Vasupujya, Vasupūjya, Vāsupūjya: 9 definitions\nVasupūjya [Declension, masculine] [Declension, neuter] Quicksearch Literal search\nVāsupūjya [Declension, masculine] Quicksearch Literal search\nVasupujya means something in Jainism, Prakrit, Hinduism, Sanskrit. If you want to know the exact meaning, history, etymology or English translation of this term then check out the descriptions on this page. Add your comment or reference to a book if you want to contribute to this summary article.\nVasupujya has 8 English definitions available.\n[«previous (V) next»] — Vasupujya in Sanskrit glossary\nVāsupūjya (वासुपूज्य):—m. bei den Jaina Nomen proprium des [12ten] Arhant's der gegenwärtigen Avasarpiṇī, eines Sohnes des Vasupūjyarāj, [Hemacandra’s Abhidhānacintāmaṇi 27.]\nDiscover the meaning of vasupujya in the context of Sanskrit from relevant books on Exotic India\nPartial matches: Pujya, Vasu.\nStarts with: Vasupujyanatha, Vasupujyaraj.\nFull-text (+72): Campapuri, Jaya, Jayavati, Kumara, Toshala, Trivana, Murala, Kaishika, Vanayuja, Mallavarta, Pundra, Arbuda, Mudgara, Avartaka, Dasheraka, Nepala, Mula, Utkala, Tamralipta, Brahmottara.\nSearch found 4 books and stories containing Vasupujya, Vasu-pujya, Vāsu-pūjya, Vasupūjya, Vāsupūjya; (plurals include: Vasupujyas, pujyas, pūjyas, Vasupūjyas, Vāsupūjyas). You can also click to the full overview containing English textual excerpts. Below are direct links for the most relevant articles:


ATCELTS - GRĀFS MONTE-KRISTO. ESMU EDMONS DANTESS / ГРАФ МОНТЕ-КРИСТО. Я - ЭДМОН ДАНТЕС Se 30.05.2020 19:00 Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris


Kārļa Ūzuleņa montuojums Bolvu nūvoda muzejā - lakuga.lv\nKārļa Ūzuleņa montuojums Bolvu nūvoda muzejā\n13 Augusts 2012\nTemys: Balvu novada muzejs, Bolvu nūvoda muzejs, Kārlis Ozoliņš, Kārlis Ūzuleņš, Roksts\nVīna nu Bolvu nūvoda muzeja pastuoveigajom izstuodem ir Kārļa Ūzuleņa (Kārlis Ozoliņš) pīminis ustoba. K. Ūzuleņš (1904 – 2005) beja školuotuojs, fotografs i nūvodpietnīks.\nKod 20. godu symta 80. godu beiguos pasaruodeja diskusejis par Bolvu rajona muzeja dybynuošonys vajadzeibu, Kārlis Ūzuleņš beja tūs cylvāku vydā, kas dūmuoja, ka muzejam vysu lobuokuos telpys byutu bejušajā Bolvu muižys klietī, kur tys niu ari ir.\nŪzuleņš kai nūvoda viesturis nūtikšonu oculīcinīks, vuoce i apkūpuoja materialus par Bolvim, koru viesturi, školu viesturi i, kod 1989. godā Bolvūs muzejs teik nūdybynuots, jis muzejam globuošonai nūdeve vaira kai 2000 vīneibu, kurys papyldynoj karteņu, īspīddorbu, rūkrokstu i c. muzeja kolekcejis.\nPiec K. Ūzuleņa nuovis, piļdūt tāva grybu, juo meita Aina vysys nūvodnīka personeiguos lītys, kas saisteitys ar Bolvu nūvoda viesturi, 2009. godā izduovynuoja Bolvu nūvoda muzejam.\nŠkoluotuojs i nūvodpietnīks Kārlis Ūzuleņš dzims Bolvu pogosta Dvorupē, daudzbārnu saimē. Kai īrosts lauku dzeivei, jis jau agri suoce dažaidu aizdavumu piļdeišonu – nu suoku kūpā ar dzedu Kārlis ganeja cyukys, tod sekuoja patstuoveigais dorbs – gūvu ganeišona. Gonūt gūvs, puikam veiduojuos pīnuokuma apziņa i atbiļdeiba. Pats jis piečuok saceja: „Žāļ gon, ka tāņ moz īspiejis bārnim īgiut itaidu augstu izgleiteibu – gona akademeju.”\nEisā laikā, nalikdams mīra muotei, zāns īsavuiceja skaiteit. Tai da školys laikam pa svātdīnem, jis sābru sīvom skaiteja prīškā gruomotys.\nAtmiņuos K. Ūzuleņš raksteja: „1915. goda janvarī mani aizvede iz Bolvim iz sātysvuiceibys bārnu puorklaušynuošonu, kū dareja ļutaru draudzis varganists Otto Runiks i izsnīdze „Sātysvuiceibys bārnu puorklaušynuošonys gruomateņu” ar atzeimem…”\n1915. goda rudinī Kārlis izsuoka vuiceibys Bolvu evangeliski – ļutaryskuos draudzis školā. Sāta beja 13 kilometru tuoli, zāns dzeivuoja školys internatā, kas beja īkuortuots auškīnē. Iedīņs globuojuos auškīnis pašelē, kūka kasteitē. Iz nedeli leidza beja maizis kukuleits, cyba ar tuorogu i svīkstu, zīmā – sacapta cyukys gale.\nIzgleiteibu K. Ūzuleņš turpynuoja Bolvu komercškolā. Tūlaik tei beja vīneiguo škola Latgolā, kurā varieja dabuot videjū izgleiteibu. K. Ūzuleņš pīmiņ: „1924. godā tyka apstyprynuota školānu formu – capureite zaļā kruosā ar sudobra īkantejumu i BKS – Bolvu komercškolys emblemu, capureitis taiseja Reigā Leiberica darbneicā. Capureitis myus cīši disciplinieja.” Kārlis komercškolu beidze 1925. godā kai ūtruo izlaiduma absolvents.\nTuoļuok Kārļa Ūzuleņa myuž beja veļteits jaunajai paaudzei. 1926. goda 10. februarī jis nu Izgleiteibys ministrejis sajieme paziņuojumu, ka apstyprynuots par tamlaiceigū školuotuoju Sitys i Kubulu školuos. Pīduovuojumu jis pījieme. 1926. goda 28. aprelī Ūzuleņš sajieme školu vaļdis paziņuojumu, ka paškierts par školuotuoju Bierzpiļs pogosta Slavītu četrklaseigajā pamatškolā, tai 1926. goda 1. majā jis kuojom devēs iz 60 kilometru tuolū jaunū dorba vītu, nu leidza ar vuiceibu goda beigom beidzēs ari dorbs Slavītu školā. Nu 1926. goda 1. oktobra Kārlis tyka paškierts par Bolvu pogosta Kubulu četrklaseiguos pamatškolys školuotuoju.\n1928. godā īzasuok Kārļa i Teklys Ūzuleņu kūpeigais dzeivis i saimis ceļš.\nNu na vyss Kārļa dzeivē guojs vīgli. 1935. godā, safabricejūt muonu līceibu, jū atbreivuoja nu školuotuoja dorba Kubulūs. Vālā rudinī jū puorciele iz Kacānu pogosta Pūrmolys školu.\nPasamainūt varai, 1941. goda augustā, nacystyskuos Vuocejis okupacejis laikā, K. Ūzuleņš beja apcītynuojumā. Cītums iz laiku atsarode tādinejā muzeja sātā. 1942. goda 15. februarī Kārli atbreivuoja nu školuotuoja omota, nu taišni piec goda jū pījieme par školuotuoju Naudyskolna pamatškolā.\n1944. goda 1. septembrī Kārli Ūzuleņš tyka paškierts par Stacejis septeņgadeiguos školys direktoru. Piec kara beigu školys inventars, biblioteka, vuiceibu leidzekli beja izpūsteiti. Vyss beja juosuoc nu jauna i jaunajam direktoram tys beja pa spākam. Tyka padareits daudzi i 1948. godā Kārlis sajieme apbolvuojumu „Teicamnīks izgleiteibys dorbā”. 1965. goda 7. novembrī direkors Kārlis Ūzuleņš nūguoja pensejā.\nNamīra gars vysu myužu dzyna Kārli arviņ vaira kū izzynuot. Dorbuodamīs dobys i viesturis bīdreibā, K. Ūzuleņš apsekuoja i fotografieja Bolvu rajona dyžkūkus, dyžakmiņus, aizsorguojamūs augus. Nu 1989. goda jis beja Bolvu nūvoda Kulturys fonda kūpys bīdrs.\nŪzuleņš daudzi rakstejs gazetai „Vaduguns” par sovys dzymtys viesturi, koru viesturi, īvārojamim nūvodpietnīkim, senejūs omotu meistarim. Juo roksti publicāti ari „Tāvu zemes kalendarā”.\nVēļ vīna Kārļa Ūzuleņa myuža aizaraušona beja muzyka. „Skrypkys spēli beju īsavuiciejs piec dzierdis. Tik piečuok beju spīsts īsavuiceit muzicēt piec notu”, tai Kārlis raksteja sovuos atmiņuos.\nNu 1915. goda jis suoka dzīduot korī. Kai piečuok, dolūtīs atmiņuos, jis saceja: „Nu suoku kūpā ar mārgom dzīduoju pyrmū bolsu.”\nKod K. Ūzuleņš vuicejuos komercškolā, školā dorbuojās školānu jauktais kors, kurā dzīduoja ari jis. 1922. godā kors pīsadaleja Jaunatnis dzīšmu svātkūs Reigā dirigenta H. Polfandera vadeibā.\nK. Ūzuleņa atmiņuos raksteits: „Eipaši grybu minēt školānu dubultkvartetu. Tuo pamatā beja myusu klase. Repertuarā beja daudzys latvīšu tautys dzīsmis i klasika. Mums beja īrodums garajā starpbreidī dzīduot. Tod vysi školāni klausejuos. Koncertus papyldynuoja Tālis Matīss ar sovom deklamacejom.”\nStruodojūt Kacānu pogosta Pūrmolys školā, K. Ūzuleņš dorbuojās veiru korī i beja tautys instrumentu orkestra dirigents. Kūpā ar veiru kori Ūzuleņš pīsadaleja Vyspuorejūs dzīšmu svātkūs Reigā 1938. godā i Latgolys dzīšmu svātkūs Daugovpilī 1940. godā. Pādejī juo Dzīšmu svātki beja 1990. godā, kurūs jis pīsadaleja 1986. godu vacumā.\nVēļ vīna aizaraušona bez muzykys Kārlim Ūzuleņam beja fotografēšona. Vuicūtīs komercškolā, jis dzeivuoja privatdzeivūklī , kura saiminīks fotografs P. Grīmiņš Bolvūs beja attaisejs fotodarbneicu. Kārlis šod tod jam paleidzeja. Nu tuo laika ari fotografēšona jam kliva par nūpītnu aizaraušonu.\nNaškiroms draugs daudzus godus školuotuojam beja fotoaparats. Daudzi ceļuots i fotografēts vysā Latvejā. Sovuos atmiņuos dolūtīs, K. Ūzuleņš secynuoja: „Dzeivis laikā asu vysmoz sešys reizis apceļuojs apleik zemislūdei.”\nMyuža golu Kārlis Ūzuleņš pavadeja pi meitys Ainys Reigā. „Mīlesteiba iz viesturi. Taisna ceļa īšona nališkejūt. Mīlesteiba iz gruomotom, muzyku, dobu,” tai sovu tāvu raksturoj Aina.\nAr LaKuGys storpnīceibu pīduovojam īspieju īsavērt Kārļa Ūzuleņa ustobā Bolvu nūvoda muzejā. Kluotīnē var apsavērt Bolvūs, nūvoda muzejā, Breiveibys īlā 46 nu ūtrdīnis da sastdīnei nu 10:00 da 17:00. Vaira par muzeju skaiti http://www.muzejs.balvi.lv/\nInformaceja nu Bolvu nūvoda muzeja nūvodpietnīceibys materialim.\nKarteņuos – K. Ūzuleņa montuojums, foto LaKuGa


17.05.2019 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa - RigaTV24 - XTV\n17.05.2019 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa\n15.09.2021 La Dolce Vita. Ar Roberto 1. daļa\n14.09.2021 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa\nBaumane: Vēlamies panākt, lai Latvijā vairs netiek nogalināti zvēri kažokādu dēļ


praebendo praebendāre, prēbendāre, mlat., V.: nhd. mit Futter versorgen, füttern, mit einer Pfründe versorgen, Pfründe verleihen; Vw.: s. im-; Q.: Latham (1200); E.: s. praebenda; L.: Niermeyer 1073, Latham 364a, Blaise 711b


