pret pošu sevi.\n19. Kōpēc tūs sauc par golvonim grākim?\nTōpēc, ka tī ir golvonī olūti, nu kurim iztak vysi cyti grāki.\n20. Kod mes grākojam ar lepneibu?\nKod par daudz augsti dūmōjam par sevi, kod naatdūdam Dīvam Jam pīnōceigō gūda un kod nycynōjam sovu tyvōkū.\n* Nu lepneibas seviški izrit īdūmeiba, gūdkāre, līkuleiba, napaklauseiba un pretāšonās prīkšnīceibai; vāsums un cītsirdeiba pret padūtajim; nakārteiga vaļdeišonas kōre; streidi un nasaskaņas; napateiceiba, skaudeiba, nažēleiba, nauzticeiba, herezijas un Dīva īneisšona.\nPīmāri: Lucifers, Nebukadnecars, Holiferness, Amans, Herods, farizeji utt. „Lepneiba ir rībeiga Dīva un cylvāku prīškā. Tei ir vysu grāku sōkums; kas pi tōs pīsatur, byus piļdeits ar lōstim un beigōs tei jū pazudynōs“ (Ecclus. 10:7., 15).\n21. Kod mes grākojam ar skūpumu?\nKod nakōrteigā veidā meklejam un mīļōjam naudu voi cytu pasauleigū montu un asam cītsirdeigi pret tim, kas cīš tryukumu.\n* Skūpums voi montkōreiba nūvad cylvākus leidz pōrmēreigom ryupem par vērszemes lītōm, leidz cītsirdeibai, malim, napatīsom līceibom, zodzeibom, krōpšonom, augļōšonai, simonijai, nūdeveibai, mōnticeigai nūslāpta monta meklēšonai, slapkaveibai.\nPimāri: Achabs, Giezi, Judass, Ananijs un Safira.\n„Nav ļaunōkas lītas par naudas mīļōšonu, tōdēļ ka taiāā veidā dažs pōrdūd sovu dvēseli“ (Ecclus. 10:10). „Tī, kas gryb kļyut bogōti, kreit kārdynōšonā, satana volgā un daudzos navajadzeigōs kōreibos, kas cylvākus gryuž pazusšonā un samaitāšonā“ (1. Tim. 6:9)1\n22. Kai mes grākojam ar naceisteibu?\nKod nūsadūdam napīklōjeigom voi nateirom dūmōm, īkōrem, runom un dorbim.\n* Naceisteibas parostōs sekas ir: napatyka pret lyugšonu un vysu, kas lobs; pōrmēreiga izprīcu un izklaiāeibu meklēšona, nūlaideiba sova stōvūkļa pīnōkumu piļdeišonā, Iela kōre pēc pīviļceigim jaunumim; najyuteigums un nažēleiba; vysaida veida bezkauneigas galejeibas un pretdabeigi nūzygumi; navaineigūs pavesšona uz ļaunu; vyltus sūlejumi un zvārasti; zādzeibas, veseleibas būjošona un saimes laimes izjaukšona; naids, pašnōveibas, ari ateisms un svātzadzeibas, satana kults, ōrprōts un izmysums (Verīs 6. Dīva bausleibu).\n23. Kod mes grākojam ar dusmi?\nKod, izvasti nu pacīteibas ar kaidom napatikšonom, kļyustam nykni, ļaunam sevi aizraut navoldamom atrībeibas jyutom.\n* Dusme nūvad leidz naidam, nasaticeibai, syudzeibom, lōstim, zaimim, nūnīvošonai, kai ari pi vysaida veida grākim un nūzygumim pret 5. Dīva bausleibu.“\nPīmāri: Ezaus dusmē nūlem nūgalynōt sovu brōli Jākubu; Absoloms nūsyt sovu brōli Amnonu.\n„Kotrys saryugtynōjums un dusme, un borgums, un klīgšona, un zaimi, un kotrys ļaunums lai ir tōļ nu jums“ (Ef. 4:31).\n24. Kod mes grākojam ar nagauseibu?\nKod ādam voi dzeram pōrmēreigi, voi kod ōrpus laika un nakōrteigā veidā ilgōjamēs pēc ēdīnim un dzērīnim.\n* Nu šō ļaunuma ceļās: gordēdeiba, izškērdeiba, žyupeiba, napīklōjeigi jūki un ōksteišonōs, sātas mīra izjaukšona, natikleiba, lauleibas pōrkōpšona, izvirteiba, kai ari lōsti, zūbāšonōs, kaušonōs un slapkaveibas.\nPīmāri: ļaunais bogōtnīks (Lk. 16:19. utt.). „Veritēs, ka jyusu sirdis kaidreiz naapgryutynōtu pōrsaēsšona voi pīsadzeršona ... un ka šei (tīsas) dīna napīnōktu jgū-sim nagaideita“ (Lk. 21:34). „Jūs (nagauseigūs) dīvs ir vādars“ (Filip. 3:19).\n25. Kod mes grākojam ar skaudeibu?\nTod, kod kūrnejam par sova tyvōkō montu un skumstam, radzūt jō laiceigū un goreigū pōrpiļneibu, un prīcojamēs, kod tōs jam nav.\n* Skaudeiba roda: napateiceibu un kūrnēšonu pret Dīvu, zaimus, apmalošonu, naslaves ceļšonu, īnaidu, atrībeibas kōri, krōpšonu un blēdeibu, vojōšonu un slapkaveibu.\nPīmāri: satans, Kains, Jezupa brōli, Sauls, farizeji. „Vaina skaudeibas dēļ nōve īnōce pasaulī; jam sekōj tī, kas ir nu jō puses“ (Sap. 2:24—25).\n26. Kod mes grākojam ar slynkumu?\nTod, kod dūdam vaļu dabeigai napatykai uz strōdōšonu un pīpyuli, taidā kōrtā atstōjūt naizpiļdeitus sovus pīnōkumus.\n27. Kaida veida slynkums ir seviški preteigs Dīvam?\nVīnaļdzeiba voi slynkums vysā tymā, kas saistōs ar kolpōšonu Dīvam un myusu dvēseles pesteišonu. Tōpēc Dīvs soka. „Koč tu byutu solts voi korsts. Bet tai kai tu esi romdons, es tevi sōkšu izmest nu sovas mutes“ (Atkl. 3:15—16).\n* Slynkuma sekas: nūlaideiba myusu aicgnōjuma pīnōkumu piļdeišonā, īpašuma panikšona, malōšona, krōpšona, izlutynōteiba un dažaidi grāki pret 6. un 7. bausleibu. „Slynkums īmōca daudzim ļaunumim“ (Ecclus, 33:29). „Ej pi skudras, tu, slinki, nūvāroj tōs ceļus un mocīs gudreibai“ (Prov. 6:6).\nGoreigō slynkuma sekas ir: preteigums pret vysim religiozim vyngrynājumim, Dīva vōrda un vysu žēlesteibas leidzekļu nycynošona, dusmes par peļneitim breidynōjumim, mozdūšeiba, nauzticeiba.\nPīmāri: slynkais kolps, nagudrās jaunovas (Mt. 25).\n28. Kaidus lobumus mes varim gyut nu pamōceibom par\n7 golvonim grākim?\nVarim gyut pōrlīceibu, ka ryupeigi ir jōsasorgōj nu tim, kai nu vysaidu ļaunumu olūtim, un ka vēļ ryupeigōk ir jōsaceņš īgyut tim pretejūs tykumus.\n29. Kaidi ir grāki pret Svātū Goru?\n1. Īdūmeiba par Dīva žēlesteibu (Pasaļaunūt uz Dīva žēlesteibu grākōjūt),\n3. pretōšonōs atzeitom kristeigom patīseibom,\n4. goreigūs lobumu apskausšona tyvōkam,\n5. ītīpeiba grākošonā,\n6. beidzamō nanūžālōšona.\n* Pīmāri: Kains, faraons, farizeji, Elimas būrs (Ap. d. 13).\n30. Kōpēc tī teik saukti par grākim pret Svātū Goru?\nTōpēc, ka ar tim teik izrōdeita seviška pretōšonōs Svātajam Goram, kod apzineigi un grybāti teik nycynōtas, atmastas un ļaunprōteigi izlītōtas Jō žēlesteibas.\n* „Jyus styurgaļvi, ar naapgraizeitom sirdim, ausim! Jyus vīnmār pretojitēs Svātajam Goram: kai jyusu tāvi, tai ari jyus“ (Ap. d. 7:51).\n31. Kōpēc seviškā veidā ir jōsasorgōj nu šim grākim?\nTōpēc, ka tī aizsprūstōj īeju Dīva žēlesteibai myusu dvēselēs, ar tū kavej myusu atsagrīzšonu, voi dora tū ļūti gryutu.\n* Runōdams par šim grākim, Jezus Kristus pasacēja, ka tī natiks pīdūti ni šymā, ni nōkamajā pasaulī (Mt. 12:32). Vyspōri sokūt, taidi grāki ļūti gryuši var tikt pīdūti, tōpēc ka ļūti reti cylvāki nūžālōj par tim.\n32. Kaidi ir grāki, kas klīdz uz dabasim pēc atrībšonas?\n1. breivprōteiga slapkaveiba,\n2. Sodomas grāks,\n3. nabogu, atraitņu un boriņu apspīsšona,\n4. nāpeļneitōs olgas aizturēšona strōdnīkim.\n* „Tova brōļa asnis SAUC uz Mani nu zemes“ (Gen. 4:9). „Syudzeibas par Sodomu un Gomoru ir nōkušas, ka jūs apgrēceiba ir Iela un ļūti smoga“ (Gen. 18:20). „Mes gribim izpūsteit šū vītu, jo LELA ŽĀLŌŠONŌS NŌKUSE KUNGA PRĪŠKĀ“ (Gen. 19:13). „Voi tod atraitņu osoras natak par jūs vaigim un jūs SAUCĪŅS pret tim, kas tōs izsauc? Nu jūs vaigim tōs ceļās uz dabasim“ (Ecclus. 35:18—19). „Redz, olga atrauta strōdnīkim, kas nūpļōve jyusu laukus, SAUC, un jūs saucīni sasnāguši Kunga Sabaot ausis“ Jāk. 5:4).\n33. Kōpēc tūs sauc par grākim, kas klīdz uz dabasim pēc atrībšonas?\nTōpēc, ka sova rībeigō ļaunuma dēļ tī it kai pīsauktu dīviškū taisneigumu tūs sūdeišonai.\n34. Kaidā veidā mes kļyustam par svešu grāku daleibnīkim un vaininīkim?\nTys var nūtikt deveņūs veidūs: 1. dūdūt padūmu, 2. pavēlejūt, 3. pīkreitūt, 4. izprovocejūt, 5. līlejūt voi glaimojūt, 6. cīšūt klusu, 7. pīļaunūt, 8. pīsadolūt, 9. aizstōvūt padareitū ļaunu.\n* „Kod ir īspējams, mums ir jōaizkavej cyta grāku, laipni pōrsorgōjūt voi paziņojūt vacōkim, voi draudzes prāvestam utt. ...“ „Jo tu tū naizdori, un ļaundars naatsagrīž nu sovim nacelim, lai dzeivōtu, ļaundars nūmērs sovā ļaunumā, bet es pīpraseišu jō asni nu tovom rūkom“ (Ezech. 3:18). Kod varim, mums ir jōstrōpej grāks. Tai sagrākōja vērsprīsters Heli, tōpēc, ka jys zynōja sovu dālu ļaunūs dorbus, bet tūs nasūdeja (1. kēn. 3:13).\n35. Kōpēc mes asam atbiļdeigi par cytu padareitim grākim?\nTōpēc, ka ik kotrā nu augšā mynātim grākim asam vai nyu par īmesli, voi leidzdaleibnīkim, un taidā veidā kļyustam vaineigi Dīva prīškā, it kai poši tūs byutu padarejuši.\n* „Ir peļnejuši nōvi na tikai tī, kas tai dora, bet ari tī, kas dareitōjim pīkreit“ (Rom. 1:32).\nPraktisks padūms. Nikod napīsadoli cyta grākūs, turpretim: cik tys ir tovūs spākūs, ceņtīs tūs aizkavēt. Jo byutu vajadzeigs tū dareit zynomu cytim, tu naizarunoj, saceidams: „Maņ napateik denuncēt (apsyudzēt) cytus, tōpēc, ka maņ napatyktu, ka cyti denuncej mani“. Bet voi tev byutu jōnūžāloj, jo kaids ierautu nu tovom rūkom nazi, ar kaidu tu gatavojīs izdareit pašnōveibu?\nSt. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par grāku


Raksts publicēts: 2018.09.19. 07:10:07\n0.2193648815155 57(0) - 0.022353649139404 2019.06.20. 11:17 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=44299 ip: 3.90.207.89 usememcache: 1


Ruguojūs gasteis “Ontans i Anne” - lakuga.lv\nRuguojūs gasteis “Ontans i Anne”\nTemys: Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas”, Ontana tragedeja, Ontans i Anne, Roksts, Ruguoji, Ruguoju parka estrade\n28. augustā 19.00 Ruguoju parka estradē tiks ruodeita Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” komedejis “Ontans i Anne” 4. daļa “Ontana tragedeja”.\nAnne vuicuos ceļu satiksmis nūteikumus, kab varātu vadeit laimātū mašynu, partū ka Ontans nagryb byut par šoferi, tok iecere puorsavierš dziļā tragedejā obejom pusem.\nĪīšonys moksa – 3 eiro. Beleti nateik puordūti īprīškpuordūšonā.\nPyrms i piec izruodis kursēs Ruguoju nūvoda transports.\nMaja dzīduojumus Zīmeļlatgolā vierza īkļaušonai namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā Juņs 11, 2020\nLatgalīšu kulturā nūzeimeiguokī kūki Maijs 14, 2020


Gostūs pi Ainas Barsukovas Malnovā\nMalnovā, maizneicā “Dzīles”, saimnīkoj i vysaidus gordumus taisa Aina Barsukova. Latvejā atazeistameibu jei giva dasadolūt televizejis šovā “Īstās latvju saimnieces”, kur skateituojus puorsteidze ar sovuom kulinarajuom prasmem.\nKasdīnā Aina cap maizi i eistus latgalīšu kuozu tortus, sātā uzjem tyvuokus i tuoluokus gostus i tur gūdā sātys kuorteibu, senejuos tradicejis i saimis vīnuoteibu.\n“Vyss bolstuos iz tradicejom,” soka saimineica Aina, “vyss puorejais īt kluot. Man pateik byut drusku natradicionālai. Mes dzeivojom 21. godsymtā. Nu naēssim nu muola trauka ar kūka lizeiku nu kūpejuo trauka. Myusim var byut kotram sovs šķeivs. Nu tys nav pots golvonais. Vysu var apvīnuot, i vyss izaver skaisti. Tuos pošys asuškys palīk, tī poši buļbu bleini. Man ruodīs, nikas nav lobuoks par buļbu blīni.”\nIdealuokūs iedīns deļ saimineicys ir svaigi capti buļbi ar bīzpīnu i suoleitu ogurci, tūmār juos iedīnkartē var atrast vysai natradicionalus iedīnus. Vīns nu myusdīnu iedīnim Ainai Barsukovai ir tomātu zupa ar kokosrīkstu pīnu.\n8. oktobrī maizneicā “Dzīles” AIna Barsukova aicynoj iz suprātkom, kod apmaklātuojis byus vareiba dasadaleit maizis cepšonā.\nVysu sarunu klausīs ite


