Black-eared Barbet / Blue-eared Barbet\nBlue-eared Barbet (Psilopogon duvaucelii) is split into\ntwo species, with Little Barbet occurring on Java and Bali and\nBlue-eared Barbet widespread elsewhere in Southeast Asia :\n- Blue-eared Barbet (Psilopogon duvaucelii)\n- Little Barbet (Psilopogon australis)\nSize : 16-17 cm, 26.3-37 g\nThis species has been split into 2 groups for ease of description :\n01. Blue-eared Barbet (Blue-eared Group)\nPsilopogon duvaucelii cyanotis (Blyth, 1847)\n– South-eastern Nepal to Bangladesh, north-eastern India, southern China, Burma, Malay Peninsula.\n– Eastern Thailand, Cambodia, Laos and Vietnam\n02. Blue-eared Barbet (Black-eared Group)\n– Malay Peninsula, Sumatra, Bangka Island and Borneo.\nPsilopogon duvaucelii gigantorhinus (Oberholser, 1912)\n– Nias Island (off north-western Sumatra).\nPsilopogon duvaucelii tanamassae (Meyer de Schauensee, 1929)\n– Batu Islands (off western Sumatra).\nPsilopogon duvaucelii spp. duvaucelii\nPsilopogon duvaucelii spp. cyanotis\nPosted by zhong ying koay at 12/23/2015 06:49:00 pm\nLabels: Barbet; Blue-eared


14. BUDDHAVAGGO – Thực Hành Tứ Niệm Xứ (Thiền Vipassana) Do Thiền Sư Mahasi & Các Đệ Tử Giảng Dạy\nYassa jitaṃ nāvajīyati, jitaṃ yassa [jitamassa (sī. syā. pī.), jitaṃ massa (ka.)] no yāti koci loke;\nYe jhānapasutā dhīrā, nekkhammūpasame ratā;\nDevāpi tesaṃ pihayanti, sambuddhānaṃ satīmataṃ.\nSabbapāpassa akaraṇaṃ, kusalassa upasampadā [kusalassūpasampadā (syā.)];\nSacittapariyodapanaṃ [sacittapariyodāpanaṃ (?)], etaṃ buddhāna sāsanaṃ.\nKhantī paramaṃ tapo titikkhā, nibbānaṃ [nibbāṇaṃ (ka. sī. pī.)] paramaṃ vadanti buddhā;\nNa hi pabbajito parūpaghātī, na [ayaṃ nakāro sī. syā. pī. pātthakesu na dissati] samaṇo hoti paraṃ viheṭhayanto.\nAnūpavādo anūpaghāto [anupavādo anupaghāto (syā. ka.)], pātimokkhe ca saṃvaro;\nYo ca buddhañca dhammañca, saṅghañca saraṇaṃ gato;\nEtaṃ saraṇamāgamma, sabbadukkhā pamuccati.\nYattha so jāyati dhīro, taṃ kulaṃ sukhamedhati.\nSukho buddhānamuppādo, sukhā saddhammadesanā;\nSukhā saṅghassa sāmaggī, samaggānaṃ tapo sukho.\nPūjārahe pūjayato, buddhe yadi va sāvake;\nTe tādise pūjayato, nibbute akutobhaye;\nNa sakkā puññaṃ saṅkhātuṃ, imettamapi kenaci.


Apsaverama izstuode i zynomi Pīgožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā nominanti - lakuga.lv\nTemys: Agra Ritiņa, Jāzepa Pīgozņa balva Latvijas ainavu glezniecībā, Jāzeps Pīgoznis, Jezups Pīgoznis, Osvalds Zvejsalnieks, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Reigys Sv. Pītera bazneica\n25. septembrī 14.00 stuņdēs Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā konkursa izstuodis “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” atkluošonā svineigi tiks paziņuots 2021. gods golvonuos bolvys īgiviejs, informej Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja specialiste viesturis vaicuojumūs Ilona Vilcāne.\nItūgod konkursam tyka padūti 103 muokslinīku 174 dorbi. Nu jūs izstuodei žureja izraudzeja 88 autoru dorbus. Izstuodis atkluošonā 11. augustā Reigys Sv. Pītera bazneicā tyka paziņuoti 2021. gods golvonuos bolvys nominanti. Golvonajai bolvai nomināti ir seši muokslinīki: Meldra Bula par dorbu “Jūlijs”, Jānis Ziņģītis par dorbu “Janvāra sākumā”, Osvalds Zvejsalnieks par dorbu “Rudens vēji”, Agnija Ģērmane par dorbu “Sapnis, kas atkārtojas 2”, Ērika Kumerova par dorbu “Pavasara jūtoņa”, Inga Jurova par dorbu “Svētdiena. Kailsals”.\nReigys Sv. Pītera bazneicā izstuode apsaverama da 17. oktobra, septembra vydā izstuodis ekspoziceja tiks puorkuortuota, lai daļu dorbu aizvastu iz Preilim.\nItūgod žurejā dorbus vērtēja: žurejis prīšksādātuoja, glaznuotuoja Agra Ritiņa (“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā” golvonuos bolvys laureate 2020. godā), Latvejis Muokslys akademejis profesors, glaznuotuojs Aleksejs Naumovs, muokslineica Laura Pīgozne, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja ekspoziceju i izstuožu kuratore Silvija Berezovska, muokslinīki Anda Munkevica, Jānis Strupulis i Einārs Kvilis.\nKai sovā uzrunā pīzyna žurejis prīšksādātuoja Agra Ritiņa: “Žurejis dorbs beja raits i samārā vīnbaļseigs. Viertiešona nūtyka pateikamā sovstorpejuos komunikacejis gaisūtnē.”\nReigys dūme i Preiļu nūvoda dūme, sadarbeibā ar Reigys pošvaļdeibys kulturys īstuožu apvīneibys Reigys Sv. Pītera bazneicys puorvaļdi, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeju i idejis autorim – kinorežisoru i glaznuotuoju Juoni Streiču, muokslinīkim Jāni Anmani i Jāni Strupuli, 2015. godā īrūsynuoja i īdybynuoja Jezupa Pīgožņa bolvys pīškieršonu par lobuokū dorbu Latvejis ainovu gleznīceibā, kab atteisteitu i popularizātu Latvejis ainovu gleznīceibu, kai ari vīnuotu Latvejis golvyspiļsātys i nūvodu kulturys dzeivi.\n“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā” izstuode i bolvys padūšona nūteik jau nu 2015. gods. 2015. godā golvonū bolvu sajēme Latvejis Muokslys akademejis profesors, muokslinīks Roberts Muzis, 2016. gadā – muokslineica Silva Linarte, 2017. gadā – muokslinīks Aldis Kļaviņš, 2018. godā – muokslinīks Jānis Plivda, 2019. godā par konkursa laureatu palyka muokslinīks Nugzars Paksadze, 2020. godā – Agra Ritiņa.


Dibināts: 1986. gada 26. oktobrī\nAtrodas: Kupravā, Balvu raj., Latgalē\nVadītāja: Leontīna Bordāne\nDalībnieku skaits: 10, no tiem pēc vecuma:\nApraksts: Pirmō saīšana un kulā padzīdōšana bija 1986. g. 26. oktobrī. Ansambli dibinova divejas vadītojas Anna Gabrāne i Antonija Brice (škulotajas). Es sōku dzīdot i vadīt ansambli nu 6.XII.1987.\nKuprova sovā laikā ir bijuse mozs stancijas cīmats. Ka sōka ceļt Drenu cauruļu rūpnīcu, sabrauca cilvāki dorbā. Ansambļa dalībniki ir mainejušīs ļūti doudzi. Doudzi ir aizbraukušs, doudzīm ir apnicss. Meituškas izougušs aizgōja iz citu školu. Palikušs ir paši uzņēmīgōkī i tī, kam dzīdošana ir sirds līta.\nAnsamblis dzīd vacōs apkōrtnes dzīsmes. Ansamblis dzīd jou sešus godus vusu maja mēnesi (trīs dīnas nedelī) par gūdu Dīvmōtei dzīsmes pi Krista. Dzīdam saļmes reizi godā maja mēnesē kopūs, tō piminut vusus, kas atdusās Kuprovas kopūs. Svecīšu vokarūs kopūs dzīdom Diva dzīsmes. Pavodut iz mūža mōjōm aizgōjejus, dzīdam saļmes. Dzīdam tolku dzīsmes - gorū bolsu i gonu bolsu. Dzīdam kōzu dzīsmes: brūtes izvadīšanā, sageidīšanā, apdzīdam kōzenikus pi golda, podruškas i brōļnikus, saimenīcas, dzirošanā, vainuga maļšanā i kāršnika pravesšanā.\nPirmis izbroucins mūsu ansambļam bija 1988. godā 8. aprelī iz Baltinovu pasōkumā Vakariešanūs pi zirņu bļudas. Tur bija izlūze, kotris ansamblis izvilka sev zīmi. Mūsu ansamblis dzīd zam Diva zīmes.\nNivīnc pasōkums Kuprovā nav nuticss bez ansambļa dalības. Dzīdam: Zimassvātkūs, Lindinūs, Lōčplieša dinā, 18. novembri, bērnības svātkūs, aizgaviņūs, mōtes dinā, školā izlaidumu vokarūs, Jōņa dinūs, pensionāru vokarūs, supretkūs, pirmsvieliešanu tikšanūs ar deputatu kandidatim, atpūtas vokarūs, brōļu kopūs. Kotram pasōkumam attīcīgōs dzīsmes.\nDzīdovam Rīgā Baltica-94, Bolvūs, Viļakā, Vacumūs, Žīgurūs, Šķilbanūs, Baltinovā, Medņevā, Mītra kolnā, Ludzā, Rēzeknē, Murmastienē, Mālupē, Jaunlaicenē.\nAdrese: Leontīna Bordāne, Draudzības 7-6, Kuprava, Balvu raj., LV-4582, Latvija


119 490 084\nStreetteam Essen: The Earthlings Experience #2\nTermindatum: Freitag, 20. Juli 2018 Startzeit: 17:30h\nEnddatum: Freitag, 20. Juli 2018 Ende: 20:00h


19. godu symta Makašānu veirīšu krakla atdarynuojums - lakuga.lv\nKarteņa: Aleksandrs Bondarenko\nTemys: 19. g. s. etnografiskī tārpi, dailamatnīceiba, Latgolys kulturviesturis muzejs, Makašāni, TLMS “Dzīpariņš”\nNa ratums – muzejūs izzynuot kaidys konkretys apleicīnis etnografiskuo tārpa volkuošonys tradicejis grīžās dailamatnīceibys meistaris. Taidys personeiguos interesis mudynuota Latgolys Kulturviesturis muzejā (LKM) līceibys par Makašānu pusis (Rēzeknis nūvoda Veremu pogosts) drēbem meklēja ari Ilga Smane – Rēzeknis Tautys lītiškuos muokslys studejis (TLMS) “Dzīpariņš” daleibneica, lai darynuotu poša sovu tārpu, informej LKM kruojuma nūdalis specialiste Evita Kozule.\nLels beja jaunuos sīvītis puorsteigums, īraugūt apvydam atbylstūšu 19. godu symta veirīšu kraklu, kurs muzeja kruojumā sovulaik tics pierkuma veidā. Jis šyuts ar rūkom nu pošausta rupa lynu auduma. Piec saglobuoteibys pakuopis var sprīst, ka kraklys tics bīži nosuots, vītom luopeits. Vystycamuok jis pīderiejs kaidam zemnīka cylvākam.\nPiec ryupeigys originala izpietis niu radeits ituo krakla atdarynuojums, kū veikusi I. Smane. Jei pīzeist, ka sarežgeituokais ir bejs vyspuor atrast kaidu tuo laika paraugu, partū ka muzejūs tys ass lels ratums. Informaceja maklāta ari vysaidūs laikrokstūs i žurnalūs, gruomotuos, škārsteikla resursūs i cytūs olūtūs, ari konsultejūtīs ar vairuokim specialistim. Krakla audums itūreiz pīmaklāts piec vareibys tyvuok autentiskajam. Meistare pastreipoj, ka dorbā ir svareigi izmontuot kvalitativus dīgus. Veļtejūt sovu breivū laiku, pats izšyušonys process pajiems ap pusūtra mieneša. Nu suoku beja īcarāts darynuot sīvīšu kraklu, tok jam dīvamžāļ da ituo nav izadevs sameklēt gona daudz izpietis materiala. A rūkdarbneica ir prīceiga ari par itū rezultatu. Kai nuokušū ir īcarāts darynuot Mežavydu kraklu, kuram audums tikškūts austs speciali.\nAtdarynuotais 19. godu symta veirīšu kraklys LKM apsaverams sūpluok cytim TLMS “Dzīpariņš” rūkdarbneicu veikumim izstuodē “Satikšanās”, kas apmaklātuojim daīmama da 25. maja.


Kab pasauļs palyktu lobuoks, navajag daudz.\nVīnu nu sirds padareitu dorbu.\nVīnu pruoteigi spartu sūleiti.\nKab dorbu padareitu, vajag tik 3 lītu:\nKa Tev ir loba ideja, nagloboj pi seve!\nKa Tev rūkys nīz koč kuo loba padareit: sareikuot sovā školā voi piļsātā i cīmā kaidu latgalisku pasuokumu, sadzīduot voi apsarunuot latgaliski, īraksteit jaunu latgalīšu muzykys disku, izdūt jaunu gruomotu latgaliski voi izdūmuot koč kū pavysam sovu, mes varim paleidzēt ar pīredzi i atbolstu.\nKa Tev ir laiks, nauda voi ustoba, Tu vari daudz!\nKa Tev ir pierteņa voi klāvs, izdevnīceiba voi mikrofons, veikals voi birojs, teatris voi kūrs, myusim ir daudz lobu ideju, kam vajag vītys i naudys, tok puori vysam – atbolsta. Reizem lobim dorbim i idejom pītryukst vysā moz – ticeibys, ka jūs izadūs padareit.\nPadareit var daudz, ka zyni – kaids tic i gaida.\nKa atbolsti myusu dorbus, ej paleigā!\nKa kaidā nu LgSC darbeibys vierzīnim redzi i sovu īceru pīpiļdiejumu, vari drūsai sasazynuot ar vaļdi i paleidzēt ar naudu, montu, svežņom idejom, goreigū atbolstu, dorbu.\nLgSC ir atvārts sadarbeibai ar cytom NVO, vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem i institucejom, privatom firmom i cytom juridiskajom organizacejom, veicynojūt statutūs nūsaceitūs mierķa sasnīgšonu.\nMyusu viesture ir mierejama jau vaira kai desmit godu garā pīredzē. Kod aktivuok, kod mozuok aktivai asam bejuši sūplok latgaliskajam jau nu 20. g. s. 90. godu.\nItymā laikā asam sasadorbuojuši i ar augstškolom, i valsts i pošvaļdeibu īstuodem, i privatom firmom, i privatpersonom.\nSasadorbojūt ar cytim, LgSC mierkis ir bejs īgiut i saglobuot uztycama i ilgstūšā laika periodā struoduot spiejūša partnera statusu, partū ka myus interesej sova dorba rezultats i kab sadarbeiba ītu iz prīšku.