Latgalīšu studentu apvīneibys 20. godu symta 20. i 30. godūs - lakuga.lv\nTemys: Ivars Dimdiņš, korporaceja, Latvejis Universitate, Roksts, studenti, studentu bīdreibys, viesturis roksts\nRoksta autors: Ivars Dimdiņš\nLatvejis Universitatis prīškguojiejis – Latvejis Augtškolys – dybynuošona 1919. godā deve jaunys vareibys Latvejis vaļsts īdzeivuotuojim sajimt kvalitativu augstuokū izgleiteibu latvīšu volūdā. Itū vareibu izmontuoja ari Latgolys vuiceitīs grybūšī jaunīši. Godu gaitā studentejis lūks pasaplašynuoja: ka 1920./1921. vuiceibu godā Latvejis augtškoluos vuicejuos ap 3500 studentu, tod 1935./1936. vuiceibu godā tūs beja jau ap 8000. Teik dūmuots, ka laikā nu 1931./1932. leidz 1936./1937. vuiceibu godam 4 leidz 6 procenti nu studentu kūpskaita beja nu Latgolys. Lels vairums piec tauteibys beja latvīši, bet vuicejuos ari daudzi žydi, kai ari krīvu, vuocu, pūļu i pat sūmu tauteibys studenti nu Latgolys. Popularuokī studeju nūvierzīni beja tautsaimnīceiba i jurisprudence, lauksaimnīceiba, matematika i dobyszynuotnis, nu 30. godu beiguos vairuoki studenti nu Latgolys absolvēja ari Latvejis Muokslys akademeju. Pakuopeniski augūt studentu skaitam, jaunīši suoce veiduot dažaida veida organizacejis, kuruos apsavīnuoja nūvodnīki voi vīnkuorši dūmubīdri. Jau īprīšk vairuoki latvīšu studenti beja apsavīnuojuši studentu korporacejuos – iz vuocu tradicejom veiduotuos myuža organizacejuos, kurys izacēle ar tikai bīdrim pīejamu īkšejū sadzeivi i spylgtom atškireibys zeimem. Latgolys studenti, īsarūnūt Reigā, juta vajadzeibu piec organiziešonuos, kab dažaidu vacumu latgalīšu studenti sovstarpeji paleidzātu īsajust jaunajā vidē i veicynuotu studentu izaugsmi dorbam Latgolys i Latvejis lobā.\nKai pyrmuo latgalīšu studentu organizaceja naatkareigā Latvejā 1921. goda majā Reigā nūsadybynuoja Latgolys Studentu savīneiba, kuru 1925. goda janvarī puorsauce par Latgolys Studentu bīdreibu (LSB). Dybynuošonys protokolu i statutus parakstejs Pīters Šadurskis, Viktors Barkāns i cyti latgalīšu studenti, izveidojūt vyspuoreja rakstura gon sīvītem, gon veirīšim pīejamu organizaceju. Pyrmsuokumūs – 1923. godā – organizacejā beja ap 50 aktivū bīdru, laika gaitā tūs skaits auga. Organizaceja reikuoja gon dažaidus literarūs lasejumus, gon pīsadaleja Latvejis Universitatis Studentu padūmis vieliešonuos. Ar laiku LSB bīdru vydā suocēs škeļšonuos i daudzi nabeja apmīrynuoti ar bīdreibys dorbu piec reorganizacejis. 20. godu vydā uzvarys guojīni suoce studentu i ari jau studenšu korporacejis, kuru popularitate i paražys pīsaisteja daudzus studentus. Storp 1925. i 1929. godu nu LSB atsaškēle treis organizacejis – bīdreibys „Unitas Lettgalica”, „Dzimtene” i „Latgola”, kuo rezultatā organizaceja zaudēja lelu daļu aktivūs bīdru.\nLatgalīšu studentu atbolstam Latvejis Kulturys fonds 1923. godā suoce daškiert finansialu atbolstu, atvālūt leidzekļus 30 naatmoksojamom stipendejom. Tys raiseja naapmīrynuoteibu studentu nu cytu nūvodu vydā, kuri skaiteja par nataisneibu tū, ka Latvejis Universitatis daškiertuos stipendejis beja juoatmoksoj i beja pīejamys proporcionali mozuokam studentu skaitam.\n1925. goda 7. decembrī sovu pyrmū kūpsapuļci nūturēja septeni bejušī LSB bīdri, puorsvorā studenti, kurim simpatizēja tymā šaļtī popularuos studentu korporacejis, rezultatā tyka nūdybynuota bīdreiba „Unitas Lettgalica”. Kab nasarostu dūmstarpeibys ar korporaceju „Lettgalia” deļ leidzeiguo nūsaukuma, 1927. goda 7. decembrī latgalīšu bīdreiba puorsasauce par studentu korporaceju „Lacuania” (nu latiņu volūdys „Azarzeme”). Apstyprynojūt statutus aba garantejūt komanu pi korporacejis „Tālavija”, 1931. godā „Lacuania” uzjēme korporaceju jumta organizacejā Prezideju Konventā. Korporaceja par uorejim simbolim pījēme zylys, malnys i zalta kruosys capuris (dekeļus) i kruosu lentys. Tuos sauklis beja „Vires unitae agunt” (nu latiņu volūdys „Veiru spāks vīneibā”). Latgalīšu studentu organizaceju vydā storpkaru laikā „Lacuania” apvīnuoja iz vysa vaira latgalīšu studentu, tymā dorbuojuos ari jaunīši, kas nabeja dzymuši Latgolā, 1940. goda junī organizacejā beja 188 bīdri. Taipoš kai cytys studentu korporacejis, ari „Lacuania” dorbuojuos saskaņā ar studentu korporaceju lykumim, jaunūs bīdrus sauce par zānim voi fukšim, pylntīseigūs lūcekļus par kruosnešim voi komilitonim, tyka izmontuoti latiniski i vuociski termini, kai ari pīkūpta paukuošonuos ar rapirim. „Lacuania” bīdru vairuokums beja nacionali nūskaņuoti. Ilglaiceigs korporacejis vacuokais aba seniors beja gazetu „Zemnīka Ziņas” i „Jaunais Vords” redaktors Jezups Uljans, bet viceseniors Preiļu pedagogs Jezups Utināns. Organizacejis bīdru vydā beja Saeimys prīšksādātuoja bīdrs veiskups Jezups Rancāns, vairuokkuortejais tautys labkluojeibys ministrs Vladislavs Rubuls, izgleiteibys ministra bīdrs Jezups Čamans i bruņuotūs spāku generals Kazimirs Olekšs. Bīdru vydā beja ari Saeimys deputats Vinca Barkāns, gazetys „Jaunuo Straume” redaktors Vladislavs Silandžs i cyti. Piec Latvejis okupacejis „Lacuania” slēdze, nu tei sovu darbeibu turpynuoja trymdā apmāram 70 bīdru sastuovā, uzjamūt ari jaunus bīdrus. Korporaceja atjaunuoja sovu darbeibu Latvejā 1990. godā.\nNu Latgolys Studentu bīdreibys 1932. godā nūsadaleja 19 studenšu grupa, izveidojūt bīdreibu „Aurora”, bet jau nuokušuo goda majā organizaceja registrējuos kai Latvejis Universitatis studenšu korporaceja, komānu garantejūt pi studenšu korporacejis „Gundega”. Par sovom kruosom aurorys izavēlēje zalta, zylū i purpura kruosu, 1933. godā korporacejā dorbuojuos 27 aktivys jaunītis, bet jau 1939. godā – 89. Aktiva beja ari „Aurorys” filistru bīdreiba. Korporacejis idejiskī atbaļsteituoji i gūda filistri beja Jezups Rancāns, Vladislavs Rubuļs, uorsts Vincents Barkāns i Daugovpiļs Školuotuoju instituta direktore Valerija Seile. 1938. godā korporaceju uzjēme studenšu organizaceju apvīnuojušajā institucejā – Studenšu Prezideju konventā. Suokumā korporaceja, leidzeigai kai „Lacuania”, apvīnuoja tikai latgalīšu studentis, nu laika gaitā uzjēme na tikai jaunītis nu Latgolys. Piec sliegšonys 1940. godā korporaceja dorbuojuos trymdā i Latvejā sovu darbeibu atjaunuoja 1992. goda novembrī.\n1933. goda 21. martā atlykušī LSB bīdri puorsaveiduoja par Latvejis Universitatis studentu bīdreibu „Montania”. Organizaceja nu vysim atvārtys palyka par slāgtu, turpmuok sovā vydā uzjēme tikai veirīšus i volkuoja pazeišonuos zeimis – capuris i kruosu lentys ar zylu i zalta kruosu. Nu 1936. goda februara da 1941. goda apreļam pastuovēja ari „Montania” vacbīdru aba filistru bīdreiba. Lai ari formali organizaceja beja apolitiska, atrūnamys līceibys, ka godu gaitā organizaceja suoce nūsaslīkt par lobu liberalim i kreisi orientātim uzskotim. „Montania” bīdru vydā beja nalegaluos Latvejis Komunistiskuos partejis aktivisti, pīvadumam, nu 1929. leidz 1931. godam organizacejā dorbuojuos vāluokais čekists i LPSR Īkšlītu tautys komisariata darbinīks Alfons Noviks. Suocūtīs padūmu okupacejai, „Montania” i bīdreibys „Latgola” vuords pasaruoda vairuokuos gazetu publikacejuos, kas agitej piļsūnim pīsadaleit okupacejis varys sareikuotajuos „Tautys Saeimys” vieliešonuos. Padūmu vara organizaceju slēdze 1940. goda vosorā, bet tuos likvidaceju formali pabeidze 1941. goda 3. februarī.\n„Aurora” i „Lacuania” bīdri sabīdryskuo i politiskuo darbinīka Vladislava Rubuļa bērēs.\nDorbs vaļsts i akademiskuma lobā\nLatgalīšu studentu organizaceju „Dzimtene” 1929. goda 16. janvarī piec atsaškeļšonys nu Latgolys Studentu bīdreibys dybynuoja 18 bejušī LSB bīdri kai vyspuoreju gon sīvītem, gon veirīšim pīejamu studentu organizaceju, kas nūlēme baļsteitīs iz latviskuma princypim, nasekojūt par vuocisku skaiteitajam korporaceju modeļam. Tei par mierki izvierzeja bīdru i bīdriņu audzynuošonu vaļsts i akademiskuma vuordā. Kai atpazeišonys zeimi tuos lūcekli volkuoja malni zylys kruosu lentys. Organizacejis bīdru vydā beja Daugovpiļs jurists Vitolds Strauts, literate Austra Rudzīte i agronoms Stanislavs Keišs, kai ari ekonomists i Latgolys Studentu fonda vadeituojs Fraņcs Teirumnīks. 1935. goda 12. novembrī vīneibu puorsauce par Latvejis Universitatis studentu bīdreibu – vīneibu “Dzimtene”. Jau 1935. goda oktobrī tei kūpā ar vēļ ostoņom studentu bīdreibom i vīnuotnem beja izveiduojuse Vīneibu Savīneibu – vīnu nu golvonajom jumta organizacejom storpkaru Latvejā, kas apvīnuoja nakorporeliskuos studentu myuža organizacejis, leidzeigi kai korporaceju veiduotais Prezideju Konvents. Savīneiba ari pījēme kūpeigys atškireibys zeimis – rombveida dzyntara pīspraudi ar vīneibys simbolu, kai ari kremkruosys i purpursorkonys kruosys capuri. „Dzimtenes” bīdri reikuoja dažaidus izgleitojūšus lasejumus, pīsadaleja Vīneibu Savīneibys kasgadejūs Dorba svātkūs, ari Latgolys sabīdriskūs darbinīku bērēs, pīvadumam, goreidznīka, kulturys i sabīdriskuo darbinīka Nikodema Rancāna izvadeišonā 1933. godā.\nStudentu bīdreibu „Latgola” izveiduoja 10 bejušī LSB bīdri 1929. goda 13. martā, par bīdreibys devīzi izavielejūt „Ar skaidru sirdi tāvu zemis dorbā”, i par sovu mierki bīdreiba izvierzeja izaudzynuot kuorteigus i gūdeigus Latvejis vaļsts piļsūņus. Bīdri nosuoja zyli boltys kruosu lentys i kruosu capuris, kai ari atsaturēja nu alkohola lītuošonys. Tuos kruosu karūgu ar izšyutū devizi 1939. goda 6. majā īsvieteja veiskups Boļeslavs Sloskāns. Ap 1935. godu bīdreiba „Latgola” dabuoja sovys telpys divūs dzeivūkļūs Reigā, Ganeibu dambī 15, kur izveiduoja ari internatu 20 studentim, kuri tī dzeivuoja, moksojūt zamu cenu (18–20 latu mienesī), i varēja sajimt veseleigu iedīni, skaiteit gruomotys i klauseitīs radeju. Reikuoja pasuokumus, koncertus, uzvede lugys Reigā i leluokajuos Latgolys piļsātuos. 1937. aprelī bīdreibā „Latgola” dorbuojuos 70 bīdri, nu kurim 11 beja filistri – Jaunjelgovys komercškolys direktors Kārlis Sangovičs, Modūnis rajona agonoms Fraņcs Laganovskis, Daugovpiļs apriņča slimineicys uorsts Donats Sangovičs. Treisdesmitūs godu beiguos bīdru skaits beja stypri pasalelynuojs, 1939. godā organizacejā dorbuojuos 110–140 bīdri (dažaidūs olūtūs bīdru skaits mynāts atškireigs). Vairums organizacejis „Latgola” bīdru beja nu Latgolys, bet dorbuojuos ari jaunīši nu Reigys, Kūrzemis i Vidzemis. Lai ari suokūtnieji bīdreiba idejiski beja pītyvynuota nacionaldemokratiski nūskaņuotajai Vīneibu Savīneibai literaturā teik mynāts,ka, leidzeigi kai „Montania”, ari “Latgola” politiski ir slīkusēs kreisūs ideju vierzīnī. Bīdreibā dorbuojuos ari komunistiski nūskaņuota studentu grupa, kuri vāluok īsasaisteja okupacejis varys organiziešonā, pīvadumam, vīns nu grupys puorstuovim Bronislavs Kudeiko dorbuojuos bīdreibā 30. godu beiguos, vīnlaikus byudams aktivs komunistiskuos pagreidis literaturys izplateituojs i Latvejis Komunistiskuos partejis bīdrs. 1940. godā Kudeiko tyka par Tautys Saeimys deputatu, nu 1941. goda vosorā vuocu spāki jū struopeja ar nuovi. Piec sliegšonys 1940. godā „Latgola” dorbuojuos trymdā Australejā i Amerikā, nu Latvejā piec naatkareibys atjaunuošonys sovu darbeibu naatsuoce.\nReligiska rakstura studentu organizacejis\nBīdreibu „Fraternitas Catholica”dybynuoja 1933. goda 26. janvarī, i tei par sovu mierki izvierzeja apvīnuot latvīšu i latgalīšu katuoļticeigūs veirīšu dzymuma studentus. Bīdreibai beja sova vairūga veida nūzeime, kai ari kruosu lentys i capuris. Bīdreibys kruosys beja zalta, bolta, sorkona, zaļa i bryuna, bet devīze skanēja “Par Dīvu, tieveju i zynuotni”. Jaunuokūs bīdrus sauce par juniorim, pylntīseigūs par fraterim, bet vacuokūs i studejis beigušūs bīdrus sauce par filistrim. Pyrmajā darbeibys godā organizacejā beja 19 bīdri, godu gaitā tūs skaits auga, pīvadumam, 1939. godā „Fraternitas Catholica” īsastuoja 30 jaunī bīdri. Katuoļu studentu organizacejis bīdru vydā beja daudz gareidznīku i teologejis studentu, organizacejis vadeituojs 1935. godā beja vāluokais trymdys aktivists Benedikts Čevers, piec tam leidz 1940. godam organiaceju vadeja rokstu kruojuma „Olūts” literarais redaktors Norberts Trepša, bet tuos kapelans i pādejais seniors beja Henriks Trūps. Bīdreibys telpys atsaroda Reigys Nabadzeiguo Bārna Jezus muosu klūstera teritorejā Klūstera īlā, kai ari dorbuojuos bīdreibys vadeits internats, kurā par zamu īris moksu dzeivuoja studenti. „Fraternitas Catholica” eipaša sadarbeiba beja izaveiduojuse ar Aglyunys gimnazeju, kurai bīdreiba 1940. godā dovynuoja karūgu.\nNu mozuokom latgalīšu studentu organizacejom pīmynoma 1937. godā dybynuotuo studenšu bīdreiba „Terra Mariana”, kurys darbeibys princypi beja leidzeigi „Fraternitas Catholica”. Organizacejai pīderēja internats katuoļu studentem Klūstera īlā, cikom bīdreibu likvidēje 1941. goda 22. martā. Taipoš nu 1925. goda apreļa da 1939. goda novembram dorbuojuos Latgolys latvīšu studentu bīdreiba, kuru Rēzeknē dybynuoja vāluokais gareidznīks Alberts Birnbaums ar dūmubīdrim, kurus nauzjēme Latgolys Studentu savīneibā. Ari Latgolys latvīšu studentu bīdreiba uzturēja kontaktus ar Vīneibu Savīneibys organizacejom, nu nasajmēme plašu atsauceibu studentu vydā.\nKūpumā lelais latgalīšu studentu bīdreibu skaits paruoda, ka studenti nu Latgolys paraleli studejom tikpat lelā mārai kai cytu nūvodu studenti prota atrast laiku i spākus aktivai darbeiba akademiskuos organizacejuos. Vairuokys nu itom organizacejom, pīvadumam, „Montania”, „Lacuania”, „Dzimtene” i „Latgola”, varēja apvīnuot spākus Latgalīšu studentu fonda izveidē.\nLela daļa nu latgalīšu organizaceju bīdru piec studeju beigom, napuortraucūt tymuos darbeibu, palyka par prasmeigim specialistim voi nanūgurstūšim sabīdryskajim darbinīkim, kas veļteja sovu dorbu Latgolys lobā vysa myuža garumā.


Latgolys keramika fotošaļteņuos - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs Muola muokslys centrs, izstuode, keramika, Latgolys zalta pūds, muols, pūdnīceiba\n19. junī 16.00 stuņdēs Daugovpiļs Muola muokslys centrā tiks atkluota fotografeju i keramikys izstuode “Latgales zelta pods”, kas topuse kai daļa nu ekspediceju projekta “Latvijas zelta pods”, informej Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja komunikacejis i sabīdryskūs attīceibu specialiste Gunta Ločmele.\nBīži viņ taišni muols teik saukts par Latgolys zaltu, sovutīs par Latgolys zalta pūdu poši pūdnīki nareši – kaidu nu sadzeivis trauku – vuoraunīku voi pīna krūzi. Latgolys pūdnīceibys tradicejis, kai nūzeimeiga vierteiba īkļauta Latvejis kulturys kanonā. Pūdnīceiba pīzeistama par vīnu nu senejuokūs tautys muokslys izpausmu, kas eipaši izkūpta taišni Latgolā. Taišni te, Latgolā, pūdnīka omots teik puormontuots vairuokuos paaudzēs, saglobojūt regionam soveiguos tradicejis, kai ari meklejūt jaunus rysynuojumus.\nIzstuodis “Latgales zelta pods” fotografeju autore ir profesionala fotografe i antropologe Elīna Kursīte, kas Latvejis sabīdreibā zynoma kai karteņu autore gruomotom “Latvijas pierobežas pēdējie mohikāņi” (2016) i “Latgales pēdējie mohikāņi” (2018). Biļžu pavadūšūs tekstu autore ir Rūta Šmite. Izstuode raksturoj pūdnīceibys tradicejis, atkluoj kotra pūdnīka personeibys škautnis i sajiutys.\nIzstuode Daugovpiļs Muola muokslys centrā byus apsaverama da 16. augusta.


