LaKuGa – Latgalīšu dzīsmineicys pīsadaleis Vyslatvejis Dzīsminīku saītā\nLatgalīšu dzīsmineicys pīsadaleis Vyslatvejis Dzīsminīku saītā\nLaKuGa 10. Augusts, 2012. gods\nŠudiņ jau trešū godu piec kuortys Jaunpībalgys nūvodā ekosaimnīceibā „Lielkrūzes” suoksīs Vyslatvejis Dzīsminīku saīts, kurā itūgod pīsadaleis ari jaunuos dzīsmineicys nu Latgolys – Laura Bicāne, Laura Lō i Dace Kaša.\nLaura Bicāne byus ari jaunūs dzīsminīku koncerta, kas byus 11. augustā, vadeituoja. Koncerta organizātuojim Laurys snīgums cīši īpasatics Laurys dzīšmu vokorā Reigā, Rokkopejneicā ituo goda pavasarī.\nSaīts ir na viņ leluokais dzīsminīku festivals, nu tys ir ari sasatikšonys i kūpā byušonys svātki, klauseituojim tei ir breineiga īspieja vīnā vītā redzēt i dzierdēt dažaidus latvīšu dzīsminīkus – gon lobuok i mozuok zynomus, gon ari jaunūs talantus.\nItūgod saītā pīsadaleis taidi dzīsminīki: Valdis Otuols, Elīna Leice, Egons Pičners, Kārlis Kazāks, Kristaps Sudmaļs, Ēriks Pozemkovskis, Laura Bicāne, Andris Mičuļs, Haralds Seimaņs, Maija Kalneņa, Uldis Kākuļs, Ēriks Lūks, Bruoli Zīmeli, Arņs Milteņš, Juoņs Jansons, Kaspars Dimiters, Raimonda Vazdika, Varis Vātra, Ilze Grunte, Dace Prīduleņa, Baiba Dēķena, Dinārs Gulbis, Elīna Starke, Juoņs Cirveļs, Andris Diržininkas, Vilņs Punka, Līva Vilneite, Dace Kaša, Laura Lō, Silvestrs Seiļs, Paula Uobuleņa Uobula, Skranda, Inese Vonoga, Īva Styure-Styureņa, Paula Bogomolova i c. Dzejnīku ailēs saītā pīsadaleis dzejnīki Valdis Bisenīks, Arvīds Ulme, Agita Draguna, Māris Salējs, Inta Rīksteņa, Jana Egle i c. Taipat byus ari breivais mikrofons ar īspieju kotram grybātuojam pīsadaleit ar sovom dzīsmem ci dzeju.\n20:00 Saīta atkluošonys koncerts „nu saknem”, guņs rytuali\n24:00 Koncerti i dzejis skaitejumi pi tematiskajim guņkurim\n11:00 – 18:00 Radūšuos darbneicys, jaunū dzejnīku „Dzejas kašķis”, dzīšmu vuiceišonuos, dzīšmu gleznuošona i c.\n12:00 Koncerts bārnim\n16:00 Jaunū dzīsminīku koncerts „Asnu spēks”\n20:00 Saīta nūslāguma koncerts „Saulē augt”, guņs rituali\n12:00 Saīta nūslāguma rituals\nVaira par saītu skaiti: http://www.austrasbiedriba.lv/2012/07/sadziedasim-vislatvijas-dziesminieku.html\nLaura Bicāne – jaunuo dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda, sovom dzīsmem melodejis i vuordus roksta poša. Koč ari vysu bīžuok Laura uzastuoj vīna, jei ari prīcu muzycej kūpā gon ar draugim nu grupys „Dabasu Durovys” i sovom muosom – Jacintu i Agnesi. Muzykys školā Laura apgivuse akordeona spēli, nu tai kai juos mama Marta Bicāne ir muzykys školuotuoja, tod sātā instrumentu gona, kurūs vydā atsaroda ari gitara. Dzīsmineica da itam vysvaira pīsadaliejuse latgalīšu muzykys koncertūs i festivalūs (Muzykys Skrytuļs, Made in Latgola, La-La-Dra), kai ari reikuojuse poša sovus autorvokorus. Itymā godā Laura sajiemuse Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks” par lobuokū debeju latgalīšu muzykā.\nDace Kaša – dzīsmineica ar saknem nu Baļtinovys. 2010. godā juos dzīduotuo dzīsme „Sirsneņa” sajiemuse Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks” kai lobuokuo latgalīšu alternativuo/underground styla dzīsme. Dace ar dūmubīdrim puorstuov kristeiguos muzykys žanru. 2010. godā izguoja Dacis albums „Ieskaujošais vairākums”.\nLaura Lō – eistajā vuordā Laura Ločmele – mārga nu Bolvim. Pošvuiceibys ceļā īsavuicejuse gitarspēli, sacar i izpiļda sovys dzīsmis pamatā angļu volūdā.\nATSLĀGVUORDI » Dace Kaša, dzīsminīki, Jaunpiebalga, Laura Bicāne, Laura Lō, Roksts


Arņam Slobožaninam i grupys “Piparmētra” dalineicai Janai Dudarei jauna dzīsme “Satinušies” - lakuga.lv\nArņam Slobožaninam i grupys “Piparmētra” dalineicai Janai Dudarei jauna dzīsme “Satinušies”\n11 Janvars 2018\nTemys: Arnis Slobožaņins, Jana Dudare, muzyka, Roksts\nLatgalīšu muzikis Arņs Slobožanins i mārgu grupys “Piparmētra” dalineica Jana Dudare pīduovuoj jaunu dzīsmi “Satinušies”.\nDzīsmis muzykys autori ir Arņs Slobožanins i Laura Tvintike, teksta autors – Arņs Slobožanins.\nArņs par dzīsmis rasšonūs stuosta: “Dzīsmis muzykys aizmetņu autore ir Laura Tvintike, kas Ilūkstis bārnu i jaunīšu centrā vuicuos spielēt basgitaru. Basgitarys rifs īsasāda golvā, i pa ceļam nu Ilūkstis iz Daugovpili izdūmovu vuordus i melodeju.”\nDeveni interesanti fakti par grupu “Dabasu durovys” Augusts 18, 2020\nDuets “Paprika” ar jaunuokū dzīsmi pīsadola konkursā “Latvijas sirdsdziesma” Septembris 7, 2020


Le Monde des Religions - Partager l'articleFocus psychologie. Jung, adepte des profondeurs\nPartager l'article "Focus psychologie. Jung, adepte des profondeurs" sur un réseau social


Leinwandbild - Sonnenuntergang über dem See | Bilderdepot24.de\nBitte wählen 100 x 50 cm 5tlg 100 x 60 cm 3tlg 120 x 40 cm 1 tlg. 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 4tlg 120 x 90 cm 130 x 80 cm 3tlg 150 x 90 cm 3 tlg. 160 x 50 cm 1 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg. 200 x 80 cm 5tlg 200 x 90 cm 4tlg 40 x 30 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 80 x 60 cm 90 x 30 cm 1 tlg. 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Sonnenuntergang über dem See"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Sonnenuntergang über dem See"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Sonnenuntergang über dem See"


“Skonai” pīduovoj rudineigu vidoklipu dzīsmei “Rūžu duorzi” - lakuga.lv\n“Skonai” publicitatis karteite\nRēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” pīduovoj nūsavērt jaunu videoklipu, kas sataiseits dzīsmei “Rūžu duorzi”.\nDzīsmis “Rūžu duorzi”, kurys muzykys autore ir “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina-Jukna, bet teksta pamatā ir Ilzis Spergys dzejūļs, kas sovulaik publicāts myusdīnu latgalīšu dzejis antologejā “Susātivs”, videoklipā īmyužynuots Lūznovys muižys parka zalta rudiņa kruosu spylgtums. Dzīsme dūd drupeit rudiņa melanholejis, i tuos melodiskajūs akordūs var maneit ilgys piec syltuma, ari suocūtīs goda soltajai sezonai, bet “Rūžu duorzi” ritmys atguodynoj par rudiņa spāku i aicynoj tū napīmierst. Dzīsmi “Rūžu duorzi” producieja i aranžieja Gints Stankevičs, bet videoklipu fiļmēja i taiseja Māris Justs.\nRēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” dybynuota 2012. goda beiguos, kod studejis vadeituoja Guntra Kuzmina-Jukna eistynuoja sovu sapynu – atsagrīze dzeivuot i struoduot dzymtajā Rēzeknis nūvodā. Pārnejuo goda golā studeja nūsvietieja pīcu godu jubileju, izdūdūt bārnu dzīšmu disku latgaliski kai veļtejumu Ontonam Slišānam “Rūtaļa”, taipat reizē izguoja ari Guntrys pošys dzīšmu gruomota-notu kruojums “Sirdsgunteņa”. Vokalajā studejā dorbojās bārni i jaunīši četruos vacuma grupuos. “Skonai” divejis reizis sajiemuse ari latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” – par 2014. goda lobuokū debeju muzykā i par videoklipu dzīsmei “Skani, debesteņ”, kuru ari beja taisejs Māris Justs.


Beauty blog by Tina: 2019\nBok šminkoljupci! U novomvideu je makeup za školu u kojem sam koristila drogerijske proizvode i to samo najjednostavnije i najjosnvnije proizvode: primer, puder, maskaru, rumenilo i ruž.\nViše o svemu imate u videu :)\nMNY Baby skin instant pore erases\nL'oreal Paris True Match 7.D/ 7.W Golden Amber\nThe Bal Hot Mama Blush\nWnW Highlighter Goddes Glow\nEssence lipgloss Keep smiling & sparkle on\nObjavio/la Tina u 14:56 Nema komentara:\nOznake: makeup for school, YouTube


Lembra? Último 5 a 0 do Corinthians foi na estreia de Pato, há oito anos - ISTOÉ Independente\ncontra o Flu (Foto: Daniel Augusto Jr./Ag. Corinthians)\n14/01/21 - 00h14\nData-Hora: 3/2/2013 – 17h\nGols: Guerrero (9’/1ºT) (1-0), Guerrero (12’/1ºT) (2-0), Paulinho (40’/1ºT) (3-0), Danilo (24’/2ºT) (4-0), Alexandre Pato (28’/2ºT) (5-0)


Datum tisku: 17. 1. 2019 22:03


Sutinu saimis kūpā byušonys prīca – muziciešona i ticeiba / LR1 / / Latvijas Radio\nSutinu saimis kūpā byušonys prīca – muziciešona i ticeiba\n21. novembris 2020, 18:15\nLaikā, kod dīnys tymsuo daļa ir vysā garuoka nikai gaišuo i daudzys īrostuos uorpus sātys aktivitatis ir gona īrūbežuotys, tūstorp ari daleiba amaterkolektivūs i kūpeiga saīšona, juovaicoj piec cytu aktivitašu – vīnam ci sovā saimē. Aiz tuo ītūreiz mes jius aicynojam kūpā ar mums nūbraukt iz Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostu, kur dzeivoj i saiminīkoj Sutinu saime. Saimis golva Ivo kasdīnā struodoj par Rēzeknis zonaluo vaļsts arhiva direktoru, juo sīva Sandra dorbojās interešu izgleiteibā tepat Kaunatys vydsškolā, kur vuicuos ari jūs meita Īva. Sovpus dāls Inguss, kurš sarunā napīsadaleja, jau ir students i taipat kai muosa vuicuos ari J. Ivanova muzykys vydsškolā. Runuosim par tū, kai jī itūšaļt pavoda garūs vokorus i kamā rūn mīru i pīpiļdejumu. Par muziciešonu sātā, attuolynuotū vuiceišonūs, ituo laika plusim i minusim.\n„Bārni mums ir profesionaluoki muziki, jo jī vysmoz notys pazeist i zyna, kai muzykai ir juoskaņ. Es koč kū asu raudzejs tikai pošvuoceibys ceļā – gitaru pastrynkšynuoju, piečuok garmani pasavuiceju spieļuot. Sandra ari tikai pošvuiceibys ceļā vysu, ir klavīris spieļuojuse.\nTys laikam jau ir bejs mums taids bierneibys sapyns, ka gribiejuos vyuceitīs muzyku i niu tys ir pīsapiļdejs myusu bārnūs...\nMuzyka – tei ir taida vierteiba, kura tev vysu myužu īs leidza i tev tū nivīns naatjims. Ar muzyku var vysu izdzīduot i dzīdynuotīs.”


Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]\nLgSC aicynoj iz dančim Daugovpilī\nKod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē […]\nCategories: info LgSC, Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive | Add a Comment\nTrešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]\nSeptembra “A12” numurā skaiti rokstu par LgSC\nCategories: info LgSC, Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive, LgSC viesture | Add a Comment\nLai laseitu rokstu, spīd uz attāla.\nCategories: info LgSC, LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive, pasuokumi, studentim | Add a Comment\nVīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz […]\nCatūrtdiņ, 19. aprelī, nu 19:00 byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļšu īlā 16), lai kūpeigi ar LgSC aktivistim i draugim pi ola gluozis ci čaja kruškys uzdzīduotu kaidu dzīsmi, pamynātu meiklis i pavadeitu vokoru lobā kompanejā. Jem leidza draugus i teikomēs tī! 🙂\nCategories: info LgSC, LgSC sadzeive | Add a Comment\nCategories: info LgSC, LgSC pasuokumi, LgSC projekti, LgSC sadzeive, studentim | Add a Comment\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]\nCategories: Bez kategorejis, info LgSC, LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive | 1 Comment\n“Pastāvēs, kurš pārmainīsies!” Itai nazkod ir sacejs kaids vysim zynoms gudrs veirs. Īsadvesmojūt ari mes, LgSC Rēzeknis biroja aktivisti, izdūmuojom, ka vajaga nazko jauna. Jaunu pazeišonu, jaunu ideju i nūtykumu. Ituo gods 8. febralī LgSC aicynuoja vysus aktivus, ar Latgolu sirdī asūšus studentus iz sasatikšonu, kur vysi kūpā dalejomēs pīredzē, jaunuos idejuos i pozitivuos emocejuos. […]\nCategories: LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive, LgSC vaļde | Add a Comment\n21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]\nCategories: info LgSC, LgSC pasuokumi, LgSC projekti, LgSC sadzeive | Add a Comment\nKod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu. . Puosokys par krīzi 2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā […]\nCategories: LgSC sadzeive | 1 Comment\nUorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam […]\nCategories: LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive | Add a Comment\n29. novembrī nūtyka kuortejuo LgSC Daugpiļs bīdru sanuoksme. Tai kai jau īprīšk nuliemem, ka Latgolys Studentu centram Daugpilī ir juobyun, tāņ atlyka izstruoduot Daugpiļs nūdalis reiceibys planu, apsazynuot lobuokūs ceļus bīdreibys mierku sasnīgšonai, izzynuot, kas mes poši asom par cylvākim i kaidi pīnuokumi i vīta grupā myusim byutum vyslobuokuo. Piec pyrmajom īsapazeišonuos i lada salauzšonys […]\nLeigū i Juoni nūsvināti, bet izaruod, ka palikušs mozi pyrma svātku poruodi – gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” konkursa rezultatu paziņuošona. Taitod, iz vaicuojumu: Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā? A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta B Velozauru parka škiuņs C Zylūņa golvyskauss Pareizuo atbiļde ir […]\nCategories: LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive | 1 Comment\nPavasars ir tys breineigais godalaiks, kod var apiļkt mozuok drēbu i palikt uorā ilguok – gaišs, kai nakai. I tai sasagadeja, ka nazkam beja ideja atkluot pikniku sezonu, a Vinetai kai reize beja dzymumdīna (i jubilars uzsauc tiramisu!) – zvaigznis beja sasatuojušuos labvieleigi, kab pikniks varātu nūtikt. Vīneiguo bāda vēl beja par lītu – jis […]


Rēzeknē aicynoj iz zibakceju “PA -runuosim, -raksteisim, -dūmuosim LATGALISKI” - lakuga.lv\nTemys: 27. apreļs, latgalīšu volūda, Latgolys kongresa dīna, Rēzeknis Centraluo biblioteka, Roksts\n27. aprelī, pīktdīņ, pi Rēzeknis Centraluos bibliotekys nūtiks Latgolys kongresa dīnai veļteita zibakceja, informej bibliotekys puorstuove Ruta Suseja.\nZibakcejis “PA -runuosim, -raksteisim, -dūmuosim LATGALISKI” mierkis ir atguodynuot par svareigim Latgolys viesturis nūtykumim i izceļt latgalīšu volūdu kai nūzeimeigu i eipašu latgaliskuos identitatis sastuovdaļu. Zibakcejis suokums 11.30 stuņdēs pi Rēzeknis Centraluos bibliotekys. Akcejis laikā varēs īpazeit 2017. godā vysvaira skaiteituokuos latgalīšu gruomotys Rēzeknis Centralajā bibliotekā, taipoš iz trotuara tiks raksteiti latgalīšu dūmugryudi, varēs atkuortuot zynomūs i īsavuiceit jaunus latgalīšu volūdys vuordus.