Datum tisku: 12. 7. 2020 08:41


Ar vaļsts atbolstu uzjims dokumentaluos kinys par Latgolu - lakuga.lv\nTemys: Evalds, kina, Pirmais tilts, Roksts\nNūsasliedzs Nacionaluo Kino centra izsludynuotais 2018. goda jaunu kinu ražuošonys konkurss. Vaļsts atbolstu kūpumā sajāmušs 12 kinys, divejis nu tom stuosteis par Latgolu.\nKinu ražuošonys projektu konkurss ir goda leluokuo nūtikšona Latvejis kinu nūzaris finansiejuma apritē, golvonais starta punkts jaunu kinu uzjimšonuos suokumam. Konkursā atbolsta pilmetražys spielkinys i vysu garumu animacejis i dokumentalūs kinu ražuošonu ci ražuošonys pabeigšonu. Vaļsts atbolstu sajāmušs 12 kinys – divys spielkinys, treis animacejis kinys i septenis dokumentaluos kinys. Dokumentaluos kinys “Evalds” i “Pirmais tilts” stuosteis par Latgolu.\n“Evalds” 34 175 eiro kinys ražuošonys 1. pūsmam\n(68 min, scenareja autors, režisors i producents Renārs Vimba, operators Valdis Celmiņš, komponists Ēriks Ešenvalds, montažys režisore Linda Olte, studeja “Corax Film Studio”)\nPūdnīks Evalds Vasilevskis sovā orūdā ir jau 40 godus, vīns nu nadaudzajim, kas pūdus apdadzynoj sviepejamā tehnikā i muolu rūk pots. Ieva ir juo muocekle, kas jau vairuokus godus dzeivuojuse vīnu dzeivi ar meistaru, bet niu ir gotova potstuoveigi kurynuot sovu pyrmū cepli i pamest lygzdu.\n“Pirmais tilts” 30 940 eiro kinys ražuošonys 1. pūsmam\n(40 min, scenareja autore, producente i režisore Laila Pakalniņa, operators Gints Bērziņš, montažys režisors Ivars Burtnieks, studeja “Kompānija Hargla”)\nKruoslovys tylts ir pyrmais tylts puor Daugovu Latvejis teritorejā – vuorti Daugovai iz Latveju. Tylts ari Kruoslovā, taipoš kai jebkur cytur, vīnoj i dola – 325 metri nu ituos pusis iz tū pusi. Parosts tylts – ni šmuks, ni našmuks, ni viesturisks, ni moderns. Bet tys, kū var redzēt, stuovūt iz ituo tylta, ir cīši plošs i cīši personisks vīnlaikus.\nViests olūts Kulturys ministreja\nKas ir leluokais izaicynuojums, īstudejūt izruodi latgaliski? 30/09/2019


Latgolys muokslinīki aicynuoti pīsadaleit rudiņa izstuodē - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys muoksla, muoksla, Rēzekne, Roksts, ūga\nLatgolys Kulturviesturis muzejs (LKM) i Latgolys muokslinīku kūpa aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā “Rudens 2016” muokslys dorbu izstuodē, kura itūgod tykuse pi konkretiziejuma, apakšnūsaukuma “Oga. Ūga”, informej muzeja puorstuovis.\n2015. godā, kod kasgadejuo Latgolys muokslinīku dorbu rudiņa izstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā prīcynuoja muokslys cīneituojus, paraleli dorbu apsavieršonai muzeja apmaklātuoji varēja pīsadaleit jau nuokušuos – 2016. goda izstuodis radeišonā.\nKab tradicionalū izstuodis ekspoziceju iz prīšku veiduotu sovpateiguoku, izstuodis dorbu atlasis komiseja īsaisteja apmaklātuojus nuokušuos izstuodis radeišonā, aicynojūt minēt vālamū izstuodis temu. Izviertejūt muokslys cīneituoju pīduovuotūs variantus, pījmts lāmums, ka 2016. goda rudiņa izstuodis tema byus “Oga. Ūga”.\nŪga ir suleigs daudzsāklu auglis, i boguotūs rudiņūs ūgys nu meža ūguotuoji nas sātā skalinem. Ūga ir ari granatuobeļs, ar kū čyuska kārdynoja Īvu i vāluok ari Odumu, i nūteik nanūvieršamais – cylvāki teik padzeiti nu raja, kab godu tyukstūšom vaicuotu patīseibu i eistynū ceļu. Ūgys ir aplīcynuojums rudiņa pylnbrīdam i rodūšuma pylnasneibai… Ūga ir breineigais kirbs, kam rodūšī cylvāki vysod sovūs dorbūs veļtejuši eipašu viereibu. Ūgys ir kotra muokslys viesturis perioda klusuos dobys naatjemama sastuovdaļa, vysleidza, voi tī ir Bosha, Karavadžo voi kaida cyta muokslys titana rodūšuos variešonys aplīcynuojums.\nSaturiski boguotais i ītylpeigais veikala nūsaukums “Ūga” Preiļūs jau ilgu laiku prīcynoj Latgolys gostus ar duosnuom veļtem, kas radeitys Latgolā, dūd vareibu īpazeit latgalīšu volūdu i kulturu kasdīnā.\nDorbu īsnīgšona rudiņa izstuodei “Oga. Ūga” Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) da 12. novembra muzeja dorba laikā (t. 64622464 voi 29175532 – Inese Dundure, LKM muokslys nūdalis vadeituoja).\nĪsnīgtūs muokslys dorbus eksponiešonai izviertēs komiseja. Tradicionali piec izstuodis, pasasokūt Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam, vairuokus komisejis īsaceitūs dorbus īpierks muzeja kruojumā, kas kotru godu papyldynoj myusu dīnu Latgolys muokslys kolekceju. Latgolys regiona muokslinīku dorbu rudiņa izstuodis “Oga. Ūga” atkluošona Rēzeknē ir planavuota 17. novembrī 15.00.\nFoto: Elga Paura. “Vārtiņi”. 2015, papeirs, akvareļs 50×72 cm


Arberry, A. J. (Arthur John), 1905-1969 - LC Linked Data Service: Authorities and Vocabularies | Library of Congress\nArbery, A. J., 1905-1969\nĀrbirī, Ā. J., 1905-1969\nArbirī, Arthar Yūḥannā, 1905-1969\nĀrbirī, Ārtūr Jān, 1905-1969\nArbirrī, Arthar Yūḥannā, 1905-1969\nاربري، أ. ج. (أرثر جون)، 1905-1969\nاربري، ارثر جون\nOrganization: (naf) Jāmiʻat al-Qāhirah\n(naf) Portsmouth (England)\nArthur John Arberry Label from public data source Wikidata\nfound: Abū Bakr Muḥammad ibn Ibrahīm, al-Kalābādhī, d. 990? The doctrine of the Ṣūfīs ... 1935.\nfound: Kitāb al-Mawāqif, 1996:title page (Arthar Yūḥannā Arbirī)\nfound: Jalāl al-Dīn Rūmī. Kalām-i khāmūsh, 2004:title page (Ārtūr Jān Ārbirī) added title page (A.J. Arbery [in rom.])\nfound: Chester Beatty Library. A handlist of the Arabic manuscripts. Volume 1, 1955:title page (Arthur J. Arberry, Litt. D., F.B.A., Sir Thomas Adam's Professor of Arabic in the University of Cambridge)\nfound: Wikipedia, viewed November 22, 2019(Arthur John Arberry; born May 12, 1905, in Portsmouth; died October 2, 1969, in Cambridge; Fellow of the British Academy; Orientalist; formerly Head of the Department of Classics at Cairo University in Egypt; chair of Persian at the School of Oriental and African Studies, University of London; Professor of Arabic at Cambridge University; Fellow of Pembroke College, Cambridge)


Latunyia Herron, | Trulia\nContact Latunyia Herron\nHi Latunyia Herron. I saw your profile on Trulia and wanted to see if you could help me.\nAbout Latunyia Herron\nLatunyia Herron has not written a bio yet.\nDo you know Latunyia Herron?\nLatunyia Herron's Properties (0)\nLatunyia Herron has not posted any listings yet.\nLatunyia Herron's Clients\nLatunyia Herron's Sale Prices\nLatunyia Herron has not added any past sales\nLatunyia Herron's Properties\nLatunyia Herron's Bio\nLatunyia Herron's Websites\nLatunyia Herron's Experience & Skills\nLatunyia Herron has not added experience and skills yet.\nLatunyia Herron's Work Experience\nLatunyia Herron has not added any work experience yet.\nCheck out all of Latunyia Herron's activity on the Trulia community, Trulia Voices. If you have a real estate question, get answers from professionals by posting there.\nLatunyia Herron does not have any activity on the Trulia community, Trulia Voices, yet.\nShare Latunyia Herron's Profile\nReview Latunyia Herron\nYou have declined to verify your review of Latunyia Herron.


HomeShopTrainsKadee CouplersKadee #26\nSKU: 765484000266. Category: Kadee Couplers. Tags: #26, couplers, kadee.


LaKuGa – Kina “Melānijas hronika” pīdzeivuos pyrmizruodi ari Rēzeknē\nKina “Melānijas hronika” pīdzeivuos pyrmizruodi ari Rēzeknē\nLaKuGa 18. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Kina “Melānijas hronika” pīdzeivuos pyrmizruodi ari Rēzeknē\n3. novembrī Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša kina, kas uzjimta piec rakstneicys Melanejis Vanagys atmiņu romana “Veļupes krastā” motivu, informej Latgolys viestnīceiba GORS. Kinys pyrmizruodē Rēzeknē pīsadaleis ari “Melānijas hronika” rodūšuo komanda.\nKina “Melānijas hronika” ir stuosts par Latvejis sīvītem, kuruos izdzeivuoja, nasaverūt iz padūmu varys atjimtajim jauneibys sapynim, dzeivis lobuokajim godim, sātom, veirim, bārnim, sovu zemi i veseleibu. Tys ir stuosts par sīvītem, kuruos izdzeivuoja, kab pīdzeivuotū pīraksteitu i kab ari nuokušuos paaudzis naaizmierstu pīredzi, kurā ar varu tykom īrauti mes vysi.\n1941. goda 14. juņa nakts Reigā. Varys puorstuovi ībryuk Aleksandra i Melanejis sātā, līk mūdynuot dālu Andreju i kuopt kravys mašynā. Stacejā veirīši teik škierti nu saimu. Aleksandrs atsavasaloj ar nūvieliejumu: “Audzynoj dālu!”. Deportātūs vad iz Sibiri lūpu vagonūs. Kab izpiļdeitu veira nūvieliejumu, Melanejai vysupyrma daīt izdzeivuot, piec tam – dzeivuot. Izsyutejums jū savad kūpā ar vysaidim cylvākim, tok izsyutejums ir dzeivis spīgeļattāls – škir tyvūs i satyvynoj tuolūs. Kara beiguos Sorkanais Krysts ļaun Melanejai aizsyuteit dālu Andreju iz Latveju. Vysu izsyutejuma laiku jei roksta Aleksandram viestulis i kruoj kastē, partū ka nazyna kur tuos nūsyuteit. 1957. godā Melaneju atbreivoj. Jei brauc iz Reigu, kur izzynoj, ka juos veirs Aleksandrs jau pyrma divpadsmit godu izsyutejumā mirs. Intelektuals vāruojums mudynoj Melaneju uzajimt atbiļdeibu dūmuotim bezcereiguos situacejuos i tikt vaļā nu pasivys upura lūmys, traumu transformejūt ciļvieceibā.\nKinys režisors ir Vīsturs Kairišs, nu golvonū, rakstneicys Melanejis Vanagys lūmu tamā attāloj Šveicis aktrise Sabīne Timoteo. Lūmuos: Edvīns Mekšs, Ivars Krasts, Guna Zariņa, Maija Doveika, Viktor Nemets, Edwin Leder, Evija Rudzīte, Baiba Broka, Kirils Zaicevs, Lilita Ozoliņa, Girts Krūmiņš, Astrīda Kairiša, Jana Čivžele.\nKinys pyrmizruode paradzāta 3. novembrī 18.00 Latgolys viestnīceibā GORS, nu papyldseanss nūtiks tamā pošā dīnā 21.00. Beleta cena iz kinu ir 3 eiro, beleti nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” kasēs.\nATSLĀGVUORDI » kina, Melānijas hronika, pyrmizruode, Rēzekne, Roksts, Vīsturs Kairišs


