Filmu tārpu radeituoja nu Latgolys - lakuga.lv\nKarteite: Franciska Varslavāna glazna, attāluota Večella Varslavāne.\nTemys: A12, Večella Varslavāne, Žurnals "A12"\nPar Rēzeknis muokslinīku kūpys izveiduotuoju Francisku Varslavānu ir izdūta apjūmeiga gruomota. Muokslinīka dzymtys turpynuotuoja ir nu jau myužeibā nūguojušuo Večella Varslavāne (1930–2015), mozmeita Frančeska i mozmozmeita Laura, kas vysys ir muokslineicys.\nVečella, saimē i draugu lūkā saukta par Čellu, beja izalasejuse modelēt tārpus. Reigys Modeļu noma jaunuos modelātuojis talantu pamaneja Reigys kinostudejā, tī jei bejuse kostimu muokslineica 23 latvīšu muokslys filmom. Muokslineica ir mozuok struoduojuse pi laikmata filmom, vairuok veiduojuse tārpus kriminalfilmom, serejai – septeņom režisora Aloiza Brenča uzjimtom filmom. Pa vydu filma “Teātris” i vēļ div cytys Juoņa Streiča veiduotys filmys. Četruos filmuos struoduojuse ar Arvīdu Krievu – tuos filmys beja iz fantastikys rūbeža, filmys radeitys ar Adu Neretnieci, Dzidru Ritenbergu, ar Oļģertu Dunkeru, Rihardu Pīku, Rolandu Kalniņu.\nKū nūzeimej apviļkt drēbēs vysus filmā dorbojūšūs personažus, kaidu dorbu tys prosa, par tū kaidā intervejā daudz emocionaluok pastuostejs filmys “Teātris” režisors J. Streičs: “Ar tārpu muokslineicu Večellu Varslavāni apriekinuojom, ka Džūlijai vajadzeigs 30 kostimu, bet naudys tryukuma deļ jī saruka da sešu. Partū Večella radeja kombinātus kostimus, kurim varēja puormeit detalis i radeit iluzeju, ka Džūlijai ir cīš daudz tārpu. Puors epizodēs Artmane filmējuos sadrapātā audumā, kas iz ekrāna izavēre kai kleita. Kod Elza Radziņa runuoja pa telefonu, jū taipat ītērpe drapātā audumā. Daudzus veirīšus filmēja viņ leidz jūstysvītai, partū ka frakai nabeja bikšu i atbylstūšu kūrpu. Varslavāne deve maņ sarokstu, leidz kurai vītai akteri dreikst filmēt, pīmāram: “Vasaraudzi viņ leidz jūstai, partū ka šudiņ juo biksis ir Liniņam.” Juopīzeist, Večellys Varslavānis davums beja īspaideigs – 150 kostimskiču. Ari filmys personažu skaits beja na mozuok īvārojams. Suokuma scenarejā tyka fiksātys desmit golvonuos lūmys, 41 ūtruo plana lūma, 29 epizodiskys lūmys i vēļ 16 vysaidu kategoreju masu skotu daleibnīki.”\nTūmār Čella poša ar sovim dorba panuokumim nasalepuoja, vairuok Muokslys zynuotneica Ramona Umblija par jū roksta: “Gunārs Kirke i Večella Varslavāne, Džemma Skulme i Ojārs Ābols, Raimonds Pauls ar kuņdzi Lanu – treis puori, kuru viļkšonuos stilam i manerem aizkluoti sekuoja i leidzynuotīs ceņtēs padūmejis laika augstuokuo sabīdreiba Latvejā: radūšuo inteligeņce (piec tūs laiku apzeimiejuma) i čekys omotu veiri.” Sovuos atmiņuos žurnalam “A12” Večella atsaguoduoja, ka pādejū reizi Rēzeknē cīmuojusēs koncertzalis “Gors” atkluošonā 2013. godā. “Tei teišom ir izcyla ceļtne, par kuru Rēzekni var apskaust vysys puorejuos Latvejis piļsātys. Pat Reiga. Bet piec juos apsavieršonys mes ar muoseicom nūlēmem aizbraukt leidz myusu sātai, kuru vēļ pyrma kara beja cieļs muns paps gleznuotuojs Francisks Varslavāns. Jis beja nūpiercs guļbyuvi, atvede atseviški tuos bolkys, tod salyka. Labi atguodoju, kaida jei nazkod beja: malna ar oranžom lūgu apmalem, uobeļu duorza vydā. Niule dūmoju: koč es nabyutu iz tīni braukuse! Tī vaira nav nivīnys uobeļneicys. Nazyn nu kurīnis prīškplanā pasaruodejuse egle, koč kaidys redisu dūbis… Bet vystrokuok, ka sātai sīnys apšyutys ar šausmeigom palākom jumta šifera lūksnem. I pīminis plāksne – ka itamā ākā dzeivuojs gleznuotuojs Varslavāns – pīnogluota pi tuo nagleituo palākuo šifera. Es nūsašausmynuoju i dūmuoju: “Tū vajag piec īspiejis dreizuok aizmierst!”\nVečella pīzyna, ka laiks ir vysu sajaucs i dzeivis jāga jau seņ nav saime. “Nazkod saimis beja lelys, pamateigys i mīlesteibys pylnys. Vysi kūpā: onkuli i taņtis, vactāvi i babenis. Taids īspaids, ka vysi vīns ūtru mīlēja, ka vīns bez ūtra navarēja dzeivuot. Pošreiz tys pamozom pagaist. Niule ir itei tendeņce – byut atseviški. Vyss atseviški: dzeivūklis atseviški, duorzeņš atseviški… Bet es sovuos atmiņuos kavejūs laikā, kod vysi bejom kūpā. Varbyut tys īt nu tuo, ka asmu “nateira” latvīte – manī ir sajaukums nu latgalīšu, nu žeidu, nu pūļu. Mums pyrma kara sāta beja Rēzeknē. Te vīns kaimiņš – eists latgalīts. Tī ūtrys kaimiņš – staravers. Tī puori upei – pareizticeigais, tī – pūļs. Bet vysi kūpā, vysys tuos sātys puorsaveramys. Tī ir tuos kulturys sasajaukušuos i tī vydā ir daudz taidu niaņšu, kas ir tendātys iz kūpā byušonu.”


Latgolys cīmatu stuosti: Izvolts - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, Izvolts, jezuiti, Latgolys cīmatu stuosti\nRaidejuma “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” veiduotuoji sastajā raidejumā gastej Izvoltā.\nNu 1817. gods ite beja škola. Dīvamžāl itūvosor tei tyka slāgta. Juocer, ka tei atdzims kaidā jaunā veidūlā. Škola atsaroda bejušuos jezuitu musejis telpuos. Vacī myuri daudz kū ir redziejuši! Ari kruošņuo, nu laukakmiņu i kīgeļu caltuo Izvolta bazneica.\nJurs Japiņš ir kaļvs, kurs apkaļ dzeļža rumakus, bet Ločmeļu saime ruoda, kaidys ir lauku dzeivis prīkšrūceibys.\nAri itys raidejums, taipoš kai īprīkšejī, taps ar NEPLP finansialu atbolstu.