Vebinarā stuosteis par latgalīšu volūdu – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 03.06.2020.\n9. junī Storptautyskuos suomugru jaunatnis asociacejis organizātajā vebinarā Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdre Vineta Vilcāne stuosteis par latgalīšu volūdys situaceju myusu dīnuos i aktivitatem volūdys atdzeivynuošonai.\nStorptautyskuo suomugru jaunatnis asociaceja apvīnoj dalīnikus nu Krīvejis, Igaunejis, Suomejis i Ungarejis. Organizaceja dorbojās jau nu 1990. gods, i tuos mierkis ir atbaļsteit Uralu tautu volūdu i kulturys atteisteibu, styprynuot sadarbeibu storp dažaiduos vaļstīs i vītuos dzeivojūšajom Uralu tautom, kai ari aizstuovēt pyrmīdzeivuotuoju interesis.\nDarbeibys ītvorūs asociaceja eistynoj ari izgleiteibys programu, kurys mierkis ir popularizēt Uralu tautu volūdu i kulturu i cytus aspektus. Tykuši reikuoti vebinari par Uralu volūdom, Uralu tautu kulturu i viesturi, par dažaidu pasauļa volūdu saglobuošonu, atdzeivynuošonu i cytim vaicuojumim, portalam lakuga.lv nūruoda organizacejis puorstuovs Artjoms Malihs, pībylstūt, ka dažaidu volūdu lītuotuoji sasakar ar leidzeigim izaicynuojumi i vīns nu ūtra var vuiceitīs, kai ar tim tikt golā.\nOrganizaceja jau īprīšk reikuojuse vebinarus par sābru vaļstīs lītuotajom minoritašu, regionalajom i mozuoklītuotajom volūdom. Majā muzikis i viesturnīks Arņs Slobožanins stuosteja par latgalīšu volūdys viesturi i statusu myusu dīnuos.\nŠkārsteikla nūdarbeiba “Latgalīšu volūdys atdzeivynuošona” nūtiks angļu volūdā 19.30 stuņdēs (Reigys laiks). Nūdarbeibai juopīsaregistrej vītnē mafun.clickmeeting.com/latgaliski/register.


Neighborhoods of Rīga: Zolitūde – latvia-online.eu\nBirk Karsten Ecke 21. April 2020 21. April 2020 Neighbourhoods of Rīga


Ērgļi Municipality - Wikipedia\n(Redirected from Ērgļi municipality)\nĒrgļi Municipality (Latvian: Ērgļu novads) is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2006 by merging Ērgļi parish, Jumurda parish and Sausnēja parish, the administrative centre being Ērgļi.\nMedia related to Ērgļi Municipality at Wikimedia Commons\nCoordinates: 56°53′51″N 25°38′15″E / 56.89750°N 25.63750°E / 56.89750; 25.63750\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Ērgļi_Municipality&oldid=633020161"\tCategories: Municipalities of LatviaVidzeme geography stubsHidden categories: Articles containing Latvian-language textCommons category with local link different than on WikidataCoordinates on WikidataAll stub articles\tNavigation menu\nБеларускаяБеларуская (тарашкевіца)CatalàCebuanoDeutschEestiEspañolFrançais한국어ItalianoქართულიLatviešuLietuviųМакедонскиNederlandsPolskiРусскийSvenskaУкраїнськаاردو中文\tEdit links\tThis page was last edited on 8 November 2014, at 23:15.


Broņs izreiz ar divim laidīnim - myusu dīnu vierteibu sistema - lakuga.lv\nLatgolys Vuords (08.09.2011.) …tyvojās rudiņs i vieliešonys… Andrejs Svilāns i Alberts Sarkaņs stuosta sovu redzīni par vysaiduokom lītom.\nLatgolys Vuords (15.09.2011.) …11.septembrī nūtyka pasuokums O.Slišāna pīmiņai, bet P.Keišs gatavejās pasauļa latgalīšu saītu, I.Slišāns par proskriejušū vosoru, itū rudini i sovu uzvuorda bruoli…


LaKuGa – 2012 – January – 20\nDīnys arhivs: 20/01/2012\nBārnu i jaunīšu talantu i mūdis festivals Bolvūs\nLaKuGa 20. Janvars, 2012. gods\n21. janvarī 14 stuņdēs i 22. janvarī 11 stuņdēs Bolvu Kulturys i atpyutys centrā nūtiks 2. storpnūvodu bārnu i jaunūši talantu i mūdis festivals „Pa mūdis pakuopīnim” („Pa modes pakāpieniem”), kurā pīsadaleis dalinīki nuSkaiteit vaira »\n„Patriotu.LG” i „Ingys i Normunda” sirdsdzīšmu koncerti\nDivejis muzicejūšuos vīneibys „Patrioti.LG” i „Inga i Normunds” apsavīnuojušs, kab pīduovuotu sirdsdzīšmu koncertus. . Programā: Lobuokūs dzīšmu izlase kūpprojekta izpiļdejumā, jaunūs dzīšmu prezentaceja. Koncertu progaramā īkļautys popularuokuos obeju izpiļdeituoju latvīšu i latgalīšu dzīsmis, kurysSkaiteit vaira »\nRomualda Geikina izstuode „Skatiens atpakaļ” Latgolys Kulturviesturis muzejā\nNu 20. janvara leidz 14. februaram Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) skotoma Romualda Geikina akvareļu i gleznu izstuode „Skatiens atpakaļ”. 56 muokslys dorbi raisa filozofiskys puordūmys i, meklejūt tymūsSkaiteit vaira »\nPar Latgolu runojLatgola runojievagra: Nākamreiz uz Erovīziju jāsūta @ZalaisKoris Latgalieši sabrauks pāri robežai un iebalsos tikai tā :-) 1 hour agoreply\nSovvalniks: Sevkurs koncerts pīruoda tū, ka ir iz kū tīktīs! I tas ir labi! 10 hours agoreply\nLgSC: LgSC Daugovpils birojā gaisā besakūku smuords i daudzi ideju... a SĀTĀ jauni peirāgi ar skuobinem - soldoni i gordi! :) 15 hours agoreply\nmuzeju_nakts: RT @rotkocentre: Šodien noslēpumainība un dažādība caurvīs izstāžu sektoros izveidotās pastaigu takas. Atmosfēru vairos apmeklētāju veidotais fantāziju mežs! 17 hours agoreply


Duets "Paprika" atruoda video dzīsmei "Solti vieji" - lakuga.lv\nTemys: duets Paprika, Kristīne Seņkāne, muzyka, Rita Gabrusāne, solti vieji\nDuets “Paprika” pīduovoj nūsaklauseit jaunū dzīsmis “Solti vieji” i nūsavērt dzīsmis video verseju, viestej grupys publicātuo informaceja.\nDuets “Paprika” ir nu Latgolys, i tymā dorbojās divejis dzīduotuojis – Kristīne Seņkāne, kurei par sovu sātu sauc Rēzekni, i Rita Gabrusāne-Bogdanova, kuruos sāta ir Strūžānu pusē. Dzīsmis “Solti vieji” vuordu i muzykys autoris ir obejis dueta dalineicys, bet dzīsmis īrokstu produciejs i dzīsmi aranžiejs muzikis Arņs Slobožanins. Video verseju, kurei topuse rudineigajā Rēzeknē i tuos apleicīnis šmukajuos vītuos – Veremu pogostā gon pi Adamovys azara, gon Taudejuoņūs, taisejs Ēvalds Andžāns, bet dueta dalineicys klipa fiļmiešonai sapuciejuse tārpu muokslineica Velga Krukovska. Video fiļmēts ituo goda oktobra vydā i duets prīcojās, ka vēļ īspieja sagiut rudiņa lopu boguoteibu – kod video beja nūfiļmēts piec nedelis jau tūs nabeja.\nMuzykalais projekts aba duets “Paprika” sovu dzimšonys dīnu svieteja 2013. goda oktobrī ar pyrmū uzastuošonu “Muzykantu saītā” Gaigalovā, koč ari sasatyka i sasadzīduoja obejis dueta dalineicys jau laiceņu pyrma. Iz kūpā dzīduošonu Kristīni jau pyrma kaidu 7-8 godu aicynuoja Rita, kod Kristīnis muzykys aktivitatis beja pamanejuse internetā – vys jau da kūpeigys dzīduošonys saguojs tikt tik piečuok. Rita sovulaik pabeiguse Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolu akordeona specialitatē, nu kasdīnā struodoj par veterinaruorstu, bet Kristīne, kurei ir projektu koordinatore, muzykai pīsavārsuse pošvuiceibys ceļā. Dzīsmis komponej obejis dzīduotuojis, dueta repertuara pamatā ir dzīsmis latviski, ari latgaliski. Dzīsmis “Solti vieji” video gon ir pyrmais latgaliskuos dzīsmis video.\nPar sevi “Paprika” soka tai: “Apbreinojami, kai cylvāki varbyut reizē atškireigi i leidzeigi – mes obejis vysu laiku diskutejam i streidomēs, kod runa ir par dzīšmu voi tārpu, voi kaidu izvieli. Tok tod, kod cylvākā dzeivoj muzyka, kas īt nu sirds i ir patīsa, tī namonūt kai ba saaugkūpā i aizamierst vysys seikuos sasakaseišonys. Taišni ituo īmesļa deļ myusu duetam itaids nūsaukums – papryka ir kūša i soldona, tei ir kotra sovā kruosā, bet, golvonais, dūd cytim prīcu i dvēselei ari vitaminu davu!” Obeju dueta dalineiču dažaideiba pasaruodūt ari jaunajā video – Kristīne sevi vaira sauc par piļsietneicu, Ritai tyvuoka doba.\nKoč i varātu pasaruodeit, ka dzīsme “Solti vieji” ir par rudini, vys tik tuos golvonuo dūma ir par gryuteibu i skumu puorvariešonu, naapsastuošonu i īšonu iz prīšku. Dzīsme saraksteita jau pyrma goda, bet klauseituojim pyrmū reizi atruodeita itymā rudinī, dueta pīcu godu jubileja koncertā. Duets “Paprika” rauga naapsastuot i meklej tū muzykys virzīnu, kurū tod saukt par sovu. Vaira tys niu ir šlagermuzyka, tautys muziciešona, stylu sameišona, eksperimenti. Itūgod matušys sev TV3 šova “X Faktors” izaicynuojumu, dzīduojušys koncertūs Rēzeknē, Rēzeknis nūvodā, Jiurmolā i cytur. Kristīne i Rita ir apjiemeibys pylnys turpynuot atteisteit sovu muzykys hobeju duetā “Paprika”, cerejūt, kab duetam ir sovs klauseituoju lūks, vaira dzīšmu, varbyut albums, nūsokūt: “Vīnkuorši doram tū, kas pateik!”


Vacuokajā latgalīšu muzykas festivalā itūgod pīsadaleis ari Renārs Kaupers - Kultūra - lat.vesti.lv\nFoto: publicitātes foto / Dabasu Durovys\n16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upītie nūtiks vacuokais latgalīšu muzykas i dzejas festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, kurā eipašuo gosta statusā rādā latgalīšu muzykas grupom i dzejnīkim itūgod uzastuos ari Renārs Kaupers. Par tū portalu Vesti.lv informieja namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns.\n“Upītes Uobeļduorzs” itūbreid ir vīneigais festivals, kurs namaineigi kotru godu puļcynoj latgalīšu muziķus i grupas, īpazeistynoj ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā i aicynoj gostūs kotru interesentu. Ituo goda festivalā Upītie sasatiks muziki i grupas: “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Metrs”, “Dvinskas muzikanti”, “Unknown Artist”, folkloras kūpas “Upīte” i “Rekavas dzintars”, Vinsents Kūkojs i grupa “Trikmīņs”, Dainis Adijāns, Kate i Doms, Rihards Krilovs, kuo ari itūgod atdzymušuo latgalīšu smoguo metala grupa “Fēnikss”, kurei dorbuojās da deveņdesmytūs godu suokuma. Par festivala dzejis ailem pasaryupēs Anna Rancāne, Mārīte Slišāne, Ligija Purinaša, Mārīte Bikovska, Karonhisake, Dagnija i Vucanu Voldyks.\nKotru godu festivals pasaryupej ari par kaidu eipašū gostu – latgalīšu dzejnīku i muziķu sasatikšonu Upītie pādejūs godūs ir kuplynuojs dzīsminīks Kārlis Kazāks, grupys “Inokentijs Mārpls” i “Gain Fast”, bet itūgod eipašuo gosta statusā byus muzikis Renārs Kaupers, kuram itei reize Upītie nabyus pyrmuo gasteišonas reize itymā pīrūbeža dzeraunē. 2017. gods Renāram, kuruo dzymtas saknes ari meklejamas Latgolā, bejs boguots taišni ar latgaliskū kulturu – kūpā ar latgalīšu muzikim īdzīduojs Valda i Māra Muktupāvelu dzīsmi, naoficialū Latgolys himnu “Pīmiņ, bruoļ”, uzastuojs Latgolas muokslas svātkūs Višķūs, gastejs Latgalīšu kulturas goda bolvā “Boņuks 2016”, kuo ari vadejs apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” ceremoneju Latgolas viestnīceibā GORS, pyrma kuruos kūpā ar fondu “Viegli” devēs Latgolas izpietes ekspedicejā.\nFestivala “Upītes Uobeļduorzs” pyrmsuokumi meklejami 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo pastūvuošais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns, kurs īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Itūbreid festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns, saglobojūt festivalu kuo kasgadeju latgalīšu sasatikšonys reizi i turpynojūt tradiceju, ka kotram muokslinīkam vysmoz vīna dzīsme voi dzejūļs juoizpylda latgaliski, nu puorsvorā festivalā latgalīšu volūda skaņ symtproceņteigi.\nFestivala īejis beleti byus nūpārkami iz vītas pyrma pasuokuma 16. septembrī, festivala suokums 19.00. Beletu cena nu 18.40 da 19.00 ir 3,00 €, piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas montuojuma centrys “Upīte”.\nFestivala nūtikšonu podtur Vaļsts kulturkapitala fonds, Vileks nūvoda dūme, ZS “Kotiņi”, SIA “Dolo”, SIA “Advors”, “Vaduguns”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv i raidejums “Pi myusim Latgolā”.