Latgalīšu Gazeta -- Adamova\nLatgolā ir vysmoz ostonis Adamovys. Daudzi zyna tū, kura ir 3 km iz zīmelim nu Rēzeknis, Adamovys azara krostā. Bet ar Rēzeknis Adamovu stypri konkurej cyta Adamova – tei, kura Daugovys krostā pi Kruoslovys. Var byut, ka ari puorsyt – i gleišuma, i viesturis dziļuma ziņā!\nKienenīnis kolns. „Pirmoreiz hronikā Krāslavas miestiņš pieminēts 1558. gadā, taču leģendas stāsta par tās pamatu likšanu vēl sirmā senatnē, sākot ar X gadsimtu. Pēc leģendu ziņām, bet jāsaka, ka leģendās daudz patiesības, X gadsimtā Krāslavā dzīvojusi un valdījusi Polockas kņaziene Rogneda Gorislava, kas (ap 979. gadu) apprecējusies ar Krievijas kņazu Vladimiru. Pēc tā laika ziņām, viņas pils atradusies Teātra kalnā, bet, pēc citām ziņām spriežot – Adamovas kalnā. Šī vieta, kas ir dominējošā Daugavas kalnājos, bija visvairāk atbilstoša kņazu pils atrašanās vietai.”1\nKod 1931. godā voi puse Kruoslovys beja zam iudiņa, Kienenīnis kolns tai i palyka naskorts! Pat gryuši īsadūmuot, kaidai pasaulis kataklizmai ir juonūteik, lai jis applyustu!\nItū piļskolnu sovulaik ir izpietiejs Ernests Brastiņš. „Ceļš atkal gāja caur Krāslavu. Sarunās par ceļiem kāds vecāks vīrs ieminējās, ka es nonākšot Krāslavā pa „Pilskalna” ceļu. Kāpēc šo ceļu sauc par pilskalna ceļu, to viņš nezināja pateikt. Par jaunu pārmeklējot apvidu ceļa rajonā, patiesi, uzgāju pilskalnu. Tas atradās [..] Daugpils lielceļa kreisā pusē, dienvidos kapsētai, pašā Daugavas krastā, [..] starp divām gravām, kuras kādreiz izrāvis ūdens. Tā radies no trim pusēm kraujš, 40 m augsts kalns. [..] Gar plakuma malām uzkrājusies 1 m dziļa mītņu kārta ar trauku lauskām. Kalns uzglabājies bez sevišķiem postījumiem.”2\n20. gs. 60. godu beiguos piļskolns tyka lelā mārā izpūsteits, tai kai tam pa viersu tyka izbyuvāta jaunuo Daugovpiļs–Kruoslovys šoseja.\nTei īt car vysu piļsātu iz Polocku (133 km da tai), jū Kruoslovā navaida apvedceļa. Šoseja piļsātā palīk par Reigys īlu, a nu Augustovkys mikrorajona iz vokorim – par Augusta īlu. Kaidu strēčeiti Augusta īlai paraleli īt Piļskolna īla, kurys nūsaukums ari ir tei popularuokuo nūruode, ka kod ta sūpluok bejs Kienenīnis kolns. A skorbais, kaisleibu i sova laika realeju pylnais stuosts par Rognedu ir hronikuos, kai ari godsymtu garumā nadūd mīru gon poetim, gon cytu muzu kolpim.\nSmukums, i na tikai. Rakstnīks Egils Lukjanskis īrūsynova žurnalam „Liesma” sareikuot Daugovys ekspediceju – ar kuojom, automašynom i laivom, nu iztakys Voldaja augstīnē da īplyušonai Reigys leicī. Tū entuziasti ari izdarēja 1969. goda vosorā. Rokstūt par ekspedicejis trešū, Latvejis pūsmu, atsazeist: „Visskaistākais brauciens ar laivu pa Daugavu Latvijas teritorijā neapšaubāmi ir posmā no Krāslavas uz leju.”3 Reši kurs laivuotuojs itai dūmai preteisīs!\nItū ocu baudu cylvāki pīfiksēja jau seņ, ari paraleluo sauszemis ceļa gar iudiņa krostu smukumu. Gustavs Manteifeļs 1879. godā Poznaņā izdūtā gruomotā roksta: „Mēs jau teicām, ka poļu Inflantijā netrūkst gleznainu vietu. Šajā ziņā sevišķi jauks ir ceļš no Daugavpils uz Krāslavu, kas vijas pa Daugavas labo krastu. Upes ieleja dziļi iegrauzusies devona smilšakmenī, vietām platāka, tad atkal kļūdama šaurāka, ar skuju kokiem apaugušu pakalnu ieskauta, lokus mezdama, tā paver skatienam arvien jaunas ainavas, kuru skaistums pārsteidz ceļinieku jo vairāk tāpēc, ka tās atklājas negaidīti.”4\nEistyn nūdereigs Infļantu zemis drauga nūvāruojums – jo acim pasaruoda kas naprognozātai, tys smuku ainovu padora vēļ smukuoku!\nPar Adamovu runoj i roksta daudz, ari 1937. godā. Ekskursanti brauc nu Daugovpiļs, „46. kilometrā uz Daugavas līčainā krasta guļ Krāslava. Apskatāmi [..] Daugavas krasti, kuri pie Ādammuižas atver mūsu zemes virsmas uzbūves slāņus. Krāslavu no ziemeļiem ieslēdz kalnāji, no trim pusēm pieiet meži, kas Krāslavu nostāda veselības ziņā izcilus vietā.”5 Breineigi! Smukums ite ir pošsaprūtams, par tū i narunoj, bet akcentej cytys lītys – te var vuiceitīs Latvejis geologeju, te var salobuot veseleibu!\nAdamova beja/ir daudzi lobumi vīnā nalelā punktā. Smukums acim, didaktisks materials školānim, vīgli i pateikami elpojās. Var mauduotīs i sauļuotīs, piknikuotīs, taiseit fotografejis. Var makškerēt, var pastateit telti (kai vacī latgalīši saceitu – jiedžeru, parču). Nazyn parkū ūdu i slepņu te parosti nav daudz. Var vērtīs škierzlotus, kuri guļ i sylduos iz vysaida leluma akminim. Da vysu kū te var dareit!\nNaradzamuo Daugova. Nui, ir ari taida. Mes parosti redzim tikai krostus i iudiņa viersmu, bet ir ari tys, kas iudinī īškā i iz upis dybyna. Tuorpeni i glīmežvuoki, iudiņa zuolis, kukaini i zivs. Vysaidi klami, saglumiejušys sīkstys, sapyvuši zyvu teikli, ari sleikūņu kauli. Zamiudiņa straumis i atvori.\nZam iudiņa ir nūsaglobovuši brasli, pa kurim kod ta nu krosta iz krostu puori bryda vasalys armejis. Kod pa Daugovu pluovova plūsti, strūgys i tvaikūneiši, braucieji zynova, kur upē siekli, zamyudiņa akmini voi nūgrymušuos laivys. Upē īškā atrūn vacus enkurus, vydaidys montys. Gon najauši (kai vacī latgalīši saceitu – nauošmai) i tragiski pagaisynuotys, gon speciali īsvīstys, kab vysi goli byutu iudinī. Atrūn iudinī vysaidus duņčus i revolverus. Zamiudiņa arheologeja tān laikam poša interasantuokuo, jū zemis viersā (i ari zem zemis) lelā māra voi vyss ir jau īraudzeits i atrosts.\nDaugovā agruok smēle straumis sanastū smiļkti, kruove baržuos i vede iz krostu. Leluos upis teiruo i smolkuo smiļkts labtik nūderēja vysaidom saimistiskom vajadzeibom. Pi reizis ari pamatlīta tyka izdareita – farvaters izateireja. Augstā viertē beja un ir Daugovys muols (kai vacī latgalīši saceitu – gleizds).\nMunu iztēli i pruotu vysvaira kužynoj, vysvaira kairynoj zamiudiņa olūti! Ruodīs, ka vyss iudiņs ir nu tuolīnis, a eistineibā nazkur dziļumā, zam horizontali skrīnūšuo ir vertikali, burbuļaini iztakūšais!\n1992. goda vosorys beiguos Daugova izkolta kai nikod. „Daudzās vietās Daugava bija tikai pusē, dažviet tikai viena trešdaļa un pat ceturtdaļa no parastā platuma. [..] Uzskaitījām visus lielākos akmeņus un avotus no Piedrujas līdz Daugavpilij. Redzējām tos 1668 avotus, kas iztek no Daugavas gultnes deviņdesmit kilometru garumā abos upes krastos. Līdz šim nevienā Daugavas posmā no upes iztekošie avoti nav bijuši uzskaitīti,”6 stuosta Bruno Jansons, Latvejis Kulturys fonda Daugovys programys vīns nu iniciatoru i aktivuokūs dareituoju. Daugovā tyka atrosti ari sāriudiņa olūti, a parostūs pīteikūši daudz ari pi Adamovys.\nPasavierīņu laukums i vuiceibu styga. Te, laukumā pyrms ībraukšonys Kruoslovā, nūrunoj sasatikšonu autobraucieji. Te fotografejās sovejī i svešī. Te apsastuoj kuozinīki. Te redzieju ari cylvāku ar molbertu.\nKruoslovā rudinī nūteik smuki pleneri. Laikam taišni kruosainā rudinī Kruoslova ir vysgleišuokuo! Vīna gleznuotuoja maņ tai ari saceja – vuords Kruoslova ir cielīs nu vuorda kruosa, kruosains. Lai tai byutu!\nViesturnīks Andrejs Jakubovskis roksta, ka i agruokūs laikūs itys mozmīsts kai magnets vylka da sevis gleznuotuojus. 20. gs. 30. godūs iz Kruoslovu brauce i te ainovys gleznuoja Sergejs Vinogradovs, muokslys studejis „Estētika” daleibnīks Sergejs Ivanovs7 i c.\nDūmoju, ka i myusu laikūs te ir stuoviejuši ar zeimuli voi piņdzeleiti rūkuos Valentins Zlidnis, Daiga Lapsa, Andrejs Gorgots, Nugzars Paksadze, Osvalds Zvejsaļnīks i c.\nTaišni pi pasavierīņu laukuma suocās ari Adamovys dobys styga. Jei to pasaceļ, to nūsalaiž. Kai taids pīpiļsātys začs izšketermeterej tū krauju 1,8 kilometra garumā! Te var i kūkus ci kryumus apsavērt, a kurs oceiguoks, i pat putynus tiuļumā īraudzeit. Golvonais – vysu dareit meikstai, lānai, bez strauju kusteibu. Itei īmaņa ir cīši godna ari na tikai pa stygom staigojūt.\n1 Aleksejevs A. Pazīsti un mīli savu novadu // „Sociālistiskais Ceļš", 23.11.1958.\n2 Brastiņš E. Latvijas pilskalni. Latgale – Rīga: Pieminekļu valde, 1928., 63.lpp.\n3 Daugaviņa lielījās.. // „Liesma", 1969., Nr. 11.\n4 Manteifels G. Poļu Inflantija (no poļu val. tulk. R. Labanovskis) – [B.v.]: Jumava, Polonika, 2020., 57. lpp.\n5 Zaķis J. Skaistā un interesantā Dienvidlatgale // „Brīvā Zeme", 12.03.1937.\n6 Valtere E. Pusotrs tūkstotis avotu no Piedrujas līdz Daugavpilij // „Latvijas Jaunatne", 19.02.1993.\n7 Jakubovskis A. Krāslavā // „Mōras Zeme", 28.12.1991.


Rocista kod sutkinje Prazetina Kaleb - Vježbe doc. dr. sc. Sunčana Roksandić Vidlička - Kazneno pravo - vježbe


Velomuzykys koncerts Malnovys šmakovkys muzejā – Latgales plānošanas reģions\nVelomuzykys koncerts Malnovys šmakovkys muzejā\n1. jūlijs, 2019 plkst. 20:00 - 22:00\n« NERĀTNĀ VASARAS NAKTS / nerātnu joku, dziesmu un danču programma Rožupē\nPreiļu kultūras namā Daugavpils Latviešu Kultūras centra orķestra Daugavpils Sinfonietta koncerts »\n25.junī nu Kūku dzeļžaceļa stacejis startēs “Velomūzika 2019”. Jau deveitū reizi muziki, akteri i leidzbraucieji meis pedaļus i maineis muzyku pret naktssātu. Itūgod Velomuzyka izavieliejuse sovus ceļus i stygys meklēt Latgolā.\nDa ituo Velomuzyka ir pīveikuse 4000 kilometrus pa Latvejis attuoluokajim nūvodim, izavielejūt mozuokūs ceļus i aizaugušuokuos stygys, kas vad iz vysšmukuokajom vītom i nūtikšonom. Pīdzeivuoti vaira nakai 60 koncerti naktssātu vītuos i vēļ naskaitomys muzykalys šaļtenis ceļā. Sekuot Velomuzykai var vītnis Facebook.com lopā www.facebook.com/velomuzika.\nNūgiuņ Velomuzyku tuos ceļā, bet, ka tys nav īspiejams, tod vīnkuorši puorskaiti ituo gods maršruta pīturys punktus. Tī ir šmuki i eipaši vuordi. Tuos ir pīpiļdeitys i napīpiļdeitys sātys. Tuos ir vītys, kurys mes gribim satikt – pyrmū reizi ci tymuos atsagrīzt. Nalels īskots Velomuzykys braucīnī 2013. godā –www.youtube.com/watch?v=ZkdN0ypXZaE.\nInformaceju sagataveja: Anna Zīmele, Kuorsovys nūvoda turisma organizatore, Telefons: 29 327 265, E-pasts: anna.zimele@karsava.lv, www.karsava.lv


Jaunīšu rodūšuos darbeibys īspiejis Latgolā i situaceja pīrūbežā - Radio raidījumi - Daugavpils ziņas\nPastyprynuota uzmaneiba itūnedeļ pīvārsta situacejai iz Latvejis-Boltkrīvejis rūbeža. Gatavojūtīs īspiejamam nalegaluos imigracejis viļņam, Vaļsts rūbežsardze lyuguse atbolstu Nacionalajim bruņuotajim spākim i Aizsardzeibys ministrejai. Ir napīcīšami 50 papyldus darbinīki, lai divkuoršuotu patruliešonys iņtensitati pi rūbeža. Jau niu tī paleigā davušīs vairuoki Eiropys rūbežu i krosta apsardzis agenturys „Frontex” eksperti. Sovukuort Lītuva paziņuojuse par īceri ceļt dzalūņdruošu žūgu iz sova rūbeža ar Boltkrīveju.\nDeļkuo Kruoslovys Vaļsts gimnazejai teik anulāts Vaļsts gimnazejis statuss?\nTai lēme vaļdeibā. Golvonai īmaslys ir napīteikams školānu skaits 10.-12.klasēs.\nDaugovpiļs Olimpiskajā centrā aizritēja pasauļa grupu spēlis basketbolā jaunīšim.\nItamā sakareibā Latvejis Basketbola savīneibys generalsekretars Kaspars Cipruss ir izasacejs par napīcīšameibu sakuortuot sporta infrastrukturu Daugavpilī, jo viņ tod tī byus īspiejama plotuoka storptautisku pasuokumu reikuošona.\nDaugovpiļs pīsadola konkursā par Eiropys kulturys golvyspiļsātys statusa īgiušonu 2027.godā.\nKonkursa ūtrajā kuortā tykuse ari Jiurmola i Līpuoja. Leidz cyta gods pavasaram sovi pīteikumi byus juoizstruodoj daudz pamateiguok. Ari Portugalē 2027.godā byus vēļ vīna Eiropys kulturys golvyspiļsāta.\n“Pi myusu Latgolā” : 09.07.2021