31 uke. [02/8/2020-31/12/2020] Livet ute 2020 . IKEA | Aktuelle kundeaviser\n/ Livet ute 2020 . IKEA\nSpar tid og penger: IKEA kundeavis 31 uke 2020 .\nFinn den nyeste IKEA katalogen på nettet for å få denne ukens tilbud. På Kundeavisnorge.com finner du ukens beste tilbud fra en rekke forhandlere. Ukens kundeavis.\nKampanje og rabatter i katalogen (ukestilbud) fra 2020-08-02 til 2020-12-31\nPå denne siden brosjyre (ukeblad) IKEA fra 02 august (02/8/2020).\nLivet ute 2020 . Page 1\nLivet ute 2020 . Page 2\nLivet ute 2020 . Page 3\nLivet ute 2020 . Page 4\nLivet ute 2020 . Page 5\nLivet ute 2020 . Page 6\nLivet ute 2020 . Page 7\nLivet ute 2020 . Page 8\nLivet ute 2020 . Page 9\nLivet ute 2020 . Page 10\nLivet ute 2020 . Page 11\nLivet ute 2020 . Page 12\nLivet ute 2020 . Page 13\nLivet ute 2020 . Page 14\nLivet ute 2020 . Page 15\nLivet ute 2020 . Page 16\nLivet ute 2020 . Page 17\nLivet ute 2020 . Page 18\nLivet ute 2020 . Page 19\nLivet ute 2020 . Page 20\nLivet ute 2020 . Page 21\nLivet ute 2020 . Page 22\nLivet ute 2020 . Page 23\nLivet ute 2020 . Page 24\nLivet ute 2020 . Page 25\nLivet ute 2020 . Page 26\nLivet ute 2020 . Page 27\nLivet ute 2020 . Page 28\nLivet ute 2020 . Page 29\nLivet ute 2020 . Page 30\nLivet ute 2020 . Page 31\nLivet ute 2020 . Page 32\nLivet ute 2020 . Page 33\nLivet ute 2020 . Page 34\nLivet ute 2020 . Page 35\nLivet ute 2020 . Page 36\nLivet ute 2020 . Page 37\nLivet ute 2020 . Page 38\nLivet ute 2020 . Page 39\nLivet ute 2020 . Page 40\nLivet ute 2020 . Page 41\nLivet ute 2020 . Page 42\nLivet ute 2020 . Page 43\nLivet ute 2020 . Page 44\nLivet ute 2020 . Page 45\nLivet ute 2020 . Page 46\nLivet ute 2020 . Page 47\nLivet ute 2020 . Page 48\nLivet ute 2020 . Page 49\nLivet ute 2020 . Page 50\nLivet ute 2020 . Page 51\nLivet ute 2020 . Page 52\nLivet ute 2020 . Page 53\nLivet ute 2020 . Page 54\nLivet ute 2020 . Page 55\nLivet ute 2020 . Page 56\nLivet ute 2020 . Page 57\nLivet ute 2020 . Page 58\nLivet ute 2020 . Page 59\nLivet ute 2020 . Page 60\nLivet ute 2020 . Page 61\nLivet ute 2020 . Page 62\nLivet ute 2020 . Page 63\nLivet ute 2020 . Page 64\nLivet ute 2020 . Page 65\nLivet ute 2020 . Page 66\nLivet ute 2020 . Page 67\nLivet ute 2020 . Page 68\nLivet ute 2020 . Page 69\nLivet ute 2020 . Page 70\nLivet ute 2020 . Page 71\nLivet ute 2020 . Page 72\nLivet ute 2020 . Page 73\nLivet ute 2020 . Page 74\nLivet ute 2020 . Page 75\nLivet ute 2020 . Page 76\nLivet ute 2020 . Page 77\nLivet ute 2020 . Page 78\nLivet ute 2020 . Page 79\nLivet ute 2020 . Page 80\nLivet ute 2020 . Page 81\nLivet ute 2020 . Page 82\nLivet ute 2020 . Page 83\nLivet ute 2020 . Page 84\nLivet ute 2020 . Page 85\nLivet ute 2020 . Page 86\nLivet ute 2020 . Page 87\nLivet ute 2020 . Page 88\nLivet ute 2020 . Page 89\nLivet ute 2020 . Page 90\nLivet ute 2020 . Page 91\nLivet ute 2020 . Page 92\nLivet ute 2020 . Page 93\nLivet ute 2020 . Page 94\nLivet ute 2020 . Page 95\nLivet ute 2020 . Page 96\nLivet ute 2020 . Page 97\nLivet ute 2020 . Page 98\nLivet ute 2020 . Page 99\nLivet ute 2020 . Page 100\nLivet ute 2020 . Page 101\nLivet ute 2020 . Page 102\nLivet ute 2020 . Page 103\nLivet ute 2020 . Page 104\nLivet ute 2020 . Page 105\nLivet ute 2020 . Page 106\nLivet ute 2020 . Page 107\nLivet ute 2020 . Page 108\nLivet ute 2020 . Page 109\nLivet ute 2020 . Page 110\nLivet ute 2020 . Page 111\nLivet ute 2020 . Page 112\nLivet ute 2020 . Page 113\nLivet ute 2020 . Page 114\nLivet ute 2020 . Page 115\nLivet ute 2020 . Page 116\nLivet ute 2020 . Page 117\nLivet ute 2020 . Page 118\nLivet ute 2020 . Page 119\nLivet ute 2020 . Page 120\nLivet ute 2020 . Page 121\nLivet ute 2020 . Page 122\nLivet ute 2020 . Page 123\nLivet ute 2020 . Page 124\nLivet ute 2020 . Page 125\nLivet ute 2020 . Page 126\nLivet ute 2020 . Page 127\nLivet ute 2020 . Page 128


Datum tisku: 07. 7. 2020 14:58


twinkbo20 - Allin389 jasmin video\nMissVeena livejasmin NallaniSmithMimi118 livejasmin kittylicious20BrigittaDesire livejasmin MarvelousSiennaEmbracingLoveXXO livejasmin RobinBarberEmmaMadisson livejasmin RaissaCandyMusclleMaxx livejasmin Pretyanastas\ndanashasweet livejasmin DavonKimXPrincessWoW livejasmin AsianF0xManilaBombaaGirl livejasmin EvaGreatMilanaMew livejasmin GarethHansonJoannaLov livejasmin danashasweetdanashasweet livejasmin MelissaGolds\ntwinkbo20 Allin389 jasmin. AngelNancyBb. MelissaGolds. YolieLove.\n0ariannabrunettecleoptra222kandywendy2SgtHulkin .DeliciousKarinaAmmyBoobshotdahliacinthyajane .MoonpheyaSgtHulkinDeliciousKarinaMonicaDolll .DavonKimXMonicaDreamskatyuscaxxJoannaLov .sexyg1rlMarvelousSiennaCarryExcellentCarryExcellent .NallaniSmithSweetyKailynMonicaDolll0ariannabrunette .MissVeenaMohovikEmmaDreamsmiscaireen .kittylicious20TyraBlondSexHardLustfulJulioSmith .ModelAngelAnaysBelleMiraPearlAbilicius .DanielaRios2hotdahliacleoptra222HellyPetty .XandriaGoddessEmmaDreamsMiraPearl02HeartTrobASIAN .\nXandriaGoddess VideoLissaAddams VideoLissaAddams VideoMargarethVegas Videosexyg1rl Video0ariannabrunette Video\nXandriaGoddess VideoBellaBeautiful VideoRaissaCandy Videodeviouscamila VideoJackHardonx VideoBustyMina Video\nGillgirlMimi118dreanacinthyajane .RafaellaBrunyFlirtyNancyAmberRushAmandaPettie .CharlloteKdeviouscamilaBrinksyMiraPearl .SexHardLustfulSexHardLustfulMiraPearlSgtHulkin .MonicaDreamsamandaFlirtgladiator2006JulioSmith .GarethHansonAsianF0xManilaCarryExcellentSophistikate .angelinebigtitsFlirtyNancyAmandaQueenNaomySquirt4ux .dreanaChristinaNBellaBeautifulRobinBarber .JaneWannaPlayIbbySerenaEvaGreatMiraPearl .ALLISONNangelinebigtitsAngelNancyBbNatashaFoxxx .MusclleMaxxBellaBeautifulMimi118SonnyaPearl .


Codatractus, NSG Voucher Specimen [Wahlberg]\nHeteropia cyda Godman, ; Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 2: 734, 3 pl. 112, f. 7-8; TL: Honduras, San Pedro Sula\nEudamus alcaeus; Hewitson, 1875, Ill. exot. Butts  (Eudamus II-III): , pl. , f. 9; Godman & Salvin, , Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 2: 281, 3 pl. 75, f. 12; Godman & Salvin, , Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 2: 732; Dyar, 1903, Bull. U.S. nat. Mus. 52: 56\nHeteropia bryaxis; Godman & Salvin, , Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 2: 297, 3 pl. 76, f. 25\nHeteropia melon Godman & Salvin, ; Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 2: 297, 3 pl. 76, f. 26-27; TL: Mexico, Jalisco; Guerrero; Puebla; Veracruz; Guatemala\nCodatractus melon, NSG Voucher Specimen [Wahlberg]


13. februāris, 20:01\nKonference par " ... Džeimsa Džoisa romāna Uliss ietekmi uz latviešu valodu, literatūru un kultūru... "??? UN VĒL PIE TAM - Ata Lejiņa uztverē??? - - - - - - - - N. O. P. I. E. T. N. I. ???


Latgaliskys aktivitatis “Zynuotnīku naktī” Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: Latgalīši Pīterpilī, Mozais priņcs, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Roksts, Zynuotnīku nakts\n28. septembrī 18.00 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā 10. reizi nūtiks “Zynuotnīku nakts”, itūgod pasuokuma tema ir “Zynuotne veidoj myus”, tymā naizpaliks ari latgalīšu volūdys populariziešona.\n“Zynuotnīku naktī” eipaši gaida vyspuorizgleitojušūs školu pedagogus, nu 18.00 leidz 20.00 byus seminars “”Mozais priņcs” i kompeteņču pīeeja: skaitom, riekinojam, zeimejam, leidzpuordzeivuojam, izzynom, eksperimentejom…”. Tū vadeis prof. Ilga Šuplinska (filologeja) i Pāvels Cacivkins (iņženirzynuotnis).\nAntuana de Sent Ekziperī gruomotys “Mozais priņcs” latgaliskais tulkuojums izguoja ituo goda aprelī, tū iz latgalīšu volūdu tulkuojuse Evika Muizniece, literaruos redaktoris – Ilga Šuplinska i Maruta Latkovska. Seminarā interaktivā veidā varēs puorsalīcynuot par ituos gruomotys efektivitati jaunajā izgleiteibys satura reformā. Paraleli mozuokī bārni kūpā ar autorim varēs skaiteit vīnu nu jaunuokūs bārnu gruomotu latgaliski “Meikuleņš īpazeist omotus”.\nSovukuort 18. i 20. stuņdēs varēs nūsavērt kinu “Latgalīši Pīterpilī”. Kina stuosta par Latgolys nacionaluos atmūdys darbinīkim 20. godu symta suokuos Krīvejis imperejis golvyspiļsātā Sanktpīterburgā aba Pīterpilī. Tiks atkluotys atmūdys kusteibys darbinīku gaitys i dorbi, stuosteits par latgalīšim, kuri beja nūzeimeigi vysys imperejis leiminī, par optiskuo telegrafa lineju, kas škārsuoja vysu Latgolys teritoreju, par pyrmajim viļcīnim, kas Latgolā ībrauca nu Pīterpiļs.