Hotels, Hostels & Accommodation near Vrindāvan - Lonely Planet\nAll Vrindāvan Accommodation\nPlaces nearby Vrindāvan\nHotels, Hostels & Accommodation near Vrindāvan\nWithin 2 Km of Vrindāvan\nWithin 5 Km of Vrindāvan\nLocated just 1 km from the famous Iskcon Temple, Hotel Vrinda Palace is located in Vrindavan. Free WiFi access is available. Each room here will provide you with a TV, air conditioning and a seating area...\nWithin 10 Km of Vrindāvan\nHomeAsiaIndiaUttar PradeshWestern Uttar PradeshVrindavanAsiaIndiaUttar PradeshVrindavanVrindāvanVrindāvan Hotels


Raidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleja Preiļu komanda - lakuga.lv\nTemys: Ginc un Es, Ilona Viļumsone, Inese Mičule, Kristīne Pokratnīce, Latvijas novadu cīņas, LTV1, Preiļi, Preiļu nūvods, Roksts, Sandis Škāps\nJaunajā LTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” sasatyka teatra režisori – Inese Mičule, Valters Sīlis, Juoņs Znūteņs i jūs komandys – Preiļu nūvods, Reiga i Kandavys nūvods.\nIneses Mičulis vadeituos Preiļu nūvoda komandys sastuovā beja ari Latgolys Studentu centra puorstuove Kristīne Pokratnīce, reklamys specialiste Ilona Viļumsone, kai ari geografs, ceļuotuojs i Preiļu uzjiemiejs Sandis Škāps.\nŠova dalinīkus uzmundrynuoja i atbaļsteja popularī Latgolys muziki – grupa “Ginc un es”.


Dzeive kvarbatku lūgu ritmā - lakuga.lv\nDzeive kvarbatku lūgu ritmā\n15 Janvars 2019\nTemys: A12, kvarbatkys, Ludzys nūvods, Žurnals "A12"\nLudzys nūvoda “Zvaigznīšu” sāta ir paraugs kūka montuojuma atjaunuošonai. Uzjiemiejs Vilnis Gavars bīži viņ dorba nedelis nūgalis pavoda Lelūs Žureilu (Lielo Žurilu) cīmā. “Kod nūpierkom itū sātu, jamā vaira nivīns nadzeivuoja. Īprīškejais saiminīks Nikolajs myužeibā beja aizguojs pyrma pīcu godu. Ka izreiz naizlyktu jumta, tod āka byutu sabrukuse. Jei puorvasta nu cīmata, tai saucamuos krīvu dzeraunis viņ 1938. godā, kū aplīcynoj meistaru īroksts, atrasts, jaucūt vacū, vaira nagluobamū verandu. Puorvastuo ākys daļa ir datejama ar vysmoz 1800. godim, i jai ir viņ div mozi lūdzeni. Sovutīs 1938. godā pībyuvātajai jau ir standarta lūgu aplūdys, jaunais lūgu dalejums i leluoks jūs skaits: četri vīnā ustobā. Izcēlem jaunu verandu, atstuojūt vacuos spāris. Kod 1938. godā pabeidze ceļt āku, īstateja kūkus. Niule bārzi i eglis ir 80 godus vaci.”\nJaucūt vacū klieti, saiminīki maisā nagaideiti atroda puorvastuos sātys dalis lūga originaluos kvarbatkys. Par kvarbatku nazkodejū asameibu līcynuoja ari izbaliejums iz fasadis. Piec originalajom kaiduos Leldīnis breivdīnuos tyka izveiduotys precizys kopejis. Vysmoz 1800. godūs izveiduotuos originaluos kūka lūgu kvarbatkys niule ir eksponātys darbneicā pi grīstu, bet div vacī lūgi atpakaļ ir sajāmuši originaluos kvarbatkys precizuos kopejuos. Tai kai lūgi izmārūs ir dažaidi, sevkuru kvarbatku daguoja taiseit individuali. Piec Pētera Blūma saceituo, itom kvarbatkom ir krīvysks roksts, partū daudz līktu detaļu. Latgalīšim vairuok byutu geometriskys figurys. Nav jau nikaids breinums, partū ka nu sātys Boltkrīveja ir 20 km attuolumā, Latvejis–Krīvejis rūbežys Terehovys rūbežkontrolis punkts viņ 14 km. Kvarbatkom kruosu izalaseita neitrali palāka. Kvarbatkys vīgli saglobuot, partū ka vīns meistars guoja i taiseja vysom cīma sātom. Partū juos beja cīš leidzeigys, ka atsaškēre, tod drupeit.\nSovutīs ākys daļai, kas calta 1938. godā, lūgim nav kvarbatku. Tys ir paguojušuo godu symta 30. godu standarts, kas soveigs tuo laika jaunbyuvem: lakoniski i moderni, valda minimalisms. “Kū var saglobuot, tū vajag saglobuot. Vajag vuiceitīs naizsvīst, vysmoz tū nadareit izreiz, bet nasasteigt, atlikt itū lāmumu. Īsaguodojūt eipašumu, padzeivuot ar vacū, pasavērt, kai tys funkcionej. Vajag byut respektam pret lītom. Bīži viņ saglobuošonai tryukst īškejuos kulturys, kurai nav nikaida sakara ar kulturys ci viesturis vuiceibu. Svareigi ir naplēst nūst, bet lobuok izlikt koč kū viersā. Kod daīs laiks, izlyktū varēs nūjimt. Golvonais – naīsvīst guņskurā, kas byus nagluobami. Lobuokais, kū var izdareit, ir nadareit nikuo.”


Dell Lat. C640 P4 1.8 512MB 40GB CD FDD XP-Pro - Grade B - C640-12B - Evertek\nDell C640 P4 1.8GHz 512MB 40GB CD 14.1" Laptop XP Pro - B\nProduct Number C640-12B\nThis Dell Latitude C640 notebook delivers high performance mobile computing! It features an Intel Pentium 4 1.8 GHz processor, 512 MB RAM, and a 40 GB hard drive. It includes an interchangeable CD-ROM and floppy drives, a 14.1-inch TFT display, and preloaded with Microsoft Windows XP Professional Edition operating system. Audio, modem, and Ethernet are integrated! Order your Dell Latitude C640 notebook today!\nDell Pentium 4 1.8 GHz Notebook


Záhlaví: Agapītos, Panagiōtīs A., 1959-\nVazby: Agapitos, Panagiotis A., 1959-\nVazby: Agapetos, Panagiotes, 1959-\nCitace: LC (Names), cit. 30.1. 2017\nCitace: Agapitos, Panagiotis: Ebenová loutna, 2016\nCitace: www(Ī Ethnikī Vivliothīkī tīs Ellados), cit. 8. 9. 2017


Sunira verberata - BugGuide.Net\nLat:50.319 N; 122.800 W\nThanks to Lars Crabo for confirming ID.\nContributed by Libby & Rick Avis on 12 October, 2008 - 11:43pm\nLast updated 6 February, 2012 - 1:24pm\nMoved from Sunira.\n… Libby & Rick Avis, 3 February, 2012 - 10:39pm login or register to post comments


21.02.2019 24.09.2020 автором Inspiratedd\nНайди свой стиль: 42 комментария\n15.12.2020 в 20:25\nДевчонки подскажите какой стиль лучше сорокалетнему мужчине, не женат, но люблю женщин\n16.12.2020 в 18:46\nУ меня есть еще одна статья на тему стиля. А именно, универсальные советы о том, как одеваться стильно. Статью можно прочитать по ссылке https://inspiratedd.com/2020/10/15/kak-odevatsya-stilno/


2. A. 480. F. Ankipāns no 70 g. veca J. Tabuna Rēzeknes apr. Kultūras balss kr.\nDzeivuoja tāvs ar muoti, jīm beja vīna meita. Muote saslyma un nūmyra, meita palyka buorinīte. Tāvs apprecējās ar rogonas meitu, jai beja sova eistuo meita. Tāvam beja žā1 sovas eistuos meitas, bet rogona jū īneida. Jei nagribēja ar veiru dzeivuot tuodēļ ka veirs žāluoja buorineiti.\nReizi rogona sadūmuoja buorinīti nūnuovēt. Zīmas soltā laikā jei apgērbja pameitu ar pluonom, rupom un caurom drēbem nūvedja uz mežu un uzsādynuoja uz calma. Poša uotri atskrēja nu meža uz muojom, lai kuoju naapsaldātu. Atguoja lelais Soltums; kurs stypri suoka saldīt meitinīti, un vaicoj: "Vai vari pacīst soltumu?\n"Voru pacīst," atbild meitiņa.\nVēļuok Soltums suoka jū stypruok saldīt un vaicoj : "Vai vēļ vari pacīst?"\nMeitiņa atbildēja: "Kuodēļ na?"\nTrešū reizi Soltums vēl stypruok suoka saldīt buorinīti, bet jei taipat atbild, ka var pacīst.\nPēc šuo vējs ar lelu spāku atpyutja buorinītei dažaidas duorgas lītas, syltus apgērbus, smukus zyrgus, dažaidas ādamas un dzeramas lītas. Meitinei gribējās aizbraukt uz muojom un pasavērtīs tāva dzeivi. Tuodēļ jei ar steigšonu nūbraucja uz tāva sātu. Pamuote izskrēja uorā un sajēmja buorinīti dīzgon laipni, gribādama izzynuot, nu kuo jei taida boguota palyka. Buorinīte arī vysu izstuostīja pamuotei.\nTagad pamuote pajēmja sovu eistū meitu, steidzīgi aizvedja uz mežu, uzsādynuoja uz tuo pat calmu. kur buorinīte sēdēja, un poša nūguoja uz sātu. Meitiņa sēd uz calma siltuos drēbēs un gaida laimes atejūt. Atskrīn Soltums, suoc jū saldīt - pasolda, pasolda kaidu laiku un vaicoj : "Vai vari izturēt, vai vari pacīst soltumu?"\nMeitiņa īklīdzjas: "Ak tu, valns, kai tu mani saldī! Es navaru pacīst un nagribu!"\nTai jei suoc buort Soltumu. Soltums suocja stypruok un stypruok saldīt, cikom jū nūsaldīja. Atskrēja kaulu kaziņa, nūnesja jū uz sovu muojiņu. Par nagoru laiku atguoja nu meža rogona, īraudzējuse sovā muojā nadzeivu meitini, iznesja jū uorā un saplēsja. Juos kaulus jei izsvaidēja uz vysom pusem.\nPēc dažom dīnom muote guoja vārtūs sovas meitas - laikam jau byus boguota palykuse. Nūguoja jei 1eidz calmam, bet tur nav juos meitas. Jei palyka cīši skumeiga - kaidu laiku pabāduojuse, jei gribēja īt uz muojom. Te jū īraudzēja kaulu kaziņa un pastuostīja, kas nūticis ar juos meitu. Muote rauduodoma nūguoja uz sātu. Bet buorinīte dzeivuoja laimīgi un pēc nuoves tyka pīpulcynuota pi Saules meitu.


Lekceju cyklā runuos par kūka amatnīceibys darynuojumim - lakuga.lv\nFoto: Edeite Husare/lakuga.lv\nTemys: J. Soikāna Ludzys muokslys škola, Janīna Kursīte, krucifikss, krysts, kūks, Ludza, Ludzys nūvods, omoti\nLudzys nūvodā nu pārnejuo goda vosorys teik eistynuots projekts “CraftWays”, niu projekta dalinīki aicynoj iz četru lekceju cyklu, kas byus veļteits kūka tematikai i tam, kas Latgolā, Leitovā i Boltkrīvejā bejs darynuots nu kūka, viestej Ludzys nūvoda pošvaļdeibys publicātuo informaceja. Pyrmuo lekceja paradzāta jau pīktdiņ, 14. janvarī, tū vadeis profesore Janīna Kursīte-Pakule, stuostūt par ornamentim kūka arhitekturā.\nVysys četrys cykla lekcejis nūtiks tīšsaistis platformā “Zoom” pīktdīnem 11.30. Interesenti lekcejom var pīsasaceit ITE. Lekceju cykla dorba volūdys byus latvīšu i krīvu. Pyrmajā lekcejā, kas plānuota pīktdiņ, 14. janvarī, profesore, volūdneica, publiciste, rakstneica, latvīšu literaturzynuotneica i politike Janīna Kursīte-Pakule stuosteis par ornamentim kūka arhitekturā. Ūtrajā lekcejā 21. janvarī Latvejis Universitatis Teologejis fakultatis Bazneicu i religeju viesturis katedrys docents i vodūšais pietnīks, Dr. hist. eccl. Andris Priede vadeis lekceju par ceļamolys krystim (krucifiksim), 28. janvarī Šauļu “Aušros” muzeja direktora vītineica-fondu globuotuoja Odeta Stripinienė stuosteis par bazneickungu i muokslinīku Antanas Rimavičus, bet 4. februarī par lūgu mežginem aba naličnikim stuosteis Latvejis Muokslys akademejis doktorante Anete Ulmane, kuruos pietnīcyskuos interesis saisteitys ar arhitekturys viesturi, kūka arhitekturu i arhitekturys dekorativajim kūkgrīzumim, kai ari Latgolys kūka arhitekturu i ornamentalū motivu migraceju, bet Anita Meinarte nu Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja stuosteis par kūka skulpturu kolekceju muzeja kruojumā.\nProjektu “Tradicionalūs prasmu saglobuošona i populariziešona jaunūs amatnīku apvuiceibā puorrūbežu sadarbeibā Latvejis, Leitovys i Boltkrīvejis pīrūbeža regionu vydā” aba “CraftWays” (Omotu ceļš) eistynoj Ludzys nūvoda pošvaļdeiba i tymā aktivi īsasaistejuši J. Soikāna Ludzys muokslys školys pedagogi i audziekni. Muokslys školys školāni i skoluotuoji pietej vītejūs muokslys dorbus – ceļamolu krystus. Par Ludzys nūvoda krystim projektā planavuots savuokt fotomaterialus.


Izsludynuota vierteibu dasaceišona Nacionalajam namaterialuo kulturys montuojuma sarokstam - lakuga.lv\n21 Apreļs 2021\nTemys: Gita Lancere, Latvejis Nacionalais kulturys centrs, LNKC, Namaterialuo kulturys montuojuma saroksts, tradicejis\nLatvejis Nacionalais kulturys centrs (LNKC) izsludynuojs kasgadejū dasacejumu padūšonu Nacionalajam namaterialuo kulturys montuojuma (NKM) sarokstam. Iz prīšku itys process nūtiks elektroniski, dasokūt namaterialuo kulturys montuojuma vierteibys jaunajā škārsteikla vītnē nematerialakultura.lv. Dasacejumu padūšonys termeņš – ituo gods 15. juņs, viestej informaceja LNKC i NKM sātyslopuos.\n“Itū vītni asam gaidejuši nu Nacionaluo namaterialuos kulturys montuojuma saroksta tapšonys suoku 2017. godā,” stuosta LNKC Namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere. “Cīš nūpītnai struoduojom pi tuo, kab dasacejumu sagataveišonys i padūšonys process vītnē byutu saleidzynūši vīnkuoršs i tehniski skaidri strukturāts, kab dasaceituoji raksteišonys gaitā varātu ārtai sajimt ekspertu konsultaceju.”\nIzsludynuota klauseituoju dasasaceišona diveju seminaru cyklam “Nemateriālā kultūras mantojuma ilgtspējības nodrošināšana – starptautiskie un nacionālie saraksti; projektu rakstīšanas pieredze, prakse, idejas”, kas nūtiks ituogods 29. aprīlī i 7. majā tīšsaistē, platformā “Zoom”. Dasasaceišona seminarim elektroniski da 25. apreļa LNKC sātyslopā. 29. aprelī 10.00–14.00 stuņdēs tīšsaistis seminarā par lobū praksi NKM saglobuošonā i piecteceibys nūdrūsynuošonā, par sadarbeibu i jaunim izaicynuojumim seminarā stuosteis: UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis generalsekretare Baiba Moļņika i UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis konsultante Ieva Švarca, Latvejis Nacionaluo kulturys centra namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere, bīdreibys “CultureLab” vadeituoja Ilona Asare i bīdreibys “Skaņumāja” vadeituoja Sandra Lipska. Seminarā 7. majā 10.00–14.10 eipaša viereiba tiks veļteita projektu raksteišonys praktiskajai pīredzei. Pīsadaleis: Latvejis Nacionaluo kulturys centra direktore Signe Pujāte, Siguldys nūvoda kulturys centra “Siguldas devons” vadeituoja Jolanta Borīte, Drabešu muižys Omotu sātys i Tradicionaluo kulturys iniciativu centra “KasTe” vadeituoja Inese Roze, folklorys zynuotneica, Tautys muzykantu bīdreibys vadeituoja Iveta Dukaļska.\nNacionalajā NKM sarokstā kasgods teik īkļauti elementi, kas NKM lykuma izpratnē ir vaļsts aizsorgojamys vierteibys. Jūs tikšonai sarokstā ir plašs attīceiguos kūpīnys atbolsts i leidzdaleiba. Pošlaik sarokstā īkļauti 24 elementi, nu jūs 8 vierteibys ir nu Latgolys: saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā (2017), dzīduošona pusbolsā (2017), Latgolys bubyna spēlis tradiceja (2017), saļmu dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs (2017), Upītis kulturtelpa (2018), maja dzīduošona pi krysta Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs (2019), maja dzīduošona pi krysta Jaunovys Marijis gūdam Zīmeļlatgolā (2020), stykla pyušonys omota prasme Leivuonā (2020). Sarokstam padūtūs dasacejumus izviertej NKM padūme, pīaicynojūt ekspertus.\n“Namaterialais kulturys montuojums ir zynuošonys, prasmis i paražys, kū nūdūdam nu paaudzis paaudzē, nu meistara muocekļam, tai saglobojūt iz prīšku. Itei iniciativa ir aktuala vysā pasaulī, partū ka myusdīnu globalizacejis laikā cylvākim ir svareigi saglobuot sovu identitati i pastreipuot sovys kulturys unikalitati,” soka G. Lancere.