Raksts publicēts: 2019.07.17. 07:45:56\n0.63357496261597 56(0) - 0.39468431472778 2020.07.04. 05:27 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=46685 ip: 172.69.63.148 usememcache: 1


Suokušīs Dagdys nūvoda svātki „Dagdai – 20” - lakuga.lv\nTemys: Dagdai - 20, Dagdys nūvods, Roksts, svātki\n22. julī ar Gareiguma dīnu suocās nūvoda svātki „Dagdai – 20”. Dagdys Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicā Sv. Miša laikā tyka pasvieteits Dagdys nūvoda karūgs, kas piečuok tyka svineigi pacalts mastā pi nūvoda dūmis.\nPyrmajā svātku nedelis dīnā – Gareiguma dīnā – tyka pasnīgti Pateiceibys roksti i duovonys bazneickungim, kas ir kolpuojuši itūs 20 godu laikā Dagdys piļsātys Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicā – Puovulam Ūdeņam, Andrejam Aglyunīšam, Viktoram Naglim, Juoņam Stepeņam i Juoņam Kupčam, pateiceibys roksti tyka pasnīgti ari nūvoda bazneicu bazneickungim.\nTai kai Dagdys nūvods ir sastateits nu 10 pogostim i piļsātys, tod kotra pogosta puorvaļdis vadeituojam tyka pasnīgts jaunais nūvoda karūgs, kab vysu pogostu īdzeivuotuoji sajiut pīdereibu Dagdys nūvodam.\nNūvoda svātki „Dagdai – 20” nūtiks nu da 28. juļam i kotra dīna veļteita sovai tematikai – svātdīne – Gareiguma dīna, pyrmudīne – Īsapazeišonys dīna, ūtrdīne – Vierteibu dīna, trešdīne – Paaudžu dīna, catūrtdīne – Veseleibys dīna, pīktdīne – Omotu dīna i sastdīna – Gūda i Lapnuma dīna.\nKotru dīnu byus dažaidi pasuokumi vysom vacuma i interešu grupom (vaira verīs afišā) ci nūvoda sātyslopā www.dagda.lv. Iz vysim pasuokumim, izjamūt Laura Reinika koncertu, īeja ir bez moksys.\nKarteņuos – nūvoda svātku „Dagdai – 20” Gareiguma dīna, nūvoda publicitatis kartenis


svātdĪna, 24. decembris\nPYRMAIS LASEJUMS 2 Sam 7, 1 -5. 8b - 12. 14a. 16\nDavida vaļsteiba myužam pastōvēs Kunga vaiga prīškā.\nLASEJUMS NU SAMUEĻA ŪTRŌS GRŌMOTAS\nKod kēneņš Davids dzeivōja sovā nomā un Kungs jam vysapkōrt beja devis mīru nu vysim jō īnaidnīkim, kēneņš saceja pravīšam Natanam: «Vai redzi, ka es dzeivoju cīdru kūka nomā, bet Dīva skreine ir nūvītōta teļtī?» Natans saceja kēneņam: «Ej un dori vysu, kū tova sirds vēlejās, jo Kungs ir ar tevi.» Bet tamā pošā naktī Natanam atsaklōja Kunga vōrds: «Ej un pasoki munam kolpam Davidam: «Tai soka Kungs: Vai tod tu ceļsi maņ nomu, lai es tymā dzeivōtu? Nu laika, kur tu ganeji vuškas, es tevi pajēmu, lai tu vaļdeitu pōr munu Izraeļa tautu. Es asu ar tevi bejis vysur, kur vīn tu esi gōjis; es asu iznycynōjis tovā prīškā vysus tovus īnaidnīkus. Es devu tev lelu vōrdu blokus šōs zemes varonū vōrdam. Es pagōdōšu vītu munai Izraeļa tautai un ļaušu tai apsamest, un tei dzeivōs tī un natiks vairs vojōta. Un ļauni ļaudis tū vairs naapspīss kai seņōk un kūpš tōs dīnas, kod es īcēļu tīsnešus pōr sovu Izraeļa tautu. Un es tev dōvōšu mīru nu vysim īnaidnīkim. Un Kungs tev pasludynoj, ka jys pats tev uzceļs nomu. Kod byus pīpiļdeitas tovas dīnas un tu gulēsi pi sovim tāvim, es uzmūdynōšu pēc tevis tovu pēcnōcēju, kas nōks nu tovom mīsom, un nūstyprynōšu jō vaļsteibu. Es jam byušu par tāvu, un jys maņ byus par dālu. Tovs noms un tova vaļsteiba byus nasatrycynojams munā prīškā uz myužim, un tovs trūņs pastōvēs myužam.»\nPSALME 89 (88)\nRefrens: Dīva žāļsirdeibu es slaveišu myužam. (R. sal. 2a)\n2 Par Kunga žāļsirdeibu es dzīdōšu myužam,\nar sovu muti nu paaudzes paaudzē stōstēšu par tovu\n3 Jo tu esi sacejis: «Žāļsirdeiba pastōvēs myužam»,\nsovu uzticeibu tu esi nūstyprynōjis dabasūs.\n4 Ar sovu izvālātū es asu nūslēdzis dereibu,\nes asu zvērējis Davidam, sovam kolpam:\n5 Tovu dzymumu es nūstyprynōšu uz myužim,\nun tovu sēdekli ceļšu uz paaudžu paaudzem.\n27 Jys mani pīsauks: «Tu esi muns Tāvs,\nmuns Dīvs un munas pesteišonas klints.»\n29 Sovu žāļsirdeibu jam es globōšu uz myužim,\nun muna dereiba ar jū byus drūša.\nŪTRAIS LASEJUMS Rom 16, 25 - 27\nNūslāpums, kas nu myužeigim laikim nav bejis izpausts, tagad\nir dareits zynoms.\nTam, kas jyusus spēj styprynōt saskaņā ar munu Evangeliju un mōceibu par Jezu Kristu, saskaņā ar atklōtū nūslāpumu, kas senajim myužim natyka izpausts, bet tagad ir dareits zynoms un pēc myužeigō Dīva pavēles ar pravīšu rokstim ir pasludynōts vysom tautom, lai tōs pakļautu ticeibai, tam – vīneigajam vysugudrōkajam Dīvam, lai caur Jezu Kristu ir gūds myužu myužūs. Amen.\nPYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Lk 1, 38\nRaug, es asu Kunga kolpyune,\nlai maņ nūteik pēc tova vōrda.\nEVANGELIJS Lk 1, 26 - 38\nMarija ījims un dzemdēs dālu.\nDīvs syuteja eņgeli Gabrieli uz Galilejas piļsātu, kas saucēs Nazarete, pi Jaunovas, kas beja sadarynōta ar veiru vōrdā Jezupu, nu Davida ciļts, un Jaunovas vōrds beja Marija. Un eņgeļs īnōcis jai saceja: «Esi sveicynōta, žēlesteibas pylnō, Kungs ir ar tevi!» Jei sasatryuka par šim vōrdim un dūmōja pi sevis, kas tys varātu byut par sveicīni. Bet eņgeļs jai saceja: «Nasabeisti, Marija, jo tu esi atroduse žēlesteibu pi Dīva. Redzi, tu ījimsi un dzemdēsi Dālu, un jū nūsauksi vōrdā Jezus. Jys byus lels, un jū sauks par Vysuaugstōkō Dālu, un Kungs Dīvs jam dūs jō tāva Davida trūni. Un jys vaļdeis pōr Jākuba nomu myužeigi, un jō vaļsteibai nabyus gola.» Tod Marija saceja eņgeļam: «Kai tys nūtiks, jo es taču veira nepazeistu?» Eņgeļs jai atbiļdēja: «Svātais Gors nōks pōr tevi, un Vysuaugstōkō spāks tevi apānōs. Tōpēc Svātais, kas nu tevis dzims, tiks saukts par Dīva Dālu. Redzi, Elizabete, tova radineica, vēļ sovā vacumā ir ījāmuse dālu, un šys ir sastais mēness tai, kuru sauc par naaugleigu, jo Dīvam nikas nav naīspējams.» Tod Marija saceja: «Raug, es asu Kunga kolpyune, lai maņ nūteik pēc tova vōrda.» Un eņgeļs nu jōs aizgōja.


Školāni aicynuoti pīsadaleit konkursā “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.–2015. godi” - lakuga.lv\nTemys: konkurss, konkurss školānim, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba, Roksts\nRēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar bīdreibom “Kukuži”, “Jaunieši Baltinavai”, Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis školuotuoju asociaceju, Rēzeknis Augstškolu, sagaidūt Latgolys apsavīnuošonys kongresa, Latvejis vaļsts dybynuošonys symtgadi, izsludynoj konkursu “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.–2015. godi”, apzynojūt Latgolys regiona dzymtu, školu, pogostu viesturis spylgtuokuos nūtikšonys, personeibys, viesturiskuos līceibys atmiņu stuostejumūs, karteņuos, jaunīšu kolažuos i cytuos myusdīnu jaunīšim pīeimamuos rodūšajuos tehnologejuos.\nKonkursa mierkis ir apzynuot lokalūs, individualūs narativus (stuostus) par spylgtuokajim nūtykumim, personeibom dzymtuos, školuos, pogostūs voi piļsātuos, kas ruoda 1917. goda situacejis raksturuojumu, tuo ītekmi i izmainis gondreiž 100 godu ilgā periodā. Lobuokī dorbi tiks izmontuoti datorspēlis, kai ari dokumentala izdavuma par Latgolys apsavīnuošonys kongresu veiduošonā, sasaistūt itū viesturiskū faktu ar Latvejis vaļsts dybynuošonys i pastuoviešonys palīkūšajom vierteibom, dokumentim, līceibom, fotografejom.\nKonkursā var pīsadaleit Latgolys regiona 8.–12. klašu školāni individuali ci grupuos (5–10 daleibnīki). Obejūs gadīņūs var tikt pīsaisteits konsultants: školuotuojs, nūvodpietnīks i cyts.\nDorbi tiks vārtāti divejuos vacuma grupuos: 8.–10. klase, 11.–12. klase, atseviški individualī i grupu dorbi.\nPyrma konkursa dorbu izstruodis dalinīkus aicynoj puorskaiteit laikrokstu “Gaisma”. Itūgod apryt 110 godi kai suoce izīt pirmuo latgalīšu avīze „Gaisma”, partū konkursa formats ir avīzis veiduošona, ītverūt konkursa mierkī nūruodeitū saturu.\nSaturyskais pamats ir intervejis, atminis, originaldorbi, cytu dorbu fragmenti, statistika, vizualī attāli par dzymtys, školys, pogosta raksturuojumu 1917. godā i saleidzynojūt ar myusu dīnom.\nKonkursa dorbs ir juosagatavej A3 avīzis formatā uz diveju lopu (vīns atvārums). Avīzei juobyun sagataveitai atbylstūši konkursa daleibnīka skatejumam par avīzis izkuortuojumu, vizualū nūformiejumu, rubrikom.\nKonkursa dorbi var tikt īsnīgti latvīšu, latgalīšu volūdā, ari bilingvali, izmontojūt latvīšu voi latgalīšu i krīvu volūdu.\nDorbi īsnīdzami elektroniski (pdf), syutūt iz adresu: ilga13@inbox.lv.\nDorbu īsnīgšona da 2015. goda 10. novembra. Nūslāgums 2015. goda 29. novembrī literari muzykalajā pasuokumā Andrejdīnys.


keine Auswahl 30 x 40 cm 30 x 90 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 40 x 120 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 60 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 60 x 80 cm 80 x 80 cm 90 x 120 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 3 tlg. 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Michelangelo - Die Bekehrung des Saulus abgegeben worden. –


14/05/2022 @ 15:00 – 23:45\nNaujinis Nūvodpietnīceibys muzejs\nNaujinis Nūvodpietnīceibys muzejā Muzeju naktī byus pasuokums ar moto “Svinam tēlnieces Valentīnas Zeiles 85 gadu jubileju”. Nu 15.00 da 21.00 varēs apsavērt jubilarei Valentinai Zeilei veļteitū instalaceju muzeja teritorejā i breivdobys izstuodi “Tēlnieces Valentīnas Zeiles dzīves karnevāls: Naujene – Rīga – Parīze”. Bārnus leidz 12 godu vacumam gaideis eipašs pīduovuojums: dorbuošonuos “Talantu fabrikā”. Vysa pasuokuma laikā apmaklātuoji varēs apsavērt muokslineicai veļteituos pastuoveiguos ekspozicejis i izstuodis “Latgales parīziete Valentīna Zeile”, atkluotū muokslys prīškmatu kruojumu “Valentīnas Zeiles darbnīca”, biografiskū izstuodi par Zeiļu dzymtu “Dzimtas mantojums”, kai ari izbaudeit retro muzykys skanis nu muokslineicys plašu kolekcejis.\nApmaklātuoji varēs ari apsavērt izstuodis “Podniecības tradīcijas Daugavpils novadā” i “Rokdarbu tradīcijas Daugavas ielejas teritorijā”.\nMuzeja teritorejā apsaverama izstuode “Personību dzīvesstāsti 2”. Nu 21.00 leidz pusnaktei byus Špogu Muzykys i muokslys školys vidis objektu paruode.


Paul Gauguin - Frauen am Strand | bilderdepot24\nPaul Gauguin - Frauen am Strand\n120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 160 x 50 cm 180 x 120 cm 4 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 40 x 40 cm 8-eckig 40 x 40 cm rund 50 x 40 cm 50 x 50 cm 8-eckig 50 x 50 cm rund 60 x 50 cm 60 x 60 cm 8-eckig 60 x 60 cm rund 70 x 50 cm 80 x 60 cm 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Paul Gauguin - Frauen am Strand"\nWeiterführende Links zu "Paul Gauguin - Frauen am Strand"\nKundenbewertungen für "Paul Gauguin - Frauen am Strand"


“Sergejs Eizenšteins. Priekšvārds” - Pēteris Vasks\n“Sergejs Eizenšteins. Priekšvārds”\nRežisors: Ansis Epners


Publicēts 25 Oktobris 2011\nFoto nu: lv.wikipedia.org\nNu 24. oktobra leidz 7. novembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var īsapazeit ar īvārojamuo katuoļu veiskupa, sabīdriskuo darbinīka i publicista Jezupa Rancāna 125. dzimšonys dīnai veļteitu izstuodi.\nĪskots Jezupa Rancāna biografejā\nJ. Rancāns pīdzyma 1886. goda 25. oktobrī Ludzys apriņča Nautrānu pogosta Liuzinīkūs, suokumā vuicejuos pogosta pamatškolā i Ludzys apriņča školā, piec tam ar krystāva N. Rancāna atbolstu izturēja gimnazejis eksamenus Pīterpilī i īsastuoja Pīterpiļa Katuoļu goreigajā seminarā. Tys jam attaiseja ceļu iz Pīterpiļa Goreigū akademeju, 1911. godā jis tū cīš sekmegi pabeidze i tyka īsvieteits par prīsteri, 1912. godā īgiva magistra grādu teologejā, tyka īsaisteits par vuiceibspāku goreigajā seminarā.\n1917. goda aprelī beja Rēzeknis kongresa organizātuojs, daleibnīks i golvonais referents. J. Rancāns beja aktivs latvīšu apdzeivuotūs teritoreju apsavīnuošonys atbaļsteituojs i Latgolā veicynuoja svešvolūdu aizstuošonu ar latvīšu volūdu. Nu 1919. goda oktobra jis beja specialais syutnis pi Svātuo Krāsla, kas jau 1920. godā atzyna Latvejis naatkareibu.\nVeiskups J. Rancāns beja vysu četru pyrmuos Latvejis breivvaļsts Saeimu deputats i puorstuovēja trešū leluokū parteju – Latgolys kristeigū zemnīku i katuoļu parteju. Piec 1934. goda apvārsuma jis palyka uzticeigs Latvejis Satversmei i demokratiskajim spākim, laika pūsmā nu 1934. leidz 1940. godam juo politiskuo darbeiba tyka puortraukta.\nNu 1916. goda J. Rancāns beja teologejis profesors, 1918. godā jis nūdybynuoja i leidz 1944. godam vadeja Katuoļu goreigū seminaru Aglyunā i Reigā, vadeja Latvejis Univeristatis Katuoļu teologejis fakultatis izveidi i pošu fakultati leidz tuos likvidacejai 1940. godā.\n1944. godā J. Rancāns devēs biegļu gaituos iz Vuoceju, dzeivuoja kapucinīšu klūsterī Bavārejā, bet 1951. godā jis izceļuoja iz ASV i apsamete Grandrepidsā. Trimdā veiskups turpynuoja aktivi ceineitīs par Latvejis vaļsts tīseibom i breiveibys atdabuošonu leidz pādejai sovys dzeivis dīnai, kura pīnuoce 1969. goda 2. decembrī. Veiskupu apglobuoja Grandrepidsys kopsātā, bet 1995. godā juo miersteiguos atlīkys tyka puorvastys iz Latveju. J. Rancāna škiersts ir nūvītuots Aglyunys bazilikys kriptā blokus veiskupam B. Sloskānam.\nPar nūpalnim sabīdriskajā i Bazneicys dorbā J. Rancāns ir apbolvuots ar vairuokim Latevjis i uorvaļstu ordenim, ari ar 2. škirys Treju Zvaigžņu ordeni.