Jaunums latgaliskajā hiphopa muzykā – Broks ar “Dyumuodami” - lakuga.lv\n26 Janvars 2022\nTemys: Broks, Jezups, latgalīšu hiphops, myzyka, Odumovys azars, Priekšnams, Radio SWH\n“Radio SWH” jaunuos muzykys raidejumā “Priekšnams” pasaruodejs i par tikšonu kaidā nu “SWH” grupys radeju staceju rotacejā niu ceinejās debitants ari latgaliskajā hiphopa muzykā Broks, līcynoj “Radio SWH” sātyslopā publicātuo informaceja.\nBroks aba eistajā vuordā Raimonds Broks ir jaunais latgalīšu muzykys izpiļdeituojs, muokslinīks, kurs muzykai pīsavērss jau vairuokus godus, nu publiski plotuok atruodeit sovus dorbus sasprīds viņ niu, turūt, ka taišni itei ir eistuo šaļts dūmom i puordūmom par itū realitati i tuos byušonu iz prīšku.\n“Radio SWH” jaunuos muzykys raidejumā “Priekšnams” Broks pīsadola ar dzīsmi “Dyumuodami”. Dzīsme topuse itamā vosorā, Brokam struodojūt sovā studejā lauku eipašumā Rēzeknis nūvodā natuoli nu Odumovys azara. Dzīsme asūt kai pošreflekseja, pošanalize, kas savīnuojumā ar pasauļa īspaidim i viertejumu koč kaidā ziņā daīt pi sacynuojuma, ka mes vysi asam vīns vasals, kam ir kūpeiga suokuma byušona. Pi dzīsmis “Dyumuodami” īroksta i apstruodis tolkā guojs latgaliskuo hiphopa laukā jau zynomais producents i bītmeikers Jezups.\nBroka dzīsmi “Dyumuodami” “Radio SWH” raidejumā “Priekšnams” var atbaļsteit ar bolsuošonu ITE. Dzīsme par tikšonu kaidā nu “Radio SWH” grupys radeju rotacejā ceinejās vēļ ar cytom 10 dzīsmem i par uzvarātuoju tiks tei dzīsme, kurei dabuos vysvaira bolsu mieneša topā. Raidejums “Priekšnams” skaņ ūtardīnem 19.00, bet nedelis bolsuošona īt nu ūtardīnes 20.00 da cytys pyrmūdīnis 15.00.


2007. god, 212000 km, 1991 cm3, Dizel. Auto je u dobrom stanju, u mom vlasnistvu 4 godina. ...\nMotokultivator Imt 507 freza\nMotokultvator sa vucnom frezom je u dobrom stanju, potpuno ispravan. ...


Purejamaicamedia 04 Aug 2019\nPurejamaicamedia · 16 Views\nPurejamaicamedia · 23 Views\nPurejamaicamedia · 4 Views\nPurejamaicamedia · 7 Views\nPurejamaicamedia · 19 Views\nPa Jamaica (Remix)\nTravel Vlog: GIRLS TRIP 2018!!! //JAMAICA!\nDeleesha · 11 Views\nBudget Travel ~ Jamaica Vlog #2: Glistening Waters\nJamaica by Drone with The Travel Women\nDeleesha · 12 Views


July 2012 – Naktineica\nVileks nūvoda Škilbanu pogostā Balkanūs īsasuokuse latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola “Roksti!”. Braucūt šudiņ iz teni, pa ceļam reizem ruodejuos – kaida Dīva i cylvāku pamasta zeme. Meži, kryumi, nakurīne.\nA tod īsazib gaismys solys – sāta, klāvs, kopi, bazneica. Kaidam cylvākam nav bejs mīra, i jis izpļuovs gruovi. I par reizis sirds prīceiguoka – kai piec miera laika skaiteit sātys, kur dzīd gaiļs i rej suņs, kiup dyumi i skaņ cylvāka bolss, tai piec ituo NA-laika i ituos NA-gribiešonys, NA-variešonys īraudzeit apkūptu sātu Latvejis pīrūbežā.\nItī cylvāki, kas stota buļbys kuorklu plantaceju vydā. Kas tur gūvs, vuškys. Jī tok ari ir Latveja – eistuokys to i nav. Cik tuoli cylvāki, tik tuoli myusu zeme, na aizmierstys kryumu i ušņu palejis i latvaņu teirumi. PA-jem i PA-dora. PA-sauli PA-gluob.\nCikom Muora vadeja nūdarbeibu par latgalīšu raksteibys lykumim, izguoju uorā pastruoduot i sasagataveit vokoram. Sylta i mīreiga pavakare. Sakūpta sāta ar stidzeņom, dekorativim kūkim, muorkā iz mane verās zaļuo vardive, duorzā brīst seipuli, uobeļneicā karinej uobeli.\nŠudiņ Annys dīna. Saimineicu dīna, kod jau var rakt jaunuos buļbys i būrkonus, ēst uobeļus i kaut pyrmū jāru. Tautys gudreiba soka – ka šudiņ byutu leits, to saītu slapnis rudiņs i daudz sieņu. A ni besa – sauleite i sylts, itūgod byus rīksti, na sieņs! Skaista dīna i skaista sīvīte – saimineica sovai dzeivei i sovai zemei.\nSiedieju uorā pi vacuos Kangaru školys kuorma pogolmā iz sūleņa i skaiteju Emilejis Kalvānis dzeju nu juos sagataveituo jaunuo kruojuma “Atvosora”. Apleik šolc Balkanu prīdis, skrīn rasnuos meža skudris i bierst bārzu skarenis, mežs dzeivs elpoj Krīvejis pīrūbežā, sābri grīž molku, korsta vosora, muna mīsa jauna i vasala, vysa dzeive ruodīs cereibu pylna.\nBet puorskaiti i kai soltums apjem. Na nu ļauna voi bailis, a nu autora spiejis tai pasaceit, ka īsajiut ūtra tekstā, īej ūtra dzeivē i saprasšonā i da kaula sajiut sovys dzeivis eisumu i sovys laimis vuoreigumu. Ir tik daudz skaista, kuo es asu dabuojuse i kas maņ ir.\nI Dūd Dīvs, ka tys ir iz ilgu – cikom es sevi atguodoju i asu. I tai gribīs pasaceit sovejim, cik cīši jūs mīļoju. Varbyut ari bez vuordu, sovā vyds jutūnē.\nPosted on 26.07.2012 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags cylvāki, dīna, dzeive, latgaliski, Latveja, vosora3 Comments on Balkanu PA-saule\nPosted on 12.07.2012 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags cyrks, latgalīši, latgaliski, Latgola, Latveja, literatura2 Comments on Muorka efekts\nCirkam būs būt! Nav gan bibliotēka, bet Matemātikas un informātikas institūts. 🙂 Tomēr lai slava Guntai, kas pamanīja. Izrādās, tagad visi redz, kā mēs ar, šķiet, Ināru sarunājāmies pie institūta trepēm, kad garām devās viņa – Gūgles tante ar modrām acīm uz kātiņa. Un (kā jau visas tantes), viņa tagad visai pasaulei stāsta, kā mēs tur toreiz pļāpājām siltā saulītē pēc lietus.\nSkaties Gūgles mājās\nPosted on 10.07.2012 Author saprgeCategories seikumiTags atrodumi, cyrks, dīna, dzeive, LatvejaLeave a comment on Pieķēra!\nPosted on 02.07.2012 Author saprgeCategories fotoTags dīna, kartenis, latgaliski, Latveja, pasuokumi, vosoraLeave a comment on Varžu koncerts Demenē


Engeler, E. (1995). The Combinatory Programme. Birkhäuser Basel. https://doi.org/10.1007/978-1-4612-4268-0\nProgramming language theory (1)\nPurely theoretical (1)


Raksts publicēts: 2020.02.18. 10:40:21\n0.58032298088074 56(0) - 0.36091423034668 2020.04.08. 15:04 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=10&act=4&art=48348 ip: 172.69.63.90 usememcache: 1


Zynomi Latgolys kongresa pīminis vītys konkursa rezultati - lakuga.lv\nZynomi Latgolys kongresa pīminis vītys konkursa rezultati\nTemys: bīdreiba "Latgalieši", Latgolys kongresa symtgade, Latgolys kongress, Rēzekne, Roksts\nNūsasliedzs bīdreibys “Latgalieši” ar Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstu reikuotais metu konkurss pīminis vītys izveidei par gūdu Pyrmuo Latgolys latvīšu kongresa (PLLK) symtgadei. Pīminis vītu paradzāts izvītuot Atbreivuošonys alejā 61. Kai informej izdavums “Rēzeknes Vēstnesis”, konkursā pīsadaleja deveni pretendenti, nu kurūs kompetenta žureja izavielēja uzvarātuoju – SIA “VA riants5” i arhitektu birojs “AP”.\nVeidojūt pīminis vītu, meta autori raudzeja atspīgeļuot i vizuali apzeimēt Latgolys kongresa nūzeimi Latvejis vaļsts izveidē viesturiskā kontekstā. Pīminekļa granita pamats atveiduots riņdžveida pakuopīņu veidā, kas simboliski stuosta par laika i viesturiskū procesu pyrma ituos nūzeimeiguos nūtikšonys. Pīminekļa centrys konceptuali raksturoj PLLK nūzeimeiguokuos idejis, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē. Centralais cilindriskais apjūms veidojās nu treis tonalitatē i fakturā dažaidim koltim laukakminim, kurūs kūpā satur tautyskuo jūsta kai myusu kūpeiguos ideņtitatis simbols. Latvejis silueta telpiskais apjūms centrā simbolizej, ka tik kūpā ituos treis vīneibys veidoj myusu vaļsti.


Kurbijkurne forums > Viņpus Dziļā meža. Malaszemes hronikas\nPilnā versija: Viņpus Dziļā meža. Malaszemes hronikas


MirandaGoldy livejasmin DonnaGarciaDonnaGarcia livejasmin HauntingDream1JodiAndRyan livejasmin candymadisonnfaraonu93 livejasmin DickForGraceDevilishAngel2 livejasmin ScarletttaUrAnnaBB livejasmin xNatalyeSkyex\nAmazingMiki livejasmin MiaLustAmberCollyns livejasmin EveliynUrAnnaBB livejasmin Lesbians4AllIshuTay livejasmin DickForGraceIriskka livejasmin MiaLustNiceDown livejasmin EllieSmilesX\ncrissuc . lhen26. OneBlondeNicole. CUTEdirtyfuk.\nxXHeavenzdelightSexySandraaOneBlondeNicolejavicute4u .AmazingRoxanaIshuTayMissJaddegoldengirl00 .AGHATA1javicute4ulhen26StretchGirl .OnlysexxyLyaRayJodiAndRyanEllieSmilesX .DarkBastianmishaandarinSexyDevil169javicute4u .MilkyWay00DIRTYNOLIMITS1dirtyblueyesEllieSmilesX .cherrysex69OnlysexxyAGHATA1RosyAne .TesztesztermottykittyyyANNYBAEZHollyNights .IshuTayfaraonu93SexyDevil169OneBlondeNicole .EMRASEKarlaBenoitShennaRishelleMirandaGoldy .PlayfulMinaOnlysexxyNatalyFlowerScarlettta .\nAdrianaxxxRay Videonikkihot18 VideoPlayfulMina VideoYeik VideoAmberCollyns VideoMissJadde Video\nIriskka VideoExtremeSensation VideoDamianWest868 VideoOneBlondeNicole VideoSexySandraa VideoRachelWard Video\nMirandaGoldyJodiAndRyanNatalyFlowerEvelyneCute .GloriaScarletLorensex23DamianWest868Teszteszter .MarceRiosGraceSmithBagdanasexyamorosos .ANNYBAEZBagdanaakanecandyDIRTYNOLIMITS1 .mishaandarinSkeletalWreckPlayfulMinaSkeletalWreck .HollyNightstelekTesztgoldengirl00MarioBlueEyes .DonnaGarciaShennaRishellePerfectBunnnyDevilishAngel2 .0NastyDoll0CUTEdirtyfukSexyDevil169RosyAne .xNatalyeSkyexAmberCollynsFoxyJaneMiaLust .mottykittyyygoldengirl00CrazyCoupleAliceMarioBlueEyes .AdrianaxxxRayNiceDownDarkBastianMirandaGoldy .


Saulgrīži, Raiņa Berkenele, Rāmzeme, Češļi, Dubuli – jaunajā “A12” - lakuga.lv\nSaulgrīži, Raiņa Berkenele, Rāmzeme, Češļi, Dubuli – jaunajā “A12”\n14 Juņs 2019\nŽurnala “A12” jaunajā numerī: par regionalū atteisteibu Latvejā saruna ar ekonomikys doktoru, profesoru Stanislavu Keišu; par Raiņa Berkeneli i juo sātys goru; Annys Rancānis pīcys dzeivis atzinis; Pūdnīku dīnu atskanis; par tū, kai myusu dīnuos uztveram Vosorys saulgrīžu svātku tradicejis – interveja ar zynuotneicu, folklorys pietneicu Angeliku Juško-Štekeli; piļsātpietnīks, ceļuotuojs i fotografs Andris Uškāns par piļsātys sajiutys uzlobuošonu, kai ari cyti aizraujūši stuosti.\nPar Dubulim, jūs centra i nūmalis sajiutu i latgalīšu muzykys renesansi nu 2005. gods, par uzjiemeigu saimi Rēzeknis nūvoda Češļūs – Ingūnu Semuli, Juoņs Jurčenko i jūs dielenim – i Leivuonu nūvoda Caunēs – Ingu i Gati Reinfeldim.\nŽurnals “A12” – patīsi par mums, latgalīšim Latgolā i plašajā pasaulī.


Video dzīsmei “Vēju vīrs” pīduovoj grupa “Jauda” - lakuga.lv\nTemys: Jauda, muzyka, Roksts, videoklips\nGrupa “Jauda” nu Leivuona pīduovoj sovys jaunuokuos dzīsmis “Vēju vīrs” videoklipu.\nKai portalam muzikaspasaule.lv stuosta grupys dalinīks Gatis Pastars, dzīsme radeita ituo gods suokuos. Piec tam ari rodusēs dūma, ka juotaisa video viejainā dīnā rudzu laukā, nu vysupyrma nav bejs skaidrys, kai dabuot vieja imitaceju i atrast rudzu lauku, kur varātu breivai dorbuotīs. Nu atsauceigs bejs Ramiss Aļijevs nu SIA “Rudzāts”, atļaunūt reikuotīs vīnā nu sovu siejumu, kai ari eistajā laikā Latvejai puori guojuse vātra.\nGrupys pamatsastuovā ir treis leivuonīši ar vairuoku godu skotuvis pīredzi. Vokalists i basgitarists Daiņs Paeglis ir spieliejs grupuos “Krampis”, “Straume”, kai ari itūšaļt voda folklorys kūpu “Rūžupis veiri”, bundzinīks i perkusionists Daniels Levickis nazkod spielēja grupā “Velvet”, nu gitarists i grupys menedžers Gatis Pastars ir bejs grupu “Bez Aira”, “Airi” i “Straume” dalinīks.