Latgolys dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātki 1925. godā: organizaceja, nūrise i nūzeime - lakuga.lv\nTemys: 1925, Arņs Strazdeņš, Dzīšmu svātki, Latgolys dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātki, Rēzekne, Roksts, sports, viesturis roksts\nAutors: Arņs Strazdeņš\nLatvejis Naatkareibys kara nūslāgums 1920. godā īvadeja jaundybynuotū Latvejis Republiku jaunā dzeivis cielīnī, kas nacionalys vaļsts pastuoviešonys prīškplanā izvierzeja daudz vēļ nabejušu izaicynuojumu. Latvejis vaļstsveirim uorpolitikā beja īspiejami eisā laikā juoizceinej vaļsts storptautiskuo atzeišona, bet īkšpolitiskuos kuorteibys dīnys planā beja kara seku puorvariešona, tautsaimnīceibys atjaunuošona i Satversmis Sapuļcis sasaukšona. Tūmār ni mozuok byutisks Latvejis, kai ari cytu Eiropys jaunūs nacionalūs vaļstu aizdavums beja salīdēt vaļsts īdzeivuotuojus i radeit monolitu pylsūnisku sabīdreibu, kas byutu par nūtureigu pamatu vaļsts eksisteņcis i atteisteibys nūdrūšynuošonai.\nPuorlīceiba par vīnuotys i integrātys sabīdreibys izveidi saskanēja ari ar tuo laika aktualajom idejom Eiropys pedagogejā, kurys Latvejā tyka „sātys” caur školuotuoju sagataveišonys procesu, teikūt apritē Latvejis izgleiteibys instutucejuos i tuoļuok – Latvejis sabīdreibā. Latvejis pedagogi cylvāku apsavēre kai gareigu byutni, kurys individualuo tapšona i atteisteiba nūteik, īsakļaunūt augstuokā goreigā vīneibā aba sabīdreibā, par kurys pylnvierteiguokū formu skaiteja tautu. Tautys veiduošonu skaiteja par gareigu procesu, kurā svareigu vītu īruodeja audzynuošonai. Sovukuort masu kulturys nūtikšonys palyka par vīnu nu audzynuošonys instrumentim, lai tautu vīnuotu, partū ka kūpeigs emocionals puordzeivuojums cylvākus tyvynoj i vīnoj. Partū 1925. goda 17. i 18. majā nūtykušī Latgolys jaunatnis dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātki viertejami na tikai kai regionala rakstura sabīdriski kulturala nūtikšona, kas bolstuos kolektivuos dzīduošonys tradicejā, bet ari kai mierktīceigi organizāts audzynojūšs sareikuojums ar dūmu styprynuot individu nacionalū pošapziņu i veicynuot vaļsts pylsūņu salīdieteibu. Itamūs svātkūs vīnuvīt salaseitūs dalinīku skaits, daudzveideiguo programa i itūs svātku atstuotais īspaids iz tuoļuokū nūvoda kulturys dzeivi rūsynoj pīsavērst tuo izpētei.\nKoru koncertdzeivis tradiceju veiduošonuos Latgolā\nĪcere par 1925. goda Latgolys jaunatnis dzīšmu i sporta svātku organiziešonu cīši saisteita ar veiksmeigi sareikuotajim koncertim īprīkšejūs godūs. 1923. goda 1. julī, beidzūtīs Pyrmajim Latgolys kulturys svātkim Daugovpilī, sekuoja koru muzykys koncerts, kurā ar komponistu i dirigentu Emili Melngaili pi dirigenta puļts izastuoja juo vadeitais kors nu Reigys. Koncerta īvārojamuo mārūga radeitais pyrmreizeibys spylgtums i kora izpiļdeituos tautys dzīšmu apdaris latgalīšu volūdā, kas koncerta programys gaitā mejuos ar Rēzeknis i Daugovpiļs apriņču skautu puļceņu prīšknasumim, pīsaisteja i sajiusmynuoja plašys Daugovpiļs i tyvuokuos apleicīnis īdzeivuotuoju masys.\n1925. goda svātku „generalmieginuojums” beja 1924. goda 1. junī Rēzeknē izskaniejušī dzīšmu svātki. Tymūs atškireibā nu īprīkšejā godā nūtykušajim svātkim golvonū muzykys izpiļdeituoju gūdā beja vītejūs koru – Rēzeknis Vaļsts vydsškolys, Rēzeknis Pedagogiskuos vydsškolys i latvīšu bīdreibys koristu – veiduotais apvīnuotais divsymtbaļseigais kūpkors. Tuo prīkšgolā stuojuos vīns nu svātku idejis iniciatorim školuotuojs i dirigents Nikolajs Viduleja, kuram beja byutiska nūzeime koncertdzeivis tradiceju izveidē Rēzeknē.\nDažus mienešus piec ituo koncerta, kas tuo klauseituojim snīdze „cīši īprīcynojūšu rezultatu”, bet dalinīkim pyrmū plašuokū koncertiešonys pīredzi, tuos šaļts izgleiteibys ministra bīdra omotā asūšais Stanislavs Jaudzems nūsyuteja Rēzeknis Školuotuoju instituta direktoram Kārļam Dāvim viestuli, kurā izsaceja atzineibu par aizvadeitū sareikuojumu, kai ari, nūvārtādams svātku nūzeimi i napīcīšameibu, lyudze, K. Dāvi i N. Viduleju uzajimt suokūtniejūs organiziešonys dorbus vysys Latgolys školu jaunatnis dzīšmu i sporta svātku sareikuošonai.\n1925. goda dzīšmu i sporta svātku organiziešona\nK. Dāvis i N. Vidusleja atsasauce iz S. Jaudzema aicynuojumu, i jau 1924. goda 14. septembrī Rēzeknis Vaļsts vydškolā, kas faktiski palyka par svātku planavuošonys centru, nūtyka pyrmuo apsprīde par svātku organiziešonu, kurā pīsadaleja vītejūs pamatškolu, vydsškolu i orūdškolu, kai ari bīdreibu i bazneicys koru puorstuovi. Lai gon svātku planavuošonys i leidz ar tū ari dalinīku lūkā tyka aicynuoti puorstuovi nu nacionalūs minoritašu školom, tī naizruodeja interesi svātkūs pīsadaleit. Mozuokumtauteibu školu izvaireiba drūši viņ izskaidrojama ar svātku koncerta programā paradzātū repertuaru latvīšu volūdā.\nPyrmajā tikšonuos reizē īvēlēja ari Latgolys jaunatnis dzīšmu i sporta svātku reiceibys komiteju, kas koordinēja darbeibu storp svātku dalinīkim i organiziešonā īsaisteitajom institucejom – vaļsts i pošvaļdeibu puorvaļdis īstuodem, Latgolā dislocātajom armejis vīneibom i kulturys bīdreibom.\nDreiž viņ suocēs dorbs pi svātku dalinīku skaita apzynuošonys i īspiejamuo repertuara sagataveišonys. Repertuara nūsaceišonai izveiduoja komiseju, kurys sastuovā leidz ar N. Vidusleju beja ari varganists i muzykys pedagogs Valdemars Pauliņš, varganists i dirigents Sergejs Duks, varganists Jezups Krīvāns, kai ari pedagogs, školu inspektors i publicists Oto Svenne.\n1925. goda suokumā tyka zynoms dzīduošonys svātku koncerta repertuars. Tymā storpā vairuok nakai 30 skaņdorbim dominēja tautys dzīšmu apdaris J. Poruka, J. Graubiņa, A. Jurjāna i cytu aranžiejumā, nu beja ari orginaldzīsmis – K. Baumaņa „Dievs, svētī Latviju” i J. Vītola ar Ausekļa (M. Krogzema) vuordim „Gaismas pils”. Svātku koncerta reikuotuoju īcere beja sagrupēt vysus dzīduotuojus divejuos daļuos – „pīaugušū” aba vydsškolu, orūdškolu, bīdreibu i bazneicu koru grupā i „bārnu” aba pamatškolys školānu koru grupā. Ari repertuara izviele i koncerta programa tyka pakuortuota dalinīku īdalejumam.\n1925. goda janvarī jau beja zynoms, ka dažus mienešus vāluok – majā – koncertā pīsadaleis 46 kori nu vysys Latgolys. Tūšaļt aktuals beja ari vaicuojums par svātku koncerta viersdirigenta i sporta programys vadeituoja izaraudzeišonu. Viersdirigenta gūdā kūpā ar V. Pauliņu i N. Viduleju, īcēle ari E. Melngaili, nu jis nu ituo gūda atsasaceja, sovu dirigenta vītu atdūdūt pazeistamajam simfoniskuos muzykys popularizātuojam i ilggadejam Latvejis Universitatis kora vadeituojam Artūram Bobkovicam. Svātku sporta dīnys nūrisis programa jau nu poša suokuma beja Aizsorgu organizacejis fiziskuos sagataveibys instruktora A. Švedrevica puorziņā.\nDzīšmu i sporta svātku nūrise\nPiec vairuok nakai pusgodu ilgušajim sasagataveišonys dorbim Latgolys sabīdriskūs i kulturys darbinīku sapyns par plašuoka mārūga dzīšmu i sporta svātku sareikuošonu pīsatyvuoja realitatei. Pirmī dalinīki – „pīaugušūs” grupys dzīduotuoji – Rēzeknē īsaroda jau 15. majā, kab diveju dīnu garumā nūsadūtu kūpmieginuojumim, sovukuort pamatškolu grupys koristi iz kūpmieginuojumu sasalaseja 16. majā.\nNūsaslādzūt intensivajim koru mieginuojumim, daguoja ilgi gaideituo dzīduošonys svātku koncerta dīna 17. majā. Iz svātkim nu Reigys beja īsarodušs ari augstuokuos vaļsts omotpersonys – Vaļsts prezidents Juoņs Čakste, Ministru prezidents Hugo Celmiņš, īkšlītu ministra bīdrs Ontons Dzenis, uorlītu ministrs Zigfrīds Anna Meirovics i vairuoki Saeimys deputāti – gon nu Latgolys parteju apvīneibys frakcejis, gon cytom partejom.\nAtvārums žurnalā “Nedēļa”, kas veļteits Latgolys dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātkim.\nSvātku dīna īsasuoce 11 stuņdēs laukumā pi Rēzeknis Vysusvātuokuos Jezus Sirds Romys katuoļu bazneicys, kur svātku dalinīki kūpeigi sagaideja īsarūnam augstuokuos vaļsts omotpersonys, kai ari nūsavēre karaspāka paradu. Pušdīnis laikā suocēs dīvakolpuojums, kam sekuoja svineigs guojīņs iz Rēzeknis bruoļu kopim, kur tyka īlykts i vāluok ari īsvieteits pamatakmiņs Latgolys atbreivuošonys kaujuos krytušajim karaveirim. Piecpušdīnē pa Atbreivuošonys aleju svātku dalinīki i klauseituoji devēs iz armejis sporta laukumu, kur beja koncerta nūrisis vīta. Koncertu atkluoja Vaļsts prezidenta J. Čakstis uzruna, piec tuos apmāram 2000 koristu lelais kūpkors i koncerta klauseituoji dirigenta A. Bobkovica vadeibā nūdzīduoja vaļsts himnu. Emocionalais saviļņuojums piec himnys nūdzīduošonys beja tik lels, ka tū atkuortuoja vēļ divys reizis, i tikai piec tam koncerts varēja ritēt plānuotū gaitu.\nKlauseituoju plaši apmaklātuo svātku koncerta laikā vairuokys dzīsmis atkuortuoja. Eipašu sajiusmu pīaugušūs grupys koru izpiļdejumā raiseja latgalīšim tik tyvuo tautys dzīsme „Trīs jaunas mājas”, bet bārnu grupys kora izpiļdejumā iz publikys vieliešonūs tyka atkuortuota tautys dzīsme „Lai bija jauna, bet jau gudra” i „Lakstīgala kroni pina”. Koncerta nūslāgumā ar runu uzastuoja izgleiteibys ministra bīdrs S. Jaudzems, kurš saceja paļdis dzīduotuojim par īguļdeitū dorbu, kai ari izsaceja atzineigus vuordus svātku koncerta reikuotuojim.\nKoncerta pādejī akordi izskanēja 18. majā. Svātki turpynuojuos, nu itymā reizē armejis sporta laukumu pīpiļdeja Latgolys jaunīšu sabīdreibys sportiskuo daļa nu Rēzeknis Vaļsts vydsškolys, Rēzeknis Pedagogiskuo instituta, Varakļuonu Vaļsts vydsškolys, Aglyunys realgimnazejis i Daugovpiļs orūdškolys. 18. maja piecpušdīnē aptuveni 700 sporta svātku dalinīki devēs guojīnā iz sporta laukumu, lai tī leidz ar vyngruošonys prīkšnasumu snīgšonu pīsadaleitu ari sporta saceņseibuos. Sporta svātki beja pyrmais plašuokais fiziskuos kulturys sareikuojums Latgolā, kurā nūvoda īdzeivuotuoji varēja kluotīnē vērtīs skrīšonys, lūdis gryusšonys, augstliekšonys, tuoļliekšonys i škāpa mesšonys disciplinys. Skateituoji ar lelu aizrauteibu dzeivuoja leidza lobuokūs sportistu snāgumam. Eipašis ovacejis izapeļneja pazeistamuo gleznuotuoja Franciska Varslavāna bruoļs Ontons, kurs saceņseibu laikā izstuodeja „pyrmū oficialū Latgolys rekordu” tuoļliekšonā, sasnīdzūt 5,05 metru atzeimi. O. Varslavāns triumfēja ari škāpa mesšonā, raidūt škāpu vairuok nakai 36 metrus tuoli, bet lūdis gryusšonā sasnīdzūt 10 metrus i augstliekšonā puorvarūt 1,50 metrus.\nLobuokū rezultatu eipašnīki bolvuos sajēme Latgolys pošvaļdeibu īstuožu saryupātuos ceļojūšuos sudobra pīminis bolvys.\nSvātki, kas salīdēja sabīdreibu\nAtsauksmis i viertiejums gon par svātku reikuošonu, gon par tū nūrisi atsaškeire. Atsevišķūs gadīņūs puorlīku kritiski vērsēs pret dažom organizatoriska rakstura napiļneibom, prūti, par problemom ar komunikaceju i da golam nasakuortuotajom saisteibom ar dzeļžaceļa satiksmi, kas dreižuok vysa nūrokstomys iz pīredzis, finanšu i laika tryukumu. Tūmār svātki kūpumā juoviertej kai izadavuši.\nVysypyrms juoatzeimoj, ka Latgolys školuos kora dzīduošonys tradicejis beja suokušys veiduotīs naseņ, par tū itaidi svātki, kū mārūga ziņā apsteidz viņ 1940. goda vysys Latgolys dzīšmu svātki, ļuove apsazynuot nūvoda koru variešonu i deve impulsu tuoluokajai muzykys i muzykys izgleiteibys atteisteibai Latgolā. Vīnkūpus savuoktuos dalinīku i klauseituoju tyukstūšys aplīcynuoja sabīdreibys interesi i gribiešonu pīsadaleit kulturys i sporta svātkūs, bet tys lyka pamatu tradicejai. Nadreikst ignorēt ari Latgolys jaunūs sportistu sasnīgtū sporta dīnys ītvorūs, koč voi deļtam, ka pyrmūs pieckara godu laikā nūvoda školuos nareši tryuka sporta inventara i fiziskajai kulturai vuiceibu procesa gaitā na vysod beja lela nūzeime.\nPyrmī Latgolys dzīšmu i sporta svātki viertejami na tikai kai sasnīgums nūvoda kulturys dzeivē. Itim svātkim ir daškirama plašuoka nūzeime. Tys beja masu sareikuojums, kurā, bolsūtīs iz kūpeigom vierteibom, mierķtīceigi salaseja vīna nūvoda īdzeivuotuojus, veicynojūt nacionalū pošapziņu, salīdieteibu i pīdereibys izjiutu. Itys i leidzeiga veida sareikuojumi beja breineigs leidzeklis vaļstiski nūzeimeigu mierķu sasnīgšonai – Latvejis pylsūņu ideņtitatis veiduošonai.


Reima Vinterjakke Spruce - pinkorblue.dk\nReima Vinterjakke Spruce\nArt. nr.: A190337\nÆndringsforslag til artikel A190337\nProduktanmeldelser fra vores kunder: Reima Vinterjakke Spruce


Boekwinkeltjes.nl - Fallschirmjäger. German Paratrooper 1935-1945. Warrior nr.\nQuarrie, Bruce. Vuksic, Velimir. - Fallschirmjäger. German Para\nQuarrie, Bruce. Vuksic, Velimir.\nFallschirmjäger. German Paratrooper 1935-1945. Warrior nr. 38.\n2001, 64 pagina's, softcover, zw/w. foto's en 8 pagina's met kleurenillustraties, goed exemplaar.


Pogoda Sumaklı - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Turcja Pogoda na jutro - Sumaklı\nAktualna pogoda, godz. 22:28 05:18 20:00\nSumaklı - pogoda godzinowa na jutro\nSumaklı - archiwum pogody\nSumaklı - średnie temperatury\nCzerwiec 23°C maks. 27°C min. 16°C


LaKuGa – Amatierteatru parads Kuorsovā\nAmatierteatru parads Kuorsovā\nLaKuGa 24. Februars, 2012. gods Comments Off on Amatierteatru parads Kuorsovā\n25. februarī 15:00 gostūs aicynuoj Kuorsovys Kulturys noms, kur pyrmū reizi nūtiks tuos pusis amatierteatru izruožu parads.\nTeatru parads ar taišni taidu nūsaukumu Kuorsovā nūtiks pyrmū reizi. Pyrma tam ir bejuši teatru svātki, saīti, festivals „Dūmu teatris”, nu itymā reizē paradā svareiguokuo byus taišni atsaruodeišona i paruodeišona – kas, kur i kai nūteik amatierteatrūs Kuorsovys pusē.\nIzmontojūt vuordu spēli, gribīs saceit „Teatra parada” parādā:\n15:00 PROLOGS – Kuorsovys Teatra studeja „APLIS” – „IEPAZĪŠANĀS”\n15:30 Blontu TN amatierteatris – L. Sondare „ŠMAKOUCEŅA”\n16:00 Kuorsovys nūvoda krīvu dramys kūpa – M. Zoščenko „KUOZYS” /originalvolūdā/\n16:30 Rogovkys jaunīšu muzykalais teatris – „GEIŠU MODES ŠOVS”\n17:00 Kuorsovys nūvoda krīvu dramys kūpa – P. Grigorjevs „AKTERA MEITA” /originalvolūdā/\n18:00 Kuorsovys KN dramys kūpa „KUORSOVĪŠI” – Danskovīte „SĪVYSMUOTIS LOBUO SIRDS”\n19:00 Saļnovys TN amatierteatris – I. Bauere „SAVEDĒJI”\n20:30 Tatjana Nagle & Edgars Rancāns – skečs „8. marts ”/ krīvu volūdā/\nPiec teatru parada 21:30 byus bals kūpā ar Kasparu i akterim. Īejis moksa 1,00 Ls.


Latviešu - Vēstījums, 2015.g. 2. jūlijs - 16 Videos Messagio di Medjugorje - Medjugorje Message - July 2, 2015 - 2 luglio 2015 - Our Lady of Medjugorje - text.medjugorje.ws\nwww.medjugorje.ws » Text version » Medjugorje Videos » 16 Videos Messagio di Medjugorje » Latviešu - Vēstījums, 2015.g. 2. jūlijs - 16 Videos Messagio di Medjugorje -- Medjugorje Message - July 2, 2015 - 2 luglio 2015


Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq PDF By author Kāẓim Muḥammadī last download was at 2016-09-10 58:17:36. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq book.\nJidali PDF By author Dan'Azumi Baba last download was at 2016-12-20 11:58:02. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidali book.\nJidār PDF By author ʻAbd al-Samīʻ ʻAbd Allāh last download was at 2016-02-28 60:39:28. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār book.\nJidār al-ṣamt PDF By author Ilyās Dayrī last download was at 2016-07-28 39:27:46. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ṣamt book.\nJidār al-ʻār PDF By author Salah el-Din Boustany last download was at 2017-06-20 43:25:31. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ʻār book.\nJidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) PDF By author Darwish, Mahmud last download was at 2017-06-07 57:43:29. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) book.\nJidáš Iškariotský PDF By author Siegfried Obermeier last download was at 2017-01-14 11:16:25. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidáš Iškariotský book.\nJIDAU MATSURI Or Festival of Ages PDF By author Akiyama, Aisaburo last download was at 2016-07-15 08:35:08. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online JIDAU MATSURI Or Festival of Ages book.\nJidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār PDF By author ʻAbduljabbār ʻĀbid Lag̲h̲ārī last download was at 2017-07-20 32:33:06. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār book.\nJidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār PDF By author Inamul Haq Kausar last download was at 2016-05-26 57:05:16. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār book.