Orion's Belt CD's On Sale!\nCOMING SOON! Download Orion's Belt MP3's on iTunes, Napster, Rhapsody and more!\nOrion's Belt Ringtones Coming Soon.


UpītieDzeiveJauka - Aija Korneja\nAija Korneja dz. 29.09.1967. Ančipovas cīmā Marijas (dz.Vizules nu Zelčīm) i Juoņa Šakinu saimie. Teiceja, rūtaļu zynuotuoja, kulinārīs mantuojums. Ir muocejusies Upītes pamatškolā, tod Rekovas vydškolā. Tod pazamuoceja Līpuojā i Riezeknie, bet tuo i nasanuoca pabeigt. Veirs nu Viļakas Einārs Kornejs. Kūpā izaudzāti 6 bārni. Jou školas laikūs kūpā ar škoļnīkīm pīzadaleja etnografiskejā pulciņā. Nu 1985.goda ar Eināru suoka doncuot Upītes jaunīšu kolektīvā. Abi kūpā beja iz festivālu "Balica" Lītuvā.\nAija Korneja - 2020.godie\nAija Korneja (2.ryndā pyrmuo nu kreisuos puses) Upītes pamatškolas 80 godu jubilejā 1990.godie\nAija ir vīna nu jaunuokejuom etnografiskuo ansambļa sīvuom, kas ari tādin turpynoj pīzadalietīs ansambļa darbībā. Kūpā ar ansambļa sīvuom dzīd saļmas par myrušejīm i maijā zyn dzīdojumus pi krysta.\nAija sīn gordus sīrus. Jei zyn gon tradicionalū čymunu sīra recepti, gon nazabeist eksperimentiet i jai tys izadūd labi. Muok izcept gordu boltū maizi. Upītes školas pastāviešonas laikā, kod vādzieja uznimt gostus ir bejuse saimenīca, kas paleidz kluot goldus. Ir bejuse ari kuozu saimenīca i var saguoduot eistu Latgalīšu kuozu goldu. Pi Austras Slišānes īzamuoceja tortes cept. Tortes cap ari juos meita Ramona. Aija ir ari lobs organizators, prūt nūvadiet spieļu i rūtaļu vokarus.\nAija Korneja (pyrmuo nu kreisuos puses) 1.klasie 1975.godie\nAijai cīši labi pazadūt masku gotovuošona. Jei ir sašyudynovyse vysuodus tālus. Vīns nu īspaidīguokejīm ir bejs bišu spīts ar naskaitamuom bitiem apkuort, kuras pašai beja tamburietas. Dorba mīlestību i radūšumu ir īmontovuši ari Aijas bārni i mozbārni.\nAija Korneja ar tautastierpu un tumšīm kuplīm motīm, Upītes pamatškolas 80 godu jubilejā 1990.godie


Videos of Juicy nagradna igra 2019\nJuicy nagradna iga 2019 u Sparu: UZ JUICY SLAVI I OSVOJI\nJuicy nagradna iga traje na području Republike Hrvatske od 14.8.2019. do 26.9.2019., na prodajnim mjestima SPAR i INTERSPAR, SPAR Hrvatska d.o.o.\nKLASA: UP/I-460-02/19-01/296 URBROJ: 513-07-21 - juicy.hr\nImages of Juicy nagradna igra 2019\nTraje do: 30.11.2019 Nagradna igra “Kad Juicy slavi pokloni su pravi” za Federaciju BiH trajat će u periodu od 14. oktobra do 30. novembra. Kupovinom b


Lewis Carroll's Alice's Adventures in Wonderland – in Latgalian\nAlice's Adventures in Wonderland in Latgalian Home\nAlice’s Adventures in Wonderland in Latgalian\nBy Lewis Carroll, translated into Latgalian by Evika Muizniece\nFirst edition, 2015. Illustrations by John Tenniel. Portlaoise: Evertype. ISBN 978-1-78201-046-3 (paperback), price: €12.95, £10.95, $15.95.\n„Tymā vierzīnī,” saceja Kačs, muojūt iz riņči ar lobū depi, „dzeivoj Capurnīks, a tymā,” jis turpynova, vycynūt ūtru depi, „dzeivoj Marta Začs. Vari apcīmuot, kuru gribi, jī obeji ir troki.” “In that direction,” the Cat said, waving its right paw around, “lives a Hatter: and in that direction,” waving the other paw, “lives a March Hare. Visit either you like: they’re both mad.”\n„Bet es nagrybu byut troku cylvāku vydā,” dasaceja Alise. “But I don’t want to go among mad people,” Alice remarked.\n„Tev nav izvēlis,” saceja Kačs, „mes vysi te asam troki. Es asmu troks. Tu esi troka.” “Oh, you ca’n’t help that,” said the Cat: “we’re all mad here. I’m mad. You’re mad.”\n„Kai tu zini, ka asmu troka?” vaicova Alise. “How do you know I’m mad?” said Alice.\n„Tev juobyun trokai,” saceja Kačs, „sovaižuok tu iz šejīni nabyutu guojuse.” “You must be,” said the Cat, “or you wouldn't have come here.”\nLuiss Kerols (Lewis Carroll) beja Čarlza Latvidža Dodsona (Charles Lutwidge Dodgson), matematikys pasnīdzieja Kristus bazneicys koledžā Oksfordā, pseidonims. Juo slavanuo puorsoka roduos laivu braucīnī pa Temzu Oksfordā 1862. goda 4. julī. Dodžsonu tymā pavadeja bazneickungs Robinsons Dakverts (Robinson Duckworth) i treis meitinis, Kristus bazneicys dekana meitys: desmitgadeiguo Alise Lidele i juos muosys - treispadsmitgadeiguo Lorina i ostoņus godus vacuo Edite. Kai palīk skaidrs nu īvoda poemys, tod muosys lyudza Dodsonu stuostēt kaidu stuostu, jis, nu suokuma cīš nagribeigi, suoce stuostēt, i tai roduos pyrmuo verseja stuostam Alisis pīdzeivuojumi Breinumu zemē. Pīcu laivys braucieju izteiktuos atzinis sasakuortuoja gruomotā, kas dīnys gaismi īraudzeja 1865. godā. Lewis Carroll is a pen-name: Charles Lutwidge Dodgson was the author’s real name and he was lecturer in Mathematics in Christ Church, Oxford. Dodgson began the story on 4 July 1862, when he took a journey in a rowing boat on the river Thames in Oxford together with the Reverend Robinson Duckworth, with Alice Liddell (ten years of age) the daughter of the Dean of Christ Church, and with her two sisters, Lorina (thirteen years of age), and Edith (eight years of age). As is clear from the poem at the beginning of the book, the three girls asked Dodgson for a story and reluctantly at first he began to tell the first version of the story to them. There are many half-hidden references made to the five of them throughout the text of the book itself, which was published finally in 1865.\nTaitod tys ir pyrmais Alisis tulkuojums latgalīšu volūdā, kurai laika gaitā dūti dažaidi apzeimiejumi (da 20. g. s. poši latgalīši i cyttautu pietnīki tū sauc par latvīšu volūdu, tod teik izmontuoti dažaidi apzeimiejumi, kab škiertu latgalīšu volūdu nu latvīšu literaruos volūdys: latgaļu izlūksne, latgaļu volūda, augšzemnīku dialekts i cyti). Nu 1990. goda oficialais latgalīšu volūdys statuss nūteikts Vaļsts volūdys lykumā kai „latvīšu volūdys viesturiskais paveids".\t The Latgalian language has had different designations. Until the twentieth century Latgalian researchers and the researchers of other countries simply called it the Latvian language; later other designations were used in order to distinguish the Latgalian language from the Latvian literary language: Latgalian dialect, Latgalian language, the dialect of the Eastern part of Latvia, and so on. Since 1990 the official status of the Latgalian language has been established in the State Language Law as "a historical variety of the Latvian language".


Latgalīšu gruomotu golds byus ari leluokajuos augusta nūtikšonuos - lakuga.lv\nLatgalīšu gruomotu golds byus ari leluokajuos augusta nūtikšonuos\nTemys: augusts, grāmatas latgaliski, gruomotu golds, gruomotys latgaliski, LgSC, Roksts\nTurpynojūt pyrma puora godu aizsuoktū, ari augusta leluokajuos Latgolys nūtikšanuos bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pīduovuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus.\nPīduovuotū gruomotu i īrokstu kluostā ir precis nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā ar sovu iniciativu LgSC paleidz izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt latgaliskū literaturu i cytys lītys, kurys kasdīnā tik vīgli i vīnuvītu navar dabuot.\nGruomotu golds dorbojuos jau divejus godus i LgSC ar tū ir pīsadalejs dažaidūs gruomotu tiergūs, koncertūs, festivalūs i cytūs pasuocīņūs. Ituo goda augustā ceļojūšais gruomotu golds byus:\n03.08.2012 – Bolvūs – muzykys festivalā “Osvalds”;\n04.08.2012 – Ludzā – Ludzys 835.godu svineibom, i vokora pusē Baļtinovā – muzikys festivalu “Osvalds”;\n05.08.2012 – Ludzā – Ludzys 835.godu svineibom;\n06.08.2012 – Rēzeknē – latgalīšu muzykys grupu koncertā;\n07.08.2012 – Rēzeknē – latgalīšu rakstnīku I dzejnīku cielīnī, gruomotu atvieršonys svātkūs;\n10.08.2012 – Rēzeknē – latgalīšu muzykys grupu koncertā;\n13.08. – 15.08.2012 – Aglyunā.\nKarteņa nu LgSC arhiva\nVydsškolneica izdūd gruomotu par Auleju Maijs 11, 2020


Pīmynūt keramiki Polikarpu Vylcānu - lakuga.lv\nTemys: Jubileja, keramika, Polikarps Vylcāns, Roksts\nŠudiņ, 26. janvarī, aprit 119 godi, kūpš dzims vīns nu Latgolys izcyluokajim keramikim – Polikarps Vylcāns, kurs ir atstuojs lelu ītekmi iz daudzu tautys keramiku jaunradi.\nPolikarps Vylcāns ir dzims 1894. godā Riezeknis apriņča Silajuoņu pogosta „Dūbēs”. Pūdnīka prasmis īsavuiceja nu sova tāva Joahima Vylcāna i 1910. godā suoce sovys patstuoveiguos pūdnīka gaitys, kod īdadzynuoja sovu pyrmū cepli. Vāluok dorba mekliejumūs devēs iz Pīterburgu, kur metalurgiskajā ryupneicā struooduoja par vyrpuotuju i atsliedznīku. Pyrmais pasauļa karš Polikarpam naguoja garom, i jis tyka īsaukts armejā. Latvejā atsagrīze 1921. godā i atsuoce pūdnīka dorbu, darynojūt golvonūkuort saimnīceibys traukus. Suocūt ar 30. gadim, arviņ vaira pīsavierse muokslys keramikai i ar 1936.godu suoce pīsadaleit iztuodēs Latvejā i uorpus tuos rūbežim. Par leluokajim keramika sasnīgumim uzskotama daleiba divejuos storptautiskuos izstuodēs – 1937. godā Parīzē Storptautiskajā muokslys i tehnikys izstuodē P. Vylcānam tyka daškierta zalta medaļa i diploms, bet 1938. godā Berlīnē Storptautiskajā omotnīceibys izstuodē tyka daškierts Gūda diploms. Piec Ūtruo pasauļa kara juo dorbi tyka eksponāti gon LPSR izstuodēs, gon Moskovā, gon Bukarestē i cytur. 1957. godā Polikarps Vylcāns tyka uzjimts Latvejis PSR Muokslinīku savīneibā, bet 1958. godā jam tyka daškierts Latvejis PSR nūpalnim boguotuo muokslys darbinīka gūda nūsaukums.\nPolikarps Vylcāns teik uzskateits par Latgolys keramikys grafiskuo vierzīņa pamatlicieju i spylgtuokū personeibu, juo daiļrade sakņojās tautys pūdnīceibys tradicejuos, kurys boguotynuotys ar ilga i darbeiga myuža pīredzi. Muokslinīka dorbi izaceļ ar izpiļdejuma precizitati, ar proporceju harmoneju i formys i rūtuojumu saskaņu, dorbim rakstureigs skruopātais roksts, kas kuortuots daudzveideigā kompozicejā.\nPolikarps Vylcāns aizguoja myužeibā 1969. goda 8. majā, i juo atdusys vīta ir Antonišķu kopsāta Preiļu rajona Gaileišu cīmā.\nFoto: Preiļu raj. biblioteku kūpkataloga i http://www.preilubiblioteka.lv


Ludzas bibliotēka - Ludzā notiks diskusija par mediju saturu latgaliski\nLudzā notiks diskusija par mediju saturu latgaliski\n24. janvarī 10 stuņdēs Ludzys piļsātys golvonajā bibliotēkā nūtiks diskuseja “Medeju saturs latgaliski – cik tys svareigi?”. Ar sovu pīredzi daleisīs “Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv” i Latvejis Radejis Latgolys studejis puorstuovi.\nPādejūs godūs medejūs arviņ vaira pasaruoda saturs latgalīšu volūdā. Tū lelā mārā veicynoj mierķprogramys, kuruos var sajimt finansiejumu satura veiduošonai latgalīšu volūdā, kai ari pošu latgalīšu entuziasms. Paraleli tam latgalīšu volūda arviņ vaira dzieržama sabīdriskajūs medejūs – Latvejis Televizejā i Latvejis Radejā. Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis aicynuojušys sabīdriskajūs medejūs palelynuot saturu latgalīšu rokstu volūdā, sasnādzūt 10% nu kūpejuo raidlaika.\nCik svareigs medeju saturs latgaliski ruodīs pošim latgalīšim, kas ruodīs saistūšuoks i kū grybātūs nuokūtnē, ar kaidom gryuteibom i izaicynuojumim juosasaskar žurnalistim, veidojūt saturu latgaliski? Atbiļdis iz itim vaicuojumim tiks maklātys diskusejā “Medeju saturs latgaliski – cik tys svareigi?”. Diskuseju organizej “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” sadarbeibā ar Ludzys biblioteku.\nDiskusejā ar sovu pīredzi i redzīni daleisīs portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne. Portals lakuga.lv itūšaļt ir vīneigais medejs Latvejā i pasaulē, kura saturs ir tikai latgalīšu rokstu volūdā. Sovukuort Latvejis Radejis Latgolys studeju puorstuovēs tuos vadeituoja Renāte Lazdiņa. Studeja veidoj vairuokus dažaidom mierķauditorejom dūmuotus raidejumus latgalīšu volūdā, kai ari sižetus, kuri skaņ kūpejā Latvejis Radejis ziņu plyusmā.\nDiskusejā aicynuoti pīsadaleit gon medeju puorstuovi, gon sevkurs interesents. Tei nūtiks 24. janvarī 10 stuņdēs Ludzys piļsātys golvonuos bibliotekys Bārnu nūdalis (Ludza, Stacejis īla 41) 3. stuovā.\nPortals lakuga.lv dorbojās nu 2007. goda, kasdīnys latgalīšu rokstu volūdā viestejūt par Latgolys i latgaliskuos kulturys dzeivis aktualitatem. Portala eipašnīks ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, lakuga.lv saturs itūšaļt teik sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.\nportāla lakuga.lv redaktore


Latgolys vuords nu Reigys - 24.11.2011. - lakuga.lv\nLatgolys Vuords (24.11.2011.) … Itymā reizē par Latgolys pogostu viesturis pieteišonu saruna ar Valentinu Edmundu Klešniku, fragmenti nu diskusejis “Rokstnīceibys i muzykys muzejā”: par latgalīšu volūdu runoj Gunārs Igauņs, Pauls Raudseps, Ivars Logins i par dzeivuošonys jāgu myglainā rudinī saruna ar Antu Rugāti.


Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys - lakuga.lv\nTemys: Arņs Slobožaņins, Fenikss, grupa Fenikss, hārdroks, latgalīšu muzyka, Mikrafona aptauja, Roksts\nAutors: Arņs Slobožanins\nVairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualū hārdroku. Grupa “Fenikss”, kas sovus zīdu laikus pīdzeivuoja paguojušuo godu symta 80. godu beiguos i 90. suokumā, itūpavasar otkon apsavīnuos, lai 5. majā snīgtu koncertu Rēzeknē, “Latgalīšu nakts” pasuocīnī. Grupys “Dabasu Durovys” solists Arņs Slobožanins apsarunuoja ar grupys lideri Aleksandru Cunski.\nKotrai grupai ir prīkšviesture. Kas beja pyrms “Feniksa”?\nSuocem spieļuot, kod vuicejomēs pamatškolā. Tys beja septeņdasmytūs godu vyds. Suocem kai vysi – spieļuojom dančus. Tūlaik jūs apmeklēja cīš daudz cylvāku, i spieļuošona beja “dzeivajā”. Nu tuo laika ari izaveiduoja grupys kūduls – es i basgitarists Olegs. Vyspuor – vysvaira mums mainejušīs bundzinīki – kūpā beja vasali septeni, treis dīvamžāļ jau tymā saulē.\nKai suocet spieļuot hārdroku? Tymā laikā Padūmu savīneibā tys nabeja plaši pīejams – beja “aizlīgtuos muzykys” sarokstā.\nNabeja tai, ka pi myusu naatguoja Rītumu īroksti – tū straumi apturēt navarēja. Klausejomēs Led Zeppelin, Rainbow, Aerosmith, Judas priest. Ituos grupys ari veiduoja myusu muzykalū gaumi – attīceigi taidu muzyku arī suocem spieļuot. Ite laikam juosuoc stuosteit par myusu “zalta sastuovu”, ar kuru ari palykam atpazeistami i dabuojom panuokumus. Mes jau kaidu laiku spieļuojom ar stabilu sastuovu, es beju vokals, bet tod saprotu, ka vajadzeigs taids eists Power vokalists. Paleigā atguoja myusu grupys atbaļsteituojs i draugs – praktizejūšs uorsts, kas struoduja Kuorsovā i Ludzā. Jis maņ saceja: „Klausīs, pi manis beja atguojs iz pījimšonu vīns puiss – jam ir eistais bolss. Jemit jū grupā!” Tai mums pīsavīnuoja Viktors Baikovs, kurs jau pyrmajā mieginuojumā myusus puorsteidze ar naatkuortojamu vokalu. Grupa beja nūkomplekteita. Vēļ napīminieju bundzinīka Andra Boļševiča – ar jū mums saskanēja vyslobuok. Kai jau minieju, beja 7 bundzinīki, bet Andris beja vyspīmāruotuokais.\nJiusu grupys leluokuo daļa ir krīvvolūdeigī, kai suocet dzīduot latgaliski?\nPyrmom kuortom, sevi skaitom par latgalīšim. Vysim beja rodūs latgalīši. Kaidam muote, kaidam baba. Mes dzeivuojom Latgolā – taitod latgalīši i volūdai, kaidā runojam, nav nūzeimis. Viktors vyspuor ir lels latgalīšu volūdys entuziasts. Tys beja dabiski i pošsaprūtami, ka dzīšmu teksti beja latgaliski. Par myusu veiksmeiguokū dzīsmi skaitom “Latgalīt”, kurai par pamatu jēmem vītejuos ailineicys dzejūli. Tagad napasaceišu juos vuordu – pīmiņu viņ, ka jei beja nu Mērdzinis i tys aiļu kruojums beja izdūts divdasmytajūs godūs. Maņ patyka, kai tuos aiļu ryndenis “elpoj”. Dzīsme izapeļneja klauseituoju atzineibu ari pyrmajā “Latgolys televizejis muzykys festivalā” 1992. godā Rēzeknē. Ar cytim dzīšmu tekstim cīši paleidzēja draugi, rodi, ari vītejuo bibliotekare Ludzā.\nPastuosti par jiusu aktivuokajim i ražeiguokajim godim!\nTys beja ostoņdasmytūs godu beiguos i deveņdasmytūs godu suokumā. Piečuok dīvamžāļ suocēs bardaks – poši jau zinit. Bet pa itū laika šaļti paspiejom izspieļuot konkursūs – gon “Līpuojis Dzintarā”, gon festivalā “Durvis”, gon ari “Mikrofona aptaujā”. Beja lobi panuokumi, i ījēmem lobys vītys. Pasaruodeja dzīsmis ari angliski i krīviski. Beja koncerti Reigys sporta pilī i pat Moskovā. Izdarejom dažus studejis īrokstus. Gribiejom īt leidza laikam – filmiejom pyrmūs videoklipus. Tūlaik Ludzā beja vīna voi divejis VHS kamerys. Cylvāki, kuri filmēja, beja cīš atsauceigi i izpaleidzeigi. Videoklipi tūlaik beja lela ekstra – reši kurais varēja jūs atsaļaut nūfilmēt. Varbyut byusit pamanejuši, ka tī ir uzjimti vīnā kadrā, bez montažys. Deļtuo vajadzēja kuorteigai jūs īstudēt, lai skateituojam nabyutu garlaiceigi. Video filmeiti Ludzā i Kuorsovā.\nJiusu vokalists Viktors nanūlīdzami ir breineiga bolsa eipašnīks, tagad Power vokalisti ir ratums\nGrupys zīdu laikūs myusu vokalists beja cīši atsataisejs – guoja uorā taida energetika! Ka jam beja attīcegais nūskaņuojums i frizura – jis atguodynuoja Frediju Merkuriju, kas, nanūlīdzami, beja vīns nu juo elkim. Vyspuor mes grupā pīvērsem lelu viereibu dzīduošonai. Piec īspiejis cīškuok dzīduojom daudzbaļseigi, kas ir rakstureigs glemroka grupom.\nKū dorat niule, jūprūjom spieļojat muzyku?\nNu muzykys aizīt navar. Prūtams, ka spieļojam, bet niule na vaira hārdroku. Es, pīmāram, īsavuiceju spieļuot saksofonu i dorbojūs grupā “Farmazon”. Viktors veiksmeigai dorbojās grypā “Taizel”.\n5. majā byus Latgolys Kongresa symtgadei veļteits festivals “Latgolys muzykys nakts” i Fenikss atdzims!\nNui, sagataveisim 20 minotu garu koncertu. Ar napacīteibu gaidom sovus kuodreizejūs fanus i ceram uzrunuot ari jaunūs. Grybu vēļ pībiļst, ka cytreiz maņ ir nalela ryugtuma sajiuta, kod muzykys mīļuotuoji apgolvoj, ka tikai divtyukstūšajūs godūs pasaruodeja pyrmuos modernuos gryupys, kas dzīduoja latgaliski. Tei, kai redzit, nav taisneiba. Latgalīšu modernajai muzykai ir daudz garuoka viesture. Deļtuo, vēļ vaira gaidom pīktū maju.


Internetā jauns resurss latgalīšu volūdys vuiceišonai – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 29.09.2018.\nLatgalīšu volūdys apvuiceibai internetā izveiduots jauns resurss – sātyslopa ltgnui.com. Tei dūmuota vysim, kas soka latgalīšu volūdai “nui” aba “jā”. Jaunū resursu veidoj Oduma Mickeviča universitatis (Poznaņa) profesore Nikole Naua i bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.\nSātyslopā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs. Publicātī materiali bezmoksys pīejami sevkuram interesentam, nūruoda Nikole Naua, atzeimojūt, ka sevkurs teik aicynuots īsyuteit ari poša veiduotūs materialus i tymūs daleitīs ar latgalīšu volūdys školuotuojim. Sātyslopā apkūpuoti ari asūšī vuiceibu leidzekli volūdys vuiceišonuos īspiejai.\nJaunais resurss ir izveiduots CoLing projekta ītvorūs, kura mierkis ir styprynuot “mozuos” volūdys – volūdys, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys. Projekts teik eistynuots nu 2018. leidz 2021. godam, tymā pīsadola augstškolys i sabīdriskuos organizacejis nu Pūlejis, Nīderlandis, Italejis, Meksikys, ASV, nu Latvejis pusis projektā pīsadola bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Vaira par projektu angļu volūdā var skaiteit sātyslopā colingproject.wordpress.com.\nPīsadolom storptautiskā projektā ar mierki styprynuot latgalīšu volūdu


Translation Services USA - Translate "ordi" into Latgalian (latgaļu)\nTranslate "ordi" into Latgalian (latgaļu)\nmīži (Latgalian / latgaļu)\nLooking for professional Catalan translation? Now that you know what "ordi" in Latgalian is, Translation Services USA can provide that, too!\nFind other interesting words in Catalan and Latgalian by browsing through our dictionary:


Voi Latgalīšu Underground? - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2013, Laura Stepiņa, redzīņs, Roksts\nCytreiz soka, ka latgalīts ir tys pats latvīts, viņ ar kvalitatis zeimi. Vysai skali saceits. Vys jau kotrā pasacejumā ir zynoma daļa taisneibys, nui?\nLatgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” itūgod svieteja sešu godu jubileju. Drupeit par mozu, lai palaistu lelajā pasaulī, par lelu, lai turātu sveci zam pyura. Godu gaitā „Boņuks” namaineigi saglobuojs sovu kvalitatis zeimi, taipat kai namaineigū underground kulturys statusu, kū pīzeist i uzsver, ka tys rakstureigs ari vysai Latgolai, bolvys idejas autori Oskars Orlovs i Guntis Rasims. Navar napīkrist itaidam traktiejumam.\nZynoms, ka par latgalīšu kulturu iņteresejās tikai nalela daļa sabīdreibys, visbīžuok poši latgalīši. Muokslinīkam voi kulturys darbinīkam koč nalelys atzineibys dasnēgšonu var saukt par naīspiejamuos misejis cīneigu aizdavumu. Varātu jau saceit – ka tys teik dareits caur kulturys goda bolvu, sabīdreibys iņterese i uzmaneiba pasalelynoj. Bet voi tai ir? Nasaverūt iz vysai gūduojamū „Boņuka” bolvys pastuoviešonys laiku, arviņ tai sekoj leidza voi pat par elementaru tuos eksisteņci zyna tikai nadaudzi. Ituo nūslāgtuo statusa deļ latgalīšu kulturys goda bolvys pamatmierkis ir motivēt vītejūs Latgolys īdzeivuotuojus „koč kū dareit”, meklēt jaunus, rodūšus rysynuojumus voi puorveiduot asūšūs, klišeju pylnūs. Ceņtīni izīt iz plašuoku mierīni ir drupeit apseikuši minimaluos cytu cylvāku iņteresis deļ. Tūmār ļauds, kuri ir informeiti par kulturys bolvu, skaita tū par pīteikūši lelu sasnīgumu. „Boņuks” ir koč kas vaira par muola statueti, tys ir aplīcynuojums eistynam talantam, ilgstūšam dorbam voi pat myuža īguļdejumam.\nKas veicynoj underground kulturys statusu? Vyss īsasakņoj viesturē. Sevkura veida latgalīšu kulturys atteisteibu pamateigi bremziejs ilgstūšais oficialais (1865–1904) i vāluok arinaoficialais(leidz 1988. g.) drukys aizlīgums. Sevkura veida literaturys izdūšona latgalīšu rokstu volūdā beja īspiejama tikai „pagreidys” drukuos vai rūkrokstūs. Preteimā puorejai Latvejai, kur itymā laika pūsmā nūteik nacionaluo atmūda vysā tuos plaukumā.\nDrukys aizlīguma laikā (ari ilgus godus piec tam) daudzuos saimēs vaļdejs styngrys uzskots – runuot latgaliski nūzeimoj byut par zamuokuo sabīdreibys sluoņa puorstuovi, byut par kolpu voi rūklaižu „augstuokstuovūšim”. Itaida dūmys poziceja vysai bīži latgalīša zamapziņā sasaglobuojuse leidz pat myusu dīnom. Latgalīts arviņ beistās runuot sovā dzymtajā volūdā. Izreiz aiz Jākubpiļs rūbežom latgalīts ceņšās puorsalatviskuot i slēpt sovu akcentu, latgalīts ceņšās aizmierst i napīminēt sovys seņču tradicejis i kulturu, vysu, kas saistoms ar „zamuokstuovūšū škiru”. Bet mes poši damierstam, ka latgalīts ir tys pats latvīts.\nVēļ sarežgeituoku itū situaceju padora bīžuo „eistynū latvīšu” attīksme pret latgalīšim. Ir Reiga, lauki i vēļ zamuok par laukim – Latgola. Itei latgalīšim nalabvieleiguo vide teik radeita iz godu gaitā īstruoduotu stereotipu bazis. Pīmāram, „Latgalē ir vieni krievi.” Pyrmkuort, napareizi ir saceit „krīvi”, deļtuo kaite dzeivoj ari boltkrīvi, pūli, ukraini i cytu tautu puorstuovi, taitod jī ir krīvvolūdeigī, navys vīnkuorši krīvi. Ka kaidam tyvuoki i saprūtamuoki ir statistikys dati, tod, ūtrkuort, bolstūtīs iz 2011. goda tautys skaiteišonys datim, leluokais krīvvolūdeigūs īdzeivuotuoju eipatsvors ir Reigys regionā, t. i., 66,31%, bet Latgolys regionā tikai 33,69%. Bet „dziļūs Latgolys laukūs” – Lendžu pogostā – dzeivoj leidz pat 97% latvīšu (t. i., latgalīšu).\n„Latgalē visi ir alkoholiķi” i „kandžas dzinēji”. Nasenejais Jelgovys skandals par etanola aizstuošonu ar metanolu pīruoda, ka nakvalitativs alkohols var tikt izplateits ari cytuos Latvejis piļsātuos – tikpat aktivi kai cytuos Eiropys vaļstīs, pīmāram, Čehejā, kur ituo goda pavasarī tīsys prīškā stuojuos 31 apsyudzātais par taišni taidom pošom metanola atškaideišonys mahinacejom. Rezumejūt – ceņtīni vysus Latvejis krīvvolūdeigūs alkoholiķus „nūveļt” iz Latgolys placim ir vairuok kai muļkeigi. Vysi īprīškmynātī fakti (i cyti pastuovūšī stereotipi) nateik skaiteiti „taipat viņ”, kotrs nu tim vairuok voi mozuok veicynoj Latgolys kai nūvoda i latgalīšu kai latvīšu izsliegšonu no kūpejuo Latvejis konteksta, tymā skaitā ari kulturys i kulturys goda bolvys.\nLatgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2013” itūgod pyrmū reizi tyka padūta Latgolys viestnīceibā „GORS.” 59 pretendenti i 19 nominacejis ir vysai pīkluojeigi skaitli, lai varātu saceit, ka Latgolā ir kultura i kulturys cylvāki. Pīruodejums tam, ka latgaliskais arviņ turpynoj pastuovēt, augt i atsateisteit. Kai intervejā sacejuse viestnīceibys „GORS” vadeituoja Diāna Zirniņa – „GORS” ir vīta, kur „Boņukam” byus byut. Taitod jau tagad varim saceit, ka atguojs laiks jaunu literaru, muzikalu i kulturys dorbu izstruodei, deļtuo ka „Boņuks 2014” byus.\nNasagryb byut tam, kurs cytim vuica, kai tim dzeivuot, just voi kai dūmuot. Bet grybu atguodynuot, ka kultura mums vysim vīna – nav svareigai voi tu sieļs, līvs voi latgalīts. Vysi asam latvīši.\nPiec 2011. goda tautys skaiteišonys datim, latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj aptuvani 164 510 īdzeivuotuoji. Respektivi, latgalīšu kultura nav tikai viesturis gruomotuos īraksteiti fakti, jei ir, jei vard i dzeivojite – cylvākūs. Tys ir cyts pasaulis redzīņs i izpratne, cylvāki, kas pat svešinīku pījims kai sovu, cylvāki, kas, špetnejūt gryuteibom, turpynojīt iz prīšku. I par tū jau ir itei bolva – par cylvākim.\nLatgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” varbyut ir napamaneita Latvejis kontekstā, bet sovu ceļu jei ir suokuse īt i tycu, ka ari turpynuos. Likt punktu rokstam gribīs, atsasaucūt iz muziķa Kārļa Kazāka vuordim: „Man ir sajūta, ka Latgalē cilvēki mīl dzīvi atklātāk. Cilvēcīgāk.”