Jāzepa Pīgožņa bolvys konkursā jaunīšim rūsynoj interesi par Latvejis ainovu - lakuga.lv\nKarteņa: Jāzeps Pīgoznis “Ziedēšana”, 2011, audekls, eļļa, 60x80.\nTemys: ainovu gleznīceiba, Jāzepa Pīgožņa balva jauniešiem Latvijas ainavu glezniecībā, Jāzeps Pīgoznis, Marianna Abricka, Preili\nJau catūrtū godu Preiļu Muzykys i muokslys škola sadarbeibā ar Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeju izsludynoj konkursu “Jāzepa Pīgožņa balva jauniešiem Latvijas ainavu glezniecībā”.\nKonkursa mierkis ir rūsynuot interesi par Latvejis ainovu i juos daudzveideibu, saglobuot izcyluo Latvejis ainavista Jāzepa Pīgožņa pīmiņu, kūpt i popularizēt ainovys žanru gleznīceibā.\nSabīdreibā vairuok zyna konkursu “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā”, parkū tik leidzeigs nūsaukums? Jaunīšu konkursa iniciatore, Preiļu Muzykys i muokslys školys izgleiteibys programys “Vizuāli plastiskā māksla” vadeituoja Marianna Abricka par ideju soka tai: “Taišni partū izveiduojom itū konkursu, ka taids ir lelajim muokslinīkim. Maņ muokslys školā roduos dūma, ka kas taids varātu byut ari jaunīšim, lai jūs pīsaisteitu viesturiskajom saknem. Lai jī suoc aizdūmuot par tū i vāruot cytu dorbus, lai iz prīšku poši lelūs konkursā spiej pīsadaleit. Konkurss – tei ari ir pīredze, ka salīk dorbus kūpā i verās cytu radeitū. Kod Preiļūs pleneri tyka reikuoti, muokslys školys audzieknim ir bejuši pasuokumi kūpā ar lelajim muokslinīkim, jī kūpā gleznuoja parkā i cytuos vītuos. Padūmuoju, parkū nasareikuot jaunīšu izstuodi.\nMuzejs lobu pruotu atbaļsteja munu īruosynuojumu par itū konkursu. Pyrmūs konkursa godus reikuojom skaistu pasuokumu, iz kū sabrauce nu nūvodu školu. Pārņ, nasaverūt iz krīzis apstuoklim, taipat izstuožu zāle beja pylna ar dorbim. Sātā siediešona bārnim i jaunīšim roda zynomu pesimismu i apateju, ari muokslys školu bārnim vīnim pošim sātā gryuši īsadvasmuot. Sātā radūši var struoduot, kod ir stypra gryba. Bet maņ ir cereiba, ka dorbi byus.”\nKonkurss paradzāts 14–20 godus vacim jaunīšim nu Latvejis muokslys školu, muokslys studeju voi cytu izgleiteibys, muokslys īstuožu. Dorbus konkursam juoīsyuta pa postu voi juoīsnādz personeigi Preiļu Muzykys i muokslys školā dorba dīnuos nu 2021. gods 20. augusta da 10. septembra. Vairuok informacejis par konkursu nūlykumā ITE.


Aizik Horwitz/Gurevitch/Gurvich b. 1887 Rezekne, Latgale, Latvia d. 28 Aug 1888 Rezekne, Latgale, Lavia: FamRoots.Org\nName Aizik Horwitz/Gurevitch/Gurvich\nAizik is in the Latvia Deaths Database at JewishGen.org. He died at age 10 months of the croup.\nPerson ID I43057 Complete\nDNA Tests 1 DNA test is associated with Aizik Horwitz/Gurevitch/Gurvich\nBorn - 1887 - Rezekne, Latgale, Latvia


Medaļa. Autors K. Baumanis? "Zaļkalns", d=12,5 cm\nMedaļa. Autors V. Zīle "100. gadu 1972. A. Kirhenšteins", d=8,2 cm\nMedaļa. "Hemingvejs", 13,7x14,5 cm\nMedaļa. "Madona, Gaiziņš", d=10 cm\nMedaļa. Autors D. Nīcmane "Ezerciems", d=8,5 cm\nMedaļa. Autors L. Ulmane "1943.I.I. 1981.12.III. Kārlis Danne". 11,5x11,5 cm\nMedaļa. "Mirkli, apstājies! Tu esi... Burvīgs?" d=12 cm\nMedaļa. Autors. J. Sīmanis "Adam Johann von Krusenstern" d=11 cm\nPage loaded: 28.06.2022 18:25


Nūtiks jau 10. festivals Baroka muzykys dīnys Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: Baroka muzykys dīnys, Johans Gotfrids Mītelis, kamermuzyka, Kesselberg Ensemble, Latgolys viestnīceiba Gors, opera, Rēzekne, Roksts\nNu 9. leidz 14. septembram Rēzeknē, Nautrānūs i Reigā nūtiks 10. festivals Baroka muzykys dīnys Rēzeknē “Ein Zuhause für Müthel|Māja Mītelim”, kura laikā nūtiks i kamermuzykys koncerti, i operys pyrmizruode, i lekcejis i tikšonuos.\nAr kamermuzykys koncertim “Ciemos pie Mīteļa” 9. septembrī Nautrānu Rūmys katuoļu bazneicā tiks atkluots nu jau 10. festivals Baroka muzykys dīnys (BMD) Rēzeknē, kas itūgod veļteitys nūslāpumainajam komponistam Johanam Gotfrīdam Mītelim.\n10. Baroka muzykys dīnys Rēzeknē. Programa:\n18.00 Kamermuzykys koncerts “Ciemos pie Mīteļa” Nautrānu Rūmys katuoļu bazneicā.\n10.00 Marc Meisel meistarklasis vargaņu i klavesina spēlē (J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola);\n16.00 Izstuodis “Baroka mūzikas dienām Rēzeknē – 10” atkluošona Latgolys Kulturviesturis muzejā;\n18.00 Kamermuzykys koncerts “Ciemos pie Mīteļa” Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā.\n10.00 Karel Valter meistarklase traversflautys spēlē, Hugo Naessens, Joost var der Lindeln i Raita Grigaļa meistarklase baroka dzīduošonā.\n10.00 OlivierPicon lekceja “Baroka mežrags – jauns vai vecs?”;\n17.00 Sarunas pyrms pyrmizruodis. Tikšonuos ar operys “Māja Mītelim” komponistu Burkhard Kinzler i sempleru muokslinīku Vincent Flückiger;\n18.00 Operys pasticcio “Māja Mītelim” pyrmizruode, Latgolys viestnīceibys GORS Lelais zals.\n18.00 Opera pasticcio “Māja Mītelim”, Muzykys noms DAILE, Reiga.\nJohans Gotfrīds Mītelis (Johann Gottfried Müthel 1728 Vuoceja – 1788 Reiga) ir īvāruojamuokais baroka laika komponists Reigā. Līceibu par Mīteli nav sasaglobuojs daudz: nav zynoma sāta, kur jis Reigā dzeivuoja, Mīteļa varganis guoja būjā Ūtruo pasauļa kara laikā, kopa vīta ir pagaisuse. Tok juo muzykalais montuojums ir eipašs – skaitā nadaudzī skaņdorbi puorsteidz ar originalitati, lobu gaumi i smolkumu. Tei ir muzyka gordiežim.\nMītelis beja J. S. Baha pādejais škoļnīks, vysu sovu rodūšū dzeivi pavadejs Reigā, cyta storpā bejs Sv. Pītera bazneicys varganists. Reigys komponistu ar Bahu dzymtu saista na tik tys, ka jis ir bejs Johana Sebastiana pādejais škoļnīks, puorrakstejs tūlaik jau naredzeiguo meistara pādejūs skaņdorbus i bejs kluotyn juo mieršonys šaļtī: tuo laika kritikuos taišni Mītelis teik pīmynāts asam vystyvuok tūlaik vysā Eiropā augstu vārtātuo Karla Filipa Emanuela Baha muzykalajai volūdai.\nTaipat kai nav zynoma i laikmatu gaitā ir izgaisuse J. G. Mīteļa kopavīta, ari juo daiļrade vēļ nav atroduse i ījāmuse stabilu vītu Latvejis muzykys ainovā. Ituo goda festivala programa grib radeit Mītelim itū vītu Latvejā, itū “sātu Mītelim”.\nKoncerta programā “Ciemos pie Mīteļa” ītvarta tei komponista muzyka, kas veiduoja Mīteļa izsmolcynuotū skaņu pasauli: juo poša flautys sonate, Mīteļa pādejuo školuotuoja Johana Sebastiana Baha triosonate, kai ari komponista paaudzis skaņražu opusi: reidzinīka dūmubīdra Karla Filipa Emanuela Baha i Georga Tēlemaņa opusi.\nKamermuzykys koncertūs “Ciemos pie Mīteļa” pīsadaleis “Kesselberg Ensemble“ (Bāzele, Šveice): Karel Valter – traversflauta, Cecilie Valter – baroka vijūle, Ilze Grudule – violoncellopiccolo, Marc Meisel – klavesins. Vysi “Kesselberg Ensemble” muziki tykuši pi nūzeimeigu panuokumu i solo, i kamermuziciešonys jūmā, koncertejūt i veicūt īrokstus. Taišni ar itū programu muziki jau uzastuojuši storptautiskūs festivalūs Bāzelē, Monako i Pragā.\nSovukuort 13. septembrī Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā i 14. septembrī Muzykys nomā DAILE Reigā byus operys pasticcio “Māja Mītelim” pyrmizruode. Opera pasticcio ir stuosts par izciluo komponista dzeivi 18. godu symta Reigā i juo vītu, juo “sātu” cylvāku apziņā šudiņ. Rēzeknis režisoris Mārys Zaļaiskalns dziļdūmeigais skatejums iz skaņraža personeibu atkluoj juo dzeivis leluokū dramu: voi i kai raksteit muzyku, ka tovs školuotuojs ir bejs genialais Bahs i ka tovu muzyku publika na iz reizis sagaida ar ovacejom.\n“Māja Mītelim” uzvadumā uzastuoj storptautisku atzineibu sanāmuši senejuos muzykys interpreti, kuri jau vairuokkuort uzastuojuši BMD koncertūs. Opera veiduota taišni festivalam BMD Rēzeknē. Opera ir “Kesselberg Ensemble” projekts, kas radeits sadarbeibā ar Latgolys viestnīceibu GORS, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolu i Rēzeknis Tautys teatri i kas ir veļteits festivala Baroka muzykys dīnys Rēzeknē i “Kesselberg Ensemble” 10 godu jubilejam.\nBaroka muzykys dīnys Rēzeknē ir tradiceja, kurā īsasuokuši daudzi tuolejūši, ilgtermeņa projekti. Reizē tuos ir ari kai laboratoreja, kurā varbyut pat pyrmū reizi dzeivē īsapazeist ar viesturiski informietu izpiļdejumu i piec tam izavielej taišni senejū muzyku sovom tuoluokajom studejom, i ari tikšonuos vīta muzikim-omota bruolim. Baroka muzykys dīnys ir tylts storp jaunū i vacū – i zynuošonu, i pīredzis, i muzykys jūmuos.\nKamermuzykys koncerta i operys pasticcio īrokstu veiks “Latvejis Radeja 3 – Klasika”. Koncertu īroksti byus klausami radejis arhivā škārsteiklā http://klasika.lsm.lv/lv/lr3/.


Sarvāstivāda - Oxford Reference\nMūlasarvāstivāda vinaya (T.)\nSilk Road (C.)\nSarvāstivāda. ( T. Thams cad yod par smra ba; C. Shuo yiqieyou bu /Sapoduo bu; J. Setsuissaiubu /Satsubatabu; K. Sŏrilch’eyu pu /Salbada pu 說一切有部/薩婆多部).\nIn Sanskrit, “Teaching that All Exists,” one of the most influential of all the mainstream (that is, non-Mahāyāna) schools of ...


Vuornys dvēsele – Naktineica\nPyrms nazcik dīnu brauču iz sātu. Beja mikrieslis, i pa celim suoce volkuotīs vysaidi zvieri – uoži, kozys, jenotsuni, kači, lopsys, vabalis i lieli. Vīnā šaļtī iz ceļa īraudzieju nazkū beigtu – nazkaida kustūne gulēja iz ceļa vyds. Ni to pa kreisū, ni to lobū pusi apbraukt. Cikom dūmuoju, beja jau par vieli. Izdūmuoju tik – laisšu pa vydu, lai ar skrytuli koč natruopeit. Nūbyukšēja viņ. Kod ar sotaku laid puori beigtam jenotsuņam, jis labi īsyt pa plastmasa mašynu. Nikas to nasapleisa. Tik es īsadūmuoju – kai ta lai byutu dzeivuot laika, ka nav laika beigtu ezeiti nūnest nu ceļa, a vysi ašņainom rīpom tik močej puori.\nŠūreit guoju iz dorbu i vierūs, kai mašynys kruojās viertinēs, kai sasastuoj sastrāgumūs. Izdūmuoju īt kuojom – vys tys pats laiks, da i par veļti. Iz Daugovys tik breivs gaiss, kai dūmuot, ka nazkur byutu ari cyta dzeive, kur nav ni dagūšū termeņu, ni napadareitu dorbu, ni nasatyktu cylvāku. Nazkur tī nazyn kur tok vyss nūteik sovā laikā i reizē. Reizem i pi myusu atīt tys laiks, ka ļautīs i naskrīt pret vieju.\nIz tramvaja slīžu stuovēja vaca vuorna i ar kņuobi nazkū meklēja akmiņu storpā. Dasatupa, atsalīce. Izaruod, mērcēja slīdē sasakruojušā iudinī boltmaizis druponu. Pamiercēja, atknībe mozuoku i givuos nazkur nest – pa slīdem jau brauce mašyna. I tod īsavieru – pa asvaltu jai pretim tenterej bārns, jauna vuorneņa ar izplāstu kņuobi, ružovu reikli i paplāstim spuornim. A tei vacuo mudri skrīn ar maizi kņuobī, īgryuž bārnam reiklē i poša aizlidoj, syzdama malnūs spuornus. A mašyna vys tiuļuok.\nVuornys bārns nūreja maizis kimūsu, izstaipēja koklu i tod tik īsavēre – nazkas lels brauc viersā. Givuos liduot prūm. A kū tu paliduosi, ka spuorni vēļ meiksti i eisi. I tei mašyna tyvuok i tyvuok. Kai lānajā kinā vierūs, kai jaunuo vuorna izmiseigi kuļ pluonūs spuornus, vysys spolvys vēļ makstīs, tik poši goli jau izaplātuši, aste kai žabārklys. Aizliduoja. Gryuši nūkryta zuolē pi kryuma i izaslēja. Apmāram: Mam, mam, verīs, kas beja!\nTai vot nazkai i saīt. Nu anonimu jenotsuņu smierts iz ceļa da mozys vuornys dzeiveibys. I deļkuo lai ar cylvākim byutu cytaižuok. Te sveši, te jau sovi. Bais pagaisynuot, tok vysleidza nazkod juosaškir ar vysim.\nPrīceigu leiguošonu! Ar sovejim.\nKod rokstu jau beju publiciejuse, sajiemu apsveikumu nu Sibira latgalīšu.\nLai ir vysim boguota vosora, styprs spāks tāvu zemis gūdam!\nPosted on 22.06.2011 Author saprgeCategories seikumiTags dīna, dzeive, latgaliski\nOne thought on “Vuornys dvēsele”\n23.06.2011 at 00:52\nAtbildot uz Twittera piezīmi, man šķiet, ka tomēr par būtisko:). Sirsnīgi, pretstatā milzīgajai apkārtējai gānīšanās/lielīšanās masai\nPrevious Previous post: time sheet\nNext Next post: piezīmes pirms rudzupuķu sējas