Aktīvie lietotāji: 155 Šodien ievadītie novērojumi: 945 Kopējais novērojumu skaits: 944099\n- 2020-09-21 LMihailova 1\nArcyria ferruginea - 2020-09-21 IevaM 1\nFuligo septica - 2020-09-21 LMihailova 1\nTrichia favoginea - 2020-09-21 andrisb 1\nStreptopelia decaocto - 2020-09-18 Igors 5\nSkeletocutis stellae - 2020-09-18 Ivars L. 2\nGeastrum pectinatum - 2020-09-20 Mari 8\nLycogala epidendrum - 2020-09-11 felsi 1\nFuligo candida - 2020-09-11 felsi 1\nArcyria stipata - 2020-09-11 felsi 1\nTrichia crateriformis syn. Trichia decipiens var. olivacea - 2020-09-11 felsi 1\nFuligo septica - 2020-09-11 felsi 1\nLamproderma sp. - 2020-09-11 felsi 3


Podnieks Staņislavs Viļums. Tikai MĀLS. Melns — Santa


VOLŪDA Archives - Page 7 of 26 - lakuga.lv\nVebinarā stuosteis par latgalīšu volūdys atdzeivynuošonu\n3 Juņs 2020\nVebinarā runuos par latgalīšu volūdu\nZaļumi i pučis – pavasara viestneši. Kai sauc latgaliski?\n14 Apreļs 2020\nLatgalīšu olimpiade i “Vuolyudzāni” puorcalti iz septembri\n2 Apreļs 2020\nLatgaliski ustobys augi\nMeikle i meikle – homonimeja latgalīšu rokstu volūdā\nNadaparāts, pušvysts, dridžiņu apsaieds.. – “jūceigu” cylvāku apsaukys\n27 Februars 2020\nĪsuoc akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”\n21 Februars 2020\nDzymtuos volūdys dīnā – par arhaiskim latgalīšu vīnziļbis verbim\nEipašā datu bāzē apkūpuoti materiali par Sibira latgalīšu volūdu\n19 Februars 2020\nLekcejā Vašingtonā stuosteis par latgalīšu volūdu\n7 Februars 2020\nZlaugzna, apguoļs, sarkšni, ladonka.. – ar soltumu saisteituo latgalīšu leksika\n23 Janvars 2020\nSisiņu pesteituojs, molkys pagale i cytys latgalīšu natikļu apsaukys\n15 Janvars 2020


Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]


Cystotomīe bis Cytopyge (Bd. 4, Sp. 396 bis 397)


Kurs CISCO\nStart Projekty Modernizacja Kszt. Zaw. Kurs CISCO\nWięcej z tej kategorii: « Harmonogram zajęć na styczeń 2011\tKurs prawa jazdy kat. B »


Meklēja avotu 428_2\nRezultāti: 21 - 30 no 73\nVysu dìnu maršas gaìdu,\nPlotas jústas gribádama;\nMan ìdeve kačpédeņu,\nJój, bòļeņ, garu ceļu,\nJem lazdeņu rùceņâ:\nVysi kùki bļèņas dora,\nLozda bļèņu nadarèja.\nTik pi myusu lobùs ļaužu,\nKa mes četri ciļveceņi:\nTava sìva, muna sìva,\nMes div' eìstì bòļeļeņi.\nVysu mežu izstaigòju,\nŠmudra kùka nadabòju;\nVysys tautys izstaìgòju,\nGudra puìša nadabòju.\nPaļeìdz ceļu pòrtecét;\nGùdeigà mòtes meita,\nPaļeìdz myužu nùdzeivót.\nVaiņuk munu zaraineit,\nNalìņ tautu kļèteņâ,\nLauzsi zoru ìļèizdams,\nI ùtoru izļeizdams.\nTu, Jòneit, pùru bridi,\nKóp uz cepļa sildeitús;\nEs atgòju sausu zemi,\nEs aiz golda pasédeišu.\nNabòrst' sovu asareņu!\nKur nùbyra asareņis,\nTí pavèrka sudabreņa.\nEs redzèju úzuļeņu\nAr lìpeņu runòjùt;\nÚzulam voska cimdi,\nLìpai pèlu ? vyllnòneite.\nGonûs gòju, kraklu šyvu,\nPi stubura mèrédama:\nTaids vacìs tys stuburs,\nKai vacìs tautu dáls.\nKategorija: Auž, šuj, raksta kreklus. Viss kategorijā»


dzeive | Naktineica | Page 2\nTag Archives: dzeive\nKai nu jauna\nGavieņs beja gars. Nasaceitu, ka nasagribēja. Šaļtim tai, ka až suokt nu nullis cytā lopā.\nBet tys niu padareits. Paļdis @cyxob, kurs nagaideitā tempā reanimēja dzeivū myrūni! Vysa muna pateiceiba, cīns i apbreins!\nKa ari šaļtim pagaist ticeiba cylvākim i latgalīšu mafejai, vajag itaidu gadīni, kab saprostu – restart. Ir pavasars, otkon jauns suokums, vyss jau tikai īt iz prīšku, turpynojās, īsasuoc i palaiž vaļā bremzis. Kai īlīt mašynā benzinu voi izlikt vosorys rīpys.\nIzaruod, tys ir mudri, ka cylvāks zyna, kū dora. A es nu zynuošonys pa itū laiku asu aizguojuse tuoli.\nMož tai īsasuoc vacums – pagaisynoj tempu i vaira naspēj izsakuot tehnologejom. Babom gryuts saprast teleponu bez opoluos grīžamuos ciparneicys, muotem gryuts saprast datoru i vys jaunus i jaunus izaicynuojumus i breinumus.\nNaseņ aizadūmuoju, skaitūt nazkaidu rokstu par banku lītuošonys parodumim. Vīni īt iz postu sajimt penseju, partū ka namuok lītuot bankomatu, ūtri īt iz banku kuortuot vysys dareišonys kluotīnē, trešī lītoj tam internetbanku i ar jū ari cytus e-pakolpuojumus. Bet mani satrīce, ka vacuma kategorejā, kas beja tī cyti, jaunuoki par mani, paaudze, kas myn iz pādu vysuos jūmuos: zynuotnē, sadzeivē, tusiešonā, dzemdiešonā i saimnīkuošonā, ir vēļ cyti parodumi – teleponbanka ci banka glaudamajā teleponā – banku aplikacejis. (I te es nūsakaunu, partū ka sovā teleponā namuoku sakuortuot tai, lai byutu vīta jaunom aplikacejom, vacūs izdziesšona naleidz, laikam nazkur kruojās koč kaidi bekapi. Bet kur?)\nI te saprūti – voi nu vuicīs, voi siedi ar sovom ūsom i čyrkainajim motim kai 70.-80. godu jaunīši, pakalē garuokim motim i augšā ezeiti, džinsa kurtkom, uodys jakom i vēļ daudzom cytom paaudžu rūbežlītom. Partū ka agri voi vieli mes sastyngstam. Drēbēs, frizuruos, īrodumūs.\nMaņ nav bais nu vacuma kai mīsys nūvacuošonys. Maņ ir bais nu vacuma kai pruota sastingšonys.\nIzeja – klauseitīs šudiņdīnys muzyku, skaiteit šudiņdīnys tekstus, maineit parodumus, ceļuot telpā i laikā. Ar tū dūmojūt – ceļuot laikā iz prīšku. Ceļuot vyspuor ir labi smadzinem. Apgiut jaunus īrodumus.\nBet tū, kai caur FTP iz Ubuntu datora palaist dīnrokstu, es nasaprotu. Programmu izlyku. Datus nu servera atvylku da seve, nazkū izdziešu, kur beja problema. A iz servera dzēst i vītā atlikt bais. Partū ka bais pagaisynuot seve radeitū.\nI te laikam ir tys. Kū vaira dzeivoj, tū vaira kramaslu, kuo žāl.\nDeļtuo maņ pateik gaideit bierneņu. Tei ir taida suleiga i stypra dzeiveibys energeja, ka bez kaidys žielesteibys vari izsvīst vysu paguotni – pamest tikai puors meiluokuos apsveikuma kartenis, puors svareiguokūs dzeivis nūtykumu bukletus, biletus. Vysu līkū, steivū i tū, kas maisa dzeivuot, kam leidza īt nagativys atminis – uorā!\nDa i nav juogloboj vyss. Atguoju plyka i vīna, aizīšu vīna. Atejūt drēbis apvylka cyts, aizejūt ari viļks cyts.\nMaņ gruomotu plauktā stuov mamys izšyutais krekleņš i capureite, kū jei sagatavēja, gaidūt mani, i kū maņ apvylka dzemdeibu zālē. Sovim bārnim naviļkšu. Partū ka tys ir muns, a ni jūs suokums.\nThis entry was posted in ceļā and tagged dīnroksts, dzeive, latgaliski on 13.04.2016 by saprge.\nMākoņi Ls 20 kg\nŠķirojot vecos čekus, uzgāju, ka šogad 1. augustā esmu nopirkusi mākoņus. Pārdevis māceklis.\nMākoņi 1,73. PVN 21 %, 25 lati kilogramā. Dārgi.\nČeks Nr. 3398. Ne es pirmā, ne pēdējā. Katram savi mākoņi, katram sava zeme.\nUn atcerējos – kad pirku, ar jauniņu pārdevēju runājām par lietu.\nKa Kurzemes laukos vecākiem nelīst, ka Latgales laukos nelīst. Priekš kam Rīgā lietu – asfaltu mērcēt.\nĀrā lija retām un lielām lāsēm – sita kā ar mietu sausos putekļos caurumus. Un pārdevēja tik runā un runā, man jau būtu jāiet, bet arī es runāju.\nMaisiņu vajag? Nē, nevajag. Ielikšu somā. Jā, bet tas lietus. Priekš kam Rīgā lietus.\nIzgāju ārā, un vairs nelija.\nUn todien ap dvēseli bija tā, ka zināju – kaut kad es par šito uzrakstīšu. Tikai jāļauj nostāvēties. Kā vīnam, kā maizei, kā vārdam un domai.\nVisu to, kas noticis pēdējā laikā. Pieredzi ielikt skapī nogatavoties un uzlikt uz galda. Reiz, kas esi bijis piens. Reiz, kas esi bijis graudi.\nVakar uzrakstīju. Pieskāros pāris rindkopās, vecais teksts apgriezās otrādi.\nTo, ko 2005. gada pavasarī es nevarēju zināt un arī nezināja, jo tas bija tajos laiku aizlaikos, kad es vēl biju cita un tik daudz lietus vēl nebija mani sakapājis un tik daudz putekļu vēl nebija krājies. Kad es tikai nojautu, ka arī cilvēki mēdz nolīt, bet nezināju, kā tas ir. Un domāju – vajadzētu. Un baidījos.\nCik vēl man jāuzzina, lai es būtu cilvēks. Cik zemu jānolaižas, lai paceltos mākoņos.\nVai pacelšanās vispār ir iespējama, ja reiz esi tur bijis, piesūcies, pieaudzis, piezarojis, pieredzējis.\nUn kas ir teksta dzīvība. Kurā brīdī vārdi vairs nav tikai vārdi, bet doma, kas iet no cilvēka pie cilvēka kā mākoņi tur augšā, bet nepieskaras un nepieder, neattiecas un neaizķeras. Pēc tam tikai domā – kas bija tas, kas bija. Un kur palika, ja vispār bija.\nThis entry was posted in ceļā and tagged ceļš, dzeive, vosora on 06.08.2013 by saprge.


Kulturys īsacejumi nedeļai: Ontona Rupaiņa romani i vītys, Raiņa ailis - lakuga.lv\nTemys: Bieržgaļs, Ontona Rupaiņa muzejs, Ontons Rupaiņs, Skaidrīte Apeināne, Tauta grib dzeivōt, Zemes sōļs\n13. septembrī Bieržgaļa pogostā piec vacuo stila 1906. godā pīdzyma rakstnīks, kordirigents, režisors Ontons Rupaiņs, itūgod jam – 115. Juo dzimšonys dīnu bierzgalīši ari atzeimoj 13. datumā, nariekinojūt piec jaunuo stila. Partū nedelis kulturys īsacejumus uzticējom Bieržgaļa pogosta Ontona Rupaiņa muzeja vadeituojai Skaidrītei Apeinānei.\nRomans “Zemes sōļs” ci “Tauta grib dzeivōt”\nRomanā “Zemes sōļs” tāluotys 20. g. s. 30. godu nūtikšonys, jis sasasauc ar myusdīnom – koč voi vieliešonys. Ka grib kū vairuok izzynuot par Latgolys kulturviesturi, tod – īsoku romanu “Tauta grib dzeivōt”.\nRomana 1992. gods izdavums\nRupaiņa vītys Bieržgaļa apleicīnī\nĪsoku atīt iz muzeju, kur tyvuok īsapazeit ar juo dzeivi tepat Latvejā i vāluok emigracejā. Tod var apmeklēt Bieržgaļa bazneicu, tepat Bieržgaļa kopsātā apsaverams juo pīmineklis iz kopa, 13. septembrī 10.00 stuņdēs paradzāta pīminis šaļteņa kopsātā.\nKa runoj par viesturiskim objektim, kas apraksteiti Rupaiņa dorbūs i atmiņuos, turistus interesej Kirkys kolns, Bieržgaļa muiža, Bieržgaļa apleicīnis azari. 13. septembrī mums ir paradzāta ekspresizstuode – Ontona Kūkoja pasteļu ciklys “Ontona Rupaiņa zeme”.\nO. Kūkoja pasteļs “O. Rupaiņa zeme – Micānu azars”. Karteņa: O. Rupaiņa muzejs\nDzejis dīnu aktivitate “Mans Raiņa dzejolis”\nSeptembris mums ir na viņ Rupaiņa, bet ari dzejis mieness, O. Rupaiņs sovu literarū dailradi suoce ar dzejūļu raksteišonu. Pi skūlys, lapinis teritorejā, ir specials vidis objekts. Skūlāni, pogosta īdzeivuotuoji, sevkurs interesents var iz auduma pīraksteit sovys meiluokuos Raiņa dzejūļu ailis, tū īveit kūpejā dzejis audaklā.


Datum tisku: 20. 10. 2017 21:44


“Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu – Marutai Latkovskai - lakuga.lv\n“Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu – Marutai Latkovskai\nTemys: Boņuks, Boņuks 2014, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks", Maruta Latkovska, myuža īguļdejums, Roksts\nLatgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta ilggadeigai sabīdryski religiskuo žurnala “Katōļu Dzeive” redaktorei Marutai Latkovskai.\nSvātdiņ, 22. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS byus Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” svineiguo ceremoneja, kurymā 18 nominacejuos tiks gūdynuots padareitais latgalīšu kulturā 2014. godā. Kategorejis “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” gūdu sajims Maruta Latkovska, kurei 26 godus bejuse sabīdryski religiskuo žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore i aktiva latgalīšu rokstu volūdys entuziaste.\nLatkovska dzymuse 1954. goda 3. martā Viļānūs kolpuotuoju Venerandys i Pītera Stafecku saimē. Maruta soka, ka gaišuokais ceļš juos dzeivē ir bejs nu Viļānu da Ūgrenīku pi sovu vacvacuoku. Tys devs iztureibu i spāku ari vysai dzeivei iz prīšku. Pasasokūt Marutys dziļajai saiknei ar babu, izaveiduojuse ari juos attīksme pret Latgolu i latgaliskū kai eipašom, naatkuortojamom vierteibom. Piec Viļānu vydsškolys beigšonys, Latvejis Vaļsts universitatis Filologejis fakultatis Žurnalistikys nūdalis absolviešonys i dorba žurnalā “Padomju Latvijas Sieviete” lauksaimisteibys nūdaļā Maruta atsagrīze Viļānūs, kur kaidu laiku struoduojuse syltumneicā par agronomi, piečuok ari tipografejā par korektori.\n1988. godā Marutu Latkovsku uzrunuoja bazneickungs Andrejs Aglonietis, lyudzūt pīsadaleit žurnala “Katōļu Dzeive”, kurs izguoja pyrmuos Latvejis breivvaļsts laikā nu 1926. da 1940. goda, atjaunuošonā. Žurnala pyrmais atjaunuotais numers izguoja 1989. goda pavasarī – taišni pyrma Leldīnis. Piečuokūs godūs ar žurnala “Katōļu Dzeive” ryupem izdūtys ari vairuokys gruomotys latgaliski. Vysus garūs godus žurnals “Katōļu Dzeive” spiejs saglobuot ari latgaliski raksteitū vuordu. Žurnala puslopuos publicāts daudzi literatu i publicitikys dorbu, kurūs vydā Veronikys Tenčys-Goldmanis autobiografiskī stuosti, Valentinys Celeitānis lauku dzeivis tāluojumi, kai ari Ilzis Spergys stuosti, kurī niu izdūti gruomotā “Dzeiveiba”.\nLatgolā labi zynomi ari Marutys Latkovskys taiseitī radejis raidejumi “Volūdys vaicuojums”, kurymūs jei atkluoj volūdys niaņsis i mozuok zynomū. Jau studeju godūs, īmūt iz Nacionaluos bibliotekys Rešūs gruomotu i rūkrokstu nūdaļu i pietejūt materialus par Latgolys presis viesturi, Marutai roduos iņteress par Latgolys viesturi i latgalīšu volūdu. M. Latkovska uzskota, ka “dzymtuo volūda (ari juos – latgalīšu) ir kotra cylvāka vīneiguo ideņtitate, vīneiguo juo sāta.” Zynuošonys par latgalīšu volūdu juos paaudzei tyka globuotys aiz trejdeveņu atslāgu, deļtuo saprūtama Marutys suope, ka šudiņ, kod volūdai ir sovys tīseibys, tuos vaicuojumi iz prīšku kustīs cīši lānai.\nŽurnalam “Katōļu Dzeive” Maruta veļtejusi 26 sovys dzeivis godus, nu itūgod sasprīsts izbeigt tuo izdūšonu, raksteišonu latgaliski vys jau napamatūt, nu ari vaira nasaceinejūt par žurnala pastuoviešonu, jo, kab ari vysod kluot ir bejs “Dīva breinums”, laika gaitā mainejušuos sabīdreibys prioritatis i iņteresis. Maruta tyc, ka vyss iz prīšku ir jaunuos paaudzis rūkuos – nikas napagaiss, nu pastuovēs cytaižuokuos formuos.\n“Boņuks 2014” svineigajā ceremonejā bolvu “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” Maruta sajims nu režisora, Boņuka “krysttāva” Juoņa Streiča rūku. Simboliski, ka M. Latkovskys dzymtā ir ari rakstnīks, vaira reižu K. Barona premejis laureats, daudzu romanu autors Juoņs Klīdzējs, bet Marutys meita Agnese legendarajā Streiča kinā “Cilvēka bērns” spielej Paulīni.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Itūgod bolvai tyka sajimtys 180 dasacejuma anketys, kūpejam pretendentu skaitam sasnādzūt 130 ļauds, nūtikšonys i aktivitatis. Nominantu saroksts apsaverams ite.\nSvineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 22. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremonejis pyrmajā daļā tiks izruodeits izvadums “Francis”, kas veļteits īvarojamajam vaļstsveiram Fraņčam Trasunam, nu pasuocīņa ūtrajā daļā tiks gūdynuotys nūtikšonys, ļauds, aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši svareigi 2014. godā.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, AS “Latvijas Valsts meži”, LR Kulturys ministreja, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Dagdys, Ludzys, Bolvu, Kuorsovys, Kruoslovys, Preiļu, Rībeņu, Vileks, Ruguoju i Baļtinovys nūvodu pošvaļdeibys.