Ar mitologeju saisteitys pučis - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu vuordi, mitologeja, pučis, puču nūsaukumi, Sandra Ūdre\nPat napalels puču duorzeņš zam ustobys lūgu ir vidis sakuortuoteibys i harmonejis simbols, šudiņ mes tū uztveram kai kulturys teritoreju, kas ir kai pretstots dabiskajai pļovai i mežam, bet tūmār cylvāka personiskuo zona ar juo individualitatis izpausmem. Tok arhaiskais cylvāks dūmuoja sovaižuok, pat duorzs jam beja Vysuma kuorteibys atspīgeliejums. Itūreiz par augim, kurus par latgaliskim i reizē saisteitim ar pasauļa kulturu aplīcynoj folklorys i literatu teksti, viesturis fakti.\nMīga mogona (Papaver somniferum) ir vīns nu senejuokūs kulturaugu pasaulī. Seņsenejūs laikūs nu juos mīdze eļļu, sāklys ēde i izmontuoja uorstnīceibā kai pretsuopu i mīga leidzekli, Indejā i Kīnā nu mogonu suoce īgiut narkotiskū opeju.\nLatvejis piļskolnu arheologiskajā materialā ir atrostys mīga mogonu sāklys i pūgalis, juos audzēja teirumūs kai labeibu, ar laiku tūmār palykdamys par nazuoli, itū aplīcynoj ari Latgolā pīraksteituos tautysdzīsmis: “Lynim sieju tū driveņu,/ Mogonom nūzīdēja./ Naktim mīga naaizmygu,/ Tū driveņu carādams.” Latgalīšu puosokuos stuosteits par mogonu sāklom, kurys tur puortykys kruojumūs: buorenītei nu palnu līk izlaseit mogonys, a Valnam izlaseit mogonys (pīci maisi!) nu smiļkšu; sovutīs cytā puosokā Valns līk puišam sakausteit izpaiseitū bucu i da pādejai sabērt atpakaļ izbyrušuos mogonu sāklys.\nNu 18. g. s. kūšys i seikzīdu, i lelzīdu mogonys audzej puču duorzūs. Pošys skaistuokuos ir šolka mogonys (Papaver rhoeas), sauktys par Vuoczemis mogonom: “Cytys meitys līlejuos/ Ar deveni bruoleleni;/ Maņ bej vīns, bet dyžons,/ Kai Vuoczemis ūzuleņš;/ Es muoseņa kai pučeite,/ Kai Vuoczemis maganeņa.”\nPar duorza karalīnis vītu mogona konkurej ar rūzi, obejis vīnleidz tik skaistys, ka jaunu meitu saleidzynoj ar obejom: “Ni jei rūze, ni mogona,/ Pate skaista izauguse.” Vēļ vairuok – obejis mitologiskā leidzīnī apveļtej dižciļteigim epitetim, kas nūzeimoj jūs dīviškuošonu: “Aiz Daugovys augsti kolni/ Mozim smiļkšu kaļnenim,/ Tur zīdēja zalta rūze,/ Sudabreņa maganeņa.” Rūzis augstuoks nūviertiejums par mogonu ir jaunuoku laiku: “Rūža zīd – bruoļu muosa,/ Maganeņa – kalpyuneite.”\nMogona kai kulturaugs ir vacuoka par rūzi, partū vairuok pīzeistama par sovu, taitod – latgaliskuoku. Tū aplīcynoj latgalīšu literarī teksti, kur mogonys tāls daudz izmontuots origanaluos metaforuos i saleidzynuojumūs, emocionali viestejūt par lobuok pamonomū, kaisleigi puordzeivojamū, svareiguokū:\n“a dīvagūveitis sorkys. – i kū juos ruopinej, kustinejās? – nā, pat na kust, vīnkuorši var redzēt, kai juos tī nērplinej, pat nā, na tai, juos ir vīnkuorši dzeivys. juos treisojās gaisā kai sorkonys mogonys dabasu buolgūs..” (Oskars Seiksts, Leiga Gagaine, “Reitišku mads”, 2000);\n“mogonu sorkonais/ cauri palākam zeida i samta/ izalauž sveika tovys lyupys/ divys streipis nu lidmašinom/ dabasi sastreipuļoti/ nav kur dazeimuot/ adresi/ īsameiluošonys/ otkonums (Ingrida Tārauda, cykls “Ventspiļs laika dorbi”, 2009);\n“..gūrnu leigona sūpluokīdarbeiba/ kuplī lyndraki/ kai mogonys zeida lopys viejā/ byus lobuok ka es naparedziešu (I. Tārauda, kūpkruojums “Susātivs”, 2008);\n“sorkonom mogonom motūs/ kai puču pļova/ raibā suknē/ iz sasatikšonu eju/ ar rudini// par mogonom parunuosim vāluok/ niule munys dvēselis opijs/ ir tovs vuords” (Meldra Gailāne, cyklys “Mīlesteibys mandala”, kūpkruojums “Susātivs”, 2008);\n“Tūvosor jei beja fotografiejuse duorzu. Tik na jau tūs runkuļu lokstus. Pučis, pučis, a mogonys puori vysam.// Tai siej maganenis. Tai deigst maganenis. Tai raun maganenis. Kai leiguodamuos dzīsme īskrēja pruotā. Ar rūkom kusteibys, leigoj, leigoj, leigonai kai leigačuos. Seika šaļteņa dzīsmē.// Mogonys izlyku jai iz telepona ekrana. Sorkonim karūgim juos vosora zīdēja, kod jei nu kuknis palūdzis jēme teleponu.” (Ilze Sperga, stuosts “Mīlesteiba”, 2018).\nA itei pīmynātuo rūtaļa par mogonu audziešonu latgalīšim kūpeja ar lītuvīšim, jim itei rūtaļa i daņcs “Aguonėlė“ (‘maganeņa’), ar taidim pošim vuordim ir pats pyrmais iz skotivis paruodeitais horeografiskais uzvadums Leitovā (1905) i ir populara vysā Leitovā.\nArhaiskā izpratnē sorkonys rūzis (kai mogonys) ci cytys kūšys pučis duorzā signalizej, ka mārgys gotova dzymumattīceibom i gaida, lai brauc precinīki: “Lelu sieju rūžu duorzu,/ Ar kū daili puškuotīs.” Vuords “rūze” daudzūs tekstūs apzeimoj sevkurys pamonomys pučis, na viņ rūzis.\nPopularajā dzīsmē “Auga, auga rūžeņa/ Sorkona dorzā,/ Zam tūs rūžu, zam tū rūžu/ Guļ jauna meiteņa..” ir agruokim laikim naatbylstūši vuordi it kai par meitys guliešonu, kas, dūmojams, īsavīsuši klaidys deļ. Guliešona nūzeimuotu navaineibys zaudiešonu iz vītys i bez ceremoneju, a tys ir nuoveigs nagūds. “Guļ” vītā lobuok īsader “gūļoj” (‘pasataigoj’), kai ruoda Latvīšu folklorys kruotivē atrūnamī latgalīšu teksti, vuords “gūļuot” ir gona izplateits, pīmāram: “Guoju pa sadu guļuotu,/ Pa stidzeņu pastaiguotu.” Cytūs popularuos dzīsmis variantūs lītuots vuords “sēdēt”: “Zīdi, zīdi, rūžeņa, Sorkona duorzeņā./ Zam tuos i rūžeņas/ Sēd jauna meiteņa..” (“Feimaņu draudzes pasakas” (ortografeja lobuota), 2009, 104)\nKas par rūžu sugu ir dzīsmē pīmynātuo “rūžeņa”? Ka zam (‘pi’) juos var sēdēt, pat pasastaiguot, dūmojams, jei ir augsts augs. Tys pietnīkim ir vēļ naatbyldāts vaicuojums, “Latgolys lingvoteritorialajā vuordineicā” rūžeņa nūsaukta par majrūzeiti (Rosa spinosissima), a Andreja Svilāna, Dainys Rozes, Valentina Lukaševiča etnobotāniskajā pietejumā atsasauc iz breivdobys muzeja ekspediceju materialim (“Via Latgalica”, 2012, 57, 59) – Latgolā par vysvaira izplateitajom pučem 20. g. s. 60. godūs nūsauktys kuoršu aba garuos rūzis (Alcea rosea), kas pīdar na rūžu, a maļvu dzymtai.\nRītumu kulturā rūzei tikpat nūzeimeiga lūma kai lotosa zīdam Austrumūs, sorkona rūze simbolizej mīlesteibu i kaisleibu, izlītu asni, nu vydslaiku kristīteibā rūze ir Jaunovys Marejis simbols. Jai veļteitū golvonū lyugšonu katuoli sauc par Rūžukrūni, nu tuo ari lyugšonu zeileišu nūsaukumi, kai rožanca, rožanka, rūžukrūņs.\nLatgolā Rēzekni sauc par rūžu piļsātu, tys nu vuocīšu caltuos Livonejis ordena piļs Rositten, kas viesturiskā dokumentā pyrmū reizi pīmynāta 1285. godā. Ari latgalīšu literarūs tekstūs rūzis tāls atsakluoj Rītumu kulturai pīdereigā simbolikā, kai, pīmāram, spāka vuordi dzejā caur rūzem i beibeliskū skaitli “7”: “gaisdama napagaisšu/ munā duorzā septenis rūzis/ runoj ar tovim bolsim/ munā duorzā septenis rūzis/ gaida iz atvosoru/ munā duorzā septenis rūzis/ izzīd ar rudiņa spāku.” (Naktineica, “rūžu duorzi”, 2008)\n20. g. s. pyrmajā pusē rūta ir vīns nu popularuokūs augu Latgolā. Vydzemē i Kūrzemē jei nikod nav bejuse izplateita, a Leitovā rūta ir pat nacionalais augs, etnografiska vierteiba, tī mārgys vedeibuos līk na myrtu, a rūtu vaiņukus. Myrtu vaiņuks pat nūzeimej nagūdu. Volūdnīki pīzeist, ka ar vuordu “rūta” agruok apzeimuoti sevkuri zali augi vedeibu vaiņukam, a saisteiba ar smuordeigū rūtu (Ruta graveolens), kas iz Leitovu atvasta viņ 14.–16. g. s. i cīš dreiž izaplatejuse, suokumā bejuse viņ vuordu homonimiska sakriteiba. Par vysu rūtu rūtu svešineica palyka deļtuo, ka jei ilgi zaļoj i zīd, nūplāsta naveist, ir pa rūkai duorzā, na kur naviņ tuoli pļovā.\nLeidzeigus prīkšstotus par rūtu vaiņuku atrūnam latgalīšu tautysdzīsmēs: “Rūtu duorzeņā skaistys pučeitis zīdēja/ Tī jaunys meitinis laiceņu kavēja/ Kod atīt nu duorba, vysys saīt duorzā/ Rūtu pasavārtu/ Bāda tuom meitinem, kurys pasalaide,/ Kurys sovu jumpraveibu/ Par nīku atdeve,/ Rūtu vainagu zam kuojom samyna,/ Jau jei sev, jau jej sev/ Ziernuoju nuveja (2 reiz)/ Iz golvys izlyka/ Pasaver poša iz sevi/ Kaida tu jau malna/ Kaida tev dasasyta/ Remdiešona ļauna…” (Latvīšu folklorys kruotive, K. Zuša pīraksteitī folklorys materiali (ortografeja lobuota), 1929). Zierņus skaiteja par veirišku augu, augleibys nesieju, mārgom pat naīsaceja ēst zierņus, kab “napībrīstu”, partū ziernuojs vaiņukā ir nagūda simbols. Sovutīs “mātru” vaiņuks ir “rūtu” vaiņuka sinonims: “Tī aizvede myus muoseņu/ Mātru veitu vaiņuceņu.” Ar laiku latgalītis suoce lītuot ustobā augūšūs myrtu vaiņukus, kam nabeja zamuok apsavārtūs poguoniskuos simbolikys kodu.\n“Sieju rūtu, sieju mātru,/ sieju lilejeņu,/ Sieju sovu jaunu dīnu/ Kai zaļū rūteņu…” – dzīd Rēzeknis folklorys kūpa “Rūta”. Poetiskā leidzīnī varatu saprast, ka augūša rūta simbolizej bezbiedeigūs mārgys godus, jū nūplieš, kod zaudej navaineibu, partū zaļais ir taišni kuozu vaiņuks. Lītuvīšu folklorys pietneica Daiva Šeškauskaite pietejumā par erotiku folklorā (“Erotika tautosakoje”, 2011) pīduovoj īraudzeit folklorys tekstūs ari myusu uztverei vulgarū – kai fiziologiski sasagataveit mārgai pyrmajam dzymumaktam. Vēļ skaidruok tys nūlosoms itamā tautysdzīsmē: “Es izaugu pi mamenis,/ Boltys rūžys ravādama,/ Boltys rūžys ravādama,/ Zalis rūtys laisteidama,/ Boltu rūžu, zaļu rūtu/ Nūsaveju vaiņuceņu.” Itys nav viestejums par tū, ka mārga vacuoku sātā ar prīcu nūsadavuse puču kūpšonai, voi par tū, cik jei ir praktiska, poša saguodojūt sev kuozu dīnai skaistu vaiņuku. Te ir juosaprūt, ka rūžu raviešona ir sovu genitaleju turiešona teireibā, rūtys apleik ir navaineibys plēve, kam pyrms dzymumakta vajadzātu byut samytrynuotai.\nTurpynojūt īsuoktū, ka rūtu vydā apdzīduotuo puče ir lileja, tod runa ir par dzemdi, kū zīda forma atguodynoj. Kai losoms simbolu enciklopedejuos, lilejis augleneicā pasauļa mitologejis saskota leidzeibu ar veirīša fallu. Intuitivi nūjaušūt puču duorza i vysvaira lileju mitiskū saisteibu ar augleibu, tok poetiskā leidzīnī kai prīcys izvardums par pīdzymušū bārnu atsakluoj Ontona Kūkuoja dzejūlī “Betlemes motivs”: “Veritēs, raugit,/ Stārks riņdžu riņdžus/ puori Latgolai, Latvejai mat,/ Vysur pūstums, sātys bez lūgim,/ Škūrstynūs nakiup guņs…/ Ak jā – re, kaidi divi./ Puču dorzeņā rušynojās –/ Naaizmērstuļu stuodeņus stota,/ “Šetē! Jiusim obejim dabasu breinums –/ Dāls!”/ Duorzeņā mozā piekšni lileju pylns!/ Kūši oraņžs zīd keizarkrūņs – Peonejas pādejuos zīdlopas dabasūs svīž!” (Dzeive, 2000, 163)\nNasaverūt iz itū lilejis simboliku, lileju daudz attāloj svātbiļdēs. Kristīteibā lileja īmīsoj navaineibu, škeisteibu i skaidreibu, taišni boltuos lilejis ir Jaunovys Marijis zīdi. Bazneicys rūtoj ar lilijom, juos dovynoj konsekrātom personom, vielejūt uzticeigu kolpuošonu Dīvam.\nHeraldikā lileja ir senejs karaļa varys simbols, jei daudz pasaruoda ari gierbūņūs. Zalta lileja attāluota Daugovpiļs gierbūņa viersejā daļā, 1925. gods gierbūņam ir nazcik paraleļu ar Dinaburgys komturu zeimūgu, kam viersejā daļā bejs attāluots Svātuos Jaunovys Marijis simbols lilejis veidā. Aglyunys nūvoda gierbūnī attāluots sudobra trejgolu lileju krysts, kas apvīnuots ar škārsū lileju krystu, vyss zam krysta golim riņča veidā savīnuots ar īlīktim pavedīņa elementim. Itys krysts, kam par pamatu stilizāts Aglyunys bazilikys tūrņu centralais krysts, simbolizej nūvodu kai svātvītu i svātceļuojumu mierki.