Boilies - TrvanlivéCUC! Nugget CarpLK Baits CUC! Nugget Carp Smoked Liver 17 mm, 1kgLK Baitsas-fish.cz\n7 990,- Kč\t(305,31 €)\t8 790,- Kč\nDynamite Baits HI-ATTRACT Liquid Attractant 250ml SCOPEX - VÝPRODEJ\nÚvod\t Boilies - Trvanlivé LK Baits CUC! Nugget Carp LK Baits CUC! Nugget Carp Smoked Liver 17 mm, 1kg


Bodibildinga saceņseibu uzvarātuoja Evita Lozda - lakuga.lv\nKarteņa: E. Lozdys privatais arhivs\nTemys: bodibildings, Evita Lozda, interveja, Sintija Augustova, sports\nEvita Lozda nu Preiļu ar sportu nūsadorboj jau nu bārna kuojis. Kasdīnā jaunīte struodoj kai trenere, i pavysam naseņ tykuse pi lauru i īgivuse pyrmū vītu bodibildinga saceņseibuos “2020 NAC Latvia Open Cup” kategorejā “Miss Bikini”. Sarunā par saceņseibu knifenim i tū, kai tom sasagataveit.\nCeļš iz uzvoru treis godu garumā\nEvita Lozda ir pabeiguse sporta školu, izmieginuojuse vīglatletiku i estetiskū vingruošonu, tok suokuse zust motivaceja i gribiejīs paraudzeit koč kū jaunu. “Tymā šaļtī dzeivuoju Reigā i sporta zalē redzieju meitinis, kas dasadola fitnesa bikini saceņseibuos, maņ tys lykuos smukai i foršai. Dūmuoju – ar kū gon es asmu švakuoka? Laikam ari varu nazkū taidu paraudzeit, varbyut ari nazkū sasnēgt,” par tū, kai aizasuoc ceļš bodibildingā, atmiņuos doluos jaunīte.\nEvita jau vairuokus godus struodoj par treneri, sertifikata īgiušonai vuiciejusīs ari Reigā. “Es doru tū, kas maņ pateik, asmu laimeigs cylvāks,” ar smaidu soka Evita.\nJaunītis pyrmuos saceņseibys bodibildingā beja 2017. godā. Pyrmūs div godus jei īgiva caturtū vītu. “Saceņseibuos pyrmuos pīcys vītys skaituos lobys, koč i catūrtuo vīta ari ir loba, maņ gribējēs tikt īškā trejnīkā,” stuosta jaunīte. Evita dasadaleja saceņseibuos Leitovā, piec tam aizbrauce iz pasauļa čempionatu, kur īgiva 11. vītu. Piec tuo Evitai īsastuoja div godu ilga atpyuta nu saceņseibu.\n“Itūgod mani otkon uzaicynuoja iz saceņseibom. Padūmuoju – div godi jau ir paguojuši, varātu vēļreiz startēt. Nimoz nabeju gaidejuse tik lobu rezultatu. Maņ tys beja lels puorsteigums, ka beidzūt īgivu pyrmū vītu,” par uzvaru bodibildinga saceņseibuos “2020 NAC Latvia Open Cup” kategorejā “Miss Bikini” prīcojās jaunīte. Evitys ceļš iz uzvaru beja vysmoz treis godus gars.\nPiec uzvarys vaira apsveikumu kai dzimšonys dīnā\nApkuortejī faktu, ka Evita pastyprynuotai nūsadorboj ar sportu i dasadola bodibildinga saceņseibuos, uztver vysaiž. “Cik cylvāku, tik i vīdūkļu,” atzeist Evita. “Cīši daudzi atbolsta, cīši daudzi ari apsveic. Smejūs, ka dzimšonys dīnā nasajiemu tik daudz apsveikumu, cik piec uzvarys saceņseibuos,” jautri īsamiņ Evita. Tok ir ari taidi cylvāki, kas par jaunītis nūsadorbuošonu naizasoka pozitivi. “Taidim es parosti absoluti napīvieršu uzmaneibu,” nūteiktai pasoka Evita.\nKategoreju “Miss Bikini”, kurā dasadaleja jaunīte, Evita eisti nauzskota par kulturismu. “Tys vaira ir veseleigs dzeivisveids, aktivitatis, kod esi lobā formā, labi izaver, bet naesi miļzeiga sīvīte ar baigajim muskulim,” sovu nūstuoju skaidroj Evita.\nPiec 10 minutom iz skotuvis suop muskuli\nDaleiba bodibildinga saceņseibuos prosa daudz dorba ar sevi. “Nav tik gryuši trenētīs sporta zālē voi īvāruot dietu, cik gyuši ir iz skotuvis uzavest i izruodeit sevi tai, it kai tev tys pasadūd cīši vīglai, koč eistineibā tai nav,” skaidroj jaunīte. Pats gryutuokais breids saceņseibuos asūt poziešona – meitinis stuov ryndā, žureja līk maineit poziceju. Kūpumā asūt četrys pozicejis – prīškejuo, div suonu i aizmugurejuo. “Tymā breidī esi cīši saspryngts. Tuos ir aptuveni 10 minutys iz skotuvis piec tuo, kai nūkuop aizkulisēs, vyss ir slapns, tak svīdri. Maņ piec pozeišonys muskuli suop kai piec lela treneņa,” stuosta Evita.\nŽurejis vīdūklis itaidūs čempionatūs var byut vysai subjektivs. Saceņseibuos viertej kermeņa proporcejis – placus, vydukli, kuojis, i tū, cik proporcionals, atteisteits ir augums. Piec tam viertej tū, kai sevi cylvāks paruoda iz skotuvis. “Tev var byut loba forma, bet ka iz skotuvis švakai pozej, tod nivīns tīsness tevi napamaneis,” uzver Evita. Deļtam saceņseibu dalineicys uzmaneibys pīvieršsonai gierbūtīs smukūs bikini ar speideigim akminim, izmontojūt meikapu, auskarus.\nTaipoš juobyun harismai, smaidam, drūsmei i puorlīceibai par tū, kū dora. “Tū, ka tryukst puorlīceibys asūt iz skotuvis, izreiz var redzēt,” nūruoda jaunīte. “Pyrmūs godus maņ ar itū beja problemys, navarieju iz skotuvis atsabreivuot. Ir stress i gryuši “atslēgt”golvu, dabuot nu saceņseibu baudu, kod dūmoj par tū, kai pareizi juostuov, juosaver i juosagrīž,” atzeist jaunīte.\nSaceņseibys prosa daudz resursu i pyuļu\nIzaruoda, ka nūpeļneit ar daleibu bodibildinga saceņseibuos ir gryuši – ir juoīgulda daudz naudys i laika. “Bikini tārps, kūrpis iz augstim papiežim, grims, poziešonys nūdarbeibys, ceļš, daleiba izmoksoj lelu naudu,” uzskaita Evita. Tok sajiutys, kod rūkā ir kauss i medalis atspākoj lelūs tiereņus. “Adrenalins i emocejis, kū izjiuti uzvarys breidī, ir naaprokstamys. Tuos ir atminis vysai dzeivei,” prīcojās Evita.\nFitnesa i kulturisma pasaulī ir ari komerciali turniri, kurūs ir īspieja ar pyrmū vītu īgiut na tikai kausu i gandariejumu, bet i naudys bolvu. Jaunīte īsoka pīsadaleit saceņseibuos uorzemēs, kas ļaun ar itū sporta veidu ari nūpeļneit. Gatavejūtīs saceņseibom, cīteigai juosatrenej sporta zālē i cīši juosekoj leidza iedīņkartei, uzsver Evita: “Īrūbežuojumi uzturā naļaun iest produktus, kuri myusim līkās kasdīnā daīmami i pošsaprūtami, pīmāram, zemenis voi uobeli.” Lai īgiutu maksimali lobu formu i varātu kuopt iz skotivis, ir daudz juozīdoj i juotrenej sovs grybysspāks.


12-09-2010, 12:20 AM #26\n12-09-2010, 12:43 AM #27\n12-09-2010, 12:50 AM #28\n12-09-2010, 02:53 AM #29\nLast edited by Rainer; 12-09-2010 at 03:07 AM.\n12-09-2010, 02:59 AM #30\n12-09-2010, 03:57 AM #31\n12-09-2010, 05:24 AM #32\n12-09-2010, 08:12 AM #33\n12-09-2010, 08:27 AM #34\n12-09-2010, 12:03 PM #36\n12-09-2010, 12:38 PM #37\n12-09-2010, 02:46 PM #38\n12-09-2010, 03:51 PM #39\n12-09-2010, 04:23 PM #40\n12-09-2010, 07:31 PM #41\n12-10-2010, 02:34 AM #42\nLast edited by P78; 12-10-2010 at 08:28 AM.\n12-10-2010, 06:26 AM #43\n12-10-2010, 08:17 AM #44\n12-11-2010, 03:05 PM #45\n12-12-2010, 01:47 PM #46\n12-12-2010, 02:23 PM #47\n12-12-2010, 02:49 PM #48\n12-12-2010, 03:43 PM #49\n12-12-2010, 04:36 PM #50


Byus gruomota par Latvejis gleznuotuoju Arvīdu Egli - lakuga.lv\nByus gruomota par Latvejis gleznuotuoju Arvīdu Egli\nTemys: A12, Arvīds Egle, Osvalds Zvejsalnieks, Žurnals "A12"\nTei byus gruomota par vīnu nu spūdruokūs piļsātu ainovu i sadzeivis žanra gleznuotuoju 20. godu symta 30. godūs, industrialuos ainovys pamatlicieju latvīšu gleznīceibā – Arvīdu Egli.\nIdeja pīdar Rēzeknis muokslinīku kūpai, kuru voda muokslinīks, profesors Osvalds Zvejsalnīks. Zynomā mārā tei byus trilogejis pādejuo gruomota, partū ka da ituo jau izguojušys gruomotys par muokslinīkim Francisku Varslavānu i Vitāliju Kalvānu. Ari ituos gruomotys autore byus muokslys zynuotneica Irēna Vilčuka. Trilogejis pamatā pietejums par Latvejis gleznīceibys vierzeituojspākim i jūs īguļdejumu Latgolys gleznīceibā. Tai planavuotuo gruomota “Arvīds Egle Latvijas glezniecībā” ir byutisks turpynuojums īsuoktajam dorbam.\nKai stuosta Irēna Vilčuka, muokslinīks, pedagogs, profesors A. Egle, dorbuodamīs stuojgleznīceibā, vīnleidz veiksmeigi gleznuojs lauku i piļsātys ainovys, žanra kompozicejis, portretus, klusuos dobys. Pīsagrīzs monumentalajai gleznīceibai, akvarelim, ari gruomotu grafikai i plakatu muokslai. Muokslinīks dzims Zemgalis pusē i “nav latgalīts, i rēzeknīts ir viņ aiz najaušeibys”– kai raksteja J. Viļumainis, tūmār ar Rēzekni saistuos muokslinīka bierneibys i jauneibys godi, juo radūšuo suokūtne. Ite radeitī dorbi dreiži pamaneiti izstuodēs Reigā, īkļauti latvīšu muokslys izstuodēs uorzemēs.\n1975. godā A. Egle Latgolys Kulturviesturis muzejam (tymā laikā – Rēzeknis Nūvodpietnīceibys muzejam) paduovynuoja 61 gleznu i vēļ Rēzeknis 10 cytom organizacejom ī īstuodem. Koč ari daudzi agreimī dorbi guoja būjā Ūtruo pasauļa kara godūs, kolekcejā īkļauti 14 treisdasmytūs godu audakli. Muokslinīka boguoteigais davums ir apsaverams ari Rēzeknis Muokslys noma patstuoveigajā ekspozicejā.\nPlanavuots, ka gruomota par A. Egli pi skaiteituoju varātu tikt ituo gods beiguos.