Kūrpinīks Andris Kačkāns: Sevkurā jaunā izstruoduojumā īsasaistu nu suokuma da gola - lakuga.lv\nTemys: Andris Kačkāns, omoti, Omotu stuosti, SIA "Kristāla kurpīte", tradicionaluos prasmis\nIntervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv\nNa viņ Latgolā, tok i vysā Latvejā vīns nu vyszynomuokūs kūrpinīku ir Rēzeknis darbneicys “Kristāla kurpīte” saiminīks Andris Kačkāns, kurs ar kūrpu i cytu uodys lītu taiseišonu nūsadorboj jau vaira nakai 40 godu. Sarunā ar Andri runojam par kūrpinīka omotu šudiņ i izaicynuojumu vysod sekuot leidza teņdencem.\nPastuosti kai tu palyki par kūrpinīku.\nVysupyrma, maņ juosoka paļdis vacuokim. Tūlaik, ostoitajā klasē, es beju stypri saslims i ilgu laiku pavadeju gultys režimā. Piečuok, kod beja juoizavielej profeseja kai jau puišam gribiejuos īt par traktoristu voi iz kaidys mašynys braukt, tok vacuoki atguodynuoja, ka maņ juodūmoj par sovu veseleibu. Vacuoki atroda Reigā profesionalū vydsškolu, kur piec ostoituos klasis varēja vuiceitīs par fotografu, stuņdinīku meistaru voi kūrpinīku. Es saceju, ka par stuņdinīku meistaru nūteikti naīšu, a fotografs gon der. Kod mes nūbraucem iz školu, izaruodeja, ka tymā godā fotografu nav, leidz ar tū lelys izvielis maņ nabeja (smaida). Vuicejūs treis godus, maņ beja izcyls školuotuojs, kurs na viņ vuiceja omotu, tok ari audzynuoja školānus, sauce jū Merjazepovs Hirsons, jis beja ebrejs.\nPiec tam maņ pīduovuoja palikt prestižā Reigys darbneicā, tok mani pošu vylka atpakaļ iz Latgolu. Te, Rēzeknē, ari beja apovu darbneica, kur es div vosorys izguoju praksi. Tūs godu garumā asmu izguojs apovu sataiseišonu nu A leidz Z. 1997. godā tyka dybynuots uzjāmums “Kristāla kurpīte”. Suoce treis cylvāki, izauga leidz pat 25 cylvākim.\nKarteņa: Andra Kačkāna personeigais arhivs.\nVoi itūbreid tu ari pats turpynoj taiseit apovus?\nEs vysod soku, ka vīns pats kara laukā tu naesi nikas, vajag byut lobai komandai, kas atbolsta i paleidz. Sevkurā jaunā izstruoduojumā es īsasaistu nu suokuma da gola, partū ka tys ir cīši atbiļdeigi. Tok maņ pošam ari pateik dorbuotīs, nav tai, ka es vīnkuorši nūkomaņdeju i vyss. Pats sekoju, dorbojūs, šū tū pīgrīžu.\nPastuosti par kaidim pādejuo laika interesantuokajim projektim.\nPaguojušā godā beju tics leidz operai. Guoja vysaiži. Tok beja breineigi, preteimā īmūši cylvāki. Praseibys beja lelys, tok dorbs tyka padareits. Tei beja loba pīredze, kuruos rezuļtatā es ari daudz kū pamaineju sovā ražuotnē.\nApovu sataiseišonā nikas nav apsastuojs iz vītys, vysod prosa koč kū jaunu, svaigu i interesantu.\nNaseņ pasaruodeja jauns klients, kurs varbyut pasyuteis strieļnīku laika zuobaceņus. Maņ pateik koč kas jauns i izacynojūšs. Pateik dorbuotīs i padareit da gola, i es dūmoju, ka rūku dorbs vysod byus vairuok voi mozuok pīpraseits.\nKai tu redzi kūrpinīka omotu iz prīšku? Voi tu pats apvuici jaunūs meistarus?\nTys ir gryuts vaicuojums. Latvejā niu vaira nikur navuica kūrpinīka omotu. Kaidu laiku atpakaļ Olyuksnā beja apovu remonta meistars, tok tys ir pavysam kas cyts. Prīcynoj, ka maņ ir jaunuokuo paaudze, kuri ir pīvārsuši viereibu i pa druskai dorbojās kai uzjāmumā, tai ar uodys izstruoduojumim.\nNui, es ari apvuicu jaunūs meistarus. Uzjāmumā struodoj ari vuojdzierdeigi cylvāki. Asmu ari īsavuicejs minimalū zeimu volūdys programu, deļtam maņ ir vīgļuok komunicēt. Cytim uzjiemiejim īsoku nasabeit jimt dorbā vuojdzierdeigus cylvākus, jī ir cīši lobi darbinīki.\nKarteņa: vysa saime ar bārnim – Marija i Andris Kačkāni, Zelma Pīgožne, Ilze Liepiņlauska, Anna Kačkāne. Personeigais arhivs.\nCik vīgli voi sarežgeiti kūrpinīkam ir dabuot vysus izejmaterialus?\nAsmu itymā procesā pats eksperimentiejs i pats pīsadalejs. Seņuokuos i niulejuos tehnologejis ir kai dīna i nakts. Biedeigi, ka dabeiguos uodys ir deficits – Latvejā i Leitovā nav, vēļ drupeit ir Igaunejā, vairums īt nu Italejis i Pūlejis.\nNiu tev ari pamozam tūp telpa deļ muzeja, pastuosti par tū drupeit vaira.\nNui, godu gaitā deļ muzeja vysaidu lītu ir īsakruojs daudz. Ari muns vacvactāvs beja kūrpinīks, maņ ir sasaglobuojuši juo kapuli, skreine voi taids kai čemodans. Ir ari šyumašynys, vysaidys īkuortys i dorba reiki, ari cīši plota suveniru kolekceja. Niu vyss stuov koč kur nūglobuots, nu, laikam juoceļ gaismā.\nKai tu atsapyut nu vysu dorbu?\nKa pateik sovs orūds i dorbs, tod tei ari ir dalieji atpyuta, tok na kotru dīnu. Ir ari saspryngtys dīnys, kod vajag drupeit atīt nu dorba. Vosorys periodā tī ir tierdzeni, maņ cīši pateik satikt cylvākus, pasakonsultēt ar jim i giut jaunys idejis. Vēļ maņ pateik makšaruot, kod var aizbraukt, pasēdēt i mīreigi padūmuot. I vēļ pateik aizīt mežā, pi dobys.


IITTALA Saldā vīna glāze, 15 cl, 2 gab. - Vīnam un citiem dzērieniem | ginalasinterjers.lv\nAtpakaļ Saldā vīna glāze, 15 cl, 2 gab.\nProdukta kods: 6411929504564\nEssence Karafe 1 L rozā | pale pink 62.30 € 89.00 €


Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi (I) - lakuga.lv\nNaaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi (I)\nDanielys Agleniecis (Kuorsovys vydškola, 4. klase) zeimiejums\nTemys: Annija Estere Slesere, Astrīda Trūpa, Kristers Zviedris, Luīze Civkore, Naaizmērstule, Naaizmērstulis jaunradis dorbu konkurss, Sabīna Dukaļska\nPīduovojam Naaizmierstulei veļteituo Latgolys nūvoda lauku školu jaunradis konkursa 3.–4. klašu audziekņu latgaliski saraksteitūs dorbus.\nAnnija Estere Slesere, Kuorsovys vydsškola, 4. klase\nIr muna zemeite tik skaista, skaista,\nJei vysuos varaveiksnys kruosuos laistuos.\nJei laistuos reita gaismeņā, kod sauleite ar rūku pamuoj maņ,\nUn vokorā, kod soldu mīdzeņu jei syuta.\nTod sirsneņa maņ palīk tik sylta, sylta.\nUn tāva pogolms vysmīļuokuo maņ vīta,\nKur pučis duorzā zīd,\nKod tāvs ar muoti dorbā īt.\nKur suneits sātu sorgoj drūss,\nUn kačeits laiski snauduļoj.\nKur blokus mežā putneņš vīteroj\nUn pieški zylūs dabasūs tys aizlidoj,\nEs sovu zemi vysod sorguošu un mīļuošu,\nDaudz lobu vuordu es jai saceišu.\nTik vīnu es tev, Dīveņ, praseišu,\nLai munu tāvu zemeiti un vysus myus tu sorguotu.\nKristers Zviedris, Ludzys piļsātys gimnazeja, 3.b klase\nLatgola, tu zeme muna,\nTe, kur bārza lopys plaukst,\nTe, kur straujuos upis tak,\nAzari kur zyli snauž.\nTī speid zvaigžņu atspulgs naktī.\nDīnu – spūžais saulis stors.\nĪsaveru es tev acīs,\nApleik zaļuos pļovys gluosts.\nĪmu tovuos puču pļovuos\nJuoņu dzīsmis klauseitīs,\nĪdegt gunskuri tī spūdru,\nI par tū tod prīcuotīs.\nRudinī, kod vuorpys pībrīst,\nGuoju putni skali klīdz,\nKūku lopuos kruosys sazīd,\nLatgola tod klusi dzīd.\nZīmā dzīd par snīgu boltū,\nKas nu dabasu maņ kreit.\nPavasarī putnu bolsi\nAtsagrīžūt jautri dzīd.\nDzīd par tautu dālim stoltim,\nDzīd par tautu meitom smukom.\nLatgola, tu muna zeme,\nTevi mīļoju nu sirds.\nAstrīda Trūpa, Dravnīku pamatškola, 4. klase\nMuna zeme – Latgola\nEs dzeivoju Stabuļnīku pogostā – varātu saceit, ka Latgolys pošā vydā. Nu muna dzeivūkļa, kas atsarūn ūtrajā stuovā, pasaver skots iz plašajim laukim, duorzim i ganeibom. Tuolumā radzami Pastaru vieja dziernovu spuorni. Žāl gon, ka jī vaira nasagrīž!\nKai sauleitei nu videņa atīt stareni, tai ari nu Stabuļnīku atīt “stori” iz vysom dabasu pusem – iz vītom Latgolā, kur es asmu bejuse i īpazynuse.\nPyrmais stors iz Aulejis pusi. Tī es dzeivuoju, kod beju mozuoka. Pruotā palics Sivera azars, skaistuo doba vysapleik.\nAsmu bejuse Muokūņkolnā i vārusēs iz Rāznys azara plašumim. Tys gon ir miļzeigs! Kai jiura! Drupeit pat pabroduoju i salaseju sauveiti ar glīmežvuokim. Tī maņ vēļ tagad atguodynoj par jaukū ceļuojumu.\nRēzekne ar Latgolys Muorys pīminekli, vacū piļskolnu i škeibū “Zeimuli”.\nPreiļu parka tecenis izstaiguotys pārnajā rudinī. Pabaruota guļbeišu saime. Izaprīcuots par kruošņajim kūkim, saskaiteiti piļs līpys daudzī stumbri – kaidi četrpadsmit. Īdoncuota Mīlesteibys salenis estrade.\nBraucūt iz Rībenim – myusu nūvoda centru – nuokās treis reizis braukt puori Feimankys upei. Leikumaina gon tei upe! I vēļ iudiņa krytums pi vacajom dziernovom.\nAizkaļnē pabyuts, iz Jašys tiļteņa pasašyupuots, Raiņa muzejs apsavārts. Tī gon daudz vysaidu keramikys izstruoduojumu – i pūdi, i bļūdys, i svečturi, i sviļpaunīki. Skaista, jauka vīteņa!\nLatgola nav īdūmuojama bez Aglyunys i stoltuos, boltuos bazneicys, lelajim svātkim augustā, Krystaceļa, cylvāku i sveceišu jiurys.\nEs prīcojūs, ka te dzeivoju, ka varu īpazeit sovu zemi. Bet vēļ ir tik daudz vītu, kur es naasmu bejuse. Tys – nuokūtnis ceļojumim…\nLuīze Civkore, Kuorsovys vydsškola, 3.b klase\nMaņ laukūs pi vacmamys ir 30 bišu saimis. Mums ir ekologiskuo lauksaimnīceiba. Mes nalītojam nikaidus kimiskūs preparatus.\nMaņ ļūti garšoj mads. Mes cukri nalītojam, tikai madu. Tū līkam čajā, capumu meiklē. Taipat dzerūt pīnu, zīžam jū iz vacmamys captos rudzu maizis.\nPi bitem juoīt kotru nedeļu, juopasaver, kas nūteik bišu strūpā. Dažreiz juostrodoj 5–6 stuņdis, komer izjamam aizvoskuotū madu, atnasam iz sātu, tod madu svīžam, lejam burceņuos i aizvuokojam. Vīnu dīnu vosorā mes struodojam leidz pusnaktei. Es gondreiž tī pat dravā aizmygu.\nVysvairuok par bitem ryupejās muna mameņa. Es ari jai bīži paleidzu, bet muns bruoļs ratuok. Tod, kod bitis spītoj, mes vysi skrīnam, sytam pa dzeļzi, lai juos nalidoj, bet nūsasāst kaidā kūkā. Tod mameņa pajam kasti, kurā ar slūtu ceņšās dabot bišu saimis jaunū muoti. Kod jei ir kastē, ari puorejuos bitis lidoj jaunajai muotei pakaļ. Tai izaveidoj jauna saime, kū īlīkam jaunā strūpā.\nAr bitem juobyun uzmaneigam. Jom napateik smaržys, straujis kusteibys. I taipat goduos, ka bitis īkūž. Maņ div reizis bitis īkūde pi uzacs, sapampa vysa acs, puors dīnu nikuo navarieju redzēt. Ari puorejī ir sajāmuši bitis dzielīņus.\nRudinī i pavasarī bitis madu tik daudz kai vosorā naražoj, a zīmā vyspor nalidoj uorā, jo puču nav i uorā snīgi, solti vieji. Bet ari zīmā bišu saime ir juoapcīmoj, jopaboroj. Muna mameņa jom dūd madu, lai nanūmierst bodā zīmys laikā i pavasarī var dūtīs īvuokt jaunu nektara ražu i gatavuot madu.\nMaņ pateik struoduot bišu dravā, pateik bišu klusuo saniešona, mada smarža i garša. Cik breineigi, ka bitem ir pļovys, kur zīd pučis! Breineigi, ka nektaru juos vuoc i madu varim pajimt!\nSabīna Dukaļska, Kuorsovys vydsškola, 3.b klase\nMaņ pateik sasatikt ar draugim i kūpā ar jim pasaspieļuot, paskraideit.\nKaidā vosorys dīnā, kai tys nūtyka gandreiž kotru dīnu, es ar Evelīnu, Robertu, Darlīnu i mozū bruoli Maksu skraideju pa pogolmu. Dīna beja sylta, saulaina. Tikai daži mokūneiši radzami.\nMaņ apnyka taipat skraideit i es īrūsynuoju aizīt iz spieļu laukumu. Draugi pīkryta. Kas skrīšus, a Roberts brauce ar sovu ritini iz laukumu, kurs atsarūn dažys muojis tuoļuok. Tī ir dažaidu veidu šyupelis, viervu trepis kai kuģūs, sleidkaļneņš. Es suoču šyupuotīs, Roberts pīslēja sovu ritini pi kūka i suoce kuopt pa trepem augšā. Darlīna ari šyupuojuos, a Evelina ar Maksu kopelēja pa trepem piec Roberta.\nSuokumā pazuda saule i suoce smydzynuot nalels leiteņš, tod viejs pīsajēme spākā. Kūki suoce lūceitīs, palyka tymsuoks. Sauli naredzēja, lels mokūņs beja jū aizsedzs. Suoce leit stypruok i stypruok. Mes suocem klīgt, ka juoskrīn iz muojom, samierksim! Suocem kuopt nu šyupeļu, trepu, jau gribējom skrīt, te es īraugu, ka Roberta ritiņs pats brauc!\nSauču draugim: “Veritēs, ritiņs brauc prūm!”\nMes suocem skrīt piec ritiņa. Izaruodeja, ka viejs beja tik styprys, ka aizpyute Roberta ritini iz prīšku. Suocēs lels leits, mes bejom izmierkuši pavysam slapni, tok Roberta ritini panuocem, jis jau beja nūkrits i tuoļuok narypuoja. Pacēlem vysi kūpā i skrīšus devomēs iz muojom.\nNapaspējom aizskrīt leidz muojom, kai leits beidzēs, pasaruodeja saule. Tikai myusu slapņuos drēbis i leita lasis kūkūs, zuolē i peļkis pogolmā līcynuoja, ka beja bejs leits. Mes puorsavylkom i otkon izskrējom pogolmā, lai turpynuotu rūtaļuotīs. Tagad mes tuoli naguojom, jo nagribējom otkon samierkt. Kas tū zyn, kaids mokūņs vēļ atskrīs!