Концерт BĒRNU MŪZIKLS - ZELTA CĀLIS отменяется. - Пepeнocы/отмены - Bilesuserviss.lv\nКонцерт BĒRNU MŪZIKLS - ZELTA CĀLIS отменяется.\nСр 20.01. 2016\nКонцерт « BĒRNU MŪZIKLS - ZELTA CĀLIS », который должен был состояться 7 февраля в Рижском Доме конгрессов, отменяется.\nТакже заявку можно заполнить в кассе Рижского Дома конгрессов или в кассе Театра Дайлес.\nСрок возврата билетов до 21.02.2016.


Collection of Zelma Grugule\nLaimeit, mouža licējiņ,\nKam tu man to nūliki;\nJau augdama bōrineite,\nVēl atraiša leigaviņa.\nRaud mamiņa vīna pat,\nRaud ar ūtru runodama;\nTur motei vysa prīca;\nNu zirdziņa eisi ceļi\nNu dēliņa meiļi vordi.\nCitis meitis pouru taisa\nEs mēreju cepļa sonus;\nCitom meitom svoti brauce,\nEs pa prīkšu grūzejūs.


Maryan Mehlhorn viendaļīgs peldkostīms "Vita Navy - White"\nPrece Maryan Mehlhorn viendaļīgs peldkostīms "Vita Navy - White", 40B pašlaik nav pieejama. Ja vēlaties būt informēti kad šī prece būs pieejama lūdzu ievadiet savu e. pasta adresi:\nMaryan Mehlhorn peldkostīms "Vita Navy - White"\nElegants viendaļīgs peldkostīms, šūts no kvalitatīva auduma;\nRažotāja kods 8994-610-116\nNo šīs preces Jums tiks atgriezti 6.00 € citam pirkumam.*


"Boņuks 2011" bolvys sadaleitys! - lakuga.lv\n“Boņuks 2011” bolvys sadaleitys!\nVakar Rēzeknis Kulturys nomā svineigā ceremonejā nūtika Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2011” svineiguo bolvu padūšonys ceremoneja, par padareitū latgalīšu kulturā 2011. godā. Ceremoneju vadieja i saguojušūs ar jūkim prīcieja projekta „Kapļi” zāni i bīdreibys „Kukuži” aktivisti – Arņs Slobožaņins i Oskars Orlovs (Raibīs Suņs).\nNiu eisumā ziņojam par bolvys sajiemiejim vysuos kategorejuos, nu foto reportaža i intervejis ar Boņuka īgiviejim byus apsaveramys i skaitomys vysys ituos nedelis laikā. Taipat tyvuokā laikā byus ari pīeimams “Boņuka 2011” video īroksts.\nPrīca, ka Boņuku nominacejā „Latgalīšu kulturys masu medejs” sajieme ari Latgalīšu Kulturys gazeta, nu pošim itys pagaidom ruodīs kai taids avanss i raudzeisim attaisnuot viertiejumu ar dorbu itymā godā.\nKina “Latgolys laikadečs”, režisors Edgars Blinovs\nz./s „Kotiņi” (Upīte, Šķilbanu pog., Viļakys nūv.).\nRēzeknis nūvoda pašvaļdeiba\nBīdreiba Latgolas tradicionaluos kulturys centrs „Latgaļu Sāta”\nNaaizmērstulis konkurss Aglyunas vysdškolā\nSilvija Laizāne (Drycani)\nMeilys aiļu i dzīsmu festivals „Upītes Uobeļduorzs”, Upītes KN;\nSandra Stare, Rēzeknes KN Folklorys draugu kūpa „Vīteri”\nGunārs Igaunis, tautys muzykys instrumentu darbneica\nLR Saeimas deputatu G.Igauņa i J.Viļuma zvārasts latgaliski\nLatgolys vuorda popularizeišona kulturā\nPuncuļu saime šovā “Dziedošās ģimenes”\nV.Ivdris, M.Justs „Izdzeivuot pīdereibu”\nPar īguļdejumu latgalīšu kuļturys atteisteibā\nBolvys tika padūtys:\nBronislavam Spridzānam – radio raidejuma „Latgolys vuords” ilggadejs veiduotuojs.\nJanīnai Mičulei – folklorys kūpys „Rikova” ilggadejai vadeituoja (šūgod jai 85 godi).\nBaļtinovys dramatiskuo kolektiva „Palādas” izruodei „Ontons i Anne”, kas 2011. godā izruodeita 57 reizis.\nDabasu Durovys „Grāku fani”\nInlay „Gaisma kai dīnā”\nSovvalnīks „Bolts susātivs”\nSovvaļnīks „Pa skurstini bolti dyumi”\nBorowa Mc – Vysskaituokajai meitinei\nValentins Lukaševičs „Pajem i apsasiesti zīmys klusūs vokorūs”\n„Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, izdeviejs „Latgolys Studentu centrs”\nIlze Sperga “Latvijas spēks un vājā vieta”


Eisa viesture – Latgolys Studentu centrs\nJau 20. gs. suokumā Latvejā dorbojuos studentu organizacejis, kurys apvīnuoja nu Latgolys nuokušūs studentus, aizstuovieja jūs interesis i sekmieja kulturys atteisteibu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (saeisynuotai – LgSC) ir šūs organizaceju ideju gareigais maņtinīks.\nPaguojušuo godu symta deviņdesmytajūs godūs Latgolys jaunīši suoka apsazynuot sovu latgaliskū izcelsmi, lepuotīs ar tū i izveiduo dūmubīdru kūpu. Organizieja dažaidus pasuokumus, pamozom suoka popularizēt latgaliskū i plašuokai sabīdreibai paruodeit, ka var lepuotīs i ir juosalepoj ar tū, ka esi latgalīts. Tika izdūta avīze “Graidi”, izguoja latgalīšu literatu kruojums “Pagdrauda”, tyka reikuoti kursi školuotuojim “Vosoruošona”, nūtyka sasatikšonys pi kaida sātā voi kaidā tukšā auditorejā, dzīsmis, daņči i braucīni ar stopim iz sātu voi kaidu pierti ci tolku Latgolā.\nNu tuo laika LgSC ar eisuokim i garuokim puortraukumim struodoj Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī, Jelgovā i cytur, kur ir jauni ļauds ar Latgolu sirdī. Ar puortraukumim deļtuo, ka tei ir jaunīšu organizaceja – mainuos paaudzis, ļauds beidz školys, suok struoduot, aizceļoj iz sātu Latgolā voi iz cytom zemem, apsaprecej, palīk par tāvim i muotem.\nKai juridiska organizaceja Latvejis Republikys Uzjāmumu registrā LgSC oficiali registrēts tikai 2005. gosa 2. novembrī ar registracejis numeri 40008095461.\n2008. gods 16. julī bīderiba dabova sabīdriskuo lobuma organizacejis statusu izgleiteibys veicynuošonā, kulturys veicynuošonā i pilsūniskuos sabīdreibys atteisteibā. Tys zeimoj, ka, dūdūt atspaidu bīdreibai i juos projektim, ikvīnam ir vareiba atbaļsteit jaunīšu organizaceju, kas veicynoj latgaliskuos pošapzinis paceļšonu i jaunuotnis interesi par regionalū identitati, Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim, kai ari dabuot materialū lobumu, sajemūt nūdūkļu atlaidis.\nLgSC regulari ar sovom īcerem i dorbim pīsadola dažaidu fondu i organizaceju reikuotajūs projektu konkursūs. Nūzeimeiguokais projekts ir bejs „Bīdreibys 2008. – 2011. goda darbeibys programma”, kuru atbalstieja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar „Sabīdreibys Integracejis fonda” storpnīceibu, kas veicynuot sekmeigu bīdreibys darbeibu i ļuove realizēt daudzus cytus projektus.\nSovys darbeibys laikā LgSC ir padariejs nazcik dorbu, kas sajiemuši atbolstu sabīdreibā: izdūtys gruomotys (myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja „Susātivs”, „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”), sareikuoti muzykali i literari pasuokumi (LaLaDra, Studiņs, Rudins skaņis i. c.), nūtykuši seminari, kursi (Atzolys, myusudīnu latgalīšu ortografejis kursi i. c.). LgSC darbeiba koč lānom, tok ir mainiejuse apleicejū sabīdreibu, ļaunūt jai apsazynuot, ka ari latgaliski ir labi, ir ītekmiejuse latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu i nūsastyprynuošonu, kai ari cāluse latgalīšu kulturys nūzeimi jaunīšu i leidza ar tū nuokūtnis sabīdreibys vydā.


Latgalīšu gazeta - Koškovci\nLatgolu sauc na tikviņ par Muorys zemi, Trešū zvaigzni voi Zylūs azaru zemi. Storpkaru periodā pasaruodeja ari taids smuks apzeimiejums – Ausmys zeme. Na švakuoks kai tī jau treis darostī. A kur tei saule Latgolā vyssmukuok lāc? Pasaceļ dzaltuonums nadaudz viers prīdem i nūspaitoj iudiņs garā linejā! Nui, tī, kur suocās myusejuo Daugova – Koškovcūs.\nRosica. 1920. godā storpvalstu sarunuos tyka izsprīsts i ar leigumu apstyprynuots myusu vaļsts reitu rūbežs. Ka pasaver kartē – leikumu leikumi. A zam rūbeža traknuos linejis ir gryuši īraudzeit mozu zylu zamaškā. Rūbežs leikumains, jo īt pa upem. Iļža, Sīnuoja, Sarja, Aktica i c. Na cīš plotys juos, bet dyžan leikumainys. Naskortuokuos Latvejis upis! Ari PSRS laikūs juos beja rūbežs storp republikom. Gona nominals, bet tūmār. Par tū i ekskavatori i buļdozeri juos naaiztyka.\nSovutīs nu Pīzānu, kuri pi Osunicys ups, rūbežs iz dīnvydim 1920. godā vylkts ar linealu. Pīci taišni, kūpā savīnuoti nūgrīžni – drysynskuos, jaunuos teritorejis. Cytu reiz tei lineja guoja i dzeraunei pa vydu. I beidzēs tī pīci nūgrīžni pi Daugovys, kur jamā ītak Rosica. Pādējū sovys teknis kilometru Rosica ir rūbežups. Jūs pusē lobajā Daugovys krostā palīk Novoselo, a myusu pusē pyrmī ir Koškovci (senejuos kartēs – Koskovci).\nZīdu laiki. Nikod agruok, ari nikod piečuok Koškovcim nabeja tik lela saimistiska i politiska nūzeime kai storpkaru periodā. Tymūs laikūs te beja miļzeigs muitys punkts, vīneigais sovā veidā Latvejā – te muituoja plūstus (kai vacī latgalīši saceitu – sīlejus), ari baržys, laibys i barkasus, kuri guoja nu augšteknis iz Baltejis jiuru. Koškovcūs beja rūbežsardzis i muitys kanturi, krūgs i veikals. Vīsneica i kazarmys. Te, dorba dareišonu deļ, mozā placī beja saspīsti kūpā daudz skorbu, mīsā i karakterī stypru veirīšu.\nItū Koškovcu plaukšonu i zīdiešonu nu suoku čupeit nūbremzēja Keguma HES (suoce taiseit 1936., bet pabeidze 1939. godā), a tod i okupacejis, kurys pataiseja storpvalstu rūbežu par formalitati.\nA da tam te vosoruos, kai muna baba saceitu, guoja kai Vavilonā!\n1927. goda syltais laiks beja slapnis, plūstu navigacejis sezona Daugovā tyka nūslāgta vālu. „Caur Koškovcu kontroles punktu šinī gadā izlaistas 138 plostu karavanes ar 2303 plostiem, kurus līdz Rīgai pavadījuši 2085 Latvijas un 2670 Krievijas strādnieki. Plostos aizpludināti: 101 261 priede, 298 925 egles, 64 197 apses, 7 343 alkšņi, 13 705 bērzi un 12 ozola baļķi, 284 galotnes, 75 701 franču kārte, 21 091 beļana, 2 sliperi, 2 bulgari, 5 gulžņi un 153 laides.”1\nCik preciza statistika! I itū vysu lārumu Daugovys krostā pi Koškovcim vajadzeja sagrupēt i saskaiteit, laikam ari ūtreiz puorskaiteit, atmuituot, aizpiļdeit bumāgys. I pošu plūstnīku dokumentus puorbaudeit, i vysaidys sanitaruos normys īvāruot. Plus vēļ, kai vysod, naparadzāti gadejumi. Uh, tei nu gon beja jimšonuos.\nCyti plūsti guoja tranzitā, a beja i taidi, kurus realizēja tepat Latvejā. „Rīgā augusta sākumā tradicionāli pa Daugavu sāka pienākt simtiem plostu ar malkai un zāģmateriāliem domātiem baļķiem no PSRS. „Jaunākās Ziņas” apgalvoja, ka ar plostiem iebraucot 100–200 personas dienā. Krievu plostnieki plostus atstāja Jumpravmuižas rajonā, dažas dienas pavadīja īpašās barakās Friča Brīvzemnieka ielā Pārdaugavā un tad ar vilcienu no Torņakalna stacijas devās atpakaļ uz dzimteni”2. Reigys pošvaļdeiba sovom vajadzeibom parosti īpierka pa Daugovu atpeļdejušū Krīvejis bolkmolku, jo tei beja lātuoka par vītejū. Bet 1930. goda vosorā Reigys volds izsprīde – nā, pierks duorguoku, tū, kas izauguse Latvejis mežūs! Lai taidā veidā pabaļsteit sovejūs laikā, kod pasaulis ekonomiskuos krīzis vātra jau beja daskriejuse leidz Latvejai.\nFoļvarka. A parkū vaļsts rūbežu ar linealu nanūvylka precizi iz tū punktu, kur Rosicys ups ītak Daugovā? Deļkuo vajadzēja itū mozū leikumuojumu pi pošys Likteņups? Nazynu. Vysjau deļtuo, kab itamā strategiskajā vītā byutu dobys īzeimāts, kotram (vjāplainam ūguotuojam, seikam kontrabandistam) labi radzams, gryušuok puorvarams storpvaļstu rūbežs.\nTymūs laikūs iz Rosicys ups beja t. s. Koškovcu patmalis, storpvaļstu rūbežs suocēs izreiz upē zamok aiz jom. I patmalis, i patmaļu prūds palyka Latvejā. Patmalis, kurys beja pīdereigys pi Koškovcu foļvarkys, tūlaik beja lobs orienters dobā, respektivi, ari kartē.\nI muižys, i foļvarkys izabeidze 1920. godā – jaunizveiduotuos vaļsts Satversmis sapuļce rudinī izsprīde, ka juobyun Agrarajai reformai, kurys byuteiba – atsovynuot bejušajim muižinīkim zemi i cytus eipašumus par lobu zemnīkim i sabīdreibai.\nKas ir foļvarka? Pusmuiža. Muižys, kurai ir centrs ar kungu sātu, atstatyn asūša saimistiska filiale. Latgolā beja muižys ar 30 i vairuok foļvarkom. Taišni foļvarkys vyscieškuok tyka izrentātys, deļ pīvaduma, Raiņa tāvs tuos foļvarkys rentēja, a sapyns byut par eipašnīku tai jam i palyka sapyns.\nKoškovcu foļvarka aba pusmuiža 1925. godā ar sātom i 80 desetinom zemis tyka īraksteita zemis gruomotā iz Natalijis Vikšemskys (dz. Gržimalovska) vuorda3. Godu piečuok itū eipašumu nu juos par 42 000 Ls nūpierka Vaļsts zemis banka. 1928. godā „iekšlietu ministrs ar š. g. 2. aprīļa rezoluciju, pamatojoties uz „likuma par nosaukumu noteikšanu un pārgrozīšanu” 14. p. 2. daļu, atļāvis pārdēvēt Daugavpils apriņķī Piedrujas pagastā atrodošos apbūvēto zemes gabalu „Koškovcu folvarka” vārdā „Kalniņi” ”4. Beja taida tod politika – nu suoku atsabreivuot nu muižom i foļvarkom realitatē, a tod i nu itūs div vuordu zemis gruomotuos i kartēs. 20. g. s. 20. godūs tyka golā ar vuordu foļvarka, a 30. godu beiguos voi ar vysom muižom. Kaut gon vuords foļvarka tautys runā beja dzeivs vēļ Atmūdys godūs – tai sauce lauku saimisteibys ar lelu, skaišku dzeivojamū sātu i pamateigu duorzu i daudzim kuormim apleiciņ.\nBetonka. Itymā vuordā ir treis ziļbis. Ka uzsvors ir iz ūtrū, tod itys taids krīvisks vuords. A ka uzsvoru līkam iz ituo vuorda pyrmū ziļbi, tod tys kaiba latgalisks vuords. Leidzeigi ir ari ar dažim cytim vuordim, kurus mes runojam.\nKa nu Pīdrujis car Stremkim, Lupandim i Dvorčanim brauc iz Koškovcim, itys gar Daugovys krostu īmūšīs ceļš ir dyžon interesants! Kaiba graņts, a zamaškā iz div trešdaļom ceļa plotuma – betona plitys. Taidys regularys, nasapleisušys, i dūmojās, ka kurta kooperatoru laikūs salyktys. A kai maņ pastuostēja vītejī, to itei betonka lykta 1942.–1944. godā.\nIr meža i pļovu, graņts, t. s. zemnīku i eistuo asfalta celi. A ite betonka! Kūta leidzeigu beju redziejs Rēzeknē, tī nu golvonuo Posta leidz kolnam agruok betona plitys beja. Mīstūs i uorpus jim kurta vēļ ir palykuse brukovka – naapstruoduotu akmiņu, apstruoduotu akmiņu. A ite betonka.\nVuocīši izdūmova, ka nu Pīdrujis iz Koškovcim i tuoļuok ir juotaisa betona ceļš. Iz vītys drupynova akmiņus, tepat taiseja tuos betona plitys, vede i lyka iz ceļa. Golvonūeiļ struodova vītejī klaušu veidā, ari vanginīki.\nA deļkam taids ceļš? Ūtruo pasaulis kara godūs vuocīši raudzeja padareit jaudeiguoku dzeļžaceļa linejeiti, kura guoja nu Dūkštim iz Braslavu i Druju, tod puori Daugovai iz Pīdruju i Indru. Vēļ tān Pīdrujā pi kopim var redzēt tuo dzeļžaceļa uzbārumu! Taidā veidā vuocīši planavova atslūguot Daugovpiļs dzeļžaceļa mozgu, palaist pa taisnuoku ceļu viļcīņus, kuri brauce nu Viļnis iz Polocku. Ruodīs, ka taišni itamā kontekstā ari tys betona ceļš nu Pīdrujis iz Koškovcim. Plus i Daugova tīpat, var kūta mudri nūlikt i puorkraut.\nKa tai labi padūmoj, taids eists inženertehnisks pīmineklis ir itys ceļš. I na vīneigais taids Latvejis reitu pusē. Vēļ var redzēt vacūs gruovus i uzbārumus Katerinovkys ceļam – nu Rušuona azara reitu krosta, tod iz Černosti i tuoļuok iz Rozentovu. Voi ari slovonuo Pāvila I ceļa palīkys, kurys cikom kas var redzēt mežā pi Varnavičim5.\n1 B. 2303 plosti ar apm. pusmiljona baļķiem // „Iekšlietu Ministrijas Vēstnesis", 16.08.1927.\n2 Sprūde V. 1930. gada 5. augustā. Padomju malka Rīgai neder // „Latvijas Avīze", 05.08.2020.\n3 Latgales Zemes Grāmatu Atjaunošanas Komisija // „Zemes Ierīcības Vēstnesis", 30.04.1925.\n4 Iekšlietu ministrijas pašvaldības departaments // „Iekšlietu Ministrijas Vēstnesis", 20.04.1928.\n5 Treijs N. Pāvila I ceļš caur Kurzemes guberņu // „Literatūra. Māksla. Mēs", 02.01.1997.