Lauku dienas Kotiņos 2019\nLilī svātki ir cauri i ar lilu prīku varam saciet, ka ''Scandagra Lauku dīnas Kotiņos'' beja izadevušuos. Ešam sasnāguši rekordu apmeklietuoju ziņā ituoda mārūga lauku dīnuos, par kū paļdis ikvīnam nū Jyusim ,kuri beja īzarodušs.\nJuosoka paļdis Scandagra Latvia ,kas uzticiejuos i nūticieja, ka svātki juosvin Kotiņos. Tuopat paļdis arī DOJUS Latvija par kūpeigū sadarbību pasuokuma tapšonā. Kuo maniejat, tod pasuokumā beja arī puorstāvji nū dažuoduom kompānejuom, kuri īpazeistinova ar sovīm jaunumīm- Paļdis!\nArī mēs Kotiņu komanda gostus īpazeistinovam ar saimnīceibu, tehnoloģijuom, laukīm kuo arī jaunū produktu īpakuojumu.\nPaļdis Baltinavas novads i Viļakas novada pašvaldība.\nPaļdis Rekovas Dzirnavas komandai par garšeiguom pušdinuom i meistarklasi.\nPaļdis Senda, Kafejnīca par gorduom vakariņuom.\nCīši lils Paļdis Valsts robežsardze (Viļakas, Šķilbānu i Punduru nūdaļuom) par tehnikas, īrūču i dīnesta suņu demonstriešonu.\nPaļdis SIA "Čivix" komandai, kuri izgaismova i apskaņova pasuokumu.\nPaļdis arī Andris Slišāns ar komandu, kuri pazaryupieja par radūšajuom darbneicuom i atrakcijuom bārnīm.\nPaļdis Edgars Kalva par meikstajuom atrakcejuom bārnīm!\nBet vusliluokū Paļdis sokam Kotiņu i lauku dīnu dorba komandai, kuri radieja itūs svātkus.\nPaļdis arī Tev, ka Tu beji i pīpildieji itū dīnu ar sovu enerģiju!\nTī, kurīm nabej īspiejas atbraukt uz Lauku dīnuom voi izbraukt ekskursijā uz saimnīceibu, lyudzam zvaniet i sarunuosem, kuo varam vusu paruodiet.\nSyutam arī dažas bildes nū pasuokuma, mieģini atrast sevi!\nByus arī bilžu papildinuojums!\nP.s. Mums Kotiņos nikas nazamainuos turpinam audziet i puorstruoduot: Braucet gostūs pī myusu, ka nā to syutet myusu produktus caur internetu: WWW.KOTINI.LV


Bali Luxury Suite C - Locations Camps Bay - TripAdvisor\nEnvoyer à un ami À propos du gérant, Nox Rentals Langues parlées :\nD'après 245 avis et 93 locations Contactez le Gérant Voir plus Page Propriété #FKN2417538 par :\nAnglais en 1er Français en 1er Toutes Derniers résultats en français kchallis1...\n4 votes utiles “Wow, what an amazing view to wake up to. Perfect location.”\n1 avis “Great Pad!”\n“Luxurious private paradise in upscale Camps Bay with gorgeous vi”\n02 oct. 2016 3 nuits\n05 oct. 2016 3 nuits\n10 oct. 2016 3 nuits\n11 oct. 2016 3 nuits\n12 oct. 2016 3 nuits\n13 oct. 2016 3 nuits\n19 oct. 2016 3 nuits\n25 oct. 2016 3 nuits\n26 oct. 2016 3 nuits\n01 nov. 2016 3 nuits\n02 nov. 2016 3 nuits\n03 nov. 2016 3 nuits\n06 nov. 2016 3 nuits\n13 nov. 2016 3 nuits\n21 nov. 2016 3 nuits\n23 nov. 2016 3 nuits\n24 nov. 2016 3 nuits\n29 nov. 2016 3 nuits\n01 déc. 2016 3 nuits\n04 déc. 2016 3 nuits\n05 déc. 2016 3 nuits\n06 déc. 2016 3 nuits\n08 déc. 2016 3 nuits\n11 déc. 2016 3 nuits\n12 déc. 2016 3 nuits\n4 697 $US\n4 844 $US\n4 837 $US\n08 janv. 2017 14 nuits\n21 janv. 2017 3 nuits\n22 janv. 2017 3 nuits\n24 janv. 2017 3 nuits\n3 619 $US\n25 janv. 2017 3 nuits\n30 janv. 2017 3 nuits\n04 févr. 2017 3 nuits\n05 févr. 2017 3 nuits\n3 962 $US\n06 févr. 2017 3 nuits\n3 948 $US\n3 969 $US\n08 févr. 2017 3 nuits\n05 mars 2017 3 nuits\n06 mars 2017 3 nuits\n08 mars 2017 3 nuits\n3 878 $US\n13 mars 2017 3 nuits\n14 mars 2017 3 nuits\n15 mars 2017 3 nuits\n3 787 $US\n20 mars 2017 3 nuits\n22 mars 2017 3 nuits\n27 mars 2017 3 nuits\n28 mars 2017 3 nuits\n3 759 $US\n03 avr. 2017 3 nuits\n04 avr. 2017 3 nuits\n05 avr. 2017 3 nuits\n10 avr. 2017 3 nuits\n11 avr. 2017 3 nuits\n01 mai 2017 3 nuits\n3 738 $US\n06 mai 2017 3 nuits\n15 mai 2017 3 nuits\n22 mai 2017 3 nuits\n26 sept. 2017 3 nuits\n10 oct. 2017 3 nuits\n04 nov. 2017 3 nuits\nCamps Bay: afficher toutes les 417 locations


LaKuGa – Rēzeknis Augstškolys teatris pīsadaleis studentu teatra festivalā\nLaKuGa 5. Marts, 2014. gods Comments Off on Rēzeknis Augstškolys teatris pīsadaleis studentu teatra festivalā\nJau dasmytū godu Rēzeknis Augstškolys (RA) studentu teatris “ĶerRA” dūsīs iz Reigys Tehniskū universitati, lai pīsadaleitu 15. Latvejis studentu teatru dīnā, kas nūtiks 22. martā.\nFestivala jubilejai par gūdu ituo goda tema ir VIERTEIBYS. Aizpyldūt dalinīka anketu, rēzeknīšim beja juoatbyld iz vaicuojumu: kaidys ir jiusu teatra leluokuos vierteibys? Atbiļde guoja vīglai: tys ir laiks, precizuok, 3 nūzeimeigi tuo cikli, kuri mādz ATSAGRĪZT: jaunrade, kūpābyušona i pošizziņa.\n“ĶerRA” truopejuse desmitnīkā ar sovys izruodis vīlys izvieli. Tūpūšū dzejis kompoziceju “Atgriešanās” veidoj latvīšu i latgalīšu teksti ar pazudušuo dāla daudzveideigū interpretaceju nu Bībelis leidzeibys gondreiž nagrūzeita nūlasejuma leidz tuos postmodernajai alūzejai. Bībelis leidzeibys prīškplanā ir pīdūšonys akts, bet misterejis sižets centriets iz atsagrīsšonys ritualu tuo nūskaņu i paviersīņu daudzveideibā. Speciali itam īstudiejumam RA studentu teatra ilggadejuos dalineicys Liene Sergejeva i Linda Bauska ir saceriejušys breineigu dzīsmi, kas skanēs izruodis nūslāgumā.\nMistereja “Atgriešanās” sovā tematikā sasabolsoj na tik ar vīna voi ūtra potencialuo skateituoja personeigū dramatiskū pīredzi saimis attīceibuos, myužeigū vierteibu ceiņu izškireiguos situacejuos, bet ari ar myusu dīnu Latvejis suopeigū kasdīnu – kuplū izbraucieju skaitu, svešumā kleistūšūs laimis vaicuotuoju ciļvieceigū sapynu atsagrīzt sovā sātā.\nCeļojūšuo Sudobra Uoksta capure – studentu teatru festivala golvonuo bolva – 2 godus piec kuortys „gasteja” Rēzeknē, pasuokuma organizietuoji stuosta, ka leidz šam tik ilgstūša Sudobra Uoksta capuris kaviešonuos vīnā vītā nav pīradzāta.\nZiņa sagataveita piec RA Sabīdryskūs attīceibu nūdalis dūtuos informacejis\nATSLĀGVUORDI » ĶerRA, Latvejis Studentu teatru dīna, Rēzeknis Augstškola, Roksts


Juicy Couture Viva La Juicy Glace Perfume, 0.17 Fl. Oz. / 5 mL Eau de Parfum Rollerball | Perfumes & Fragrances Online Store\nTop notes-Frozen Mandarin, Frosted Cassis Leaves, Pear Sorbet\nMiddle Notes-Orange Blossom, Jasmine de Grasse, Jasmine Samba\nBase Notes-Vanilla, Milky Sandalwood, Amber\n[wprebay kw=”perfume+juicy” num=”4″ ebcat=”-1″] [wprebay kw=”perfume+juicy” num=”5″ ebcat=”-1″]


10179476 10179476 Juicy Couture Juicy By Juicy Couture – T-Shirt mit Logo und Strassverzierung Juicy By Juicy Couture – T-Shirt mit Logo und Strassverzierung auf ASOS shoppen. Mode Online entdecken. 46.99 DE ASOS


Uzdāvini dakstiņu Sv. Bērtuļa baznīcas jumtam! | eLiesma


ATCELTS - GRĀFS MONTE-KRISTO. ESMU EDMONS DANTESS / ГРАФ МОНТЕ-КРИСТО. Я - ЭДМОН ДАНТЕС Sa 30/05/2020 19:00 Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris


Lūznovys muižā atkluos foto izstuodi “Neparastie latgalieši” - lakuga.lv\nTemys: Arita Strode-Kļaviņa, Lūznovys muiža, Neparastie latgalieši, Roksts\n15. augustā 17.00 stuņdēs Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā atkluos Aritys Strodis-Kļaviņys fotografeju izstuodi “Neparastie latgalieši”.\nArita Strode-Kļaviņa dzimuse i uzauguse Latgolā, studeju laikā dzeivuojuse Reigā, bet pādejūs pīcus godus ir jelgavneica. Nu 2014. goda struodoj par saimis i svātku fotografi Jelgovā, Reigā i cytuos apleicīnis piļsātuos. “Neparastie latgalieši” ir Aritys pyrmais fotografeju cykls, kas suokūtnieji rodīs personisku īmaslu deļ. “2016. godā nu lauku braucīņa gribējēs puorvest kū vaira par nūsauļuotu dagungolu i ūdu sakūstom kuojom. Kaut kū palīkūšu, nūzeimeiguoku, skaistuoku. Tai roduos ideja par fotostuostu cyklu, kura golvonī varūni byutu breineigī Latgolys cylvāki – tī, kas aplīcynoj, ka Latvejis austrumi nav Syunu cīms, bet gon tikpat aizraujūša i īdvesmojūša vīta kai sevkura eksotiska zeme, kur vairums raunās ceļuot,” stuosta fotografe.\nFoto izstuode “Neparastie latgalieši” Lūznovys muižā byus apsaverama leidz 17. septembram.\nPublicitatis karteite, autore Arita Strode-Kļaviņa.


Women's Perfume Viva La Juicy Noir Juicy Couture EDP (100 ml) freeshipping - Black Friday\nHomeProducts Women's Perfume Viva La Juicy Noir Juicy Couture EDP (100 ml)\nJuicy Couture SKU: S0512603:S0512604\n€55,80 EUR Save €-55,80 EUR\n100 ml - €55,80 EUR\nLet the 100% original Women's Perfume Viva La Juicy Noir Juicy Couture EDP (100 ml) surprise you and boost your femininity using this exclusive women's perfume with a unique, personal scent. Discover the 100% original Juicy Couture products!\nFragrance Name: Viva La Juicy Noir\nRecommended for the Women's Perfume Viva La Juicy Noir Juicy Couture EDP (100 ml)


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: Interesante reportaje sobre Clara Campoamor emitido por la 2 de RTVE\nPublicado por María Jesús Lamarca Lapuente en 10:52:00


Norwegian lētas aviobiļetes uz Oslo | 24fly.com\nNorwegian lidojumu biļetesIzvēlieties komfortu un profesionālu apkalpošanu\nNo Viļņa RīgaVaršavaHelsinkiTallinaLanzaroteAlesundMalagaAlikanteAmsterdamaAtēnasAntaljaBarselonaBelgradaBerlīneBergenaBangkokaBillundBordoBurgasaBostonaBudapeštaCorfuCrete ChaniaKopenhāgenaDubrovnikaDublinaDubaijaEdinburgaFaroFuerteventuraGdaņskaGrenobleGēteborgaŽenēvaHamburgaHeraklionaKosaLasvegasaLosandželosaLarnacaLisabonaLondonaGran KanārijaMadrideMančestraMilānaValletaMalmeMinheneNicaŅujorkaOsloParīzePalma MallorcaPrāgaPizaMarakešaReikjavīkaRodaRomaSplitaStokholmaStavangeraZalcburgaŠčecinaTenerifeTelavivaVarnaVenēcijaVīne\nUz uz jebkuru pilsētuAlesundAlikanteAmsterdamaAntaljaAtēnasBangkokaBarselonaBelgradaBergenaBerlīneBillundBordoBostonaBudapeštaBurgasaCorfuCrete ChaniaDubaijaDublinaDubrovnikaEdinburgaFaroFuerteventuraGdaņskaGran KanārijaGrenobleGēteborgaHamburgaHelsinkiHeraklionaKopenhāgenaKosaLanzaroteLarnacaLasvegasaLisabonaLondonaLosandželosaMadrideMalagaMalmeMančestraMarakešaMilānaMinheneNicaOsloPalma MallorcaParīzePizaPrāgaReikjavīkaRodaRomaRīgaSplitaStavangeraStokholmaTallinaTelavivaTenerifeValletaVarnaVaršavaVenēcijaViļņaVīneZalcburgaŅujorkaŠčecinaŽenēva\nAviobiļetes Lētas Norwegian aviobiļetes Lētas Norwegian aviobiļetes - -\nZemākās cenas ViļņaOsloViļņa\nLētas Norwegian aviobiļetes\nZemākās cenas ViļņaViļņaViļņa\nLētākie lidojumi no Viļņa uz Oslo\nZemākās cenas ViļņaOslo\nVadoties pēc Jūsu vēlmēm mēs esam atlasījuši pašas lētākās aviokompānijas Norwegian lidojumu biļetes kuras atraduši mūsu klienti – sākot ar zemākajām cenām - .Jūsu ērtībai, kreisajā pusē ir izveidots filtrs, kurš palīdzēs Jums atvieglot meklēšanu norādot datumu, lidojuma ilgumu vai cenu.\nViļņaOslo Lēti! 22 Mar €18\nViļņaOslo Lēti! 01 Mar €18\nViļņaOslo Lēti! 01 Feb €18\nViļņaOslo Lēti! 08 Mar €18\nViļņaOslo Lēti! 25 Jan €18\nViļņaOslo Lēti! 08 Feb €18\nViļņaOslo Lēti! 22 Feb €18\nViļņaOslo Lēti! 23 Jan €18\nViļņaOslo 13 Mar €25\nViļņaOslo 18 Jan €25\nViļņaOslo 06 Feb €25\nViļņaOslo 14 Jun €25\nViļņaOslo 20 Mar €25\nViļņaOslo 17 May €25\nViļņaOslo 05 Jul €25\nViļņaOslo 19 Jul €25\nViļņaOslo 06 Mar €25\nViļņaOslo 19 Apr €25\nViļņaOslo 03 May €25\nViļņaOslo 27 Feb €25\nViļņaOslo 12 Jul €25\nViļņaOslo 10 May €25\nViļņaOslo 17 Dec €25\nViļņaOslo 24 May €25\nViļņaOslo 20 Feb €25\nViļņaOslo 26 Apr €25\nViļņaOslo 13 Feb €25\nViļņaOslo 12 Apr €25\nViļņaOslo 15 Feb €25\nViļņaOslo 16 Jan €25\nViļņaOslo 19 Dec €30\nViļņaOslo 07 Jun €30\nViļņaOslo 14 Dec €31\nViļņaOslo 08 May €31\nViļņaOslo 21 Jun €31\nViļņaOslo 25 Mar €31\nViļņaOslo 10 Jul €31\nViļņaOslo 11 Feb €31\nViļņaOslo 26 Jun €31\nViļņaOslo 23 Oct €31\nViļņaOslo 28 Jan €31\nViļņaOslo 21 Jan €31\nViļņaOslo 18 Feb €31\nViļņaOslo 03 Jul €31\nViļņaOslo 17 Jul €31\nViļņaOslo 30 Nov €35\nViļņaOslo 04 Feb €37\nViļņaOslo 11 Mar €37\nViļņaOslo 12 Jun €37\nViļņaOslo 17 Apr €37\nViļņaOslo 15 Jul €42\nViļņaOslo 08 Jul €42\nViļņaOslo 06 May €42\nViļņaOslo 29 Mar €42\nViļņaOslo 30 Jan €42\nViļņaOslo 04 Sep €48\nViļņaOslo 18 Mar €48\nViļņaOslo 11 Oct €48\nViļņaOslo 14 Jan €48\nViļņaOslo 19 Jun €48\nViļņaOslo 20 May €48\nViļņaOslo 21 Aug €48\nViļņaOslo 11 Jan €48\nViļņaOslo 28 Jun €48\nViļņaOslo 11 Sep €48\nViļņaOslo 25 Feb €48\nViļņaOslo 22 Jul €48\nViļņaOslo 26 Jul €48\nViļņaOslo 20 Sep €48\nViļņaOslo 27 Mar €48\nViļņaOslo 27 Sep €48\nViļņaOslo 07 Aug €48\nViļņaOslo 25 Sep €48\nViļņaOslo 12 Dec €48\nViļņaOslo 24 Jul €48\nViļņaOslo 09 Aug €48\nViļņaOslo 18 Sep €51\nPalangaOslono € 30\nRīgaOslono € 32\nVaršavaOslono € 38\nViļņaOslono € 18\nViļņaStokholmano € 29\nViļņaLondonano € 42\nViļņaAmsterdamano € 52\nViļņaEdinburgano € 58\nViļņaGdaņskano € 58\nViļņaTallinano € 58\nViļņaMančestrano € 58\nViļņaBillundno € 58\nViļņaParīzeno € 58\nViļņaHelsinkino € 58\nViļņaHamburgano € 58\nViļņaPrāgano € 63\nViļņaMadrideno € 63\nViļņaBerlīneno € 63\nViļņaRomano € 64\nViļņaMinheneno € 64\nViļņaPalma Mallorcano € 65\nViļņaMalagano € 68\nViļņaNicano € 68\nViļņaBarselonano € 68\nViļņaGēteborgano € 69\nViļņaEindhovenano € 69\nViļņaMilānano € 70\nViļņaRīgano € 72\nViļņaMalmeno € 75\nViļņaVaršavano € 75\nViļņaBudapeštano € 75\nViļņaKopenhāgenano € 78\nViļņaBergenano € 79\nViļņaAlikanteno € 79\nViļņaAlesundno € 85\nViļņaStavangerano € 85\nViļņaDublinano € 85\nViļņaBelgradano € 85\nViļņaVīneno € 86\nViļņaAtēnasno € 96\nViļņaGran Kanārijano € 110\nViļņaSplitano € 112\nViļņaReikjavīkano € 113\nViļņaFarono € 117\nViļņaCrete Chaniano € 117\nViļņaBurgasano € 124\nViļņaRodano € 128\nViļņaLisabonano € 128\nViļņaTenerifeno € 143\nViļņaVarnano € 156\nViļņaDubrovnikano € 156\nViļņaCorfuno € 160\nViļņaVenēcijano € 160\nViļņaHeraklionano € 199\nViļņaLanzaroteno € 211\nVai vēlaties sameklēt lidojumu uz Oslo cilvēku grupai?