Zaertlicheladies.de 06172-2790884 Latifa+Skl. Mahijuba bei Madonna Girls Bad Homburg / Ober-Eschbach Ober-Eschbacher Str. 48


Wortform von: dilatare\n Inf. Prs. Akt. von dīlātāre, dīlātō, dīlātāvī, dīlātātum\n Nom. / Akk. des Gerundiums von dīlātāre, dīlātō, dīlātāvī, dīlātātum\n [2.Sgl. Ind. Prs. Pass.] von dīlātāre, dīlātō, dīlātāvī, dīlātātum\n3. Belegstellen für "dilatare"\n© 2000 - 2021 - /LaWk/La01.php?qu=dilatare&ab=Hui - Letzte Aktualisierung: 12.10.2021 - 15:37


LaKuGa – Pīters Kotāns, feletoni i Skustāna ceļuojums\nPīters Kotāns, feletoni i Skustāna ceļuojums\nLaKuGa 7. Februars, 2012. gods Comments Off on Pīters Kotāns, feletoni i Skustāna ceļuojums\nVakar, 6. februarī sovu 125. jubileji atzeimuotu Bieržgaļa pogostā dzymušais Pīters Kotāns (Pēteris Kotāns) (1887-1943) – politikis, Saeimys deputats, vaļstsveirs, izgleiteibys darbinīks, presis darbinīks i literats. Kotāns bejs laikroksta „Jaunõ Straume” leidzredaktors, kai ari rakstiejs feletonus ar pseidonimu Tipuļs. (Informaceja nu datu bāzis „Latgales dati”).\nLaikrokstā „Jaunõ Straume” LaKuGa atroda feletonus, kū sarakstiejs kaids Tyruļs. Tai kai nav eipaši daudzi vaira informacejis par Kotāna gaitom, pīļaunom piec vysom sakriteibom, ka tys varātu byut juo poša feletons par laikim, kod atktuali beja zemis pīgrīzumi, i kaida Benedikta Skustāna braucīni iz Reigu.\nFeletons ir humoristisks ci satisrisks gazetu roksts, kura pamatā ir kaidi konkreti nūtykumi i personys, kas bīži viņ saukti tūs eistajūs vuordūs. Literaturzynuotneica Ilona Salceviča ir rakstejuse, ka myusu dīnuos gryuts saprast, par kū tī feletoni beja – juozyna laikmata konteksts i nūtykumi, tod varūt saprast, par kū ap feletonim beja škandali i cēlēs gazetu tiražys.\nPlaužu cīmam zemis prīgrīzuma kai nabeja, tai nabeja. Cylvāki izstaiguoja pogosta i apriņka komitetus, bet – nikuo. Vysi jau lyka lītai mīru i tikai atkuortuoja vīns piec ūtra bezgaleigys reizis, ka, dzierdi, nabejis mužikam loba i nabyuškūt. Tikai Benedikts Skustāns nanūsarima. Vasalom dīnom jis staiguoja nu ustobys iz ustobu, valnuoja, klīdza i vysus sauca par „durakim”. „Ka tik aizbrauktu iz Reigu i padūtu žalobu – klīdza Skustāns – tod i pīgrīzums byutu, i komitetčiki nu vītys nūlaktu. Atbrauktu revizija, iztaiseitu alistraciju, saraksteitu protokolu, komitetčikus saspundātu soltajā, tūlaik vyss pasauļs zynuotu, kas ir taidi plaužuonīši. – Bet kū tu ar taidim valna durakim izdareisi?” – ar rūku atmazdams vysod beidza Skustāns.\nPats Skustāns piec zemis nasadzyna. Jis vysod runuoja, ka par „mužiku” nikaidā ziņā napalikšūt, tuopiec zemi art nadūmojūt. „Iz dzeļžceļa – klīdza Skustāns – vot ir dzeive! Voi otkon par izvoščiku… kam ir kapitals, par kū nūpierkt tabunu zyrgu i karapasku…” Ap zemis pīgrīzumu Skustāns sytuos tikai tuopiec, ka jam cyta nabeja kū dareit. Sēdēt ar vacū muoti sovā ustabeņā jam beja apnicis leidz bezgaleibai. Juo muote beja pamateigi uztraukta par Benedikta bezdīveibu. „Voi, dieleņ, voi – runuoja vece – ka tu puotoru naskaiteisi, Dīva nalyugsi, tiks tova dvēseleite, jo na eļnē, tod vysmoz slaucamā gunī.” – Ni valna – vysod atrunuoja Skustāns – Dīva nav (..). – Pabeidzis ar muoti osū streidu dvēselis lītuos, Skustāns guoja pa cīmu i teica vysim suokt pa pīci rubli „sklaščinu” i šū naudu nūdūt bazneickungam „iz zvonim” , iz tuos intancijas, lai vysus pogosta zemis īreiceibys komitejis lūcekļus Dīvs sarautu kuzā. Varbyut ka šis plans byutu ari izpiļdeits, bet izaruodeja, ka komitetā ir daži čyuli i krīvi, kurus ar katuoļu zvonim kuzā nasaraus, tuopiec nabeja vārts veļti naudu tērēt.\nPīgrīzuma līta ryupēja Skustānam ari tuopiec, ka jam pašam gribējās Reigā tikt. Tur, Reigā jis dūmuoja atrast lobu garmoņku meisteri i paruodeit tam sovu garmoņku, lai puorsalīcynoj voi var jū vēļ izlobuot, voi navar. Šai naboga garmoņkai nabeja vairs ni vīna bolsa. Tikai kod pieški i stypri ruova maisus, tod vīns bass vēļ drusku ryuca.\nTūmār nazyn voi Skustāns i juo garmoņka byutu Reigu redziejuši, ka nabyutu nūticis taids laimeigs gadejums:\nVīnu reizi, kod muotis nabeja ustobā, maklādams kaidu garmoņkys pīdarumu, jis atroda aiz obraza veiškeiti i tymā – ap pusūtra symta rubļu. „Redzi, nalobuo – nūsalomuoja Skustāns, buozdams naudu kabatā – nu sova eistuo bārnu naudu globoj. Ata tu, vacuo rogona, jū ar sevim iz kopim pajimtu?” Ūtra dīnā, tikkū gaisma ausa, Skustāns aizguoja iz piļsātu i piec pušdīnys atsagrīze labi sareibis. Taidā stuovūklī jis guoja nu ustobys iz ustobu i stuosteja par sovim pīdzeivuojumim piļsātā.\n– „Aizguoju es – runuoja Skustāns – eju pi poša glavnuo advokata i vaicoju: ir pasaulī pravda voi nav? Advokats muti viņ plota, redz ka, na iz taida ticis. Roksti, soku, tyuleņ žalobu. A šis – nā, šam naasūt atļauts raksteit, par tū ka šis asūt nu muziku ciļts. Bet pastuoteja, kur maņ īt. Aizguoju es iz komitetu, pi poša glavnuo asesora i vaicoju: cik jiusu te ir, cik ustobu cītumā deļ jums juosagatavej? Sok, jaunnedeļ atbrauks pats ministris – Seiļa – i puorstateits kapčus tur, kur mes gribom.\n– Te asesors gotovs iz celim krist, gotovs maņ rūkys bučuot. – Antonovič, soka – nanūgubej manis, lyudzams; šis vysu izdareiškūt. – Nu labi, sok, ar plaužonīšim golā natiksi. Tū pīgrīzumu atdūsit maņ vīnam pošam. – Asesors ar mīru. Sasytom rūkys, tagad tikai iz Reigu juobrauc – rozaraksteit – lepni nūbeidza Skustāns.\nPlaužonīši lomuoja Skustānu, kai kurs prota, par tū ka jis vīns pats beja sagruobis pīgrīzumu, bet pa klusiņom kotrs skrēja pi Skustāna i sūleja tam vysaidus lobumus, lai tik pīgrīzumu jimtu iz pusem. Kod vysi saimnīki beja izačyukstiejuši ar Skustānu, šis saprota, ka iz Reigu var braukt. Sasaucis vysus kūpā, lyka tim prīškā dūt jam vajadzeigū sumu naudys, tod pīgrīzumu Reigā nūreksteiškūt iz vysys dzeraunis. Tagad plaužonīši ticieja, ka Skustāns ir „specialns”. Nauda beja salaseita. Skustānam nabeja ni sova bindzuka, ni sveitys. Sābri ari tūs sanese i Skustāns beiguos tai pīsavylka, ka stuovēja rūkys izpletis kai kanepu bīdakls. Iz stanciju jū vede Gabru Ontons. Pavadeit beja saguojis vyss cīms. Leluo Zoļa vaicuoja nu Skustāna, voi labi paieds, jo Dīvs zynūt kaida tur muote jū gaidūt, kas zyn kur ēst dabuoškūt. Skustāns iz šom ryupem tikai atryucis: „ej tu pa valnim”. Kod SKusāns atsasēda rogovuos, turādams zam vīnys padusis kuli ar maizi, bet zam ūtrys apsītu ar syksnu garmoniku, i kod Ontons, īsavielis rogovu prīškā, padzyna zyrgu, dažys buobys spruka rauduot. Zoļa pat gryb aizdzīduot „atej Svāts gors…” , bet Mateiss jū atturieja, runuodams: „brosnej, tu, uovaklys, naaizvad to juo soldotus…”\nIlgu laiku Skustāns ar Ontonu brauca, nasaceidami vīns ūtram ni vuorda. Tikai zam pošu piļsātu klusēšonu puortrauca Ontons. „Jaunskungs, Benedikt – īsuoka Ontons – kas tū varēja dūmuot, ka nu tevis izīs taids cylvāks. Nu mozom dīnom tu beji apaudzis ar sosu. Vysi mes zam Dīva staigojam, vysi mes pa zakonam – tī kas nadvorani – prakvosti skaitomēs, bet tu, Benedikt, ar sovu golvu da vysa dabuoji. Ar taidu golvu, kai tovu, zemis naarsi, tu esi radeits deļ augstuokom lītom, teiksim tev vajadzātu par klopcu voi telegrafistu palikt, bet, zini, tū pīgrīzumu atdūt maņ…”\n– „Najauc maņ dūmu – puortrauca Skustāns – maņ tagad juopuordūmoj kai Reigā runuot, vysaidys volūdys tokš vajadzēs (..)” – Stancijā Skustāns īsalaida ilguos sarunuos ar Vinujūs puisi Pranku, ar kuru vēļ sameja nažim, bet kod izaruodeja, ka poša nazs lobuoks, tod atmeja atpakaļ. Lela napatikšona izguoja pi kasis, bileti pierkūt. Kasers najiema Skustāna symts rubļu, aizruodeidams, ka tryukstūt numeru. Skustāns dryumi apsaskateja rindu, kas stuovēja pi kasis, tod uzrunuoja: „Mīlī ļautini, lyudzu salīcit sovys mugorys, pasaskotit pa šū lūdziņu i jius īraudzeisit naškeistū goru. Septeni symti godu jī dziera myusu asni. Tikai zvīdru vaļdeibys laikā myusim paspeida taids kai gaišuoks saulis stariņš. Bet tod otkon vysa sile tyka čyuļu rūkā. Ni jī zyna gavēņa, ni ticeibys, vysi sasarakstejuši bakcistūs i pīprosa vēļ tagad aktu registraciju…”\nPats Skustāns piec taida storpgadejuma beiduos vairs grīstīs pi kasera, bet īdeva naudu vīnam cytam puišam, kurs jam ari nūpierka bileti. Prūjom īdams, Skustāns tūmār pīleika pi kasis lūdziņa i stypri nūsaklīdza: „Pagaidit valni, ka atīs proletarskuo revoļucija, gon mes jiusus izkuzinuosim nu šitom kasom.”\nTurpynuojums tuoļuok reitu…\nhttp://data.lnb.lv/nba01/JaunoStraume/1923/JaunoStraume1923-03.pdf – 2. pl.\nhttp://data.lnb.lv/nba01/JaunoStraume/1923/JaunoStraume1923-04.pdf – 2. pl.


8. A. 1525 A. A. Gari - Juone no 65 g. vecas S. Zaščerinskas Domopolē. Latvju kultūras kr.\nVīnam tāvam beja treis dāli : divi gudri un trešs dums. Reizi tāvs aizvad vysus treis dālus uz mežu un muoca, kai 1eidumu leist. Gudrī dāli cierš kūkus un klausās tāva pamuocības, a muļķītis, atsasēdīs uz calma, gudroj, kai jam nūzagt tāva capuri, kura pakuorta kūkā, tai ka nivīns naradzātu. Cykam jis sēd, nūzūg ar capuri, ka nivīns naredz.\nŪtrā dīnā jis aizīt uz kaimiņu pogolmu un nūzūg rotus, ļaudis suoc meklēt un atrūn rotus. Zina par zuodzībom nūīt leidz kunga ausim, jis pasauc dumū dālu un soka: "Ka tu esi 1obs zaglis, nūzūdz munu vyslobuokū suni!"\n"Labi," atsoka mulķīts un aizīt uz sātu. Atguojis uz sātu, jis sašyun stypru uodas maisu un īt uz kunga pogolmu. Vysi vuorti sataisīti, un jis nikur navar tikt pogolmā. Šai tai caur vuortu zamašku jis īšlyukst pogolmā, izmauc uz suņa butkas cauru maisu, daisyt ar kuoju pi butkas dybyna. Suns sasatryukst, skrīn nu butkas uorā un īskrīn maisā. Zaglis tyuliņ aizsīn maisam golu, līk maisu ar suni uz placim un aiznas uz sovu sātu. Reitā pīsaceļ kungs, aizīt - verās: pats lobuokais suns nūzogts. Aizīt pi zagla un soka: "Ka tu taids lobs zaglis, nūzūdz munu vyslobuokū zyrgu!"\n"Lobi," atsoka zaglis un aizīt. Īīt jis kunga pogolmā, redz: ap zyrgu klāvu staigoj karaveiri un stypri zvrgus apsorgoj. Nyu dūmoj, kū darīt, un nūsprīž izrakstīt taidu zeimīti, ka jam breivja staiguot pa stāļļiem. Sorgi jam atļaun, naktī, kad sorgi aizmyga, jis sādās kunga pašam lobuokam zyrgam mugurā un aizjuoja. Reitā atīt kungs uz stalli - verās: nava paša lobuokuo zurga. Pasauc zagli pi sevis un soka: "Ka tu taids lobs zaglis, nūzūdz man naudu nu muna guļamuo kambaŗa."\n"Labi," otkon atsoka zaglis un aizīt. Mikrēslī, kad jau kungi pavakareņuojuši, aizmīg pyrmā mīgā, jis īīt vīnā kambarī - redz: guļ šņuokdama vīn vīna vecīte, tai īsprauž trūbīti pakaļā un izīt. Īīt ūtrā kambarī, tī guļ divi jaunkundzes, tuom sapyn motus ar svečim. Īīt trešā, tī guļ pats kungs, tam apzīž drēbes ar syudim un pats palein zam gultu, tai guļ leidz reitam. Reitā kungi pīsacāluši breinīs un suok streidētīs, kas par nakti varēja nūtikt. Kungs iznas sovas drēbes uorā izkaļtīt, par tū 1aiku zaglis izvalk nu gultas maisa kunga naudu un aizīt. Kungs verās: naudas nava. Tod kungs pasauc pi sevis zagli un soka: "Ka tu taids lobs zaglis, tad pajem pusi munas naudas." - Kungs atdevja zagļam pusi sovas naudas.