Najam automobila Kurzeme, Latvija. Zajamčeno najniže cijene! - Rentalcars.com\nNajam automobile Latvija Kurzeme\nNajam automobila u Kurzeme\nIspunite obrazac ispod da bi pronašli jeftini najam automobila u Kurzeme\nKlase automobili Riga već od US$7 po danu\nKlase automobili Zračna luka Riga (RIX) već od US$7 po danu\nKlase automobili Zračna luka Liepaja (LPX)\nRentalcars.com je dio Booking Holdings Inc. ID: 1D62F


“Kolnasātā” gastej kūrpnīks Andris Kačkāns - lakuga.lv\nTemys: Andris Kačkāns, Kolnasāta, Kurpinīku krucifikss, Latvejis Radeja, Roksts\nRaidejumā “Kolnasāta” gastej apovu meistars ar vaira kai 35 godu pīredzi, uodys izstruoduojumu darbneicys SIA “Kristāla kurpīte” eipašnīks Andris Kačkāns. Juo darbneicā Rēzeknē izgataveitajuos kūrpēs i postoluos iz skotuvis kuop symtim Latvejis doncuotuoju. Andris teik izvaicuots par naparostū orūdu, kūrpu izgataveišonys procesu i juo panuokumu atslāgu.\n“Vuordineicā” literats Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins runoj par vuordu “duraks”.\nŽurnaliste Laura Sondore-Strode stuosta par Kurpinīku krucifiksu. Tys tautā zynoms kai Boņuka krysts, jo radzams Juoņa Streiča kinā “Cylvāka bārns”. Niu uzsuokts dorbs pi tuo īkļaušonys aizsorguojamūs kulturys pīminekļu sarokstā.


Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv turpynoj dorbu « LUDZAS NOVADS\nLatgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv turpynoj dorbu\nLatgalīši vysod ir izacālušs ar jaunom i rodūšom idejom, paruodūt, ka nikas nastuov iz vītys, i ka ir gotovi īt leidza i varbyut pat reizem apsteigt sovu laikmatu. Vīna nu puordrūsuokajom idejom ir bejuse latgaliski rokstūšais kulturys portāls „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba www.lakuga.lv, kurs itūšaļt ir palics jau par vīnu nu latgalīšu kulturys vierteibom i vēļ arviņ ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs. Portalā vīnuvīt ir pīejama jaunuokuo informaceja par Latgolys i latgalīšu tradicionaluos i laikmeteiguos kulturys aktualitatem, izsmeļūši i profesionaļu veiduoti roksti par regiona viesturi, kulturu i nūzeimeigom personom. Taipat tei ir vīta, kur jaunajim i jau pīredzis boguotajim latgalīšu literatim ir īspieja laseituojus īpazeistynuot ar sovu daiļradi. Bīži viņ portala laseituoji ir pyrmī, kas izzynoj par aktualitatem latgalīšu muzykā. Portals ir palics par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā.\nProjektu „Latgalīšu Kulturys Gazeta” jau nu 2007. goda realizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, i itūšaļt tys dorbojās ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Jau divejus godus piec kuortys www.lakuga.lv ir sajāmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks” kai lobuokais latgalīšu kulturys medejs.\nPortalam ar sovu darbeibu ir izadevs latgalīšūs veicynuot pīdereibys sajiutu regionam i styprynuot nacionalū identitati, sekmēt sabīdreibys izpratni par Latgolys kulturys specifiku i tuos vītu Latvejis myusdīnu kulturys telpā.\nAicynojam ari pošus latgalīšus īsasaisteit portala satura veiduošonā i īsyuteit informaceju par sovys pusis latgaliskajim pasuokumim, viertiejumus par kulturys aktualitatem, rokstus par regiona viesturi, kulturu i cylvākim, rokstūt iz epostu [email protected]. Taipat gaidom ari jaunūs latgalīšu literatu dzejūļus i stuostus, muziķu jaunuokūs skaņdorbus.\nPortala jaunumim leidza var sekuot ari socialajūs teiklūs facebook.com/LaKuGa.lv i twitter.com/LaKuGa.\nPortala „Latgalīšu Kulturys Gazeta” redaktore


Mačusola, stuomači, stukmači, Cyukmačs – kas ir mači? - lakuga.lv\nTemys: Cyukmačs, latgalīšu volūda, mači, Mačusola, stukmači, stuomači, uzvuordi, vītvuordi\nLatvejā Mači i saliktini ar “mačim” ir izplateiti vītvuordi, sastūpami ari taidi uzvuordi. Latgolā pazeistamuokais vuords ar “mačim” ir “stuomači”, bet jis nikuo napasoka par “mačim”. Kas ir mači, nūskaidruosim logiskā izsprīšonā.\nNu viersrokstā nūsauktūs vuordu “stuomači” zynoms sevkuram, kas koč kū zyna par eistom latgalīšu kuozom. Tai Latgolā sauce kuozuos napraseitūs gostus, kas pacīnuošonu nūpeļneja ar atraktivu kuozinīku apdzīduošonu. Vuords ir vacs, jū roksta, naīvārojūt morfologiskū principu: stuomacs, na stuovmacs. Redzīs, ka par vuorda nūzeimi vyss skaidrys – napraseitajim gostim nav vītys pi golda, partū jī stuov. Pat nasaprosa piec saliktiņa ūtruo vuorda nūzeimis skaidruojuma.\nVuords “stuomačs/stuomači” daudz izmontuots ari publicistikā, atteistūt vuorda puornastuos nūzeimis pat leidz konceptam “stuomaceiba”. Tai, pīmāram, 20. g. s. 20. i 30. godu suokumā Latgolys Demokratiskuos zemnīku savīneibys oficialajā laikrokstā “Zemnīka Ziņas” par “politiskajim stuomačim” teik konsekventi apsaukti partejis ideologiskī oponenti – Latgolys Progresivuo tautys apvīneiba, kas, piec avīzis autoru dūmom, asūte stuomaču ciļts, kas pīkūp stuomaču politiku i demonstrej augstuokū “stomacības mokslu ar stomaciskū lilišonūs”. (Zemnīka Ziņas, 1931, nr. 26)\nVuorda “stuomačs” ekspreseja izmontuota ari socialūs procesu raksturuojumam, aktualizejūt Latgolys īdzeivuotuoju atstumteibu i beztīseibu, pīmāram: “Jyus dorba tauta – sauči-krauči, oroji un lynu kulstitoji, borini un atraitnes, bobuli un bezzemniki, jyus skaistos guvu slaucejas Madalites un Borboliņas, jyus stomači un cyti bezdarbnīki.”(Latgolas Vòrds, 1928, nr. 28) Vairuok par stuomačim i stuomaceibu puorskaitit Angelikys Juško-Štekelis saraksteitajā škierklī “Stuomači” “Latgolys lingvoteritorialajā vuordineicā” (2012)\nMačala/mačula te naīsadar\nIndoeiropīšu (ide) volūduos var izsekuot div etomologejis linejom ar mac-/mač-. Voi vysuos slāvu volūduos ir ituos saknis vuordi, kas saisteiti ar mierciešonu i slapņumu, pīmāram, krīvu “мочи́ть” ‘miercēt’, моча́ ‘meizali; slapņums’, мо́крый ‘slapnis’, “моча́га” i “моча́г” ‘slapņa, pūraina vīta’.\nItai semantiskai i izceļsmis vuordu grupai pīdereigi latgalīšu aizajimtī vuordi, kai “mačala” i “mačula”, kas apzeimej lynu muorku i nav izplateituokais vuords taidys iudiņa tiļpnis nūsaukšonai. Puorejī saknis mac-/mač- vuordi ar itū nav saisteiti. Baltu volūduos ir gara sovu montuotu sinonimu aile slapņu vītu apzeimiešonai.\nVuords “stuomači”, ari nasaprūtamais “stukmači”, uzvuords “Cyukmačs” nūruoda, ka runa dreizuok ir par cylvākim, na vītom. Latvīšu volūdys vuordineicā vuords “macis” teik skaidruots kai “muļķīgs, truls cilvēks”, kas nikuo napasoka par vuorda agruokū nūzeimi, kas acimradzūt aizmiersta, a nagativa emocionala nūkruosa palykuse voi dalykta.\nNagativa ekspreseja soveiga ari cytim latgalīšu vuordim ar pīdiekli -ač- voi -ič-, pīmāram: neivojūšais uzjiemieja apzeimiejums “firmačs”, barbarisms “bagačs”, Valentina Lukaševiča specvuorduojā donžuanu apzeimiejumi “meitičs” i “pizičs”. Ilmārs Mežs uzvuordu “Pizičs” gon skaidroj ar suomugrisku ciļmi – ‘mozs’, tok tys naizslādz vuordam šaurā apvydā izaplatejušu donžuana semantiku.\nMats – mārs, lels daudzums, nu tuo variešona\nAcimradzami nūvecejušū apvydvuordu “mats” vuordineica skaidroj kai atleidzeibu par maļšonu ci kuļšonu naturā (gryudu veidā), apkūpojūt vairuokuos etimologejis vuordineicuos saceitū, jis radnīceigs lītuvīšu “mãčius” i “mãtas” ‘garuma, svora, laika miereišonys vīneiba; lelums i daudzums’, tok ari krīvu “мочь” ‘variešona’, gotu “mahts” ‘varonums, spāks’, vuocu “die Macht” ‘vara, spāks, lelvaļsts’, angļu “much” ‘daudz’, kas nūvad pi protogermaņu rekonstruātuos saknis “*meg-” ‘lels’ i ide “*me-ti-” ‘mārs, gudreiba’.\nArhaisms “mats” sastūpams myusdīnu salikteņūs, kai “laikmats” i “prīškmats”. Pādejais ir Ata Kronvalda darynuojums (1865) piec krīvu “предмет” parauga.\nMači – saleigtī par matu\nNu vysa pyrma saceituo izrīt, ka mači ir par matu aba māru saleigtī, salikteņa pyrmajā vuordā nūsaukts tys mats. Stuomačim kuozuos jūs mats ir stuoviešona, cyukmaču atolgojuma mārs ir cyuka, vuords nūsastyprynuojs uzvuordā, stukmaču – zynoms gobols (nu vuocu “das Stück” ‘gobols’). Dūmojams, vuords īt nu Livonejis, vuociskuo i latgaliskuo kontaktu, laika. “Stukmacs” atrūnams Pītera Stroda “Pareizraksteibas vōrdneicā”, ar atsauci iz P. Strodu Kārļa Mīlenbaha i Jāņa Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcā” bez nūzeimis skaidrojuma (‘?’) – puoruok seņ itī vuordi tykuši lītuoti.\nMac-/mač- saknis vītvuordi izplateiti vysā Latvejā (Vietvārdu datubāze; J. Endzelīns “Latvijas PSR vietvārdi”, 1961, 363–364. lpp.), kas viņ aplīcynoj, ka pyrma nūsastyprynuošonys eipašvuordūs kasdīnys apritē lītuots taids sugysvuords. Latgolā gon na tik bīži: Mačusola Baļtinovys nūvodā, Mači Dagdys nūvoda Škaunis pogostā, kurā dzymuse latgalīšu dzejneica Marija Andžāne (1909–1988), Mačuli Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Sylmači Dagdys nūvoda Bierzeņu i Rībeņu nūvoda Stabuļnīku pogostā, “Macīši” Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogostā.\nI. Meža pietejumā par Latgolys uzvuordim “Mačs”, “Mačis”, ari “Mačanovskis”, “Macanovskis”, “Mačevskis”, “Mačukāns”, “Mačuks”, “Mačuļs”, “Mačuļskis” izceļsme skaidruota piec lītuvīšu parauga, kur uzvuordu “Mačys” saista ar personvuordu “Matas”, “Motejus”, kas atbylst myusu Matejam. Tok evaņgelista Mateja vuords nabeja tik populars, cik izplateits vītvuords puornūvodā.