LaKuGa – Dzymtuos volūdys dīnā aicynoj iz latgalīšu piecpušdīni\nDzymtuos volūdys dīnā aicynoj iz latgalīšu piecpušdīni\nLaKuGa 21. Februars, 2012. gods 6\nŠudiņ vysā pasaulī jau 12. reizi piec Apvīnuotūs Naceju Organizacejis (ANO) iniciativys atzeimoj Starptautiskū Dzymtuos volūdys dīnu, deļ tuo iz latgalisku piečpusdīni aicynoj Latvejis Universitatis Bibliotekys Humanitarūs zynuotņu biblioteka.\nPasuocīņa suokys 16:00, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatē (Vysvalža īlā 4a, Reigā).\n• Stefanejis Uļanovskys dorba „Pūļu Inflantejis latvīši, i seviški Rēzeknis apriņka Viļānu pogosta: etnografiskys tāluojums” faksimilizdavuma prezentaceja.\n• Latgalīšu gruomotizdevieja Vladislava Lõča izdeviejdarbeiba trymdā (1945-1980)\nStarptautiskuo Dzymtuos volūdys dīna teik atzeimuota, kab izceļtu volūdu kai kotrys kulturys pamatelementu, kas nu paaudzis paaudzē veiduojs gon materialū, gon namaterialū tautys kulturys montuojumu i kūpeigū pīmini.\nVaira par ituos dīnys pasuocīnim verīs: http://unesco.lv/lv/jaunumi/latvija-ipasi-plasi-atzimes-starptautisko-dzimtas-valodas-dienu/


10179756 10179756 Juicy Couture Juicy By Juicy Couture Joggers With Contrast Stipe And Logo Waistband Shop Juicy By Juicy Couture Joggers With Contrast Stipe And Logo Waistband at ASOS. Discover fashion online. 50 US ASOS


Rēzeknis nūvodā izsludynuota latgaliskuos identitatis atbolsta programa - lakuga.lv\nLatgaliskais uzroksts pi Nautrānu vydsškolys. Kartenis autore: Laura Melne/portals lakuga.lv\nTemys: Guntis Rasims, latgaliskuo identitate, latgalīšu rokstu volūda, latgalīšu volūda, Rēzeknis nūvods\nKab veicynuotu latgaliskuos kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu iz prīšku, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba izsludynuojuse latgaliskuos identitatis atbolsta programu, kuruos rezultatā byus radeiti i Rēzeknis nūvodā realizāti vizuali kulturvidis i muokslys produkti. Konkursa kuorteibā finansiali tiks atbaļsteita vizualuos identitatis i reklamys materialu veiduošona, kurūs lītuota latgalīšu rokstu volūda i simbolika.\nKai pīmāri vizualuos identitatis i reklamys materialim varātu byut ceļu, īlu, apdzeivuotu vītu zeimis i apzeimiejumi, nūruodis, informativi stendi, īstuožu i organizaceju nūsaukumi, uzroksti, izkuortnis, reklamys bukleti, afišys, iedīņkartis, etiketis, instrukcejis, aprokstūši i kulturizgleitojūši materiali i tt.\nKonkursā var pīsadaleit Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys īstuodis, fiziskys personys i juridiskys personys, kurūs darbeiba ir tīši saisteita ar Rēzeknis nūvodu. Izveiduotajim materialim juoatbylst latgalīšu rokstu volūdys raksteibys nūsacejumim.\nRēzeknis nūvoda dūmis deputats, Izgleiteibys, kulturys i sporta vaicuojumu pastuoveiguos komitejis prīšksādātuojs Guntis Rasims (Konservativī) izsoka prīcu, ka itūgod pošvaļdeibys budžetā izadevs atrast leidzekļus ari latgaliskuos identitatis atbolsta programai. “Ruodīs, ka par itū vaicuojumu sabīdreibā ir auguse izpratne, daudzi cylvāki ir tykuši puori bierneibā voi jauneibā dabuotom traumom, kod latgalīšu volūda ir bejuse nūnycynuota voi diskrimināta. Varu saleidzynuot, pīmāram, beidzamūs desmit godu prizmā, kai Rēzeknis nūvoda deputati verās iz itaidu vaicuojumu. Ka īprīšk vysod atsaroda cytys prioritatis, tod niu ar godim ir vairuojusēs izpratne, ka myusu lokaluo, latgaliskuo identitate i juos atainuojums vizualajā vidē var veicynuot kai turismu, mozuos i videjuos uzjiemiejdarbeibys atteisteibu, tai styprynuot myusu pošu pošapziņu. Piec ituo pyrmuo eksperimenta goda ari redzēsim, piec kaidu vizualuos identitatis formu ir pīprasiejums pošim īdzeivuotuojim, navaļstiskajom organizacejom. Tod ari izdareisim secynuojumus, kam vēļ juopīgrīž leluokuo viereiba. Tok juoatzeimoj, ka ari da šam Rēzeknis nūvodā jau ir bejuši uzroksti latgaliski, pīmāram, pi Nautrānu vydsškolys ir uzroksts kai latgaliski, tai latvīšu literarajā volūdā.”\nKūpejais daīmamais konkursa finansiejums ir 3000 eiro, maksimalais finansiejums vīnam projektam – 1000 eiro.\nDasasaceit konkursam var da 27. maja, projekts juoeistynoj nu 2022. goda 1. juļa da 10. decembra. Vaira informacejis par konkursu var atrast ITE.


Kolnā kuopt | Naktineica\nPaguojušais gods saguoja tik gryuts, ka tai i naasu sasajāmuse saviļkt golus kūpā i suokt jaunu godu. Gryuts, bet ari cīši, cīši skaists. Kolnā kuopt nikod nav vīglai, bet ari skaistai.\nKoč gods jau nasasuoc i nasabeidz vīnā datumā, taipat kai nikod nasabeidz dorbi. Ka tai nūtyktu, pruotā varātu sajukt – vaira nikas nav juodora, nikas nav atlykts. Vyss tikai juosuoc.\nCylvāks jau nav juo dorbi, a laikam juo prīca – i par dzeivi, i cytim cylvākim, i padareitū.\nTei lobuo sajiuta, ka izkuopts vēļ vīnā kolnā – vys augšuok i tuoļuok. Pacīteigai nūadeita vēļ vīna treis pierstu plota aile adeklī.\nKab koč vysur dzeivē varātu nūturēt tū laimis sajiutu – Juoņadīna vēļ nav atguojuse, a duorzs izravāts. Meiksta i malna zeme, nazuole kolst saulē. Buļbys rasnim i zalim lokstim iz malnys zemis. Padareits. Paļdis, Sisif! Kuop tuoļuok.\nEistineibā ituo laika prīca ir gods ar div asteitem. Nav ari svareigi, kab itū teikumu kaids saprostu. Ir teikumi, kas atsatīc tikai iz mani.\nĪīšona sevī i pi sovejūs ari ir vysu myužu ejams dorbs. Byut mozuok atkareigai nu apleicejūs saceituo, nasavērt pakaļ cytim. Nasaklauseit, nadzierdēt, aizīt i padareit sovu. Kotram pošam sovi kolni. Kū vaira klauseisīs, kaidūs vēļ kolnūs juokuop, tū mozuok varbyuteibys, ka sasajimsi sovam kuopīņam. A cyta vītā to naizkuopsi, taipat kai iz ateju ūtra vītā naaizīsi, čūksta nanūslaiceisi i zūbu naizteireisi.\nVeinūgys ir skuobys. Lai kū dareitu, vysod ruodēsīs, ka cytim saīt lobuok. Deļtuo lobuok dareit pošai i tikai par sevi. I nasaklauseit, kai apleik rej suni, šakali i lopsys – tys kai duorgumus rūkūt: pasaviersi apleik, zalta skreine nūgrims. I ni sunim byus, ni pošai.\nKū augšuok izkuopsi i kū vaira šakalim pasaruodeis, ka navar dasnīgt, tū skaļuok jī rīs. Cereibā, ka izdzierssi tī augšā. I ka krissi, jī paceļs kuoju i apmeizs. Te tev i vīta.\nNagaidi žieleisteibys nu tuo, kas naļūbej pats seve. Kas pats seve nacīnej i natic sev. Ka tai nabyutu, jis tok pats kuoptu, na iz teve vārtūs.\nŪtru kuopieju saprūt tikai tys, kas pats kuop. Kolnu storpā ir mozuoki attuolumi nakai nu kolna iz zemīni. Horizontalis ir eisuokys par vertikalem.\nSev puori puorkuopt ir pats gryutuokais. Suokt.\nLaime, ka atsarūn atbaļsteituoji apleik. Tys ir kai svīst bumbu, a jei na nūkreit zuolē, īrypoj muorkā voi jū kaids nūzūg, a jū nazkas nūgiun i svīž atpakaļ. Izaruod, apleik nav bezgaleiba, a cylvāki. Pretim spālātuoji. Tī, kas pītur drūšeibys viervis i dasaver, kod kuop.\nIte munys 2012. goda muoceibys\nAmbiciozi mērķi un vājas spējas – lietas, no kuru kombinācijas der piesargāties. Tāpēc audzēt savas un komandas spējas. Tām piemērot lielus mērķus.\nIzvēlēties prioritātes un nedomāt par lieko. Visiem citiem var likties citādi, bet ir tikai viens laiks, kad dzīvot un padarīt degošo – tagad.\nPabeigt vienu darbu. Pilnīgi pabeigt. Vai vismaz darbu sadalīt posmos, kur tā pārtraukšana neapdraud rezultātu. Pabeigt tādu posmu, paslavēt sevi – ķerties pie jauna tā paša vai cita darba posma un pabeigt. Neķerties glābt citus darbus, kamēr nav pabeigts kaut kas viens. Kapāt pa pakāpienam.\nStrādāt tikai darbā. Mājās tikai atpūsties.\nNesolīt vairāk, nekā pašai gribas darīt.\nUzņemties un darīt, kad ir iespēja.\nNebaidīties domāt, neapstāties pie iedomātas robežas, domāt tālāk un dziļāk aiz robežas.\nNedarīt, ja nedeg sirds un nav azarta. Kādam citam tas varbūt ir sapņu darbs. Nezodz. Dari savu.\nThis entry was posted in DĪNROKSTS and tagged atrodumi, ceļš, cylvāki, dzeive, latgaliski, zīma on 21/01/2013 by saprge.\n← Minčuks pilsētnieks Lēnām no meža izlien nakts →