Nūsasliedzs vīns nu LgSC projektu – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 06.06.2015.\nNūsasliedzs vīns nu LgSC projektu\nAr pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys.\nKai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem i drūsumspieju jaunīši paruodeja poštaiseitūs video, kas niule ir apvīnuoti DVD ar nūsaukumu „Es esmu soli tuvāk tam, kas vēlos būt”. Vysus video var apsaviert ari bīdreibys „Darītājiem” Youtube kontā.\nItys projekts tyka vārsts iz taidu socialu temu, kai jaunīšu pilsūniskuma izjiuta, iniciativys, aktivitatis vītejā sabīdreibā. Latgalīšu kuļtura i volūda napagaiss, cikom myusim byus jaunīši, kuri ir drūsi par sovu nuokūtni Latgolā. Taidi jaunīši, kuri nasabeist izsaceit sovu redzīni par nūtykumim sovā saimē, pogostā, školā, vaļstī. Taidi, kuri ir gotovi vuiceitīs, planavuot, dariet, kab sovu dzeivisvītu padareitu lobuoku deļ seve i cytu.\nProjekta aktivitatis koč drupeit ir paleidziejušys 50 jaunīšim mainiet sovu pasaulis uztveri nu pasivitatis iz aktivuoku dzeivis poziceju. Izsaceit, pīsadaleit, dariet, organizēt i vuiceit cytus. Iz projekta vaicuojumim „Kai es pats ar sovu reiceibu varu maineit sovu kasdīnu? Kai i kaidu es sevi radzu Latgolā pēc 5, 10 ci 20 godu? Kū es varu izdareit, kab munā školā, pogostā, pošvaļdeibā ļauds aktivuok īsasaisteitu vītejuos iniciativuos?” paraugi atsaceit pats. Kū Tu varātum dariet sovaižuok?\nKab veicynuot pilsūniskuma izjiutu, jaunīšim tyka pīduovuotys ari konsultacejis pi profesionaļu, kur jī varieja aizdūt sovus vaicuojumus i par pilsūniskumu, i par karjeru, i par iniciativom, i par projektu realizēšonu.\nLelu paļdis LgSC soka projekta partnerim: bīdreibai „Darītājiem”, bīdreibai „Rēzeknes Augstskolas Absolventu asociācija”, bīdreibai „Dagne”, Dagdys bārnu i jaunīšu centram, Daugovpiļs Universitatis Karjerys i iniciativu atbolsta centram, Rēzeknis Augstškolai i SIA „Orglab”.\nProjektu atbaļsteja Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centrs, finanseja LR Kulturys ministreja.\nLatgalīšu dīnys Jelgovā


Latgaliešu apsveikumi dzimšanas dienā | LabaDavana.lv\nKam dāvināt?Vīram Iemesla izvēleDāvanas iemeslsDzimšanas dienāTevi vīn es pīmineišu,Tevi vīn es pīmineišu, Vecuma izvēleCik gadi?30 gadiTevi vīn es pīmineišu,Tevi vīn es pīmineišu,Tevi vīn es pīmineišu,\nLatgaliešu apsveikumi dzimšanas dienā\nTevi vīn es pīmineišu,\nAb tevim vīn es dūmōšu,\nKoleit byušu tōlīnē,\nKotrā dzeives breiteņā.\nTevim vīn es rūku snēgšu,\nKoleit dzives ceļu īšu.\nTev tod vīn es sūlejūs\nUn nu tevis naškirūs.\nTu munas sirdes sauleiti,\nMunu mīlu dzaltāneiti,\nAizmērst tevi navarēju,\nBet tik korsti tev’ mīļoju.\nO! Kab dreiž tei dīna nōktu,\nKab ar tevi dzivōt sōktu!\nKab tev’ korsti mīļotu,\nKoļs mums nōve rozškērtu!\nNu sirds sveicu dzymtā dīnā!\nDzymtās dīnas horoskops – Vērsis (Vierss)\nPateik daudz runot. Īpaši, kad pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.\nDzymtās dīnas horoskops – Dvīņi (Dveini)\nDzymtās dīnas horoskops – Svari (Bazvyns)\nCīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.\nDzymtās dīnas horoskops – Skorpions (Rupucs)\nViņ ar godim vairuok zyna:\nIzlīk rūku tev iz placa,\nSasyldūt vairs nadadzynoj.\nI naskrīn vairs kai aizsvyluse.\nViņ, aplykuse placu skustu,\nDasāst tyvuok vieja pusē.\nZam puori darejumu nostys,\nJei caur pīdūšonu dzeivoj\nDziļuos uzticeibys krostūs. /Emīlija Kalvāne/\nLai nagaist ticeiba, cereiba i mīleiba!\nPoši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!\nSveicinojam, vieļējam jums lobu laimi,\nilgus godus nūdzeivuot!\nSveicynojam, vieļējam jums lobu laimi,\nAr veseleibu, ar vysu lobu,\nar syltu, jauku vasareņ’!\nAr veseleybu, ar vysu lobu,\nDzymtās dīnas horoskops – Auns (Vucins)\nDzymtās dīnas horoskops – Zivs (Osoka)\nCīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.\nDzymtās dīnas horoskops – Strēlnieks (Metiejs)\nGar’ izauga vosorā;\nMyus’ muoseņa moz izauga\nPar deveņom vasareņom.\nMouseņ, poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!\nLai nagaist ticeiba, cereiba i mīleiba! Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!\nDzymtās dīnas horoskops – Mežāzis (Meža uozs)\nGrybu sveikt tevi ar svātkim! Poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!\nCylvāki ir zemis zīdi,\nZīdūt, dvēseleite, dzīdi!\nPrīcā tai kai ceiruļs laistīs,\nOsoruos kai rosa – skaisti!\nDzīdi, dvēseleite! Dzīžūt\nDzīsme paleidz pacīst, pīdūt,\nA kod tu naidā īsadedzi,\nTaisnī, grieceigī i svātī,\nVysi Dīva rūku sātī,\nAsam Muorys zemis zīdi,\nDzīdi, dvēseleite, dzīdi!\nNabādoj, ka uora pļovā\nMyuža zīdiešona tova,\nNav nikaidi trādi-rīdi,\nKod caur suopi prīcu dzīdi! /Emīlija Kalvāne/\nDzymtās dīnas horoskops – Lauva (Strāšnīs)\nNu sirds sveicu dzymtā dīnā!Lai īsadūd vyss, kuo gribīs!\nGrybu laimis tev vēlēt! Poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!\nMuna vacuo muomuleņ,\nGon tu beji pīkususe,\nMani mozu auklejūt.\nMuomuleņ, nu sirds sveicu dzymtā dīnā!\nDzymtās dīnas horoskops – Jaunava (Bõba)\nglaudeiga vyrpuleigi korst\nveļ vīna minute\nmaņ navajag daudz\ni tod jau kod jau\nšaļts byus īpaša\ntev ir palākys acs!\nzvaigzni najimšu sev\nLobu veseleibu, daudzi mīleibys i lai īsadūd vyss, kuo gribīs! Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!\nEs nagōju krystabōs sovu mīgu izgulēt,\nNōču iesti, noču dzerti, nōču jautri padoncōt.\nEita kūmas padancōt itos sātis videņā,\nKū mes kūmys vēlēsim mozojami bierneņam?\nSimtu gūvu, simtu vēršu, simtu bāru kumeļeņ.\nLai aug myusu krystabārns, kō mes pošys krystamōtis\nLai aug dorbu dareitōja, grōmateņu laseitōja.\nPoši lobuokī vieliejumi krystabārnam dzymtā dīnā!\nDzymtās dīnas horoskops – Vēzis (Viezs)\nItīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot … kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.\nDzymtās dīnas horoskops – Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)\nJyus muni dorgi broli, latgalīši,\nMes otkon sasasnādzam rūku rūkos,\nKas škērti myužam dvesem mūku mūkōs,\nNu, šķēršļus laužūt, plyustam kūpā teiši.\nLai jauno straume – tei, kas kūpā voda!\nLai aiznest naida sorņus viņai veicas!\nLai jauko meila jaunu dzeivi roda!\nTai pornokūt nu svešnīceibas tōli,\nMēs svineibos un dorbūs byusim brōli.\nLoba vieliejumi nu myusu vysu! Sveicynojam ar svātkim!


July 2016 – Naktineica\nBrētliņas un vannas putas 30.06.2018\nVīnys buobys! S prazdņičkom! 09.03.2018\nVarbūt tā bija jaunība 19.12.2016\nArchives Select Month August 2018 (1) June 2018 (1) March 2018 (1) November 2017 (1) December 2016 (1) November 2016 (1) September 2016 (3) July 2016 (1) April 2016 (1) November 2015 (1) March 2015 (1) January 2015 (2) December 2014 (1) September 2014 (1) August 2014 (2) July 2014 (1) March 2014 (1) February 2014 (2) November 2013 (3) October 2013 (1) September 2013 (1) August 2013 (2) July 2013 (3) June 2013 (2) May 2013 (3) April 2013 (3) March 2013 (3) January 2013 (2) October 2012 (7) September 2012 (5) August 2012 (1) July 2012 (4) June 2012 (3) April 2012 (2) March 2012 (2) February 2012 (1) January 2012 (4) December 2011 (3) November 2011 (2) October 2011 (3) September 2011 (4) August 2011 (6) July 2011 (13) June 2011 (3) May 2011 (7) April 2011 (6) March 2011 (13) February 2011 (7) January 2011 (13) December 2010 (16) November 2010 (10) October 2010 (29) September 2010 (25) August 2010 (31) July 2010 (27) June 2010 (33) May 2010 (51) April 2010 (65) March 2010 (48) February 2010 (30) January 2010 (30) December 2009 (34) November 2009 (56) October 2009 (40) September 2009 (22) August 2009 (9) July 2009 (24) June 2009 (19) May 2009 (20) April 2009 (16) March 2009 (28) February 2009 (23) January 2009 (11) December 2008 (16) November 2008 (10) October 2008 (31) September 2008 (39) August 2008 (45) July 2008 (10) June 2008 (2) May 2008 (11) April 2008 (46) January 2008 (5) November 2007 (4) October 2007 (30)\nMaiga on Brētliņas un vannas putas\nvysi muni memuari (306)\npar dzeivi i par cylvākim (163)\nPa reizei īguodoju, ka maņ ir dīnroksts, tok sutkā ir viņ 24 stuņdis i, ka atjimt munu mīgu i iesšonu nu laika, kas palīk puori nu bārnu mīga i iesšonys, palīk tik moz, ka eisti nav tolka pat atguoduot paroli. A parole taida, ka mynādams naatmineisi.\nAugustā beidzās hostings.\nVarbyut atsagrīzt pi saprge.wordpress, kam jau seņ napīmiņu parolis. Varbyut suokt nu gola. Varbyut nimoz navajag. Ni virtualūs muzeju, ni izstuožu. Tī ir viņ teksti nu cytys dzeivis.\nEs jau seņ asu cyta. Kod esi pīredziejs, kai nu tovys mīsys pīdzymst bārns, korsts i sleideigs, kai nobys saite kai glums stričs storp kuojom, kod saiuta kai piec pierts voi gryutuokuo eksamena, kod poša puorgrīz tū saiti, daudzim tekstim pagaist vierteiba, partū ka tī ir viņ teksti.\nAtsataisa nazkaidys durovys. Ka vari dzemdēt, vari vysu.\nNa veļti tik daudz jaunūs mamu suoc dareit koč kū jaunu – šyut skusteņus, vērt knupeišu krelleitis, gatavēt ēst. Tai gribīs dzeivuot i suleigu dzeivi.\nDa i saprūti, ka nazkas ir paguojs. Sauc, sauc gostūs draugus, cikom saprūti, ka paguotnis to nasasauksi.\nNav jau jūs vaira. Ir cyti cylvāki ar sovom dzelom, īšonom, suopem, prīcom, a teve tī nabeja, partū ka beji aizguojuse maleņā, sovā olā. Atsagrīz, a laiks vysu puormejs. Kai izkuopt nu laika mašynys – i poša cytaida, i vyss cytaiž.\nCylvāki atīt i aizīt. Tei ir seika šaļteņa, cikom sūpluok.\nAri tys syltais bierneņš ir viņ pagaidom. Nu zūda da ceļgolu. Izaugs, aizīs. Nobys saiti juogrīž vysu myužu.\nVysleidza – tei ir tik jauna, tik cyta pīredze.\nVoi es kod nabejs dzeivē varieju īsadūmuot, ka byušu mama, ka byušu mama divejim. Īsadūmuot, tok na cerēt.\nVoi es varieju īsadūmuot, ka nikas nanūtiks kai žurnalūs. Veirs iz tū šaļteņu byus prūm, bierneņš pīdzims. I vacmuote padūs škēris – grīz. Ar pībiļdi, ka parosti tai nadora.\nNobys saite beja cīši seiksta, bārns elpuoja i vērēs nazkur dziļumā. Sylts, korsts, dzeivs. Tymā šaļtī beja viņ dūma – juogrīž. Juopalaiž.\nLaiks sēdēt zam sirds, laiks sēdēt kliepī, laiks aizīt pasaulī.\nTicīs, ka es naasu nikaida instamama, kas instagramā līlejās ar sovu perfektū dzeivi, voi blogmama, kas aproksta vysys tuos perfektuos aktivitatis ar bārnim. Ni maņ laika, ni gribiešonys.\nTuos šaļtenis aizīt i pagaist kai rosys pērleitis zuolis golūs, a tei jau i ir vysa dzeivuošona, na jau pīraksteišona.\nPosted on 21.07.2016 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags ceļš, cylvāki, dzeive, laime, lalala, latgaliskiLeave a comment on Šaļteņa