Vācu tūninga studija | iStyle.lv\nPosts Tagged ‘Vācu tūninga studija’\nAston Martin DBS Superior Black Edition no Anderson\nmaijs 5th, 2011 marcisBB\nAston Martin Superior Black Edition jaunums no Vācu tūninga studijas. Matēts un agresīvs ar spīdīgi melniem 21 collu diskiem un melniem, tonētiem stikliem Džeimsa Bonda auto iekaro savas pozīcijas.\nPosted in Auto / Moto, Ekskluzīvi Tags: 007, agresīvs, Alcantra āda, Anderson, apdares šuves, Aston Martin, Aston Martin DBS Superior Black Edition no Anderson, auto, black, Black Edition, bremžu supporti, DBS, Džeimsa Bonda auto, Džeimss Bonds, Ekskluzīvi, James Bond, LED bremžugunis, limited, luksusa, matēts, nerūsējošā tērauda izplūdes sistēma, sarkani elementi, sarkani elementiemblēmas, sarkani logo, standarta V12, Superior, Tehniskās izmaiņas, tonētiem stikliem, tunings, Vācu tūninga studija 1 Comment »\nGranāta uz kārā zoba


Knautia mollis - Jord.\nKingdom: Plantae > Division: Spermatophyta > Class: Dicotyledones > Order: Dipsacales > Family: Dipsacaceae > Genus: Knautia > Species: Knautia mollis\nTrichera mollis (Jord.) Nyman


Izsludynuots konkurss „Tavas sirds mīlestības māja 13” - lakuga.lv\nTemys: J. Soikāna Ludzys muokslys škola, konkurss, Ludza, Roksts, Tavas sirds mīlestības māja, Tavas sirds mīlestības māja 13\nJ. Soikāna Ludzys muokslys škola ar Ludzys nūvoda pošvaļdeibys atbolstu izsludynoj Storptautiskū vizuali plastiskuos muokslys konkursu „Tavas sirds mīlestības māja 13”.\nKonkursa mierkis ir veicynuot sabīdreibā interesi par goreigom vierteibom. Ituo goda konkurss ir veļteits šiupeļdzīsmei – apjaust, apsazynuot i attāluot, izmontojūt vizualuos muokslys izteiksmis leidzekļus, šiupeļdzīšmu tālus, sižetus, ritmu i pyrmatnejūs prīkšstotus par pasauli, lobū i ļaunū.\nKonkursā pīsadaleit teik aicynuoti Latvejis i cytu vaļstu interesenti vacumā nu 4 leidz 15 godim.\nVaira par konkursu var skaiteit tuoļuok nūlykumā.


Dekoratīvie kokaugi - Ceriņi - Dārza Laiks - www.darzalaiks.lv\nDārza laiks -> Dekoratīvie kokaugi -> Ceriņi\nParastais ceriņš Zhemchuzina\n7,00 | Pods C4. Stāda augstums 20 - 40 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Znamja Lenina\n7,00 | Pods C5. Stāda augstums 20 - 40 cm. Potēts uz sakņu gala.\nPūkainais ceriņš Red Pixie\n7,00 | Pods C3. Stāda augstums 20 - 40 cm. Potēts uz sakņu gala21,00 | Pods C10. Stāda augstums 40 - 60 cm. Potēts uz sakņu gala\nPrestonas ceriņš James Macfarlane\n3,00 | Pods C1. Stāda augstums 10 - 15 cm5,50 | Pods C3. Stāda augstums 20 - 40 cm14,00 | Pods C10. Stāda augstums 80 - 100 cm\nSīklapu ceriņš Superba\n7,00 | Pods C3. Stāda augstums 20 - 30 cm. Potēts uz sakņu gala.17,00 | Pods C5. Potējuma augstums 80 - 100 cm21,00 | Pods C10. Potējuma augstums 80 - 100 cm\n7,00 | Pods C3. Stāda augstums 20 - 40 cm11,00 | Pods C3. Stāda augstums 40 - 60 cm\n3,50 | Pods C3. Stāda augstums 30 - 50 cm5,50 | Pods C8. Stāda augstums 50 - 80 cm14,00 | Pods C8. Stāda augstums 100 - 120 cm\n2,00 | Pods C1. Stāda augstums 10 - 15 cm5,00 | Pods C3. Stāda augstums 20 - 40 cm14,00 | Pods C12. Stāda augstums 50 - 80 cm\n3,00 | Pods C1. Stāda augstums 15 - 30 cm5,50 | Pods C3. Stāda augstums 50 - 80 cm11,00 | Pods C8. Stāda augstums 70 - 120 cm14,00 | Pods C12. Stāda augstums 100 - 150 cm\n21,00 | Pods C15. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala25,00 | Pods C20. Stāda augstums ~100 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala11,00 | Pods C5. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala17,00 | Pods C10. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Capitaine Baltet\n21,00 | Pods C15. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Bogdan Khmelnicky\n25,00 | Pods C20. Stāda augstums ~100 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala11,00 | Pods C5. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala14,00 | Pods C10. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala17,00 | Pods C10. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Etna\n7,00 | Pods C4. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala17,00 | Pods C10. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Katherine Havemeyer\n28,00 | Pods C25. Stāda augstums ~100 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala17,00 | Pods C10. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Konigin Luise\n21,00 | Pods C20. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala17,00 | Pods C10. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Mme Antoine Buchner\n21,00 | Pods C3. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala25,00 | Pods C3. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~30 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Miss Ellen Wilmott\n21,00 | Pods C7. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala28,00 | Pods C25. Stāda augstums ~100 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C4. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Mme. Casimir Perier\n25,00 | Pods C12. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala28,00 | Pods C20. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~20 cm. Potēts uz sakņu gala21,00 | Pods C10. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Andenken an Ludwig Spath\n20,00 | Pods C10. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C4. Stāda augstums ~20 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Bailbelle\n21,00 | Pods C12. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C4. Stāda augstums ~20 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Jules Simon\n21,00 | Pods C10. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C4. Stāda augstums ~20 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Marie Legraye\n11,00 | Pods C5. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz akņu gala14,00 | Pods C5. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala17,00 | Pods C10. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala21,00 | Pods C10. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Krasavica Moskvi\n25,00 | Pods C15. Stāda augstums ~80 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~30 cm. Potēts uz sakņu gala11,00 | Pods C8. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala17,00 | Pods C8. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala21,00 | Pods C10. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala\nParastais ceriņš Mme. Lemoine\n21,00 | Pods C10. Stāda augstums ~60 cm. Potēts uz sakņu gala28,00 | Pods C20. Stāda augstums ~100 cm. Potēts uz sakņu gala7,00 | Pods C3. Stāda augstums ~30 cm. Potēts uz sakņu gala11,00 | Pods C7. Stāda augstums ~40 cm. Potēts uz sakņu gala