Atsaverūt 1941. goda junī: deportacejis Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: 1941, 1941. goda deportacejis, Kaspars Strods, Roksts\nPiec Latvejis Republikys okupacejis 1940. goda junī padūmu varys īstuodis suoce represejis pret vītejim īdzeivuotuojim. Sovu kulminaceju tuos sasnēdze 1941. g. 14. junī, kod vysā Latvejis teritorejā padūmu represivuos īstuodis NKVD (krīviski: Народный комиссариат внутренних дел) veice vītejūs īdzeivuotuoju deportacejis iz Padūmu Savīneibys attuoluokajim regionim. Tyukstūšom kilometru tuoli nu dzimtinis izsyuteja vaira nakai 15 000 Latvejis pylsūņu, storp kurim beja latvīši, krīvi, ebreji i cytu tauteibu cylvāki. Ari turpmuokajā laikā leidz pat nacistiskuos Vuocejis okupacejis varys īīšonai Latvejis teritorejā turpynuojuos represejis, kurys puorsvorā beja vārstys iz tureiguokuos i izgleituotuokuos sabīdreibys dalis iznycynuošonu.\nBaisī nūtykumi Rēzeknē\nNu dažaidu Rēzeknis apriņča apdzeivuotūs vītu deportēja vaira nakai 600 īdzeivuotuoju, tūstorp 166 cylvākus nu Rēzeknis piļsātys, storp jim beja apmāram 30 ebreju. Izsyuteitūs vydā beja dažaidu profeseju puorstuovi: veikalu eipašnīki, izgleiteibys darbinīki, militarpersonys i c. Nareši storp deportātajim beja vīnys saimis vairuoki puorstuovi, pīmāram, pedagogu Tallat-kelpišu saime, presis i sabīdriskuo darbinīka Eduarda Kozlovska i c. saimis.\nItuos dīnys nūtykumi palikuši vairuoku represātūs rēzeknīšu atmiņuos. Pīmāram, 9. Rēzeknis kuojinīku pulka kapteiņa Nikolaja Jaskovska meita Anna atguodoj: “4 no rīta izdzirdu māsas kliedzienu. Viņa dzirdēja, ka pie verandas durvīm klauvē, gāja skatīties, un uz 13 gadu vecu bērnu zaldāts tēmēja ar šauteni. Atnāca divi zaldāti un sieviete ar vīrieti. Deva mums stundu laika sakravāt nepieciešamo un pateica, ka pēc pārējām mantām varēsim atbraukt vēlāk”.* Leidzeigu sistemu NKVD puorstuovi izmontuoja ari cytu personu aizturiešonys laikā.\nArestātūs īdzeivuotuojus nūguoduoja dzeļžaceļa stacejā Rēzekne II, nu kurīnis aizasuoce vairuoku symtu Rēzeknis i tyvuokuos apleicīnis saimu gryutais ceļš iz Krīvejis attuoluokajim rajonim, kas nareši ilga vairuokys dīnys voi pat nedelis.\nDaudzi nu izsyuteitūs cylvāku, naspādami izturēt nacīšamūs puorvītuošonys apstuokļus, myra ceļā, cyti guoja būjā sadzeivis apstuokļu i slimeibu deļ, bet vēļ daļa tyka nūsauta piec NKVD reikojuma kai politiski nauztycamys personys.\nSlapkaveibys i nacistu propoganda\nRepresejis pret vītejim īdzeivuotuojim turpynuojuos ari piec 1941. g. 14. juņa. Tyvojūtīs nacistiskuos Vuocejis karaspākam, tuo poša mieneša beiguos vītejūs represivūs īstuožu puorstuovi apcītynuoja vairuokus Rēzeknē i tyvuokajā apleicīnē pazeistamus īdzeivuotuojus – uorstus, īriedņus, izgleiteibys darbinīkus i c., kurus nūvede iz vītejū Rēzeknis milicejis cītuma āku (myusu dīnuos itamā vītā atsarūn pīmineklis represātajim Rēzeknis īdzeivuotuojim).\nVīns nu apcītynuotūs beja Rēzeknis Sorkonuo Krysta golvonais uorsts Valdis Gavars. Kolegi Gavara aizturiešonu apraksteja itai: “Apmēram sestās dienas vakarā (īspiejams 27. junī – aut. pīzeime) pēc kara sākuma slimnīcā ieradās formās tērpti Iekšlietu Tautas Komisariāta darbinieki un ārstu Gavaru aizveda, viņam lika novilkt halātu, neko līdzi ņemt neļāva. Ģimenei paskaidroja, ka noformēšot par kara ārstu un viņš drīz atgriezīsies armijas formā tērpts.” Tei beja likteņa ironeja, ka pyrma apcītynuošonys taišni uorsts Gavars ar sovu kolegi Paulu Strūvi vairuokys dīnys beja operiejuši i apryupiejuši iz slimineicu atvastūs sorkonajā armejā dīnūšūs karaveirus…\nBet vītejuo īdzeivuotuoja Mirdza Svara sova tāva Alberta Garuta aizturiešonu aproksta itai: “Ap pusdienlaiku no Zilupes šosejas puses nāca vairāki vīrieši (četri–pieci). Viņi bija privātās drēbēs. Mēs viņus nepazinām. (..) Jautāja vārdus un uzvārdus, kur strādā patreiz un kur 1940. gadā. Mans tēvs 1940. g. strādāja Rēzeknes pilsētas policijas iecirknī grāmatvedībā. Ar to arī pietika, lai apcietinātu tēvu. Divi no vīriešiem aizveda tēvu Zilupes šosejas virzienā. (..). Pārējie aizgāja uz nākošo māju (..).” Puora dīnu vāluok, nailgi pyrma padūmu īstuodis piļneibā pamete Rēzekni, arestātī tyka nūgalynuoti i aprokti policejis cītuma pogolmā.\n1941. g. 3. julī Rēzeknē īguoja nacistiskuos Vuocejis karaspāks. Jaunais okupacejis režims beja īinteresāts padūmu nozīgumu “atmaskuošonā” sovu propogandiskūs mierķu sasnīgšonai. Tys beja spylgti monoms 1941. g. 7. julī nūtykušajā myrušūs cylvāku ekshumacejis procesā Rēzeknis milicejis cītuma pogolmā , kuru pīspīdu kuortā lyka izdareit ebrejim, kas piec ekshumacejis procesa beigu tyka nūgalynuoti.\nStorp padūmu varys nūgalynuotajuom personom tyka atpazeiti uorsti Pauls Strūve i Valdis Gavars, viersmežziņs Arnolds Ķilps, tīsu izpiļdeituojs Jānis Straumbergs i c. , kūpā 39 cylvāki. Konkretais nūtykums tyka atspīgeļuots ari nacistiskuos Vuocejis okupacejis varys īstuožu izdūtajā laikrokstā “Tēvija”, i par nūzīguma vaininīkim “atzeiti” vītejuos ebreju kūpīnys puorstuovi, taidā veidā jaunais okupacejis režims ebrejus raudzeja paruodeit kai padūmu varys atbaļsteituojus i represeju eistynuotuojus. \nRēzeknis viersmežziņs Arnolds Kilps (1896 – 1941) kūpā ar saimi, 1936. gods. Karteite: Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojums.\nDažys dīnys piec ekshumacejis leluokū daļu nu padūmu represejuos Rēzeknis milicejis cītumā būjā guojušajim puorpaglobuoja Rēzeknis Bruoļu kopūs, vēļ daļu – cytūs Rēzeknis apriņča kopūs.\n* Tekstā īkļautī citati saglobuoti originalvolūdā.\n Leidzeiga veida ekshumaceja 1941. g. 4. julī tyka veikta Reigys Centralcītuma pogolmā. Tī tyka atkluoti 98 NKVD nūgalynuoti cylvāki, kas beja guojuši būjā laika pūsmā nu 27. leidz 29. juņam.\n Itam nūtykumam sovā publikacejā par holokausta nūrisem Rēzeknē pīsavierss viesturnīks Kaspars Zellis (sk. Zellis, K. Holokausts Rēzeknē: izpētes problēmas, jautājumi, perspektīvas. Neiburgs, U. (zin. red., 2017). Ebreju Rēzekne. Rēzekne: Creative Museum).


Echo Gone Wrong Exhibition 'Last Decade. Andris Vītoliņš' at Panevėžys Drama Theatre\nExhibition ‘Last Decade. Andris Vītoliņš’ at Panevėžys Drama Theatre\nPosted By Echo Gone Wrong On August 25, 2017 @ 11:52 am In Events in Lithuania | No Comments\nURL to article: http://echogonewrong.com/exhibition-last-decade-andris-vitolins-at-panevezys-drama-theatre/


“Pi myusim Latgolā” par Latgolys kongresu - lakuga.lv\n1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē tyka pījimta rezoluceja, kas nūsaceja latgalīšu tīseibys apsavīnojūt ar puorejuom latvīšu apdzeivuotuom teritorejom. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Latgolys sabīdriskī darbinīki doluos redzīņūs, par 1917. goda Latgolys kongresa lāmumim, Latgolys symtgadis kongresu i kū nu tuo sagaideit.\nAgris Bitāns pīzyna, ka 1917. gods Latgolys kongresa rezoluceja ir vārā jemams dokuments, kas izsoka latgalīšu grybu, i vaļdeibai pījamūt lykumus, beja juojam vārā rezoluceja, kab nasarostu pretrunys.\nPīters Luocs pastreipoj, ka Latgolys Symtgadis kongress ir pasauļa mārūga pasuokums, tok jam ir švuorbys, voi nu tuo byus augleigi rezultati.\nHarijs Bernāns aicynoj izrunuot vaicuojumus par Latgolys ekonomiskū atteisteibu, kab mozynuotu bezdorba leimini. Sovpus Andris Slišāns akcentej latgalīšu volūdys lītuošonys breiveibu.\nAlberta Spoģa dāls Gregors Spoģis nūruoda, ka latgalīšim datryukst vīnuoteibys.


Rikavas ciema etnogrāfiskais ansamblis\nUzvedums Večerinka, Rikavā, 1998.g. maijā\nDibināts: 1954. gada rudenī\nAtrodas: Rikavā, Rēzeknes raj., Latgalē\nMuzīkas: cītars, akordeons, vijole, bungas.\nSimbolika: Emblēma ieausta ansambļa karogā (gobelēns).\nVarens ozols ar spēcīgām lapām simbolizē gan tautas dziesmas stabilitāti, gan ansambļa 33 darbības gadus (gatavots festivālam Baltica-88). Ozols ir visizturīgākais koks. Dažādas politiskās vētras ir gājušas pāri mūsu tautai, bet tās nav spējušas iznīcināt seno latviešu kultūru. Krītošās zīles simbolizē dzīvības, t.i., nacionālās kultūras pastāvēšanu un ansambļa darbības turpinājumu. Ozola zaros uzraksts "Rikava", lejā, uz ozola saknēm - "1955".\nIneses Dundures skice, Lindas Dombrovskas gobelēns.\nApraksts: 1954. godā Zynōtņu Akademijis vadeibā Latgolā beja plaša folklorys vōkšona. Ekspedicejā pīzadalieja folklorys zynōtnīks J.Rozenbergs, muzykys i deju specialisti V.Sams i H.Sūna. Ekspedīcejis laikā jī pīrakstēja daudz etnisku, leidz šam nadzierdātu meļdeņu, dzīšmu, pīm. Mōte dieļeņu auklēja, Gaismeņa ausa,sauleite lēce, Nikod saule nav tik spūdra i c. Cīši bogots dzīšmu pyurs beja Fr.Pekelei, Br.Kozokupčai, St.Kupcānei, Br.Lozdai, E.Putniņai. J.Rozenbergs īteice sīvom apsavīnōtīs ansamblī, kas paleidzātu saglobōt i tōļōk izplateit sovu nūvoda folkloru. Darbeigajai kluba vadeitōjoi Tekļai Ikauneicai izadevēs kūpā sadzīdošonoi pīrunōt 8 sīvys. Tys beja 1954.goda rudinī. Itū godu mes skaitom par ansambļa dzimšonys godu.\n19.gs. muižnīks Riks izcēe muižu i bazneicu. Vītejī īdzeivōtōji itū vītu sōka saukt par Rikovu. Tagad te ar Rikovys nūsaukumu ir pogosts, škola, posts, bazneica, kulturys noms, sādža. I mes sovu ansambļi nūsaucem Rikava.\nPyrmejūs godūs mēs vōcam i dzīdojom dzīsmes: kōzu, dorba, sadzeivis, apdzīdošonos i daudzys cytys. 1958.godā Reigā nūtyka Latgolys kultūrys nedeļa, kurā pīzadaliejās myusu dzīdōtōjs i kūkleitōjs Ontons Lozda. Vysu nedeļu nūtyka koncerti dažaidōs vītōs. Nūslāguma koncerts beja ZA augstceltnē. Tū gatavoja Marga Tetere, apvīnojūt vysus kolektivus (Rikava, Preiļi, Kōrsova, Izvolta, Viļāni, Varakļoni) i veidojūt uzvadumu Vakareišona. Jau Reigā rodos dūma, ka tū, kas pīdar tautai, tū tautai pošai arī josagloboj. Itkai pyrmū reizi pamanējam, ka bez tautys dzīsmys ir smukys paražys i ticiejumi, ir rūtaļis i meiklis. Koč i Padūmju ideologeja vērsēs pret latvīšu tautys gora montōjumu i murkavōja īvīst jaunys sovys dzeivis tradīcejis, mes bejom apņiemeibys pylni saglobōt tautys tradīcejis. Ansambļa vadeitōjis Tekļis Teicānis vadeibā rodōs uzvadumi Aizdzereibas, Vaiņuka veišona, Senōs kōzys Latgalē, Krystobys, Latgalis vosora i c. Myusu uzvadumi, kas beja 1-2,5 stuņdis gari, Breivdabys muzejā pulcynōja tyukstūšu skateitōju. Vēl myusim beja eisōki uzvadumi: Pyrmō gonu dīna, Pīguļa, Rudzu pļauja, Apkiuleibys, Ķekatys, Aizgaviens, Sastdinis vokorā i c.\nSovu "rūkrokstu" ceņšomēs saglobōt vysus 44 godus, jo myusu mierķis ir saglobōt latvīšu tautys tradīcejis, ticiejumus , nūstōstus.\nUzvadums Latgolas vosora, Viļānos, 1976. gadā\nDziesmas paraugs: Mōte dieleņu auklēja (1998.g.)\nViens pantiņš AU formātā (337 Kb)\nVisa dziesma MP3 formātā (558 Kb)\nAdrese: Ilmārs Šilincovs, 4-2, Jaunviļāni, p/n Viļāni, Rēzeknes raj., LV-4650, Latvija


Cupcakes by Sonja |\nTag Archives: Cupcakes by Sonja\nCupcakes by Sonja Offers\nAssorted Minis from July 5 to 11\nI HAVE always loved cupcakes made by Cupcakes by Sonja, which started the cupcake craze when it opened its first store at Serendra in 2006. It was not only because I knew the chef and brains behind it, Chef Sonja … Continue reading →\nPosted in FoodBiz, Restos\tTagged Assorted mini cupcakes, Chef Sonja Ocampo, cupcakes, Cupcakes by Sonja, mini cupcakes\nCHEF Sonja Ocampo has always been known as the Cupcake Queen because her business, Cupcakes by Sonja, makes the most scrumptious cupcakes in the metro. It was Cupcakes by Sonja’s flagship store at Serendra that introduced Filipino dessert lovers to … Continue reading →\nPosted in Restos\tTagged Chef Sonja Ocampo, cupcakes, Cupcakes by Sonja, Cupcakes by Sonja Serendra, doughnuts, doughnuts by Sonja, Justin Gellatly