Dzymtuos volūdys dīnā – par arhaiskim latgalīšu vīnziļbis verbim - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu volūda, latgalīšu vuordi, raksteiba, Sandra Ūdre, volūda\nStorptautyskuo dzymtuos volūdys dīnu pasaulī atzeimoj 21. februarī, kab pīgrīzt viereibu dzymtuos volūdys vierteibai. Ka vuordus īsadūmuot kai augus, tod gondreiž aizmierstūs vīnziļbis darbeibys vuordus varātu saleidzynuot ar pošim ratuokajim. Senejuo cylvāka uztverē pat vīnkuoršu darbeibu apzeimuojumi, kai peit, aust, šyut, sīt, grīzt, dūrt, lauzt, sist, ītvēre plašu semantiku. Itī vuordi īsuoce gaist jau pyrmsrokstu periodā, jūs bīži aizstuoja tuos pošys saknis atvasynuojumi, bet ar šauruokom nūzeimem. Moz nu jūs aizraksteits i palics mutvuordūs, interesantuokī – volūdiskai izgaršuošonai.\nArhaiskajam darbeibys vuordam “best” (es badu/ bedu; tu bed/ bedi; jis, jei bad/ bede) ir nazcik sinonimu – rakt, kast, raust. Niule vairuok lītuots “rakt”. Indoeiropīšu saknis bhed- nūzeime ‘dūrt, durūt rakt’ vairuok saglobuota atvasynuojumā “badeit”, “baksteit”. Tys nūruoda iz gryutu rakšonu, puorvorūt gryuteibys, īpretim “kast” – pa irdonu, vīgli dryupūšu zemi.\nAngļu “bed” i vuocu “Bett” ir ituos pošys saknis vuordi, nazkod gulis i nūmetnis vītys, midzini beja zemē izroktys bedris. Ari “puorbaudeit” ir ituos saknis vuords, nūzeime atsateistejuse tai: dūrt → durūt meklēt → durūt pieteit, izmeklēt.\nArhaiskajam darbeibys vuordam “duzt” ‘pleist’, kū navajag jaukt ar “dust”, ir viņ 3. personys formys (jis, jei duzt/ duza), jū lītoj pabeigtys darbeibys apzeimuojumā, kū darynoj ar pīdieklim – īduzt, pīdust, saduzt. Vuordam ir plašs potencials atvasynuojumim – dauzt, dauzeit, dauzeitīs, aizadauzeit, pasadauzeit i tml.\nItam arhaiskajam darbeibys vuordam (es dzierstu/ dzierdu; tu dzierst/ dzierdi; jis, jei dzierst/ dzierde) semantika bejuse plašuoka kai atvasynuojumam “dzierdēt”, atguodoju, kai mama par iedīni saceja: “Nadzierst suoļa” voi “Nadzierst casnāga.” Taitod dzierst nūzeimoj uztvert na viņ skanis, senejais cylvāks pasauli naseikdaļuoja, ceņtēs apzynuot vasalumā, daudz naanalizēja, ar kuru maņu kū uztver.\nMyusu dīnu tekstūs vuords puortaps poetismūs “nūdzierst” i nūdzierdys ‘nūjautys’.\nItū vuordu navajadzātu jaukt ar “grīzt”, grīst (es grīžu/ grīdu; tu grīd/ grīdi; jis, jei grīž/ grīde) nūzeimoj taiseit, kluot (parosti nu kūka dieļu) tyltus, laipys, greidys i tamleidzeigus objektus. Myusu dīnuos volūdā teik lītuoti ituos saknis lītvuordi – greida, grīsti, (molkys) grāda.\nLatgolys laukūs dieļu greidys i grīstus masveidā suoce taiseit viņ 19. g. s. ūtrā pusē, kod zuodžs palyka par kasdīnys dorba instrumentu. Puorejā Latvejā zuodži izmontoj daudz agruok. Augstuokuo meistareiba i omota prasme, reikojūtīs ar zuodži, atsakluoja bolku sagrīzšonā dieļūs. Dieļu zuodža zūbi atsaškir ar eipašim atradzānim, nu pareizys asynuošonys atkareigs vyss dorba rezultats.\nItys vuords lītuots ari ‘brugēt, izkluot ar akminim’ nūzeimē. Jana Kurmina 1858. gods pūļu-latiņu-latvīšu (latgalīšu) vuordineicys (“Słownik polsko-łacinsko- łotewski”) škierklī “Bruk” atrūnams vuords “izgreist”: “..ar akmenim izgrejst”.\nLūbtīs (jis, jei lūbās/ lūbēs) nūzeimoj veiktīs, tei ir puornastuo nūzeime. Pamata nūzeimē vuords “lūbt” ir ‘myzuot, gaļdeit, lupynuot’. “Lupt” ir tuos pošys nūzeimis fonetisks variants, nu kuo atvasynuoti vuordi “laupeit”, “lupynuot”.\n“Piļkt” ‘tikt lutynuotam’ (es pylkstu/pylku; tu piļkst/piļki; jis, jei pylkst/pylka) niulenejūs tekstūs atrast navar, pa ratam pasatruopej atvasynuojums “piļcēt” ‘lutynuot’.


China Timing Belt, PU Synchronous Belt, Industrial Belt - China Timing Belt, Synchronous Belt\nTiming Belt, Synchronous Belt, Industrial Belt manufacturer / supplier in China, offering Timing Belt, PU Synchronous Belt, Industrial Belt, Rubber Timing Belt for Auto Parts with TUV, PU Belt for Electric Planer and so on.\nSupplier Homepage  Product  Others  Timing Belt, PU Synchronous Belt, Industrial Belt\nModel NO.: MXL, XL, L, H, 3M, 5M, 8M, 14M\nPU Timing Belt PU Synchronous Belt for Grinder sharpener Machine U2 Universal Cutter Grinder


Ārpus Brewing Co. Triple Berry Gose | Birrapedia\nĀrpus Brewing Co. Triple Berry Gose. Fruit Lambic - Ārpus Brewing Co. - Latvia.


Izpildīšanas laiks: 0.1082sek, 0.0160 sek no tā pieprasījumiem. DB pieprasījumi: 25. Izmantotā atmiņa: 2,607kb


Riga, Latvia. Riga Cityscape In Sunny Summer Day. Top View Of Famous Landmarks - Riga Nativity Of Christ Cathedral And Memorial Freedom Monument.. Купить фото № 28700096. Фотограф easy Fotostock / Фотобанк Лори\nИзображение № 28700096\n040544255, aerial, view, architecture, baltic, bird, s, eye, building, built, structure, capital, cathedral, christ, church, city, cityscape, dome, e, u, europe, european, union, evening, famous, freedom, historic, house, human, settlement, independence, landmark, latvia, latvian, liberty, man, made, memorial, monument, national, nativity, no, people, place, worship, religious, riga, roof, scene, sculpture, sight, sightseeing, square, statue, street, summer, day, sunlight, sunny, temple, tourism, town, traditional, travel, urban, above, visit, well, known, world, locations, worth, seeing, esy, easyfotostock


Māra Čačkys izstuode "Klātienes dialogi" - lakuga.lv\nMāra Čačkys izstuode “Klātienes dialogi”\n09/05/2021 @ 20:00\nMuokslys dīnu ītvorūs Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs aicynoj iz muokslinīka Māra Čačkys dorbu izstuodi “Klātienes dialogi”.\nIzstuode byus daīmama nu 26. apreļa da 9. maja.\nVaira par Māra Čačkys izstuodi ITE.\nIzstuodi varēs apsavērt piec COVID-19 īrūbežuojumu atceļšonys.


Latgalīšu gazeta - Rageli\nVīna nu vysstrategiskuokūs, vyskoncentrātuokūs vītu vysā Latgolā! 200 metri plota zemis strēmeleite storp divim lelym azarim – Jazinka (237 ha) i Cārmyna (222 ha). Niu mozeiteņa upe storp jim puortak, a agruok varēja byut kanals. Voi ari obeji azari kūpā te saplyuda. Storpyn iudinim izalūka zemis ceļš, te sūpluok kolns, iz kura treis vīnā (kai vacī latgalīši saceitu – kulā): piļskolns, kopi, bazneica.\nKū vuordi zeimoj? Feimaņus (vīnā vacā kartē – Freimani) agruok sauce par Vīmynu. A pi Ragelim ir azars – Cārmyns. Nazynu, bet byutu interesanti dazynuot, kū tys myns (na izskaņa yns, a salikteņa daļa myns1, jo vin m te nav najauša sakryteiba) nūzeimej. Pa stygu var staiguot, a ka meit, meideit? Myna, myna i saguoja izmeideita vīta? Laukums tierguošonai, lelceļš, pīstuotne pi azara?\nNazynu, kai geografi definej upis, kurys puortak nu vīna azara iz cytu, bet, pa jūs pruotam, Cārmyna azars2 ir suokums Dīnvydlatgolys golvonajai upei – Dubnai. Te, azara dīnvydrītumūs, vītā, kur iudinī pretim ir moza saleņa, a iz zemis Akmenīcys dzeraune, Dubna (cyti te soka – Dūbna) ari suocās. Cyti otkon skaita, ka Dubna iztak nu Sivera.\nIgora Pliča izdūtajuos Alberta Losāna „Ceļojumu piezīmēs” raksteits, ka 1955. goda 9. septembrī beja korsta dīna – ap 25 grādi plusa. Alberts ar lisapedu brauc nu Preiļu iz Sauliskolnu, vokorā atpakaļ. „Pēc kāda kilometra aiz Lielā Gaušļa piebraucu pie Cārmaņa ezera. Un tur nu man uz kādu laiku bija jāaizmirst steiga. Tur ar visu steigu gribot negribot bija jāpajūsmo. Tik skaista ezera vēl nebiju redzējis. Augsti, gan nelieliem mežiņiem, gan tīrumiem klāti krasti. Daudzi šauri, gari, līkumoti līči, kas kaut kur aiz daudzajām pussalām pazuda tālē. Likās, ka nupat ezers izbeidzās, bet, lūk, aiz nākošā pakalna tas atkal parādījās, lai atkal aiz cita pakalna pazustu skatam.”3\nVacī celi. Jau i nu Alberta Losāna ceļuojumu laikim braucamī celi ir cīši pasamainejuši, a kū runuot vēļ par senejuokim laikim! Tod, kod vysi brauce ar zyrgim, uotrums nabeja taids, kab nūskrīt nu ceļa i nūsleikt azarā voi īmaukt kūkā i rosasist. Iudinī varēja nūsamauduot i zyrgu padzirdēt, pi kūka rysaku ci klepereiti dasīt, a pošam ānā (kai vacī latgalīši saceitu – zasinī) atsapyust. Vacī celi cīšan leikumaini i pagrīzīņūs sleipi, īt dzeraunem i pat pogolmim pa vydu. Automobiļu laikmatā svareigī celi ir iztaisnuoti i izleidzynuoti, leidzeigi melioracejis sakuortuotom upeitem. Nu, i leidz ar mašynom lelceļa laupeituoji kai škira propūla.\nVīns nu svoreiguokūs storpkoru perioda ceļu guoja nu Rageļu iz Auleju i tod iz Konstantinovu i tuoļuok iz Dagdu. Byušona itamā vītā deve Ragelim daudzys preferencis – te beja būdis i darbneicys, regulari nūtyka torgi i kirmaši. „Apgabals bieži apdzīvots un Raģeļi noder par tirdzniecības centru kādiem 20 ciemiem ar caurmērā 12 saimniecībām katrā,”4 tai raksteits gazetā „Kopdarbība” 1922. godā.\n30. godu beigūs Rageļu sādžā beja div seikpreču tierguotovys, vīns iedīņu veikals.5\nEs ar lisapedu nabraukoju, šofera tīseibu maņ nav. Izteiku ar sabīdryskū transportu i sovom kuojom. Puors reizis asmu guojs ceļu nu Aulejis da Gruoveru. Maņ pateik atrast kuojin puorīšonys nu vīna autobusim koč minimali boguota asfalta ceļa da taida minimali boguota cyta. Deļ pīvaduma, izkuopt nūstuošonā Vuordaukā iz Daugovpiļs–Rēzekne šosejis i kuojom aizīt iz Peliečim, kuri jau pi Preiļu ceļa.\nParosti riekinoju, ka maņ īšona nu Aulejis leidz Kruoslovys–Aglyunys lelceļam prosa div stuņdis. Īmu nasteidzeigi (kai vacī latgalīši saceitu – bez strāpuošonys), verūtīs apleik i daudz dūmojūt. Tuos lobuokuos idejis i feinuokī dzejūli da mane ir atguojuši, braucūt maņ autobusā (vēļ lobuok viļcīnī!) ci īmūt kuojom nu punkta A iz kaidu B.\nRageļu kolns. Te Vacī i Jaunī kopi. Vacajūs stuov ci guļ akmini ar īskruopeitim rokstim, ir ari latgalīšu volūdā. Cylvāku pagloboj, a viersā taida kai birka, kai anotaceja. Tys akmiņs ir na tikai deļ radinīkim, školys bīdrim voi sābrim, bet var byut ari par pietejumu objektu socialantropologim ci volūdnīkim. Dīnvydlatgolys kopu lingvistiskuo puse jau daudzus godus interesej Pūlejis ZA pietnīku Robertu Zavišu i Čehejis ZA leidzstruodnīku Miroslavu Jankovjaku.6\nVīnu nu vacuokūs kopu pīminekļu latgaliski redzieju Vydsmuižys draudzis Saunys Vulānu kopūs. Zamaškā grušveideigs akmiņs, iz kura viersā ažūreigs metala krysts ar zamaškā daskryuvātu pluoksneiti, iz kurys taids teksts: „MARTA – MATEJSANU – NU SAUNYS – GUDLEWSKU – NU DAȽA – ANDRYWA PASTATEYTS 5 senteb. 1884.” Drukys aizlīguma tymsuokais laiks, a kopūs uzroksti latgaliski! Taidus var redzēt ari cytuos vītuos, deļ pīvaduma, ari tymūs pat Rageļu Vacajūs. Verūtīs piec materiala i tehnikys, te kopu pīminekli ruodīs dyžan vaci.\nA da kopim te dzeivuoja cylvāki. Rageļu piļskolns varēja seņūs laikūs kontolēt itū spraugu storp azarim. Nazkur leidzeigs ir Žaunerānu (Žalnerčiku) piļskolns pi Mozuo i Leluo Gaušļa, Blaževiču piļskolns pi Rušyuna reitu krosta, Brāslavys piļskolns pi proīšonys storp Sivera i Ārdava azarim. Bazneica iz vaca piļskolna, deļ pīvaduma, ir ari Vacslobodā. A kopi iz piļskolna ir Vacračinā.\nBazneica Rageļu kolnā ir nu 1780. goda.7 Beja nu kūka, ar skaidu jumtu i pa div lūgim kotrūs suonūs. 1936. godā te ar ekskursantim ir Mārtiņš Grigorovičs. „Gar kalna malām saredzamas terasu atliekas, melnzeme un trauku lauskas.”8 Prāvests Jezups Ļaksa pastuosta par bazneicu. Apsaver jī ari vacū zvanineicu. Cik var sprīst, tod storpkaru periodā tyka izbyuvāts ari zvonu tūrņs pošā bazneicā.\nKara laikā vaceņkuo kūka bazneica nūdaga. Vysvaira roksta, ka tys nūtyka 1941. godā. Bet 1942. goda 24. martā Izgleiteibys i kulturys generaldirektors Jānis Celms apstyprynoj „Rīkojumu par aizsargājamiem pieminekļiem”, kur ar Nr. 1510 ir Rageļu piļskolns, bet ar Nr. 1508 – Rageļu katuoļu kūka kapliča.9 Var byut, ka činavnīki i kū ta sajauce (kai vacī latgalīši saceitu – sapletēja).\nVacuos bazneicys kolna viersā kopu vydā, taitod, vairs nav, bet izagluobe puorsdesmit metru zamuok asūšuo naspiejnīku patversme aba bagadzeļne. Iz tīni i puorīt bazneica – kaidu laiku zam vīna jumta ir i oltors, i oklūs i klybūs gultys. Tod iz sātys reitu pusis pastateja tūrneiti ar krystu viersā, izcierta vēļ vīnys durovys.\nBagadzeļne ar laiku palyka par eistu bazneicu. Padūmu godūs sīnys aplyka ar ceglim, īškā sataiseja remontu.\nTaišni ituo metamorfožu stuosta deļ Rageļu bazneica ir vīna nu munu vysmeiluokūs Latgolys bazneicu. Ļudvikovā pi Ižyuna azara bazneica puorbrauce iz bejušuos muižys kungu sātu. Ir bazneicys, kas īreikuotys bejušajuos dzelzceļa stacejuos (p., Daugovpiļs nūvodā). Bet ituos – Rageļu bazneicys – stuosts kulā ar vysu, kas jai apleik, mani cīši fascinej. Nalīk mīrā munu apzini, raisa iztieli. Cik te bīza, daudzsluoņaina, simbolpylna viesture!\n1939. goda pavasarī, Meža dīnu laikā, pi Rageļu bazneicys īstateiti 90 bierzeni i 60 cyti kūceni, a pushektars pi kopim apsāts ar prīžu sāklom.10 Maņ ir juška, ka kaids nu itūs kūku ir izdzeivovs i aug te i niu. Verās iz autobusu pīturu, pogrobu pyrma bazneicys, myglu, kura bīži viņ pasaceļ nu azara i vuolim apsadz ari ceļu.\n1 Ir versija, ka tā sauca podnieka ar kāju datbināmu ripu.\n2 Cārmina ezera dienvidu galā 40 m plata zemes strēmelīte to nošķir no Lejs ezera. Ir tur arī caurteka.\n3 Losāns A. Ceļojumu piezīmes – Preiļi:[B.izd.], 2020., 63.lpp.\n4 Ko domā un dara.. // „Kopdarbība", 21.10.1922.\n5 Daugavpils apriņķa Aulejas pagasts // „Lauku Avīze", 29.10.1993.\n6 Vilcāne V. Miroslavs Jankovjaks Latgolys boltkrīvus i pūļus pietej jau 15 godu garumā (https://www.lakuga.lv/2019/12/30/miroslavs-jankovjaks-latgolys-boltkrivus-i-pulus-pietej-15-godu-garuma/) (skat. 24.12.2020)\n7 Cakuls J. Latvijas Romas katoļu draudzes – [B.v.]: Rīgas metropolijas kūrija, 1997., 355. lpp.\n8 Grigorovičs M. Kalnu un ezeru zemē // „Straume", 1936., Nr. 24.\n9 Rīkojums par aizsargājamiem pieminekļiem // „Rīkojumu Vēstnesis", 03.04.1942.\n10 Meža dienas Grāveros // „Latgales Vēstnesis”, 17.05.1939.