Bavārejis Gercogiste - Vikipedeja\nGercogistis gerbs Otto I vaļdeišonys laikā\nBavārejis Gercogiste (sorkons) Rūmys Svātuos Impērejis sostuovā ap 1000 godu\nGolvysmīsts Regensburga (ļeidz 1255)\nMinhene (nu 1505)\nVaļsteibys puorvaļde Feodalo monarheja\nMyusdīnu teritorejis Vuoceja\nBavārejis Gercogiste (vuocīšu: Herzogtum Bayern) — beja gercogiste myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 555 ļeidz 1623 godam. Tei tyka suokūtnieji apdzeivuota ar Bavārīšu ciļtim i tuos gercogi beja franku valdnīku pakļauteibā. Pirmais gercogs beja Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I, kas vaļdeja puor bavārīšu zemem nu 555 ļeidz 591 godam.\nĻeidz tam, kai Bavāreja tyka pi gercogistis statusa, itys regions beja svareigs pīrūbežys punkts frankim, lai varātu atsist sluovu uzbrukumus nu reitim. Septeituo godu simteņa beiguos, Agilolfingu dzymtys gercoga Teodo I laikā Bavāreja tyka pīvārsta kristīteibai. Teodo beja labvieļeigs klūsteru dibinuošanai i misionaru darbeibai juo zemīs. Jys pots tyka kristeits Regensburgā i juo kristeituojs beja Zaļcburgys veiskups Ruperts.\nKod Franku Impēreja turpinova nūstiprinuot sovys pozīcejis Karolingu dzymtys laikā, gercogiste suoka zaudēt sovu naatkareibu i gercogam Tasiļonam III beja juonudūd vora Bavārejā franku karaļam Kuorļam Ļelajam. Laika pūsmā nu 788 ļeidz 911 godam puor bavārīšu zemem vaļdeja franku karaļi.\n↑ The History of the Church of Christ 424.lpp (angliskai)\n↑ Kuorļs Ļelais | Francejis viesture (angliskai)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Bavārejis_Gercogiste&oldid=34762"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 19.16, 2020. gada 28. lopu mieness.


Dzejnieks, kultūrvēsturnieks un grāmatizdevējs J. Cybuļskis ir teicis: “Napiļneiga ir dzimtines mīlesteiba, mīļojūt tōs kolnus, lejas, azarus, upes, mežus, pļovas, tāva sātu, bet aizmērstūt sovu volūdu”. Rutta pastāstīja par latgaliešu valodas pielietojumu mūsdienās, tās apgūšanas iespējām un īpatnējo rakstību. Bibliotekāre Regīna lasīja O. Slišāna dzejoli “Latgaļu volūda” par to, ka “es cytas volūdas nazynovu, man cytas i navajadzēja”.\nIlze Keiša dzejolī “Muna dzymtuo volūda” saka: “I duorga maņ dzymtuo Latgolys volūda, kurā pyrmī i pādejī muni saceitī vuordi skaņ”.\nViļakas Valsts ģimnāzijas audzēkne Vaira nolasīja Fr. Trasuna fabulu “Vylks un vuškas”, bet Guna, Linda un Paula citēja literātu kopas “Latgales ūdensroze” dzejnieci Marutu Avramčenko, kura krājumā “Skusteņš viejā” publicējusi dzejoļus gan latviešu literārajā valodā, gan tos pašus - tulkotus latgaliski.\nCentāmies atpazīt dažus mūsu pusē mazāk pazīstamus vārdus latgaļu valodā. Piemēram, bess – ceriņš; raudive – pīle; lakanka – vanna, sile; kvarbatkys – mežģīnes.\nRegīna Brokāne nolasīja A. Rancānes dzejoli par latgaļu raksteibu: “…vōrdus pa kūku zorim, pa valānom salaseis, saliks dzīsmē, un prīcosīs tāvu volūda, bōrine smīto”. Šīm rindām sekoja dziesma ar Annas Rancānes vārdiem: “Skaidra volūda”.\nPaļdis vysim par kūpā byušonu un dzymtōs volūdas gūdā ceļšonu!\nViļakas novada bibliotēkas vadītāja Rutta Jeromāne,


Latvia | buchi.com\nMr. Didzis Osis\n50C Skanstes Str.\nТелефон +371 7 376 289\nФакс +371 7 376 299\nMr. Aldis Strods\nTel.: +371 7 376 289