NadinaGold - AneMarten livejasmin video\nLylaDream livejasmin LoisiLafliGreatTeenSexxx livejasmin HellooLatravia2NstyBtchs2Guys livejasmin CherylRussoBbSingleLady livejasmin CrissDiamondEyesSweetCandyAlexa livejasmin RaunchyRockyivanissexyhot livejasmin queensquirt20\nSugarAnita livejasmin AlessanderPetrobAnastasiaSteelex livejasmin COUPLEKRYSTAL69BluEyesAileen livejasmin SallyBratyKellySweetBaby livejasmin BBWKittyKat69MasterMyke livejasmin KellySweetBabyValiGreen livejasmin ROSATANISHA\nNadinaGold AneMarten livejasmin. wetcr3amypussy. BNikitaSub. AlessanderPetrob.\nCalistoSquirtRazvanSmilleyDevonShyBUY1TAKE1ts69 .ROSATANISHABbSingleLadyBelovedRileyROSATANISHA .NiceNarikoIzabelAlAwakSharaHot1CNcatxxxJJ .studlyCalistoSquirtSweetMaiMaiblackdiamondperv .zexyUGLYcumCrissDiamondEyesAlessanderPetrobCOUPLEKRYSTAL69 .BeatrisBeautyNiceNarikoLexcusLove2NstyBtchs2Guys .KiraBankstastyKammyzexyUGLYcumstudly .LylaDreamValenRosesladkoejka13rachelbush .YesSweetCoupleBUY1TAKE1ts69HellooLatraviaLylaDream .NiceNarikoZhannaSunnSharaHot1SharaHot1 .sladkoejka13SavoryShow2NstyBtchs2GuysHellooLatravia .\nSofiaSmit Videorachelbush VideoPretty1Baby VideoDevonShy VideoElliy VideoSofiaSmit Video\nGymrat318 VideoCOUPLEKRYSTAL69 VideoKiraBanks Videokissyounggirl VideoBrownyxXxAngel VideoSugarAnita Video\n2NstyBtchs2Guys1LATIMBOYHOTCuteKarolina4UMast3rDarell .NiceNarikoDarcyhotcouplCNcatxxxJJAnastasiaSteelex .BbSingleLadykissyounggirlLylaDreamBeautyoftheWeb .RazvanSmilleyNicoleFlameCNcatxxxJJQueenFetishEVE .BluEyesAileenKiraBanksDarcyhotcouplSugarAnita .StrongDICKxYourDoctorSexySarah06AnastasiaSteelex .ivanissexyhotSofiaAdjaniswetcr3amypussyNaughtyboyalx .KellySweetBabySarai9SweetMaiMaiSallyBraty .greeneyedahliazexyUGLYcumMasterMykeSexyWebCamDoLL .ValenRoseNixiaKatyjonnessHellooLatravia .Mast3rDarellNiceNarikoSallyBratyAlisonWood .


Informacije za JP3DGT/1 – Google Maps APRS\nAPRS objekt JP3DGT/1 - pokaži grafikon\n007.029MHz SOTA activation JA/KN-028\n35°39.13' N 139°10.00' E - lokator PM95OP06AM - pokaži mapu - statičke karte\n5.8 miles Jugozapad smjer 210° od Itsukaichi, Tōkyō, Japan [?]\n8.8 miles Zapad smjer 268° od Hachiōji, Tōkyō, Japan\n29.6 miles Zapad smjer 265° od Tokyo, Tōkyō, Japan\n30.2 miles Sjeverozapad smjer 298° od Yokohama-shi, Kanagawa, Japan\n2020-09-12 21:45:32 EDT (16d 6h46m prije)\n2020-09-13 10:45:32 JST lokalno vrijeme Itsukaichi, Japan [?]\nStanice u blizini trenutne pozicije JP3DGT/1 - pokaži više\n0.0 yards 0° 2020-09-18 00:45:55\n0.0 yards 0° 2020-09-12 19:24:11\n1.5 miles 59° 2020-09-10 01:42:24\n2.2 miles 309° 2020-09-20 20:40:09\n2.2 miles 309° 2020-09-27 21:59:28\n3.3 miles 147° 2020-09-26 18:45:56\n3.3 miles 147° 2020-09-26 19:21:09\n3.4 miles 193° 2020-09-18 22:46:35\n3.8 miles 359° 2020-09-29 04:24:11\n4.1 miles 145° 2020-09-18 18:24:51\n5.0 miles 111° 2020-09-29 04:24:29\n5.0 miles 111° 2020-09-29 04:26:37\n5.1 miles 100° 2020-09-20 07:38:10\n5.8 miles 140° 2020-09-27 02:35:38\n6.2 miles 67° 2020-09-27 06:04:54\n6.2 miles 67° 2020-09-29 04:03:47\n6.6 miles 160° 2020-09-20 04:44:11\n6.8 miles 119° 2020-09-27 00:47:56\n7.1 miles 66° 2020-09-29 03:58:03\n7.1 miles 66° 2020-09-29 03:33:00


Raksts publicēts: 2019.05.10. 17:39:35\n1.2068920135498 102(0) - 0.96392107009888 2022.05.27. 14:51 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46129 ip: 172.70.34.22 usememcache: 1


SS.LV Sports, aktīvā atpūta - Ekipējums, Cena 45 €. Платформа для отжиманий 10 в 1 / Доставка делать упаковки, полам. - Sludinājumi\nIzdrukāt Datums: 30.03.2021 16:12


Pāṇini 4.4.121 Donate\nGrammatical Sūtra: रक्षोयातूनां हननी rakṣoyātūnāṃ hananī\nIndividual Word Components: rakṣoyātūnām hananī\nSūtra with anuvṛtti words: rakṣoyātūnām hananī pratyayaḥ (3.1.1), paraḥ (3.1.2), ca (3.1.2), ādyudāttaḥ (3.1.3), ca (3.1.3), ṅyāpprātipadikāt (4.1.1), taddhitāḥ (4.1.76), samarthānām (4.1.82), prathamāt (4.1.82), vā (4.1.82), strīpuṁsābhyām (4.1.87), nañsnañau (4.1.87), bhavanāt (4.1.87), yat (4.4.75), chandasi (4.4.110)\nThe affix ((yat)) comes in the Chhandas in the sense of 'killer', after the words 'raksha' and 'yâtu' in the sixth case in construction. Source: Aṣṭādhyāyī 2.0\n[In the domain of Chándas 110 the taddhitá 1.76 affix 3.1.1 yàT 75 is introduced after 3.1.2 the nominal stems 1.1] rákṣas-`demon' and yātú- `sorcerer [ending in 1.1.72] the sixth sUP triplet (°-ȳatū-n-ām) to denote `destruction, killing' (hán-an-ī). Source: From Aṣṭādhyāyī of Pāṇini In Roman Transliteration translated by Sumitra M. Katre, Copyright © 1987. Courtesy of the University of Texas Press.\nKāśikāvṛttī1: nirdeśādeva samarthavibhaktiḥ. rakṣaḥśabdād yātuśabdāc ca ṣaṣṭhīsamarthād hananī See More\nnirdeśādeva samarthavibhaktiḥ. rakṣaḥśabdād yātuśabdāc ca ṣaṣṭhīsamarthād hananī ityetasminnarthe yat pratyayo bhavati. hanyate 'nyā iti hananī. yā vāṃ mitrāvaruṇau rakṣasyā tanū yātavyā. rakṣasāṃ hananī. yātūnāṃ hananī. bahuvacanaṃ stutivaiśiṣṭyajñāpanārtham. bahunāṃ rakṣasāṃ hananena tanūḥ stūyate.\nKāśikāvṛttī2: rakṣoyātūnāṃ hananī 4.4.121 nirdeśādeva samarthavibhaktiḥ. rakṣaḥśabdād yātuśab See More\nrakṣoyātūnāṃ hananī 4.4.121 nirdeśādeva samarthavibhaktiḥ. rakṣaḥśabdād yātuśabdāc ca ṣaṣṭhīsamarthād hananī ityetasminnarthe yat pratyayo bhavati. hanyate 'nyā iti hananī. yā vāṃ mitrāvaruṇau rakṣasyā tanū yātavyā. rakṣasāṃ hananī. yātūnāṃ hananī. bahuvacanaṃ stutivaiśiṣṭyajñāpanārtham. bahunāṃ rakṣasāṃ hananena tanūḥ stūyate.\nNyāsa2: rakṣoyātūnāṃ hananī. , 4.4.120 "nirdeśādeva samarthavibhaktiḥ" (iti). See More\nrakṣoyātūnāṃ hananī. , 4.4.120 "nirdeśādeva samarthavibhaktiḥ" (iti). sā punaḥ ṣaṣṭhī "karttukarmaṇoḥ kṛti" 2.3.65 iti karmaṇi draṣṭavyā. yogyatāmātre vivakṣite hanyate'nayeti hananī, karaṇe lyuṭ, "ṭiḍḍhāṇañ()" 4.1.15 iti ṅīp. nanu ca rakṣīyātuśabdayordvitvād()dvivacanena bhavitavyam, tatkathamidamuktam? vacanasāmathryāt sambhāvanameva stutiriti darśayitumāha---"bahuvacanam" ityādi. yogaścāyaṃ "tasyedam" 4.3.120 ityaṇi prāpte veditavyaḥ॥\nBrowse research papers on 4.4.121


Izdūts Boleslavam Sloskānam veļteits rokstu kruojums - lakuga.lv\nTemys: Boļeslavs Sloskāns, gruomota, katuoli, Stoernīne\nKab veicynuotu vīna nu nūzeimeiguokūs Latvejis goreigūs lideru atpazeistameibu i juo izcyluo religiskuo i kulturviesturiskuo davuma nūviertiejumu, ir izdūts rokstu kruojums “Bīskaps Boļeslavs Sloskāns – gaisma šodienas pasaulei”. Izdavums jau prezentāts Stiernīnē, bet Veiskupa Sloskāna dīnu 2020 ītvorūs sv. mise nūtiks ari Sv. Marijis Magdalenys bazneicā Reigā 3. septembrī pļkst. 19.00. Piec sv. misis – jaunajai gruomotai veļteits pasuokums Saimis sātā (Ģimenes māja), informej projekta vadeituoja Ieva Zepa.\nStorptautyski atzeits i augstai vārtāts veiskups ir Vokoreiropā, bet mozzynoms i nanūvārtāts Latvejā. Latgolys i vysys Latvejis publiskajā telpā itei beja naaizpiļdeita, bet cīš svareiga viesturis puslopa. Rokstu kruojumā ir apkūpuoti materiali nu 2013. godā Reigā veiskupam veļteituos konferencis “Patiesība un piedošana”, 2015. goda storptautyskuo simpozeja Minskā i 2018. godā nūtykušuos konferencis-diskusejis Stiernīnē “Vai viegli būt Sloskānam 21. gs.?”, kai ari speciali topuši vairuoki jauni pietejumi, kuramū atkluoti fakti par Latvejis viesturē nūzeimeigom nūtikšonom. Kruojumā izmontuoti autoritativu i atzeitu autoru roksti (augstuokuos goreidznīceibys puorstuovi, storptautysku universitašu profesori, diplomatiskuo korpusa puorstuovi, goreidznīki, sabīdreibā pazeistamys radūšys personys i Varakļuonu nūvoda inteligencis puorstuovi), kas apsaver veiskupa Sloskāna dzeivi i darbeibu nu vysdažaiduokūs rakursu.\nBoleslavs Sloskāns dzims 1893. godā Stiernīnē. Mūcekļa gaitys pravītiski īzeimej juo veiskupa devize “Hostia pro fratribus” (Upers par bruolim). 1917. godā Pīterburgā īsvieteits par prīsteri, kolpuojs Krīvejā vojuošonu laikūs, 1926. godā Moskovā slaponi īsvieteits par veiskupu i struoduojs Minskys–Mogilevys diecezē Boltkrīvejā. Čekys napatīsi apsyudzāts, apcītynuots, speidzynuots i izsyuteits iz Solovku solom i Sibiri, 1933. godā, samaineits pret padūmu spīgu, atsagrīzs dzimtinē. 1944. godā piec vuocu varys reikuojuma spīsts otkon dūtīs trymdā – iz Vuoceju i tod iz Beļgeju. Izcyls goreigais audzynuotuojs i īdvasmuotuojs jaunīšim, školuotuojim, tūpūšajim prīsterim. Pīsaistejs mecenatus trymdys studentu izgleiteibys īgyušonai, pīsadalejs sabīdryskajā dzeivē, Vatikana II koncila delegats. Myužeibā devīs 1981. godā Lēvenā, Beļgejā. 1993. godā puorpaglobuots Aglyunys Dīvamuotis oltora pakuojē.\n2004. godā pāvests Juoņs Puovuls II ar dekretu pasludynuoja veiskupu par gūdynomu (venerabilis), kas nūzeimoj, ka juo tykumi ir atdarynuošonys vārti. Itūšaļt turpynojās process, lai pasludynuotu veiskupu Sloskānu par svieteigū. Tai kai Vatikanā teik jimta vārā ari konkretuo beatificejamūs personu lokaluo gūdynuošona, rokstu kruojums ir veiskupa dzymtuos pusis davums juo beatifikacejis procesā. Tys izceļ veiskupa tykumu varūneibu, navardarbeigū pretuošonūs totalitarajim režimim, uzticeibu patriotiskajom i religiskajom puorlīceibom, patīseibys i pīdūšonys nūzeimeigumu jebkurā sabīdreibā i laikā.\nRokstu kruojuma izdeviejs ir Stiernīnis draugu bīdreiba (redaktore Ieva Zepa) i Veiskupa Boleslava Sloskāna goreiguo i kulturviesturiskuo montuojuma atjaunuošonys i saglobuošonys fonds. Vīns nu īceris autoru ir veiskups Andris Kravalis, teologiskais konsultants – Andris Marija Jerumanis.


LaKuGa – Īskots “Dabasu Durovu” Jelgovys koncertā\nLaKuGa 21. Janvars, 2013. gods Comments Off on Īskots “Dabasu Durovu” Jelgovys koncertā\n16. janvarī Jelgovā klubā “Jelgavas krekli” latgalīšu grupa “Dabasu Durovys” prīcēja sovus fanus ar koncertu i albuma “Styklu vītā skaņa” prezentaceju. Latgalīšu Kulturys Gazeta sadarbeibā ar muzykys klubu “Jelgavas krekli” pīduovoj īskotu koncertā.\nATSLĀGVUORDI » Dabasu Durovys, Jelgovys krakli, Roksts, Styklu vīta skaņa


19/12/2019 Panionios - PAOK Salonika. Game result: 0 : 2\n25/05/20 20:22 UTC+0:00\n19/12/19 Panionios - PAOK Salonika\t | Result (score): 0 - 2\nReferee: S. Koubarakis\nResult of Panionios vs PAOK Salonika 19 December 2019 match. Game time (kick off time) of Panionios v PAOK Salonika: 19/12/2019 17:30\nMatch start: 19/12/19 17:30\nBet365 12/19 08:35\t 11 1.90 1.90\nPinnacle 12/19 17:29\t +4 1.80 -4 2.03 11.5 1.90 1.93 + -\n+3 2.40 -3 1.57 10.5 2.28 1.63\n+3.5 2.06 -3.5 1.77 11 2.08 1.75\n+4.5 1.61 -4.5 2.32 12 1.65 2.24\n+5 1.42 -5 2.85 12.5 1.51 2.54


Rēzne (upe) - Vikipedeja\nRēznis upe Rēznē\nKulturviesturiskais nūvods Latgola\nSatecis baseins 2025,7 km²\nCartecis vaļsteibys Latveja\nIztakys augstums 163,3 m vjl\nNūkritīņs 71 m\nVydyskais puorteciejums 5,5 km³/s\nGods puorteciejums 0,2 km³\nZeimeiguokuos datakys Malta (upe), Lyužonka\nLeluokuos upsolys 9\nDzeivojamys vītys upmalē Stolerova, Rēzne, Rykova\nCytys pasaukys (latvīšu: Rēzekne)\nRēzne, Rēznis upe (latv.: Rēzekne) — upeite Latgolys vydyskajā daļā, Rēznis nūvodā. Iztak nu Rāznys, izavej par Rēznis mīstu i ītak Lubuonā. Taipoš tak par Kaunatys, Čornuos, Greiškānu pogostim, taisa Audreņu i Ūzulmuižys pogostu rūbežu, Kaņtinīku i Sakstygola pogostu rūbežu, tak par Rykovys pogostu i vysa golā taisa Gaigalovys i Nagļu pogostu rūbežu.\nUpis garums 116 km, baseins 2066 kv. km. Viersupei i vydsupei soveiga trapeciska upleja ar nazcik napalelom iudiņturem i patmaļmuorkim. Zamupe pi Lubuona apstateita dambom, ite datak daudzi iudiņa. Rēznis upē laižami vydā iudini nu Nagļu zyvsaimesteibys muorku, zamyn jūs pa kanalu Rēznē ītak iudiņs nu Maltys upis.\nPuorteciejums Rēznis upē zamyn Rēznis mīsta vydyskai 5,5 m3/s. Div reizis par godu - pavasar i juļa mienesī iudiņa puorteciejums teik div reizis leluoks par vydyskū vierteibu. Pošmozais puorteciejums septembra mienesī – 9 reizes mozuoks kai gods vydyskais.\nNazcik faktu ap Rēznis upi (latvīšu i anglīšu volūduos)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Rēzne_(upe)&oldid=31372"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 13.45, 2016. gada 28. pavasara mieness.