Rogovkā nūtyka nūmetne pusaudžim „Sūpluok saimē” / LR1 / / Latvijas Radio\n7. augusts, 18:35\nLSM ziņās: Īpašā nometnē pusaudžus piesaista latgaliskām vērtībām\n„Sūpluok saimē” ir vosorys nūmetne, kas itymā nedeļā, laikā nu 2. leidz 7. augustam, nūtyka Rēzeknis nūvoda Rogovkā. Tymā kūpā beja saguojuši pusaudži nu vysys Latvejis, kurim tyvs latgaliskais – teksti, dejis, muzyka, kulturys i viesturis vierteibys. Iz kaidu strēči jim beja pīsavīnuojuse ari Ausma Sprukte.\nPlemineicys i pleminīki, muoseicys, muosiniškys i muosys, kai ari unuki i unučkys – taidi nūsaukumi īdūti kotrai nu pusaudžu grupu, kas itymā nedeļā Rogovkā pīsadola nūmetnē „Sūpluok saimē”. Pusaudži vacumā nu desmit da 14 godu Nautrānu vydsškolā i tuos apleicīnē dzīd, īt daņčūs i rūtaļuos, roksta, veidoj rūkdorbus, gon ari vuicuos vysaidys cytys Latgolai i myusu dīnu jaunuotnei aktualys prasmis.\nNūmetne „Sūpluok” nūteik jau ūtrū reizi, tuos ituo goda vadmotivs „saime” izvālāts pandemejis apstuokļu īspaidā, kod vīna nu spieceiguokūs vierteibu, kas nasamaina, ir tys, ka pasauļaunam iz sovu saimi, tyvuokajim – iz sovejim. Vaira nikai 30 daleibnīku vydā ir pusaudži gon nu Rēzeknis i Preiļu pusis, gon ari attuoluoki gosti nu Reigys, Limbažu i cytu Latvejis piļsātu.


Izsludynuota Nikodema Rancāna bolva Latgolys izcyluokajim pedagogim - lakuga.lv\nIzsludynuota Nikodema Rancāna bolva Latgolys izcyluokajim pedagogim\n21 Juļs 2015\nRēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba izsludynuojuse Nikodema Rancāna bolvu izcylvuokajim Latgolys pedagogim. Latgolys regiona školys (ari augstuokuos izgleiteibys īstuodis) teik aicynuotys nūsaukt kandidatus četruos nominacejuos.\n13. septembrī paīt 145 godi, kai Ludzys apriņķa Zaļmuižys pogostā (tān – Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosts) dzims izcylais katuoļu goreidznīks un pedagogs, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks, monsinjors Nikodems Rancāns (1870–1933). Lai gūdynuotu juo īspaideigū davumu Latgolys kulturā un izgleiteibā, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba īrūsynoj īdybynuot Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Itei bolva tyktu daškierta reizi godā, 13. septembrī, vyspuorejuos un pamatizgleiteibys izgleiteibys īstuožu školuotuojim, kai ari augstuokūs un videjūs profesionalūs vuiceibu īstuožu vuiceibspākim par īvāruojamu īguļdejumu vuiceibu dorbā, latvyskuos un latgaliskuos kulturys un tradiceju īaudzynuošonā jaunajā paaudzē.\nBolvys mierkis ir na tikai Nikodema Rancāna pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu.\nNikodema Rancāna bolvys pretendentus vairuokuos nominacejuos, pīmynūt juo daudzveideigū pedagogiskū darbeibu, izviertēs žureja, kurys sastuovā tiks aicynuoti Izgleiteibys un zynuotnis ministrejis, Latgolys nūvodu pošvaļdeibu puorstuovi, izgleiteibys un kulturys darbinīki. Bolvys padūšonys svineiguo ceremoneja kasgods tyktu reikuota 13. septembrī kaidā nu Latgolys pošvaļdeibu, itei dīna palyktu par Latgolys Školuotuoju dīnu.\nBolva tiks daškierta četruos kategorejuos:\n1. Par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē.\n2. Par inovacejom izgleiteibys procesā (jaunu metožu, pīeju, strategeju, modernūs tehnologeju dalītuojumu vuiceibu un audzynuošonys dorbā, metodiskūs dorbu izstruodnis, publikacejis, pīredzis popularizeišona, dorbs ar vacuokim i. c.).\n3. Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai.\n4. Par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju (iniciativa, spieja aizraut, īinteresēt, motivēt školānus, inovacejis i. c.) (pedagogi, kuru dorba stažs napuorsnādz treis godus).\nKonkursa nūlykums i dasacejuma anketa.


Latgaļu horoskopi - Spoki\nVar byut lobi dakteri. Labi �rstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lob�k vair�k. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.\nTroki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vair�k dzeijvoj pa m�jom, a cyti otkoln zyrgā j�j apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.\nItīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot ... kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū d�vyn�t a reizem poši kai d�vonas. Strodeigi, leli buļbu laseit�ji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.\nCīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrk�ni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.\nPuiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraiž�k. Vysp�r itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa s�p golva nūzaspļaun i palīk vīgl�k. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.\nCyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli run�toji i leli str�dot�ji. Kod v�rej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod v�rej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.\nLels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lel�lo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm st�steisi sovas bādas, jī saprūt. A ka st�steisiprīkus, j�nas buteļa. Itī cylvāki ir m�ņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.\nCīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli m�kslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoit�ji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.\nTests: Vai tu zini, kā sauc šīs 10 krievu estrādes...28


92 x 90 x 89 cms. (1)\n61x 68 x 58.5 cms. (1)


Ludzā nūtiks koncerts „Saimē ir spāks” - lakuga.lv\nTemys: koncerts, Laicānu saime, Ludza, Ludzys piļsātys svātki, Raģeļu-Zepu saime, Roksts, Saimē ir spāks, Tihovsku saime\nItymā nedeļā Latvejis seņuokuo piļsāta Ludza svietej 836. godadīnu. Svātku svieteišona īsasuoce jau 31. julī ar jaunīšu futbola turniru i nūsaslēgs 4. augustā ar koncertu „Ukraiņu tautasdziesma Ludzai”. Ar vysu svātku programmu var īsapazeit ite.\nItūgod svātku moto ir latgalīšu volūdā – „Saimē ir spāks”, par tū ir eipaša prīca. Ar itaidu pat nūsaukumu 3. augustā 20 stuņdēs Ludzys piļsātys estradē nūtiks Dzīdūšūs saimu koncerts, kas ļaus izjust dzymtys vareneibu i gora spāku. Koncertā pīsadaleis Laicānu, Raģeļu-Zepu i Tihovsku saimis. Koncertu vadeis Dailis teatra aktirs Gundars Silakaktiņš.


Lettonie - Latvia 50 Kap Pick 12 XF\nLatvia 50 Kap Pick 12 XF\nObjet n° #384610093\nLe mardi 26 mai 2020 à 00:21.\nshuulia 99% (2441x)\nmardi 21 juin 2016 à 05:22\nmardi 26 mai 2020 à 00:21\nI combine shipping cost for saving postage.\nPostage of shipping to wold wide.\nRegistered Air mail: 4 euro.\nDernière actualisation : 20:39:10\nNouveau Ref. 3066-3489 - BIN LATVIA . 1920. LATVIA 5 KAPEIKAS 1920\nLATVIA Lettland LETTONIA 500 rubles roubles 1992 VF +++ RARE EX USSR RUSSIA\nLATVIA 5 Rubles PR3 1919\n± 14,07 $US\nLatvia 5 Lati, P-53b (2007) - Very Fine\nLATVIA - LETONIA - 10 Latu 1939 P-29\n± 9,81 $US\nLatvia 5 Rublis 1992 Pick 37 UNC\nLettonie 10 KAPEIKAS Pick 10 TTB+\nLatvia 25 Latu, 1938. crisp VF+


“Giut breidi” aba pyrmais plānuotuojs latgaliski uzjam apgrīzīņus - lakuga.lv\nKarteņa: "Giut breidi" plānuotuojs ružovūs vuokūs, publicitatis biļde\nTemys: Amanda Anusāne, diktats latgaliski, giut breidi, latgaliski, Liāna Merņaka-Ņikitina, Līga Springa, plānuotuojs, plānuotuojs latgaliski, uzleimis\nOkobra vydā latgaliskū kulturtelpu papyldynuoja vēļ vīna vareiba dareit, dūmuot i dzeivuot latgaliski – plānuotuojs “Giut breidi” latgalīšu volūdā. Sekojūt plānuotuoja gaitom tuo “Instagram” kontā, var redzēt, ka vys vēļ turpynojās aktiva plānuotuoja rodūšuos komandys darbeiba i pa šaļtei pasaruoda kaids jaunums latgaliski. Pavaicuoju plānuotuoja idejis autorei Līgai Springai par tū, kai ir paguojs pyrmais mieness, kod ir bejuse vareiba plānuotuoju nūpierkt, kai ari par tuoļuokajim planim rodūšajā darbeibā.\nLīga stuosta, ka niu vysa komanda ir prīceiga i gavilej par kotru pasyutejumu. “Jemūt vārā, ka vysu dorom pošys – suocūt ar ideju i pakuošonys dorbim, nūdūšonu kurjeram, mes prīcojomēs, ka darbeņš mums ir kotru vokoru”. Plānuotuoji ir daīmami treis dizainūs – ružovā, malnā i malnā ar metaliskim styureišim, popularuokais ir malnais, tok Līga vysim īsoka jimt rozā, kab kasdīna suocās ar gaišom kruosom.\nKarteņā: “Giut breidi” plānuotuojs malnūs vuokūs, publicitatis biļde\nKa plānuotuoju pasyuta kaids nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Preiļu voi Reigys, ir daīmama bezmoksys pīguode i sasatikšona ar kaidu nu rodūšuos komandys. “Sateikūt cylvāku, kuram personeigi pīguodojam plānuotuoju, pasaruoda sajiuta, ka mes ka ba asam pazeistami, nazkur pyrma ituo sasatykuši voi pat dzāruši čaju kūpā,” stuosta Līga.\nKomandai jau ir daudz plānu cytim projektim. Līga pīzeist, ka sepinej vysu laiku. “Niu pats svareiguokais ir kūpeigais mierkis i dzierksts acīs. Svareigai, ka myus atbolsta, izruoda interesi par “Giut breidi” – tys ir leluokais stimuls, kas vairoj energeju”.\n“Instagram” kontā var pamaneit, ka daudzuos biļdēs kluot plānuotuojam ir raibys i malnboltys uzleimis ar tekstim latgaliski – tuos ari ir plānuotuoja rodūšuos komandys dorbs. “Uzleimis ir taiseitys ar dūmu papyldynuot plānuotuoju, kurš piec byuteibys ir mīreigs i veiduots tai, kab kotram byutu īspieja izapaust individuali. Uzleimu grafiskuo dizaina muokslineica ir Liāna Merņaka-Ņikitina, tok Amandai Anusānei aba @muna_muoksla “Instagram” konta eipašneicai ir breineigs kierīņs iz izcylom frāzem, leluokū daļu uzleimēs radzamuo teksta ir veiduojuse Amanda, jei ari turpynoj īmyužynuot “Giut breidi” kadrus,” skaidroj Līga.\nIr divu veidu uzleimis – malnboltys i spylgtuokys. Tymuos ir vyss – zeimiejumi, sajiutys, eisys frāzis, uzmundrynuojumi, humors i motivaceja.\nKarteņā: “Giut breidi” uzleimis latgaliski, publicitatis biļde\n“Giut breidi” ari atbolsta Pīktū pasauļa diktatu latgalīšu volūdā, tam par gūdu ir ari uzleimis. “Latgolā ir cīši daudz skaistu nūtykšonu, kulturys pasuokumu, literaturys i muzykys latgaliski. Uzleimis, kas ir veļteitys latgalīšu diktatam, ir myusu aicynuojums kasdīnā vuiceitīs, raksteit i runuot latgaliski. Vysam ir suokums, cereju, ka uzleimis ari kaidam byus suokums latgalīšu volūdys populariziešonai,” skaidroj Līga.


dīna | Naktineica | Page 2\nTag Archives: dīna\nThis entry was posted in seikumi and tagged atrodumi, cyrks, dīna, dzeive, Latveja on 10.07.2012 by saprge.\nThis entry was posted in seikumi and tagged dīna, kartenis, latgaliski, rudiņs on 01.10.2011 by saprge.\nThis entry was posted in cyrks and tagged ceļš, dīna, rudiņs on 13.09.2011 by saprge.\nThis entry was posted in ceļā and tagged ceļš, cyrks, dīna, Hamburga, vosora on 27.08.2011 by saprge.\nThis entry was posted in seikumi and tagged atminis, dīna, vosora on 02.08.2011 by saprge.