41. A. 465. 300. 47?. Skolnieks V. Juoņins Viļānu Pagastā.\nPar vīnu kēnesti valdīja kēniņš, jam nabeja nivīna bārna, kuo jis gribēja. Vīnu reizi kēniņš nūguoja iz baznīcu lyugt Dīvu, lai jam byutu dāls. Pēc korstas lyugšonas jis īt iz sātu, kur atrūn pīdzymušu dālu, jam golva leluoka kai pats. Dāls aug uotri, golva palīk jam arvīnu mozuoka un jis pats gudruoks.\nBeidzūt tam tāva kēnests napateik, jis īt pasaulī. Īt, īt -daīt pi lelas jyuras, te verās: skrīn divi bolti balūdīši i nūzamat. Jis dazalova cops! i obi bolūdīši rūkā. Tyulīt bolūži palīk par skaistom princesem, juos izstuosta, ka šuos asūt apbūruse rogona, varbyut ka jis apsajimškūt izdarīt trejus dorbus, tūlaik juos byuškūt izpestītas, un jis varēškūt pajimt par sīvu, kura jam patiks. Juos īdūd div ūlas. kuras izadūmojūt, varēškūt padarēt vysu, kas tik pruotā. Dorbi byuškūt taidi. Vyspyrms nu jyuras dziļuma vajaga iznest speidīgu akmintiņu un nūlikt te uz akmiņa saules gaismā. Tūlaik vajadzēškūt iznest nu zemes dziļuma zalta gradzynu, i nūlikt tīpat uz akmiņa. Pēdējai dorbs: vajadzēškūt sagyut malnu strodu, kas skraida natuoļ nu zvaigžņu. Ka byuškūt sagyuts. tad nūnest zam akmiņa, kur stuovēs gradzyns ar akmini, i palikt zamaškā.\nTūlaik jis apsūla, ka izdarēs, i juos puorzataisa otkon par bolūžim, pazace i aizskrīn.\nJis guoja, izstuostēja vysu tāvam, kas atsagadēja pi jyuras, par ūlom nikuo napīmynādams. Tāvs ni par kū juo nagribēja laist, a jis atsacēja: "Gon jat, tētīt, kaut kai iztikšu!"\nJis guojis uz jyuru, lēcs īškā, īzadūmojs ūlu i vēlējīs, kab atskrītu leidaka. Leidaka kai zibsnis kluot ar skaistu karetu, kurā īzasāda kēniņa dāls. Ceļš guoja pa brīsmīgu tymsu, kur nikuo navarēja redzēt: malns yudins vīn. Tai jī braucja, cikom dabraucja da dybyna. Smilktīs drusku speidēja akmintiņš, a kai jis vīn pajēmja rūkā, laistējās kai saulīte.\nPrīceigs princs braucja atpakaļ, a par nalaimi leidaka apsasvīda uz suona i jū apguoze. Izkrits, jis īzadumuoja raudu, rauda beja kluot ar skaistu nalelu karetu i vede jū. Drusku kai rabraucja, tai lela zivs cops! i raudu nūreja. Jis īzadumuoja ūlu, itei poša leluo zivs kai devja jam ar asti, tai jis izskrēja uorā nu jyuras. Nūlicis akmini saules gaismā, jis nūguoja un pastuostēja tāvam, ka vys izguojs laimīgi.\nTūlaik jis atsavasaluoja, guoja pēc gradzyna, i īzadūmuoja, lai byutu pi gradzyna. Jis atminēja ūlu i zeme vīn nūdzinkstēja, kai jis īskrēja pi gradzyna, kurs beja lels; iels un brīsmīgi skaists. Jis īzadūmuoja, lai byutu zemes viersā, pīmynādams ūlu, i tyulīt otkon atsaroda zemes viersā, izmaucja gradzynu iz akmiņa, nūguoja i pastuostēja tāvam.\nTūlaik jis atsavasaluoja i guoja pēc malnuo stroda. Jis īzadūmuoja, ka byutu zam zvaigznem, pīmynādams ūlu. Tyulīt jis atsaroda zam zvaigžņu i īraudzēja malnu strodu, kuram pēc laika skrīšonas sagiva aiz vīnas kuojas, bet strods izspruka i aizbāga. Tai tys beja vēj div reizes. Trešū reizi jis īzadūmuoja obi ūlas, sagyva strodam aiz obeju kuoju, nūskrēja zemē i palyka zam akmiņa strodu. Kai vīn akmins beja izvalts iz stroda, daguoja pi juo obas princeses, apskuove jū bučuodamas i saceidamas, ka jis asūt apbreinojams. Varbyut, ka jis varēškūt izpesteit jtīs jaunuokū muosu, kuru aizness valns, i jei asūte cīši skaista.\n"Labi, par kū nā." atsacējis princs.\nJuos jam īdavušas taidu dvīli, kuru kaunūtīs vajagūt apsīt kristiniski ap sevi, tūlaik jis byuškūt cīts kai dzelzs. Tad otkon īdavušas taidu zūbynu, ar kū varējis nucierst vysu, kas jam nabejs pa pruotam.\nJuo nūsādušos jū taidā vītā storp trejim calmim, tī bejuse ola, pa kuru varējs tikt pi valna. Atsavasaļuojis, jis leids īškā.\nOla bejusi tymsa, tymsa, tai ka šarmas vīn par kaulim guojušas. Jis paguojis īraudzējs, ka olas dybynā stuov valns ar acim kai škeivim i kaidom sešom golvom, kurs klīdz, lai labuok grīžūtīs atpakaļ, cytaiž mierškys. Princs īzadūmojs, lai juo zūbyns nūcierš valnu. Jis apsējs sev dvīli, beidamīs, ka valns var byut cīši styprs, a zūbyns kai škēls valnam, tai tys i puorlēcs pa pusi.\nJis īt tuoluok, paguojs redz lelu upi, par upi tylts, a iz tylta kaunās treis lelas leidokas. Princs kai īt kluot, tai cierš ar zūbynu leidaku vydā, i juos puorstuoj kautīs. Princs vaicoj : "Kuo jyus plēšatīs?"\n"Myusu muote mierdama myusim pametja taidas veizes, kuras apmaucūt, var nūskrīt sekundā symtu verstu. I tagad mes nazynom, kam juos pīdar," atsacējuse leidaka.\n"Jyus skrīnīt da upes gola, i kura atskrīs da tylta pa prīšku, tai byus veizes," pamuocējs princs.\nJuos atdūd jam veizi lai patur, cikam juos atskrīs. A jis kai vīn leidaku naredz, veizi kārmanā, i īt tuoluok. Te, verās: prīškā vēl vīna upe ar tyltu, uz kura kaunās treis lelas raudas. Jis cierš ar zybunu tās vydā, i juos puorstuoj kautīs. Jis vaicoj : dēl kuo juos te plēšūtīs.\n"Myusu muote mierdama pamatuse taidu capuri, kas jū apmauc, palīk naradzams."\nJis taipat sastuosta kai ļeidakom, i juos laižās ceļā, īdūdamas paturēt capuri prinčam, kurs tyulin aizīt, kai vīn raudu naredz. Tai jis īt tuoluok - te verās: treis brīsmīgi lovi plēšās sovā storpā. Princs vaicoj: "Kuo jyus te plēsitīs?"\n"Myusu tāvs mierdams pamets myusim taidu pili, kuru juo grib, var pataesēt par zierni." Jei asūte cīši skaista, i šī nazynūt, kam pīdar, dēļ tuo plēšūtīs. Princs sastuosta taipat, lai eimūt skrīt, kas paprīšku daskrīškys, tam byuškūt pils. Labi, lovi ar mīru, īdūd jam ziernīti (pili), lai patur, cikom šī atskrīškūt. Kai vīn lovi suoc skrīt, tai princs aizīt.\nĪt, īt - verās: lela pils, apleik pilei sorkonas guns līsmes. Jis škej ar zūbynu, līsme izaškir. Jis īīt pils pogolmā, tī apleik stuov lovi, cyluodami panneišus depes kai garmanī (harmonikā), i jam izīt smīkls. Princs cierš ar zūbynu, lovi jam pašķir ceļu, jis rit pilī. Pilī tronūs sēd skaistuo princese ar sovu veiru valnu, kurs bļaun, lai jis bāgūt, cytaiž apēškis. Princs naklausa i pasmej vīn. Valns, pyrmū reizi radzādams taidu puisi, soka: "Ka tu tai nazabeist, to es tev dūšu trejus dorbus. Juo tu tūs padareisi, pajemsi munu sīvu, a ka nā, to smierts."\nPyrmais dorbs beja apcicrst lovus. Labi! valns jū pastoda pogolma vydā, i nu vysu pušu laiž lovus. Princs uz kuru pusi cierš ar sovu zūbynu, tī lovi guožās. Dreiži tai jis apcierts vysus da pādejuo. Princese, tū radzādama, nu prīcas nutreisējuse.\nŪtrā dorbā vajadzēja puorvarēt taidu suni, kuram zūbi bejuši kai zūbyni. Pats bijis lels, lels: kaidu desmit prinču varējs sabuozt suņa vādarā. Valns pajēms princi, izlics iz juo zūbu, a princs pajēms leidza sovu zūbynu, izlics iz kryušu. Kai vīn valns pascējs: treis, tai princs, kai devs ar kryutim, uz kuru beja zūbyns, suņam asnis vīn pazalējs i jis kuojis vīn nūtricynuojis. Princese nu prīcas īzaklīguse.\nPādējais dorbs bejs pats gryutuokais. Vajadzējs īt ar valnu spākūtīs. Jis pajēms dvīli, apsējs ap sevi kristiniski un guojis pi valna, kurs dzērs stypruma yudini. Kai vīn izdzērs, tai snēdzīs pēc dzeivības yudina, a princs izsits jam nu rūku, juo tūlaik valna navarātu nūcierst: golvas ataugtu par jaunu. Valns pājēms garu škāpu i jī guojuši kautūs. Vains cierts nu vysa spāka prinčam, skāps nūskanējs vīn, kai salyuzs četruos daļuos. Prinčam bejs apsīts dvīlis. Tūlaik jis īgryuds valnam kryutīs zūbynu, nu kuo suokuse īt brīsmīgi najauka smoka. Princese īzasmējuse nu laimes, ka tykuse izpestīta. Jis pajēms nūlaids valnu zemē, pi kam izsitis jam nu mutes pošu leluokū zūbu, kuru ībuozs kārmanā.\nJis pajēms princesi un guojis atpakaļ, vairuok nikas nasaruodējis, i jī bez puorškuodes (poļu przeszkoda, kavēklis) nūtykuši zemes viersā. Muosas jūs sagaidējušas ar lelu prīcu. Nyu vajadzējs izlasēt kuru sev pār sīvu, bet vysas bejušas skaistas, un jis izsacējs, ka atsarostu vēl taidi, kas byutu ar mīru precētīs, šis obu nagribs bādynuot. Tūlaik juos izstuosta, ka vīnu reizi valns nīmess divējus prinčus, kuri tagad asūt zam zemes, i jūs sorguojūt daudz, daudz valnu. Nūvad jū pi kūka, kur paruoda taidu klapeiti, pa kuru vareiškūt tikt olā. Tei ola veškūt iz prinčim, jis nikuo nazabeist, īt drūši.\nAtsavasaluojs, jis laižās olā, kur tymss, tymss, - šņuo:, tuorpi, vardives, rupuči, - šārmys vīn īt par kaulim. Nazabeidams nikuo, jis īt vīn iz prīšku, cierzdams cyuškas un vysu, kas jam maisuos ceļā. Beidzūt jis daīt pi taidu kai dzelža durovu, sytuos, sytuos - a tuoluok tikt navar. Tūlaik jis atmin valna zūbu, ar kuru nazkai puorsyi durovas. Jis īrauga taidu kai elni, guns pylna ar valnim, a tuoļuok, jis īrauga prinčus, kurim valni grauž kuojas. Valns, īraudzējs jū, bļaun, lai naejūt, cytaiž smierts. Princs naklausa un valns bryuk jam viersā ar sovu zūbynu. Jis apkopoj pusi nu valnu, pādējī, pamatuši prinčus, aizbāg. Nyu jis pīīt pi tūs, izstuosta, kas par lītu, atpestej tīs nu važu, līk par placim, juo jim kuojas bejušas apgrauztas: navarējuši paīt.\nVysi dūdās atpakaļ pa olu uz zemes viersu. Jūs ar lelu prīcu sagaida treis muosas, bet tovu nalaimi! obi prinči navar paīt, jīm valni apgrauzuši kuojas. Kū jam darīt? Jis nūsprīž īt dabuot dzeivības yudiņa, pajam zūbynu, valna zūbu, naradzamū capuri, veizes i dūdās ceļā.\nĪdams izdzierst, ka nazkur vīns kēniņš grib karuot ar ūtru, par tū, ka ūtrais kēniņš pamercējs vīnu pierstu juo dzeivības yudinī. Nūskrējis uz tū vītu, jis redz, ka pyrmajam kēniņam brīsmīgi lels kaŗaspāks, a ūtram i puses nav. Apmaucis naradzamū capuri, jis palīk naradzams un nūcierš tū kēniņu. Tūlaik uzkreit jam soldoti, a jis pusi apcierš, puse aizbāg.\nJis aizskrīn uz tuo pili, satics vīnu kolpu, tyulen kluot, lai soka, kur juo kungam stuov dzeivības yudins, a kolps nasoka ni par kū.\n"Lobuok mieršu, aka apsajēmu nascēt, to nascēšu. Radzādams, ka nikuo nabyus, jis nūdur jū i īt tuoluok. Sateik kolpyuni, soka taipat, lai pasoka, kur stuov dzeivības yudins. Tei nu reizes līdzās sacēt, kai vīn princs pasoka, ka byuškūt nuove, izstuosta: zam greidas asūt taida ola, olas beiguos dzelža durovas, aiz tūs akmins, tūlaik zalta katliņā stuovūt dzeivības yudins.\nPuorcērt jis greidu, īlīn olā, a kai tikt caur dzelža durovom? Beidzūt jis atguodoj valna zūbu, ar kuru puorsyt durovuos caurumu, tūlaik pajam atveļ akmini, pajam yudini i prīcīgs skrīn uz pili. Par tū laiku vīns no juo izpestētim prinčim īzamīļoj jaunuokajā muosā, kuru jis grrbēja sev par sīvu. Itū izzynuojs, jis daīt pi tuo i vaicoj: "Vai tys tīsa, kū man stuosta?"\n"Tīsa!" tys atsacējis.\nKai jis naatsakuops, tai kēniipa dāls pajēms nūdyurs jū ar zūbynu, bet ūtru bruoli aplējs ar tū yudini, i tys palics vasals. Beidzūt vysi otkon prosa, iai atdzeivynuojūt ari pyrmū bruoli. Jis apsadūmoj, aplej ar dzeivības yudini, tys atsadzeivynuoja i apsajam, ka precēškūt, kuru vīn jis likškūt. Labi! jī nūtaisa kuozas un kaidu laiku dzeivoi laimīgi.\nVīnu dīnu nazkai jī aizīt pa sovu duorzu pastaiguot. Puiši suoc runuot sovas darīšonas, meitas palīk drusku nūpakaļ. Jī 'c napamona, kai malna tyucs nūkreit iz jūs sīvu i aiznas. Kai ji atsagrīž, tai nūprūt, ka valni aiznasuši jūs sīvas. Jī skrīn uz pili pēc kūrpu, zūbyna, capures. Princs īdūd jīm capures pakutri (oderi), lai palīk naradzami. Tis īdūd vēl vīnu reizi, valna zūbu un jī dūdās ceļā. Skrīn, skrīn - te verās: puika spēlējas. Princs nūprūt, ka te nav vys nikaids puika, jis sajam jū aiz apakles un vaicoj: "Kas tu taids par putynu?"\n"Vains, v-a-a-alns!" atbļuovs puika, palykdams par najauku valnu ar trejom golvom.\nPrincs vaicoj: "Kur tu liki treis meitas?"\nA valns pasoka, ka nasceiškūt, a juo vēl leiškūt, tūlaik šis tevi saškaidēs.\nPrincs tyulīt pajam i īdur zūbynu valna vādarā, nu juo izīt najauka smoka. Jī īt tuoluok - te verās: tak upe, agruok itymā vītā upes nabej, juo jis pazins sovu kēnesti kai dalnu i nuprūt, kas par lītu. Par upi bejs tylts, a pi tylta mauduojusēs raudive. Jis klīdzs, lai eimūt uorā, šis jau zyns, kas par putynu. A raudive ni guojuse uorā, ni kuo sacējuse. Tūlaik jis pajēms i raudivi nūdyurs. Nu jī gribējuši puorvērst upi, zynuodami, ka tī kas ir da ir. Tai jī gudrojuši, gudrojuši -- cikom princs dazagudruojs. Jis pajēms zūbynu, puorlics kristā par valna zūbu i sits div reizes par yudini. Uz trešuos reizes nūšalcs vīn, kai upes vītā pasaruodējs daudz, daudz vainu, jī brukuš iīm viersā. Tūlaik princs pascējs, lai jī obēji palīkūt vysod par radzamim, to valni skrīškūt viersā, a šis stuovēškūt jyus prīškā. I kai kurs valns byus viersā, tai šis ar zūbynu nūdūrškys. Labi, valni druož viersā, a jis škaida vīn, škaida vīn - par laiku jūs pīzakruoj lela skaudze. Nazkai vīns dzeivs valns teik tymā skaudzē. Princs i napamona, kai vains obus īvaik skaudzē i nūžņandz. Kai vīn pusi apcierš, tai palykušī aizbāg. Nyu vīn jis atsajādz, ka nav obēju juo bīdru, Jis izrušinoj skaudzi i atrūd nadzeivus. Vīns īt maklātu nagrib, nūdūmoj lobuok dabuot dzeivības yudiņa atdzeivynuot bīdrus un dūtīs ceļā.\nDaudzi nadūmuojis, jis skrīn maklātu yudiņa. Vīnu dīnu skrīdams, īrauga vacu, vacu veceli i nūprūt, ka te nav nikaids vecels. Jis sasavasaļoj un vaicoj: kuo jis te meklējūt.\n"Oi, puiseit, mani tagad mūka valni. Elnē tī ir taidi div i akmiņi, kuri trinās i es asu tūs storpā. Valni mani izlaiž pēc symtu godu vīnu reizi pastaiguot pa zemes viersu. Senuok mani nūluodēja vīns ķēniņš kam es jam nadevu dzeivības yudiņa, i man tagad juocīš. A kas mani izgluobtu, tam es atdūtu dzeivības yudini." Labi, princs ar vecīti guoja iz valnim un teica, ka princs gribūt jū izgluobt. Valni beja mīrā un princs īstyume akmiņu storpā,\nKai vīn valni aizskrēja, tai princs aplyka golvā capuri i palyka naradzams. Akmiņi vīns ap ūtru trinuos deviņas stundas un valni, dūmuodami, ka princs beigts, prīcīgi skrēja vārtūs. Jis nūjēme capuri un sagaidija valnus smīdamīs. Nyu kēniņš jū nūvede uz sovu kēnesti, īdeve dzeivības yudeni un jis steidzēs atdzeivynuot obus prinus. Kad obēji beja aplīti, pīzatryuka un steidzēs pēc sovu sīvu.\nGuoja, guoja - te trešuos dīnas vokorā daīt da lelas upes, kur maudojas peile. Princs saprūt, ka te nav peile un nazkai sagyva, a upe palīk par valnim, kurūs bejuse vīn puse pret pyrmīr\nreizi. Bruoli ar princi jūs dreiži puorvarēja, atguoja uz pili un dzeivuoja laimīgi leidz siermam motam.


Pīsadoli konkursā i laimej īlyugumus iz Latvejis Gruomotu izstuodi - lakuga.lv\nTemys: Kīpsola, latgalīšu gruomotys, Latvijas Grāmatu izstāde, Latvijas Grāmatu izstāde 2016, LgSC, Roksts\nReigā, izstuožu centrā Kīpsolā, nu 26. da 28. februara nūtiks storptautyskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2016”.\nKai kotru godu daleibu ar latgalīšu gruomotu goldu jims ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt vīnuvīt latgalīšu literaturu, gruomotys latgaliski i par Latgolu, kai ari suvenirus i latgalīšu muzykys diskus.\n26. i 17. februarī izstuode apmaklātuojim byus atvārta nu 10:00 leidz 18:00, nu 28. februarī nu 10:00 leidz 17:00. Ari itymā godā dorbuosīs gruomotu mainis punkts.\n„Latgolys Studentu centrs” pīduovoj laimēt īlyugumus iz izstuodi. Kab tyktu pi 2 īlyugumu, juoatbiļd iz vīnu nu vaicuojumu:\nKaida i deļ kam ir tova meiluokuo latgalīšu gruomota?\nKaidu i deļ kam latgalīšu gruomotu tu grybātu puorskaiteit?\nAr latgalīšu gruomotu dūmuota sevkura gruomota latgaliski ci gruomota par Latgolu ari cytuos volūduos.\nAtbiļdi iz vīnu nu vaicuojumim, nūruodūt gruomotys nūsakumu i autoru, syuti iz epostu info@lakuga.lv leidz 24.februara pusnaktei, nūruodūt sovu vuordu, pavuordi i telefona numeri. Kai eposta temu nūruodeit “Konkurss”.\nTreis konkursa uzvarātuoji tiks nūteikti izlūzis ceļā, i paziņuoti LaKuGys kontūs fb.com i twitter.com. Ar uzvarātuojim sasazynuosim personeigi.\nVaira par izstuodi pasuokuma sātys lopā.