Scena alegoryczna Dariusz KALETA - Aukcja 146 DESA\nolej, płyta, 70 x 100 cm, 1985\nsygn. p.d.: Dariusz Kaleta 1985 VIII.\nNa odwrocie czerwonym flamastrem informacje Urzędu Konserwatorskiego o wywozie za granicę oraz 2 mało czytelne pieczęcie Urzędu.


Jessica96 livejasmin DaisyHanA1babymaya livejasmin 1RusianBarbieXRomeoCasper livejasmin AngelAnetteSintyQueenty livejasmin UrFEEDERlykaCornflakes livejasmin LyndaRoss1BlondeVicky livejasmin izahotxxx2\nSweetElek livejasmin AlecManlyAmyDevine livejasmin DaintyRichardJanys4Sex livejasmin AlmaDashNelesex livejasmin connyevanssGiselleRosse livejasmin EsmerHotgirlVenus26 livejasmin EstebanYdavid9\nKamoX . A1babymaya. Jessica96. XAlwaysSHornyX.\nBlondeVickyAronXLatinLubemeSilliena .JessicaQuinnX10InchesHornyHotExotic21JoelHolmes .ShinyBarbaraDaisyHanDIRTYNOTLIMITSUBAlmaGrace .AllessyaaKittyQuinAronXLatinrommy425 .SweettToothSintyQueentyAllessyaaLovelyZsnevit .MalschkaHappySmileForUDominikManHuntMARVELOUStranny .BlondeVickyTransGoddessXxABRILMARTIFantasycouple18 .AminaBella1RusianBarbieXJasonSummerLubeme .UrFEEDERlykaIssaLopezEstebanYdavid9Allessyaa .FckHardAndWild10InchesHornyBabianyMagicCreamMilfx .crisdreamsIamYourQueenApolloNaughtyESTEFANNYSALIS .\nNelesex VideoMariottCouple VideoHappySmileForU VideoLapekee VideoEstebanYdavid9 VideoMetamorfus Video\nAminaBella VideoJessica96 VideoStrangerG VideoXAlwaysSHornyX VideoxdaLUSTPRINCEx VideoShini974 Video\nLucyBailesDIRTYNOTLIMITSUBDaisyHanbonehart .GiselleRosseKeiraCarrollLyndaRoss1CurvyCallisto .IngridStarGorgeousAndNakedMARVELOUStrannyKeiraCarroll .PerfectBoyToyAlecManlycamilolatinhornyMalschka .EstebanYdavid9JannaBuntingDaisyGempetrexka .GorgeousAndNakedCornflakesSillienaJannaBunting .KimAnnaliseApolloNaughtyAmyDevineIamYourQueen .SillienaSexStarsCplESTEFANNYSALISAminaBella .MalschkaFantasycouple18PerfectBoyToyDominikManHunt .LovelyZsnevitTransLatinsHotxxSexyGirlWendyImCutee .ImCuteeABRILMARTIAlmaGraceESTEFANNYSALIS .


Juoatgodynoj, ka pasuokumu organizēja Latgalīšu kulturys bīdreiba, Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Viļānu nūvoda dūme Latvejis vaļsts simtgades projektā “Latgales kongresam 100”.\n2017. goda N. Rancāna bolvys īgivieji (nu keiruos): Nellija Guda (Viļānu v-šk.), Aiga Jansone (Bolvu profesionaluo i vyspuorizgleitojušuo v-šk.), Aelita Andrejeva (Rēzeknis 5. v-šk.), Anita Ločmele (Baļtinovys v-šk.), Līga Uzulnīce (Kaunatys v-šk.), Aija Babre (Dagdys v-šk.). Ūtrā ryndā (nu keiruos): Rihards Ciblis (Maltys v-šk.), Ēvalds Kārklis (Rudzātu v-šk.


16.08.2019 / 22:36 62\nКалі б гэта было праўдай,\nA heta praūda ! Navučaņnie bylo vialosia poļskaj movaj, bielaruskaja byla zabaroniena, kasciol - poļskamoūny, dziaržaūnyja ūstanovy - poļskamoūnyja. A chto mieū najliepšyja mahčymasci navučacca? Šliachta. A takaja adukacyja spryjala palanizacyi. Atrymaūšy adukacyju, chto moh kiravac` dziaržustanovami ? Šliachta, bo byla ūžo poļskamoūnaj. Čyjoj volieju movu nie puskali ū kasciol ? Volieju poļskaha(!) papstva. U hetym byla admyslovaja palityka Karony, na palanizacyju. To bok, nie spalanizavanaja šliachta zachavala movu, a, nasupierak joj, heta zrabiū narod.\nDyk moža narod nia byū patryjotam dziaržavy, jak šliachta, i tamu nia mieū пачуцця еднасці z палітычнай нацыяй Рэчы Паспалітай, adpaviedna nie žadaū palanizavacca, jak šliachta ??? :)))) Zusim nie... Kali b heta bylo tak, dyk u Kasciuški nie bylo b vojska...:) Prosty liud buū boļšym patryjotam dziaržavy, čym šliachta. Šliachta miela što stracic`, u vypadku rasiejskaj akupacyi - majontki, uladu, šliachiectva, a prosty narod takoj dadatkovaj matyvacyi zmahacca z akupantam nia mieū, jon vajavaū toļki za dziaržavu i toļki praz patryjatyzm... Vos` jon i movu svaju zachavaū, i, tym samym, u nie maloj stupieni, jak vynik, ajčynu svaju ( i Mickieviča) ūtrymaū...\nМожна б спытаць, што больш важным, Айчына або Родная Мацi?\nTut takoha paraūnaņnia nia slieduje, nie vyčvarajciesia. Stupieņ liubovi i pryviazannasci moža miec` taki kryteryj, jak da rodnaj maci. Kali Vam nie zrazumiela...\n22.08.2019 / 01:31\nпалітычныя правы былі матывацыяй\nA chto ich pradastaūliaū ? Karona ! Chto dyktavaū ūmovy palityčnych pravoū ? Karona ! I čamu abaviazkovaj ūmovaj dlia palitycnych pravoū ( a taksama da atrymannia adukacyi, dziaržaūnych pasadaū, pytaņni viery, knihacydaviectva(!) - usiaho, što bylo dasiažna elitam) raptam stala poļskaja mova ? Bo heta byla palityka Karony na palanizacyju litoūskaj šliachty. A Vy kažacie, "kалі б гэта было праўдай"...\nЁн мог бы там прадставіць сябе "літвiнам".\nMoh by, alie za jaho heta zrabiū Гарацыа Гейтс. Adnak, jon sam moh i murynam pradstavicca`. Ci spynila b Vas heta nazyvac` jaho paliakam ? Kaniečnie ž nie, bo heta nie bylo b praudaj. Tak i z toj poļskasciu Kasciuški, heta nie praūdziva... I Vy heta viedajecie. :)\nУ польскім Інтэрнэце знайшоў інфармацыю што ў 1697 г.\nPa-pieršaje - heta toj samy kaniec 17-ha stahoddzia, na jaki ja i ūzhadvaū. Pa druhoje - Sojm u toj čas užo calkam kantraliavaūsia Karonaj, i litoūskaja šliachta byla tam calkam manipuliavanaja Karonaj. Pa-treciaje - heta toļki razam boliej cvierdzic`, što ūmovaj palityčnych pravoū i roūnasci, dlia litoūskaj šliachty, bylo apaliačvaņnie...


Pasaule caur objektivu\nJau zeimiejums olā iz sīnys – sova veida stopkadrs. Raudzejums apturēt laiku, kopēt telpu. Tuoliņuok – gleznys, fotografeja, kino. Rāmeiši i kadri suoc vaira i vaira īīt myusu apziņā. Ci kotrys cylvāks myusu laikūs ir vierīs iz pasauli caur objektivu... Vysmoz caur mobiluo telefona, ar kurim kotru dīnu pasaulī teik sataiseits miļjardim digitalū fiksaceju. Bet ir cylvāki, kuri ar itū vieršonūs nūsadorboj profesionali. Vīns nu jūs – videomeistars Ivars Utināns.\nKod i kai tu saproti, ka byusi videomuokslinīks?\nTai pa eistam 2007. godā... Bet ari pyrma tuo fočieju/filmieju gon ar VHS Mini kamerom, gon ar pyrmajim telefonim, kurim beja 0,7 megapikseli i video izškiertspieja 144x96 punkti! Maņ pošam tuos tehnikys nabeja, aizajiemu nu muosys, nu draugu. Kod 2005. godā iz telefonim filmējom kautiņa insciniejumu, izreiz izavielieju byut par operatoru, a ni akteri! Tys laikam izīt nu munys īškejuos pasaulis – beju aktivs, vysod gribieju byut uzmaneibys centrā, bet na tai, kai vysi!\nIzguojušgod “Boņuku” dabuoja dokumentaluo kina “Latgalīši Pīterpilī”. Tu filmieji, raksteji skonu, montieji... Kaids ir tovs latgaliskums?\nMuns latgaliskums vysod beja manī. Muni tāvs i muote ir nu Dagdys i Preiļu. Tāvs saimē regulari kaidu vuordu da i latgaliski pasoka, par tū i pats varieju nadaudz runuot. Bet nabeju par tū sovu volūdu drūss, lai breivi komunicēt. Tei latgalīšu volūda ruodejuos nadaudz jautra, taida naformala. Maņ cīši pateik vyss naformalais, breiva gaisūtne! Taisūt kinu, daudz laika pavadeju ar komandu, kurā 80% komunikacejis nūtyka latgaliski. I piecyn tuo suoku daudz drūsuok runuot latgaliski. Var saceit, ka tys beja muna latgaliskuma atmūdys laiks!\nTu taisi muzykantim videoklipus. Kai beja ar “Bez PVN” “Eņgeli sviļpoj”?\nDūmoju, ka myusu kūpeigais dorbs pi kinom padeve Guntim Rasimam ideju paraudzeit pastruoduot ar mani kai klipu operatoru. Tymā laikā “Bez PVN” suocēs ūtrei elpa – suoce raksteit i laist jaunys dzīsmis. Par tū jim vajadzēja i meklēt jaunus sadarbeibys partnerus svaigim klipim. Maņ cīši pateik “Bez PVN” dzīsmis, par tū ar miļzeigu prīku pījiemu pīduovuojumu i gribieju struoduot ar maksimalu atdevi.\nMes truopējom iz polu laiku. Pajēmem applyudušū Preiļu skotus, es izvoduoju puišus ari pa sovom īmīļuotajom vītom. Myusim paleidzēja daudz cylvāku – kas ar sovu teirumu, kas ar kombainu. Filmejūt klipu “Eņgeli sviļpoj” beja ari tai, ka kamera stuovēja statiski vairuokuos vītuos, a piečuok miksieju. Tymuos šaļtēs es grūvuoju kūpā ar grupu kai koncertā i baudieju muzyku!\nRunoj, ka muzykalū videoklipu zīdu laiki ir proguojuši? Tai ir?\nPa manim, taišni ūtraiži. Tehniskuo izpiļdiejuma ziņā tān var dareit breinumus... Niuliņ poši jaunuokī telefoni filmej daudz lobuok nakai pyrma 10 godim profesionaluos kamerys! Ar videoklipim tān vyss nasabeidz – muokslinīki veidoj videoblogus, doluos ar spylgtuokajim dzeivis momentim instagramā. Tys ir kai lels, vīnuots mehanisms.\nKaida, tovupruot, ir kvalitativa dokumentala kina?\nKvalitativs produkts vysod ir lels dorbs, nav svareigi, par kū ir runa. Dokumentala kina? Juobyun īškejai degsmei par tematu, par kū tei kina ir. Vysai dorba komandai, vysim bez izjāmuma ir juopīlīk pyulis. Prūtams, ka ir svareigs tehniskais izpiļdejums, par kū atbiļdeigs es. Caur itū var uzrunuot skateituoju, izraisēt jimā interesi. Sataiseit tai, lai ir na tik popularzynuotniska, bet ari muokslinīciska vierteiba!\nCik lela lūma foto un video muokslā ir duorgai, kvalitativai tehnikai?\nTehnikai eistineibā ir lela nūzeime... Svareiguokais ir na tikai attāla kvalitate, bet i lītuošonys ārtums, funkcionalitate. Cīši svareigi maņ, lai vyss napīcīšamais īlein vīnā mugarsūmā – gon kamera, gon stabilizators, gon skanis īkuortys. Attāla kvalitate – pyrmais prīškstots... Dīmžāl, pat televizejuos itei līta klyboj, biļde ir kai nu divtyukstūšūs.\nTu ari fotografej. Kai, kū i deļ kam?\nFotografeja maņ ir sirds līta, ar tū īsasuoce muna radūšuo dzeive. Nasagrib ar foto nūsadorbuot naudys deļ. Tei ir kai līteņa tikai sev, kas paleidz uzturēt tonusā acs i smedziņus. Fotografeišona maņ ir kai kasdīnys gimnastika!\nVoi Latgolā ar video var nūpeļneit maizeiti?\nKa ir piec kuo naviņ pīprasejums i tu tū darbeņu dori kai sirds lītu – tod var! Tū pasyuteituojs pamona, jis grib struoduot taišni ar taidu cylvāku. I vēļ – juobyun daudz prasmju kūpā. Video operatoram na tikai juofilmej i juomoņtej, bet ari juomuok komunicēt, organizēt, generēt idejis.\nTu filmieji kinu “Latgalīši Sibirī”. Kas īspaiduoja, kas puorsteidze? Kas palyka atmiņā?\nSibirī ir kū apsavērt! Ir! Gribātumīs otkon pabyut pi Baikala, golgolūs apbraukt vysam azaram apleik! Žāļ, ka Sibirī dzeivojūšī latgalīši mudri laikam asimilēsīs tik tuoli, ka vaira eisti navarēsim īsadūmuot stuostu par latgalīšim Sibirī tagadnis formā.\nCik lela nūzeime tovā dzeivē ir ceļuošonai?\nEsmu dyžon alkateigs ceļuotuojs. Pateik sovom acim redzēt kū naviņ jaunu – voi mežu, voi pogolmu. Vysod fotografeju. Varu pat naīt gulēt, kab satikt Zylū stuņdi pyrmiņ saulis lākta, kas ir eipašs laiks gaismys ziņā taišni deļ fotografejom un video.\nVoi tev ir kaidi profesionalī, kaidi dzeivis principi?\nPyrma kotra streida izsprīst, kas ir svareiguok – emocionali izaluodeit, pīruodeit sovu taisneibu, voi pabeigt dorbu. Dzeivē? Raudzeit maksimali dzeivuot tagadnē. Lai nav juonūžāloj, ka, tīcūtīs piec lobumim nuokūtnē, dzeive nav pylnvierteigi izdzeivuota tagad.


Kopējais augstums: 11 - 82 cm.\nKopējais dziļums: 18 - 56 cm.\nPreču kopskaits 54\nPapīra maisiņš ar rokturiem\n57x43 cm caurspīdīgs\n57x18 cm caurspīdīgs\n68x Ø33.5 cm sarkanā krāsā\n25x14 cm melnā krāsā\n45.5x Ø28.5 cm tumši pelēkā krāsā\n31x15 cm baltā krāsā\n18x45 cm zilā krāsā\n32x Ø34 cm pelēkā krāsā\nkaste ar vāku lietošanai telpās/āra\n31x22 cm baltā krāsā\n56x39x42 cm caurspīdīgs\nvāks 5 l kastei\n20 cm caurspīdīgs\n78x56x43 cm caurspīdīgs\n17x11.5 cm melnā krāsā


VIDEO – Stranica 3 – Gold FM\nSuma Sumarum: Nemoj Da Te Ko Vidi\nSuma Sumarum: Uzalud Pitaš Kovide\nSuma Sumarum by Kipčić\nSuma Sumarum 17.07.2020.\nSuma Sumarum 10.07.2020.\nSuma Sumarum 03.07.2020.\nGold ROOFTOP! – Ljeto Nam Se Vratilo\nSuma Sumarum 26.06.2020.\nSuma Sumarum 19.06.2020.