Pyrmī latgalīšu pādi vad iz Vuoceju i Kazahstanu – Latgolys Studentu centrs\nJuņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura Putāne i Guntis Šmaukstelis.\nPyrmū “Latgalīša pādi pasaulī” vokoru kai “īsiļdeituoja” atkluoja Laura Putāne, kas sovulaik dorbuojusīs kai Latgolys Radejis programmys “Čaja vokors” vadeituoja, bet niu jau puora godus par sovu sātu sauc Vuoceju, kur jei struoduojuse kai breivpruoteigais jaunīšu centrā mozā piļsieteņā Nagold, bet niu struodoj jaunīšu organizacejā i dzeivoj Štutgartē. Laura vaira pastuostieja par sovu tādinejū dorbu, kurā jei organizej taidys kai dorba nūmetnis jaunīšim nu vysa pasauļa – jaunīši sabrauc kaidā piļsātā i, strodojūt nedeli ci vaira, padora kaidu lobu dorbu, pīmāram, īkuortoj i sakūp piļsātys parku. Laura zynuoja saceit, ka Eiropā i cytur pasauļā taidys nūmetnis jaunīšim ir cīši popularys i itūgod tikšūt organizātys ari Latvejā.\nŪtrs vokora stuostnīks beja gaideits ar eipašu napacīteibu: Guntis Šmaukstelis ir puorlīcynuots “fizmats”, aktivs latgalīts, pasauļa īkaruotuojs, daudzim pazeistams kai Šmikucs. Guntis ituo goda suokumā treis mienešus pavadieja breivpruoteiguo dorbā Kazahstanā, kur školās vuiceja angļu volūdu, bet leidza pedagoga gaitom izbaudeja ari Kazahstanys kuļturys i dobys koloritū byuteibu. Interesanta fotostuosta veidā klauseituoji tika īpazeistynuoti ar Kazahstanys sovpateibom i juo pīdzeivuojumim ari sābru zemē Tadžikistanā, kur Guntis devēs piec breivpruoteiguo dorba gaitu beigom. Klauseituoji izzynuoja par Kazahstanys zīmu skorbumu, cenom i dzeivis leimeni, vītejim školānim i studentim, vaļsts dzeivis izskotim i biznesa “taiseišonu”, kai ari Guntis lobpruot deve sovpateigu Latvejis i Kazahstanys saleidzynuojumu.\nPiec obu stuostu nūsaklausiešonuos, skaidrs ir vīns – aktivs i darbeigs latgalīts napazuss nivīnā pasauļa molā!\nTai kai LgSC bīdri puorsvorā ir aktivi jaunīši, kas regulairai īsasaista dažaidūz interesantūs pīdzeivuojumūs, dūduos ekspedicejuos I apceļoj dažaidys tyvys i tuolys zemis, planavuots, ka stuostu vokori “Latgalīša pādi pasaulī” klius par ciklisku tradiceju i īpazeistynuos ar daudzu cytu pasauļa valstu, kuruos bejušs latgalīši, kuļturu sovpateibom!


Puuvaja - Lider. oil painting reproduction by Eero Jarnefelt - NiceArtGallery.com\nHome > Eero Jarnefelt > Puuvaja - Lider.\nPuuvaja - Lider.\nEero JarnefeltItem # 3105553\nEvening Light By The Coast\nWoman By A Tree\nAitta - Visthus\nPorkkalasta - Fran Porkkala.\nCliffs On The Shore Of Kaivopuisto\nA Classical Roman Landscape With Nymphs Sleeping\nBou Aziz Ben Ganah


4. majā Rēzeknē ari Latgolys gordumi i izruode latgaliski - lakuga.lv\nTemys: 4. majs, Boltuo goldauta gūdi, izruode, Rēzekne, Rēzeknis Tautys teatris, Roksts\n4. majā, Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys svātkūs, Rēzekne trešū godu aicynoj pīsadaleit draugu velobraucīnī, ūtrū godu nūtiks skriejīņspēle, nu finišā Sporta stadionā itūgod vysus dalinīkus aicynoj īsasaisteit zibakcejā i izveiduot Latvejis konturu. Piec sportiskuo reita varēs dūtīs iz Boltuo goldauta gūdim Kulturys i atpyutys parkā, kur skanēs dzīsmis i byus svātku gūda iedīni. Vokorā Rēzeknis Tautys teatra pyrmizruode Rēzeknis KN i svātku lelkoncerts Latgolys viestnīceibā GORS, informej Rēzeknis Kulturys i Turisma centra puorstuove Maija Upeniece.\nTrešū godu Rēzeknē nūtiks Draugu velobraucīņs “Rēzeknes serpentīns”, kas itūgod byus vysā garuoks kai īprīkšejūs godūs i ritiņbraucieji varēs apsavērt i piļsātys centru, i izbaudeit upis krosta ainovys. Piec atsauceibys viņgod, ūtrū godu nūtiks ari Vidis izzinis skriejīņspēle “Ieraugi neparasto Rēzekni!”, tamā var īsasaisteit vysi, kam nav ritiņa i atkluot Rēzekni nu jauna. Registraceja velobraucīņam i skriejīņspēlei nu 9.00 Rēzeknis piļsātys dūmē.\nSvātki īsasuoks ar dūmis vadeibys svineigu uzrunu i Latvejis himnu pi pīminekļa “Vīnuoti Latvejai”. 10.00 tiks dūts starts Draugu velobraucīņam i skriejīņspēlei. Velobraucīņa finišs itūgod byus Sporta puorvaļdis stadionā (18. novembra īlā 39), kur 10.40 vysus dalinīkus aicynoj īsasaisteit zibakcejā “Veidojam Latviju!”.\nPiec zibakcejis svātku aktivitatis turpynuos Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā (Raiņa īlā 29a), kur apbuolvuos i velobraucīņa komandys, i skriejīņspēlis uzvarātuojus, i tradicionali preteimā parkam Raiņa īlā 11.00 velobrauciejim nūtiks Veiklys braukšonys saceņseibys.\nSovukuort Kulturys i atpyutys parkā 11.00 vysi teik aicynuoti iz Boltuo goldauta gūdim. Latvejis vaļsts symtgadis svineibu īskaņuos, atsasaucūt iz Kulturys ministrejis aicynuojumu, varēs saīt pi kūpeiga golda, kur saimnīkuos Sarmeite Stepiņa i Jurs Vucāns, īsaistūt svātku dalinīkus golda sarunuos, golda dzīsmēs i mīlojūt ar vysaidim Latgolys gordumim.\nSvātku gūda lobumus pīduovuos šova “Īstās latvju saimnieces” Latgolys nūvoda dalineicys Vija Kudiņa, Sarmeite Stepiņa i Aina Barsukova, byus ari “Pērtnieku gardumi”, “Sātys dasys”, “Rūtys pernīki”, škārsteikla kulinarejis šova “Būreic” kulinarī naparostumi, Rēzeknis tehnikuma tūpūšūs povuoru gordumi. Sovukuort popgrupa “Mākonītis”, dzīsminīki Eriks Kančs i Armīns Apeins, vokaluo grupa “Noskaņa”, folklorys kūpa “Rūta” i Maltys lauku kapela prīcynuos ar skaneigom dzīsmem.\nSkateituojus prīcynuos ari sporta komandu demonstriejumi, sevkurs varēs pīsadaleit interaktivā konkursā “Vai pazīsti Latviju?”, īsasaisteit ARPC “Zeimuļs” i bīdreibys “Eņģeļi ar mums” rodūšajuos darbneicuos.\nPasuokuma laikā dorbuosīs ari svātku tierdzeņš, kur varēs īsaguoduot i tautys daiļomota meistaru darynuojumus, i lauku lobumus.\nSvātku turpynuojums byus Rēzeknis kulturys nomā (Bruoļu Skryndu īlā 3), kur 16.00 Rēzeknis Tautys teatris prīcynuos ar lītaunīku autoris Daivys Čepauskaitis lugys “Pupas” pyrmizruodi latgalīšu volūdā Muorys Zaļaiskalns režejā. Tei ir komedeja par puora kasdīnys nasaskaņom i streidim, puori, kurī, īsprūstuoti lifta kabinē, divatā pavoda vairuokys stuņdis. Apstuokli, kod pādejuo stuņdeite ruodīs asam kluotyn, līk Alfonam i Brigitai ceļt gaismā senejus nūslāpumus i paust atsazeišonys – i smīkleigys, i skumeigys – raibys kai cylvāka myužs, kai pupys zīds (īīšona iz izruodi – 3 i 2 eiro).\nSvātku dīna nūsaslēgs Latgolys viestnīceibā GORS ar grupys “ElektroFolk” svātku lelkoncertu. Kai soka grupys izveiduotuojs Ainārs Majors: “4. majā skateituoji pīdzeivuos muzykaluos mīlesteibys i breiveibys svātkus, kur apsavīnoj laikmati – seneja tautys dainu gudreiba, myusdīneiga skaņa i reibynūši nuokūtnis sapyni, kurūs atnas video i gaismys muokslys pasauļs.” (Beleti iz koncertu: 9 – 16 eiro.)


LaKuGa – Varakļuonu dzimšonys dīna i vokaluo ansambļa jubilejs\nVarakļuonu dzimšonys dīna i vokaluo ansambļa jubilejs\nLaKuGa 18. Februars, 2012. gods Comments Off on Varakļuonu dzimšonys dīna i vokaluo ansambļa jubilejs\n19. februarī pi seve gostūs aicynoj Varakļuonu piļsāta, kur paradzāts gon sīvīšu vokaluo ansambļa jubileja koncerts, gon Varakļuonu piļsātys dzimšonys dīnys bals.\n14 stuņdēs Varakļuonu Kulturys nomā iz dasmituo jubileja koncertu „Sidrablāsēm – 10” aicynoj Varakļuonu kulturys noma senioru sīvīšu vokalais ansamblis „Sidrablāses”. Koncertā bez pošom gaviļneicom uzastuos ari Viļuonu senioru vokalais ansamblis „Rudens ziedi”, Dekšāru folklorys kūpa „Kūzuls” i Viļuonu lauku kapela „Bumburneicys”.\n1928. goda 11. februarī piļsātys tīseibys īgiva Varakļuoni, deļtuo 19. februarī 16 stuņdēs vysi teik aicynuoti iz Varakļuonu piļsātys 84. dzimšonys dīnys balu – ļusteigi romantisku vokoru, kurymā spēlēs Viļuonu lauku kapela „Bumburneicys”. (Īprīšk vālams dasaceit i rezervēt galdeņus, daleibys moksa 1 Ls).


Kolnasāta 12. septembrī - lakuga.lv\nTemys: Antra Kļavinska, Armands Muško, Kolnasāta, Latgaļu humors i dzeivis gudreibys, LR1, Roksts, Sergejs Čakāns\nParkū latgalīšim 19., 20. i, īspiejams, ari 21. godsymtā vysvaira napateik taišni puoriejūs Latvejis nūvodu dzeivuotuoji, intervejā stuosta volūdneica Antra Kļavinska. Sovā doktora disertacejā jei pieteja, kai Latgolā sauce latgalīšus, romus, ebrejus, krīvus, vuocīšus i pūļus latgalīšu puosokuos, teikuos, parunuos i nūstuostūs.\nNu pyrma sarunys par “latgalīšu kulturtelpys ekspanseju” ar facebook lopys “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys” veiduotuojim Sergeju Čakānu i Armandu Muško saruna Vuordineicā par jūkim, uoveišonūs, šaipeišonūs, gveļžim, baņkom i aņukim.


Grupys "Dabasu Durovys" koncerts "Eglē" karteņuos /FOTO i VIDEO - lakuga.lv\nTemys: Dabasu Durovys, Egle, Roksts\nVakar, 12. julī, pyrmū reizi iz breivdobys atpyutys parka “Egle” skotuvis Reigā kuope ari latgalīšu grupa “Dabasu Durovys”, kas klauseituojim pīduovuoja na viņ sovu autordzīšmu, nu ari dažaidu pasauļa hitu kaververseju programu.\nLaKuGys skaiteituoju viereibai foto i video īsavieršona grupys koncertā.\nKartenis i video – LaKuGa\nDabasu Durovys – Sajiutu īluopi


LaKuGa – Latgolys Vuords nu Reigys – 29.03.2012.\nLatgolys Vuords nu Reigys – 29.03.2012.\nLaKuGa 1. Apreļs, 2012. gods Comments Off on Latgolys Vuords nu Reigys – 29.03.2012.\nLatgolys Vuords (29.03.2012.) Raidejumā sarunys ar Andri Badūnu nu Dagdys, Preiļu nūvoda vadeituoju Aldi Adamoviču i “Latgolys Fotografu bīdreibys” vadeituoju Igoru Pliču.


Raksts publicēts: 2020.04.04. 10:49:34\n0.23553609848022 55(0) - 0.010043382644653 2020.05.27. 16:44 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=48788&lnk_src=popular ip: 18.206.187.81 usememcache: 1


06-09-2010, 01:54 PM #2\nLast edited by tsb; 06-10-2010 at 06:11 AM.\n06-10-2010, 06:35 AM #5\n06-10-2010, 07:14 AM #6\nLast edited by tsb; 06-10-2010 at 07:19 AM.\n06-11-2010, 04:51 AM #7\n06-11-2010, 06:36 AM #8\nMenü-layouts für Pocketbook 301+ Forkosigan PocketBook 24 01-03-2010 07:04 AM


Preiļūs apsaverama muokslinīku plenera Rībeņūs dorbu izstuode - lakuga.lv\nTemys: izstuode, pleners, Preiļi, Preiļu Golvonuo biblioteka, Rībeni, Roksts\nDa 4. februara Preiļu Golvonuos bibliotekys 2. stuovā apsaverama muokslinīku plenera Rībeņūs (2015) dorbu izstuode, viestej informaceja Preiļu nūvoda sātyslopā.\nLiteratura, muzyka, muoksla veicynoj sovstarpeigū sapratni, nūjauc rūbežys cylvāku pruotūs i sirdīs. Izstuodē apsaverami dorbi, kas radeiti 2015. godā muokslinīku plenera laikā Rībeņūs. Projektu “Māksla vieno jeb nojaucam robežas ar mākslas palīdzību” realizēja bīdreiba “Riebiņu novada attīstības biedrība” sadarbeibā ar Rībeņu nūvoda dūmi.\nLatgola i Rībeni rudiņa daudzkruosaineibā – tik dažaidi tū saredz muokslinīki Juoņs Plivda, Aivis Pīzelis, Voldemars Kokorevičs, Jonas Pleckevičus, Dana Eglīte, Laura Reitāle, Lūceja Puplovska, Gunta Terēzija, Pāvels Ostapcevs, Anatolijs Borodkins, Sandra Sabīne Skrebinska. Muokslys dorbūs var atpazeit i Pastaru vieja patmalis, i nūvoda dīvnomus, muižys, parkus i dobys ainovys.