27. A. 550. 301. Skolnieks St. Valeinis no Donāta, Rēzeknes apr., Birzgaļu pag.\nVīnā zemes styureitī dzeivuoja ļūti boguots kungs. Šam kugnam beja treis dāli: vacuokū dālu saucja par Juziku, vyduskū par Baņuku un jaunuokū par Juaneiti vai palnuruškeiti. Šam kungam beja ari ļūti lels duorzs, pašā duarza vydā beja uobuļneica ar zalta uobūļim. Vīnu nakti nazkas beja nūzadzis vīnu uobūli, un tai suoka zagt katru nakti pa vīnam uobūļam. Tāvs, radzādams, ka izzags vysus uobūļus, teicja sovim dālim, lai jī sorguotu uobūļus.\nPyrmū nakti aizguoja vacuokais dāls Juziks. Beidamīs, ka pošu var nakts laikā nūnest zaglis, jis īleida pašelī un puorguļēja. Reitā atguojis, suoky stuostēt, ka nebejs nikuo, bet vīn s uabūls vēļ beja nūzogts.\nUtrā naktī guoja sorguot uobūļus Baņuka. Taipat īleids pašelī, puorguļēja, reitā atguojis uz ustobu, stuostēja, ka nikuo naredzējis, bet uobūļs otkon beja nūzogts.\nTagad daguoja īt Juoneišam, jaunuokajam dālam. Juoneits, aizguajis uz uobuļneicu, kuŗā beja zalta uobūļi, īzasēdīs, gaidēja, kad atskrīs zaglis. Pēc kaida laiciņa uz uobūļa nūzamete putyns ar cīši spūžom spolvom. Juoneits, caur zorim pazasnēdzis, kēre putnam aiz astes, putyns lelā uotrumā devēs prūjom. Juoneits atvilcis stūpa lūku, laide bultu putnam pakaļ; putyns gan īzačērce, bet aizķrēja prūjom. Kad Juoneits putnam beja kērīs aiz astes, beja jam izruovis vīnu spolvu, kas speidēja kai zalts.\nReitā Juoyeits paruodēja spolvu un izstuostēja par putnu. Visi bruoļi un tāvs aizguoja apsavērt pi uobuļneicas, varbyut kaut kur ir nūkrits. Putna gon nabeja, bet gara ašņa streipeite stīpēs pa zemi, jo Juoneits ar bultu beja truopējis.\nVisi treis bruoļi sarunuoja pa ašņa tecējumu īt leidz tai vītai, kur dzeivuoja putyns. Visi treis guoja i guoja pa ašņa tecējumu, cikom beiguos pīguoja pi kaidas olas, kurai nabeja saradzams dybyns. Pi olas ašņa stidzeņa nūzabeidzia un labi beja zynuoms, ka putyns ir īskrējis olā. Bruoļi suoka runuot par leišonu olā, bet paši nagribēja, tikai syutēja Juoneiti. Juoneits beja ar mīru, pavēlēja bruoļim, lai tikai daboj garas auklas, ar kū īlaist olā. Nu ļaužu salasēja pa vierves gabolom, tad vysas jūstas, ar vuordu sokūt, kū vīn varēja, tū jēme. Beiguos vysus sasēja kūpā un vierve izguoja septeņas jyudzes gara. Atguoja pi olas bruoļi, pīsēja vīnā golā Juoneiti un gribēja laist, bet Juoneits viņim pīsacēja: "Jo dzierdēsit un redzēsit, ka vierve stypri kust, tad raunīt uorā!"\nBruoļi beja ar mīru, apsajēme kaut cik Juoneiša gaidēt. Juaneits leidza beja pajēmis tik lūku, ar kū saut, un bultu kuleiti. Bruoļi pa vīgleņam laide un laide, kamēr salaide vysu viervi.\nJuoneits olas apakšā īraudzēja taidu pat zemi, kai olas viersā. Leidz zemei tik tryuka kaidu sešu ūlekšu un Juoneits tū gabaleņi nūlēcē zemē, bet nasasasyta. Juaneits, viervi atstuojis, bultu īlicis lūkā devēs uz prīšku. Ļaužu nabeja nikur saradzams, tik pa gaisu breižim skrēja kaids malns krauklis čārkdams. Juoneits, nazyntuodams ceļam gola, tik guaja uz prīšku. Pēc loba laika īšonas Juoneits jau beja pavysam pīkusis un gribēja atsapyust, bet kryumeņu molā īraudzēja mazu uštobeņu. Nīkuo nadūmuodams, tyuleņ devēs uz šū ustobeņu. Ustobeņa beja tukša, nabeja nivīna cylvāka. Juoneits, ļūti nūguris, atsastīpe gulteņā, kura stuovēja turpat pi sīnas. Pēc kaida laiciņa izdzierda brīsmeigu trūksni. Ustobas durovas atsavēra un īskrēja ustabā rogona ar trejom golvom. Īraudzējusja Juoneiti, skrēja kai apreibusja viersā. Storp Juoneiti un rogonu izzacēla šausmeiga kaušonuos. Beidzūt rogona kryta pi taida moza kubuļeņa dzert yudini, padzārusja atkon suoka kautīs. Juoneits redzēja, ka rogona palyka daudz stypruoka, kai padzēre. Nikuo nadūmuodamns, Juoneits ari lykuos dzert pi to pat kubuļeņa. Labi pīvilcis šuo yudiņa, jyutos desmit reižu stypruoks un otkon suoka ar rogonu kautīs. Ragona ar vīnu palyka vuojuaka, un beiguos Juaneits jau rogonai nūsyta div golvas, tikai palyka vīna golva. Rogona, radzādama, ka jau īt beigas, suoka tad prasēt, lai palaiž vaļā. Juoneits rogonas prasējumu paklausēja, bet uz taida leiguma, ka rogonai vyss juoizstuosta par šū zemi, kas un kur atsarūn, un kur atsarūn zalta putyns. Rogona kaut nagribēja nikuo Juoneišam stuostēt, bet radzādama, ka nuove kluotu, suoka vysu izskaidruot. Kad Juoneišam vysu beja izstuostējusja, Juoneits nūsyta ari pēdejū rogonas golvu. Pīlējis tuo spēceiguo yudiņa butelī, laidēs īt uz tū vītu, kur rogona beja stuostējusja. Kad puorgojis beja kaidas treis jyudzes, pareiz pēc rogonas nūstuosta stuovēja lela muiža. Juoneits, drūsuma dēļ izdzēris drusku spēceiguo yudiņa, pajēmis lūku rūkā guctja yydā muižā. Ļūti skaista muoja beja, nu zalta un duorgakmeņu istaiseita, un vysopkuort ap muoju milzeigs duorzs. Juoneits tikkū beja pīguojis pi muojas durovu, kai bultas uotrumā nu butkenes devēs lels suns viersā. Juoneits, uotri lūku atvilcis, īlaide bultu suņam vādarā. Suns kryzdams uz zemes suoka brīsmeigi kaukt, tai ka vyss duorzs skanēja, kai nu lelu blišu saušanas. Juoneits tikkū gribēja attaisēt durovas un īt ustobā, kai nu zemes izskrēja šausmeigs nazvērs, kuram puse beja cylvāka, puse lūpa.\nPīskrējis pi Juoneiša, jis gribēja ar vīnu lēcīni sev zam kuojom palaist un sameidēt uz vītas, bet tys jam naizzadevja. Juonets nazvēri atsyta atpakaļ un īzasoka storp obējim plēšonuos. Pēc kaida laika ar nazvēri kaunūtis, Juoneits beja pīkuss un ar na mazuok nazvērs. Atsapyutuši otkon suoka kautīs, tai ka nazvēram putas skrēja par muti, kai trakajam suņam. Juoneits, izruovis spāka yudini, īdzēre un otkon plesēs ar šū vysleluokū muižas sorgu, kurs beja izstateits roganai, lai apsorgoj muižu, kab kas naīkļyutu. Beidzūt nazvērs suoka prasētīs: "Atlaid mani tik dzeivu, draugs, es tevi īlaisšu ustobā, tik maņ ir juodaboj atslāgs, lai atslāgtu durovos."\nJuoneits pats mēginuoja attaisēt, bet tys nabeja i idūmnjams. Juoneits redzādams, ka nikuo naizīs, uzklīdze uz nazvēra: "Ej dreižuok, atnes atslāgus un attaisi durovas, jo na - uz vītas nūbeigšu."\nNazvērs kai traks īzanese pagrobā, nu kura beja izskrējis. Pēc kaidu treju acumierkļu otkon nazvērs izskrēja nu tuos pat vītas un skrēja uz Juoneiša ar milzeigu dzelža vāzu viersā. Juoneits apsasvīdīs nūkēre aiz vāzas gola. Nazvērs nu mutes suoka spļaut uz Juoneiti guns pykus, bet Juoneits, turādams aiz vāzas vīna gola, jū ar stypru spīdīni atsyta nu sevis, tai ka guns navarēja Juoneiša sasnēgt. Juaneits, uotri izruovis dzelža vāzdu, suoka vilteigū nazvēri šaustēt, tai ka tys lūcējuos kai siuška. Juoneits, apsasvīdīs pi duru ar taidu spāku, īvylka duru klindžus, ka tī uz reizes sabruka. Nazvēri jis suoka sist bez žēlesteibas, lai napalaistu dzeivu.\nNazvērs, kryzdarns uz zmes, ar pēdējū spāku vēl uzsvilpa un tur pat nadzeivs nūkryta uz zemes, bet tamā laikā izskrēja otkon cyts nazvērs, bet šam Juoneits apsasvīdīs īlaide ar lūktu bultu kryutīs un nazvērs nu reizes nūzaguozja uz zomes. Juoneits attaisēja durovas un īguoja ustabā. Ustobā uz sūla Juoneits īraudzēja, ļūti skaistu meitiņu ar adēkli rūkā. Juoneits, meitiņu apsasveicynuojis ar lobudīnu, nūsāda uz sūla. Meitiņa pīzatryuka ļūti prīceiga, bet nūzabeidusja, beiguos suoka runuot: "Vai, draugs, kur tu te tyki nu tuos meiļuos zemeites? Bēdz prūjom, atskrīs rogona ar deveņom golvom un apēss tevi."\nJuoneits suoka meitiņu mīrynuot. Napaguoja nicik ilgs laiceņš, kad izdzierda brīsmeigu šalcūni, beiguos īskrēja ustobā rogana ar deveņom golvom. Īraudzējusja Juoneiti, kai bezpruoteiga devēs viersā. Īzasuoka brīsmeiga kaušanuos. Juoneits, izvilcis stypruo yudiņa buteli un īvilcis kaidu puori mutja, kovuos otkon. Pēc kaidu treju stundju laika kaušonus, jau rogonai uz placim tik treis golvas stuovēja. Juoneits, izdzēris vēl yudiņa, kovuos tuoļuok, kamār ragonai jau nivīnas golvas nabeja uz placim. Juoneits pēc lelas kaušonuos ņūkryta uz zemes kai bez samaņas, tikai par laiku īraudzēja, ka meitiņa kluot sēdēja ar yudiņa konnu, un gauži rauduoja. Kad Juoneits pīzacēļa kuojuos, šei meitiņa nu prīcas nazynuoja kū darēt. Juoneits suoka nu meitiņas izvaicuot par ragonom, par muižu, par zalta putnu un par pošu meitiņu. Meitiņa suoka Juoneišam izstuostēt: "Es dzeivuoju uz tuos pat zemes, kur tu, un beju kēniņa meita, mani sauc vuordā Mareite. Reizi atrodu sovā ustobā uz golda zeimeiti, kurā beja aizruodeits, ka es asu pasaulī vysskaistuokuo, tuapēc man vajagūt aizīt mežā uz kaidu vītu. Kad uz nūruodeitu vītu beju aizguojusja, mani kai vātra nazkaida caur olu īruovja šeit apakš zemes un atnesja uz šū muižu. Es jau seši godi kolpuoju rogonai. Šeit tikai volda divas rogonas: treju galvu un deveņu golvu. Kod juos ir apsystas, tod mes asam valdinīki. Zalta putyns atsarūņ tepat, un rogona laide jū zalta uobūļu zogtu."\nMareite laidēs un aizguoja pēc putna, kuru pēc moza laiceņa atnesja. Juoneits izstuostēja ari Mareitei sovu vysu paguotni, par kū Mareite palyka vēļ prīceiguoka. Juoneits beiguos, pazavērīs uz Mareites žēlaigom acim, teicja: "Voi byusi man par vysas dzeives draudzeni?"\nMareite ar prīka osoram kryta pi Juoneiša un suoka jū skūpstēt. Mareite nūmaucja nu piersta sovu gradzynu un izmaucja Juoneišam uz piersta, bet Juoneits īdeva sovu Mareitei.\nJuoneits ar Mareiti, pajēmuši šū zalta putnu un būreiti, nu devēs prūjom nu skaistuos pils. Labu laiku īdami, sasneidzja olas golu, kurū karinēja vēl vierve. Juonteits īdzyna zemē žuburi un teica Mareitei, lai kuop pi vierves gola ar vysu putnu un būreiti. Mareite aŗi izkuop pa žubuŗi pi vierves un īsāda vierves gradzynā.\nBruoļi, augšā stuovādami, īraudzēja, ka vierve suoka kustēt, un vylka uz augšu. Kod izvylka šū skaistū meitiņi un zalta putnu ar vysu zalta būreiti, jī nazynuoja, kū nu prīcas darēt. Viervi gon otkon nūlaide olā, bet pavylkuši natuoļi nu augšīnes, laide tū otkan atpakaļ bezdibinī. Juoneits jau saprota bruoļu styurgalveibu, un nūzapyutīs izzaklīdzja: "Dzeivuojat vasali, bruoļi un meiļuo Mareite, tik prosu na izmierst mani pazudušū."\nBruoļi un Mareite vysus vuordus labi dzierdēja. Juoneits, ticis apakš zemes, otkon nazynuoja, kū darēt. Nūstuojās pi kryumiņa, suoka dūmuot par sovu šausmeigu dzeivi. Beidzūt īraudzēja ļūti lelu malnu kraukli skrīnūt pa gaisu. Juoneits uotri lūku atsamērēja kraukļam saut. Krauklis īraudzējis, ka Juoneits mērkej uz saušonu suoka lyugt: "Voi, draugs, nasaun! Kū tik tu gribātu, es tev padareišu!"\nJuoneits prasēja kraukļam, lai iznas nu apakšzemes uorā. Krauklis pazajēme, bet pateicja, lai pīlosa gaļas un kaulu lobu čupu, ka byutu nasūt kū ēst, un nu gribēja jau skrīt pa ceļu Juoneits kraukļa nalaidja prūjam, pats aizguoja, salasēja ragonas kaulus un gaļi un devēs ar kraukli leidz olai. Juoneits tī sāduos kraukļam mugorā un svīdja jam pa vīnam kauļeņam mutē, bet krauklis stīpja Juoneiti pa tumšū olu uz zemes viersu. Juoneits, ticis zemes viersā, palyka ļūti prīceigs un kraukli otkon palaidja vaļā.\nPa šū laiku obi bruoļi, Juriks un Baņuka, aizvedja Mareiti ar zalta putnu uz sovom tāva muojom. Pa ceļu īdami, jī pīdraudēja Mareitei, kam saceitu, ka jī obeji jū izgluaba. Tāvs, īraudzējis dālus ar taidu montu atejūt, ļūti prīcojuos. Vacuokais dāls pazyņouja, ka Mareiti jemškus par sīvu un vyduškojam byuškis zalta putyns. Mareite par šū laiku beja ļūti raudeiga, pats kungs breinuojuos, kuopēc jei tai raud, un ar putyns sēdēja nūskumeigs sovā būreitī. Jau pīguoja tei dīna, kod vajadzēja braukt uz laulobom, bet Mareite pavysam par tū nadūmuoja, un tyka pīspīsta ar draudim.\nJuoneits, ticis uz zemes viersa, cik spādams, devēs uz muojom, it kai kū ļauna paradzādams. Kod beja pīguojis pi sovu muoju, īraudzēja: ļaud's staigoj un dzanoj zyrgus, sajyugtus karapačkos [baltkr. karafaša rati], it kai uz laulobom, kas taisuos braukt. Īguojis ustobā, nūstuoja pi durovu un gribēja nūzaskatēt, kas tī nūteik. Putyns, īraudzējis nu būreiša sovu gluobēju, suoka skaisti dzīduot, un izskrēiis uorā nūzamete Juoneišarn uz placa.\nMareite ari skatējās, kas taids nūticis putnam, un pate īraudzēja Juoneiti, kurs stuovēja pi durovu stendera. Tod pīskrējuse pi Juoneiša, apsakēre ap tū rauduoja nu prīka. Pīskrēja ari ļauds un Juoneiša tāvs. Tod Mareite suoka runuot un izstuostēja vysu taisneibu par Juoneiti un viņa bruoļim. Vysi ļaudis klausējuos, mutes īzplābuši. Kad Mareite vysu beja izstuostējusja, tāvs pagivs lūku un ar divejom bultom nušuovja obējus dālus.\nBruoļus apglobuoja, bet Juoneits ar Maretiti apsaprecējuos, tod aizguoja uz Mareites tāvu, palyka par ķēņinim un dzeivuoja laimeigi.


Aicynoj pīsadaleit Dagdys nūvoda fotokonkursā "Latgalietis XXI gadsimtā" - lakuga.lv\nTemys: Dagdys nūvods, foto, fotokonkurss, Latgalietis XXI gadsimtā, Roksts\nDagdys nūvoda fotografeju konkursa „Latgalietis XXI gadsimtā” organizatori aicynoj vysus fotomīļus, gon īsuociejus, gon profesionaļus pīsadaleit konkursā. Konkursa mierkis ir īgiut Dagdys nūvoda cylvāku portretu kolekceju, kuru varātu nūdūt kūpeiga Latglolys fotoalbuma izveiduošonai.\nKotrs dalinīks var īsnīgt vairuokys fotografejis leidz 2015.goda 28. februaram Dagdys nūvoda Sabīdriskū attīceibu i komunikacejis nūdaļā. Konkursā pīsadaleit var sevkurs Dadys nūvoda īdzeivuotuojs.\nAr pylnu konkursa nūlykumu var īsapazeit Dagdys nūvoda sātys lopā.


Wersiōni kāigi iz 07:58, 15 daggis 2013 (Waidinnais appun)\nWersiōni kāigi iz 19:00, 16 daggis 2013 (Waidinnais appun)\nerzināntei, kāi Peraīnintan Amzin Kārti, Sirzdauamziskas Rikāitas, Perōnis be Kultūris Tikrōmin Pakts be Sirzdauamziskas Wālstispilīniskan be Pōlitiskan Tikrōmin Pakts tīt dīgi Wīnas Deklaraciōni be "Dīlasenin Prōgraman" pagruntina fundamentālin zentlisnan stesses wisēisan amzin tikrōmin per subbas ebzentlisnan, pa kawīdan šai amžāi pawīrpai presta ezze swajjan pōlitiskan stātun be pawīrpai kenna prei swajjan ekonōmiskan, perōniskan be kultūralin etwijāsnan.\nRindā 101: Rindā 101:\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi izwinaīninlai, prakticīlai, etwijālai be mukīnlai swajjan nōseilawingiskans be religiōzans tradiciōnins, pajuksmans, ceremōnins; tikrōmin kāi tērpaulai be kontrōlilai swajjans dāinewiskans ōbjaktans be tikrōmin per swajjan aulaūwusin enkapsnan.\nWersiōni kāigi iz 19:00, 16 daggis 2013