Kruoslova – Latgolys dīnvydu paradize - lakuga.lv\nPlāteru piļs. Publicitatis karteite.\nTemys: A12, Ivars Matisovs, Kruoslova, Latgolys piļsātys, Žurnals "A12"\nLatvejis ogūrču golvyspiļsāta Kruoslova nav pavysam subtropi, bet vyssyltuokuo vīta myusu vaļstī gon – mozuokais, vosorā jau nu nūteikti. Uļmana laika ceļvedī Kruoslova krūņuota par Latgolys skaistuma karalīni i juos apleicīne ar varonajim Daugovys lūkim lapnai saukta par Latgolys Šveici. Kai nu nā – kuramā piļsātā vēļ ir vītys ar tik romaņtiskim nūsaukumim kai Šokoladis kolns i Teatra kolns, nūslāpumainais Augusta akmiņs Augusta īlys molā i aizaugušā mežā niu vaira naatrūnamais Antona Austriņa akmiņs, i pat kaida pošnuovnīka vuordā nūsaukta škārsīla?\nRunoj, ka 10. godu symtā Kruoslovā bejuse Polockys kņazīnis Rognedys piļs, sovutīs 17. g. s. beiguos jezuits Jurs de Lundingshauzens-Volfs ite izcieļs jaunu katuoļu bazneicu i nūdybynuojs jezuitu ordiņa nūdaļu. Kaidā viestulē iz Rūmu jis raksteja: “Es gon lyudžu mani puorceļt iz Indeju, bet mani puorcēle iz Latgolu. Tok es nikuo naasmu zaudiejs, partū ka ari ite asmu atrads indīšus, prtū ka īdzeivuotuoju leluokuo daļa ir poguoni.”\nVysleluokais nūpalns piļsātys uzplaukumā, naapšaubomi, ir grafu Plāteru dzymtai, kura 1729. godā par 14 tyukstūšom dalderu nūpierk Kruoslovys muižu i apdzeivuotuo vīta daboj mīsta tīseibys. Kab veicynuotu amatnīceibys atteisteibu, Plāteri īvad nu Varšavys i Vuocejis lītpratiejus i dreiž Kruoslova palīk slovona ar sovim pakluojim, samta i vylnys audumim, duorgmetala izstruoduojumim i īrūčim. 1755. godā Plāteri suoc ceļt īspaideigu myura bazneicu, kam nu suoku beja paradzāts palikt par Latgolys veiskupa katedrali, tok itai ambiciozajai īcerei nav bejs lamts pīsapiļdeit. Itūgod Kruoslovys Sv. Ļudvika Rūmys katuoļu bazneica sviņ sovu 250 godu jubileju – jei ir vīns nu spūdruokūs Latgolys baroka arhitekturys paraugu i ir ūtra popularuokuo svātceļuojumu vīta Latgolē piec Aglyunys bazilikys, partū ka bazneicā atsarūn Svātuo Donata mūcekļa relikvejis, sovutīs dīvnoma pagrobā, ka viņ nav baiss, var apsavērt īspaideigys Plāteru dzymtys kapinis. Storp cytu, i dīvnoma arhitekts, i fresku muokslinīks obeji ir italīši – tai vēļ vīns dīnvydnīcysks trīpīņs Kruoslovys paletē.\nKruoslova. Publicitatis karteite.\nJuopīzeist, ka ari mani Kruoslova fascinej – tī gondreiž vysod ir zyli dabasi i bolti muokuli, poši piļsietnīki ir dīnvydnīciski laiski – mīreigi rušynojās pa sovim mozduorznim i ir puoruok lieneigi, kab pa kolnainū piļsātu trauktūs ar velosipedu. Tymseji i saguruši saulis bruoli parosti gonuos pi Kruoslovys autoūstys, sovutīs suņu rīšona piļsātā dzieržama gona reši – pat nasaverūt iz tū, ka iz kotrys ūtruos privatsātys žūga losoms izroksts “Sirdeigs suņs”. Kruoslavīšim ir pošim sovs Daugovys lūks, vīneiguo Pekinys īla i vīna nu diveju Studentu īlu Latvejā, laiva ar pīcim internacionalim airim kai piļsātys gierbūņs i ari fontans vacpiļsātā, interesants muzejs i aizslāgta piļs Plāteru parkā.\nKruoslovai ir ari senejis sporta tradicejis – nu itenis īt sastuo pasauļa čempiona šahā Mihaila Botviņnika dzymta – Kruoslovā dzeivuojuši juo seņči pa muotis lineju, kai ari slovonu vieglatletu – liecieju i sprinteru – plejade (J. Silovs, V. Gotovska, I. Radeviča), storp kurim īsamaļdejs ari vīns varons basketbolists – Jānis Timma. Niu Kruoslovā atkluots slāgtais mauduošonuos baseins i nu gaidomi panuokumi ari iudiņa sporta veidūs.\nKruoslovā myuža izskaņu pavadejs ari izcyls geografs – Jurijs Novoselovs (1873–1955). Jis ir dzims Krīvejā, bet piec Moskovys universitatis absolviešonys puorsacieļs iz dzeivi Reigā, kur ilgus godus struoduojs par geografejis školuotuoju vairuokuos prestižuos centra gimnazejuos. Sūpluok pedagogiskajai darbeibai jis aktivi pīsagrīzs ari nūvodpietnīceibai i zynuotnei, sarakstejs nazcik desmišu geografejai i etnografejai veļteitu gruomotu. Jūs vydā nūteikti juopīmiņ 1911. godā izdūtuo gruomota “Латыши. Очерки по этнографии и современной культуре латышей”, kura teik pīzeita par vīnu nu nūzeimeiguokūs dorbu Latvejis kulturvidis regionalūs atškireibu pietnīceibā Krīvejis imperejis laikā. Storp cytu, latvīšu volūda Novoselovam gryuteibys nav radejuse – Latvejis Republikys laikā jis bejs kaidys Reigys školys direktors i 1931. godā sajiems ari Treju Zvaigžņu ordini.\nPīcu airu laiva – Kruoslovys simbols. Publicitatis karteite.\nMultietniskuo vide cauri atškireigom āku byuvnīceibys i izdaiļuošonys tradicejom pasaruoda Kruoslovys piļsātys ainaviskajā veidūlā, kam soveigi īvārojami kontrasti āku kruosuojumā, uorejā dekorā, nūžūguojumu veidā i apstuodejumūs pi sātys – īsoku izstaiguot na viņ piļsātys centru, bet nasteidzeigi pablūdeit ari pa kaidu nu Kruoslovys nūmalis īleņu labirintim. Kruoslovā cap gordu maizi, ražoj tautā īcīneitu svīstu i bryuvej Latgolā soldonuokū dzeivū olu ar madu – Kruoslovys tymsū i gaišū. Izbreinej viņ, ka ni kotrā Kruoslovys veikalā jis ir nūpierkams…


Datum tisku: 09. 8. 2020 13:00


keine Auswahl 30 x 40 cm 30 x 90 cm 40 x 50 cm 40 x 120 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 160 cm 60 x 80 cm 90 x 120 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 3 tlg. 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 90 x 150 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Albrecht Dürer - Der Hof der Burg zu Innsbruck abgegeben worden. –


Scrap Aluminum price today, Latvia\nScrap Aluminum price, Latvia\n1 Latmetāls Steel 0.7 Eur/kg. Alumīnijs prokats 2020.09.24 - 15:31 Latvia Rīga\n2 Tolmets Vidzeme 0.5 Eur/kg. Alumīnijs prokats 2020.09.29 - 19:00 Latvia Smiltene\n3 SIA Fero M 0.5 Eur/kg. Alumīnijs - skaidas 2020.09.26 - 22:01 Latvia Jelgava\n4 Galaksis N 0.4 Eur/kg. AL mix - sīki gabaliņi 2020.09.28 - 08:34 Latvia Liepāja\n5 Latmetāls Steel 0.4 Eur/kg. automašīnu radiatori 2020.09.24 - 15:31 Latvia Rīga\n6 Latmetāls Steel 0.4 Eur/kg. Alumīnija bundžas 2020.09.24 - 15:31 Latvia Rīga\n7 Metko 0.37 Eur/kg. AL - mix 2020.09.30 - 16:39 Latvia Ventspils


#8 Latgales kongresa vēsturiskais lēmums – latgalieši apvienosies ar pārējiem latviešiem — Latvija 100\n#8 Latgales kongresa vēsturiskais lēmums – latgalieši apvienosies ar pārējiem latviešiem — Latvija 100 #8 Latgales kongresa vēsturiskais lēmums – latgalieši apvienosies ar pārējiem latviešiem — Latvija 100 #8 Latgales kongresa vēsturiskais lēmums – latgalieši apvienosies ar pārējiem latviešiem — Latvija 100\nLatgolys kongress ir Latvejis vaļsts suokumi. Nāatkareibys reitausma. Tys paruoda, ka Latvejis vaļsts ļūti mierķtīceigi veiduojēs. Pakuopeniski, nu vīna pūsma ūtrā tyka brugāts ceļš iz naatkareibu.\n#8 Latgales kongresa vēsturiskais lēmums – latgalieši apvienosies ar pārējiem latviešiem — Latvija 100 Facebook #8 Latgales kongresa vēsturiskais lēmums – latgalieši apvienosies ar pārējiem latviešiem — Latvija 100 Twitter #8 Latgales kongresa vēsturiskais lēmums – latgalieši apvienosies ar pārējiem latviešiem — Latvija 100 Instagram YouTube


Rēzeknis bibliotekā apsaverama Valerejis Seilis 125. jubilejam veļteita izstuode - lakuga.lv\nTemys: Rēzekne, Rēzeknis biblioteka, Roksts, Valereja Seile\n22. junī pedagoge, publiciste, bibliografe Valereja Seile svieteitu 125. jubileju. Pīmynūt Latgolys sabīdryskū darbineicu, da 30. juņa Rēzeknis piļsātys Centraluos bibliotekys laseitovā apsaverama nūvodpietnīceibys materialu izstuode: publikacejis nu gruomotu, presis izdavumu, kai ari gruomotys, kas viestej par nūzeimeiguokajim juos dorba i dzeivis faktim.\nIzstuodē apsaverams V. Seilis sastateitais latgaliski izdūtūs gruomotu ruodeituojs “Grāmatas Latgales latviešiem”, kurymā apzynuots laika pūsms no 1585. da 1936. goda. Gruomotu var skaiteit par bibliografisku ratumu.\nTyvojūtīs 1917. godā Rēzeknē nūtykušuo Latgolys kongresa 100 godu pīmiņai, nūzeimeigs akcents – V. Seilis nūpalni kongresa organiziešonā, rezolucejis izstruodē i lemšonā par Latgolys apvīnuošonu ar puorejim Latvejis nūvodim.\nV. Seile lelu īguļdejumu davuse latgalīšu gruomotnīceibys atteisteibā, kūpā ar Juoni Misiņu sistematizejūt gruomotys, kas izdūtys latgaliski nu 1585. goda da 1936. goda. V. Seile ir ari vairuoku žurnalu, kalenderu redaktore i daudzu publikaceju autore. V. Seilis saraksteituos gruomotys: “Latvīšu volūdas sintakse” (1921), “Latgolas likteni bēgļu laikmatā” (1934), “Grāmatas Latgales latviešiem” (1936), “Sistematiskais leidz 1935. godam latgalīšu izlūksnē izdūtūs grōmotu rōdeitōjs” (1935), “Latgolas aizvastūs preses darbinīku pīmiņas izstōde” (1943), “Paidagogikas vēsture” (1944).\nSkaiteit vaira par Valerejis Seilis dzeivi i darbeibu\nKarteņa: R. Suseja


LaKuGa – Pi myusim Latgolā! – 28.02.2014. i 01.03.2014.\nLaKuGa 2. Marts, 2014. gods Comments Off on Pi myusim Latgolā! – 28.02.2014. i 01.03.2014.\nPīktdīnis raidejumā dzierdēsit, voi galis kapceituoji Latgolā ar namīru gaida jaunūs Eiropys Komisejis nūsacejumus\nSastdīnis raidejumā izzynuosit, kur globojās “Latgolys golda” vierteiba.\nATSLĀGVUORDI » kapceituoji, Latgolys golds, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts


About: Mārtiņš Krūmiņš\nMārtiņš Krūmiņš (March 2, 1900 – 1992) was a Latvian-American Impressionist painter. He left Latvia after World War II and came to the United States in 1950. As Janis Siliņš wrote in a book about Mārtiņš Krūmiņš (Published by the Latvian Humanities and Social Science Association in 1980 and not copyrighted) "Mārtiņš Krūmiņš ...\nMārtiņš Krūmiņš (March 2, 1900 – 1992) was a Latvian-American Impressionist painter. He left Latvia after World War II and came to the United States in 1950. As Janis Siliņš wrote in a book about Mārtiņš Krūmiņš (Published by the Latvian Humanities and Social Science Association in 1980 and not copyrighted) "Mārtiņš Krūmiņš ... belongs to those artists of his generation, who amidst the changing trends of contemporary art, after thirty years in exile and emigration, as still basically close to and developing the traditions of their homeland art – of the 'Latvian or Riga School'" (en)\n2016-08-13 14:47:52Z (xsd:date)\n2016-11-03 13:57:57Z (xsd:date)\n2018-05-04 07:31:06Z (xsd:date)\n2016-07-30 18:15:35Z (xsd:date)\n2018-04-08 14:15:54Z (xsd:date)\nMārtiņš Krūmiņš (March 2, 1900 – 1992) was a Latvian-American Impressionist painter. He left Latvia after World War II and came to the United States in 1950. As Janis Siliņš wrote in a book about Mārtiņš Krūmiņš (Published by the Latvian Humanities and Social Science Association in 1980 and not copyrighted) "Mārtiņš Krūmiņš ... (en)\nMārtiņš Krūmiņš (en)


Oskar Belton - Biografie und Filmografie - Filmeule\nDu bist hier:Startseite Oskar Belton\nBiografie von Oskar Belton\nOskar Belton ist ein deutscher Schauspieler. Er hat drei Brüdern, darunter den Zwillingsbruder Emil Belton, der ebenfalls als Schauspieler tätig ist.\nOffizielle Internetseite von Oskar Belton\nDer Schauspieler Oskar Belton bei Wikipedia\nFilme mit Oskar Belton bei Amazon.de *\nFilmografie - Filme mit Oskar Belton


Galerija Reflektor: konkurs za izlagačku sezonu 2018. - Portal Pasaž\nGalerija Reflektor: konkurs za izlagačku sezonu 2018.\nPosted: 28. septembra 2017. u 01:23 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nViše na: https://uvuu.rs/konkurs-za-izlagacku-sezonu-2018/


svājīvya ( ) mfn. yielding an easy subsistence.\nsvājīvya a. affording an easy livelihood.\nParse Time: 1.017s Search Word: svājīvya Input Encoding: IAST: svājīvya


Bīdreiba "LgSC" – Page 3\nTurpynojūt dūmuot par latgaliskuos kulturys ziņom dažaiduokūs i auditorejai interesantuokūs formatūs, bīdreibys “LgSC” uzturātais Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv pyrmū reizi itūgod pīduovuoja nūsavērt lagaliskuos kulturys viests video formatā –…\nPosted on 25.11.2021.\nSastdiņ, 27. novembrī, pīgrīžūt viereibys sabīdreibys raksteit prasšonai latgalīšu rokstu volūdā, nūtiks jau Pīktais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā. Tys skanēs sastdīnis vokora raidejumā “Kolnasāta” (dzierdams Latvejis Radejis 1. programys…\nKab veicynuot literarū procesu Latgolā, dūdūt vareibu latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā rokstūšim autorim satikt leluoku auditoreju i skaiteituojim īpazeit jaunus Latgolys kulturtelpā topušus dorbus, bīdreiba “LgSC” jau…\nBīdreiba “LgSC” ar Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu turpynoj struoduot pi organizacejis kapacitatis styprynuošonys. 31. oktobrī ūtrū reizi nūtyka “LgSC” bīdru sasatikšona, kab struoduotu pi bīdru i bīdreibys izaugsmis i…\nPosted on 03.11.2021.\nPortals lakuga.lv rokstu serejā “Muna vīta” viesteis par Latgolys vītu sajiutom administrativi teritorialajā reformā\nLatgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, kuruo saiminīks ir bīdreiba "LgSC", niu pīduovuos rokstu i video materialu sereju “Muna vīta” par vairuoku Latgolys vītu i tūs īdzeivuotuoju sajiutom ituo gods administrativi…\nPosted on 28.10.2021.\nNiu publiski byus daīmami Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materiali\nItuogods vosorā Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā pasaruodeja intrigejūšs nūsaukums — SEEM. Hm, kuo na kai nazkod bierneibys gruomotuos īpazeitais „tēvocis Sems“, tik ar Ameriku te eistyn sakara nikaida! SEEM…\nAr saukli “Struodojam kūpā īkļaujūšai Eiropai” bīdreiba “Valodu muzejs”, bīdreiba “LgSC” i Jaunnorveģu volūdys kulturys centrs (Nynorsk kultursentrum; Norvegeja) aizsuokuši eistynuot projektu, kurā diveju godu laikā tiks sataiseita interaktiva digitaluo…\nPosted on 15.10.2021.\nNasaverūt iz itū laiku, kod kluotīnis sasatikšonys ir īrūbežuotys i jo eipaši amatermuokslys kolektivim, bīdreibys “LgSC” folklorys kūpa “Ceidari” aktivi turpynuojuse dorbu – kai ar kasnedelis sasatikšonom attuolynuotā režimā, tai…\nSeptembra ūtrajā pusē tyka aizsuokts dorbs pi Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu īroksta. Radejis lasejumu muokslinīcyskais vadeituojs-režisors ir muzikis, akters i pasuokumu vadeituojs Kristaps Rasims, bet stuostu klausomuos…\nItuo gods golā izīs bejušuo Leivuona pogosta folklorai veļteita gruomota “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos”. Tuos veiduotuojs i idejis autors ir Leivuona nūvoda īdzeivuotuojs, folklorys kūpys “Ceiruleits” daleibnīks Mairis…\nPosted on 20.09.2021.


Pīminēs Autīnis latgaļu sasaceļšonu - lakuga.lv\nPīminēs Autīnis latgaļu sasaceļšonu\nTemys: Autīne, Cēsis, latgali, Roksts\n22. septembrī Cāsu Viesturis i muokslys muzejā byus Latvejis Universitatis Latvejis viesturis instituta izbraukuma seseja, kas veļteita Autīnis latgaļu sasaceļšonys 800 godu pīmiņai.\nItūvosor paīt 800 godu nu Gaujis lībīšu, vendu i Autīnis latgaļu sasaceļšonys pret Zūbenbruoļu ordeņa bruninīkim, kas tymā laikā jau beja apsamatuši pi vendim niulinejā Rīkstu kolnā Cāsu piļsātā. Par itom senejom nūtikšonom, kod vuocu krystneši īguoja Vydszemis nūvodūs, i tī izplateja katuoļticeibu, var izzynuot nu vacuokuos Livonejis hronikys, kū sarakstejs tuolaika nūtykumu oculīcinīks, Leivzemis īkaruotuoja veiskupa Alberta hronists Indrikis.\nAutīnis latgaļu sasaceļšonys 800 godu pīmiņai veļteitajā konferencē pīsadaleis Latvejis Zynuotņu akademejis gūda doktors Juoņs Klietnīks, LU Viesturis i filozofejis fakultatis dekans Dr. hist. Andris Šnē, LU Latvejis viesturis instituta vodūšais pietnīks Dr. hist. Muntis Auns, LU Latvejis viesturis instituta direktors LZA korespondātuojlūceklis, Dr. hist. Guntis Zemeits, Latvejis Zynuotņu akademejis gūda doktore, LU Latvejis viesturis instituta arheologe Zigrīda Opola.\nKonfereņcis nūslāgumā byus dalinīku izbraucīņs iz Gūgeru senkopim i Sārumkolnu.\nAutīne aba Autīna sovulaik beja latgaļu piļs i piļsnūvods Prīkuļu nūvodā Vydszemis vidīnē, kas 12. – 13. godu symtā beja Jersikys vaļsts sastuovā, piečuok iz laiku Varidota vadeibā kliba patstuoveigs. Autīnis piļsnūvods dīnavydu virzīnā varieja byut Nītauris, Zaubis i Skujeis apleicīnē, nu zīmeļūs tuo rūbeži beja ar Sateklis (Raunys) piļsnūvodu. Vaira par Autīni skaiti ITE.


LaKuGa – Izguojuse Juoņa Streiča gruomota par 1991. godu i kinu „Cylvāka bārns”\nIzguojuse Juoņa Streiča gruomota par 1991. godu i kinu „Cylvāka bārns”\nLaKuGa 26. Juņs, 2012. gods\n21. junī izdevnīceibā „Dienas Grāmata” izdavuse režisora i muokslenīka Juoņa Streiča gruomotu „1991. Tys garais cylvākbārna gods” (1991. Tas garais cilvēkbērna gads).\nGruomota ir na viņ par Latvejai i Latgolai tik svareigū kinu „Cylvāka bārns”, nu ari par Latvejis viesturē smogu i nūzeimeigu laiku – 1990. da 1992. godam, kas eistyni i gūdeigi paruodeits Juoņa Streiča tuo laika dīnysgruomotuos i viestulēs ar rakstnīku Juoni Klīdzieju.\nPots gruomotys autors soka, ka „kina „Cylvāka bārns” tyka izjimta tymā likteneigajā godā, kod atgivom naatkareibu i pīsapiļdieja Finka saceitais, ka gods nu obejim golim skaiteisīs vīnaiž i vysi kūki pavasari zīdēs vīnā laikā. 1991. goda beiguos redziejom, ka paragūņa saceitais ir pīsapiļdiejs. Maņ tys ruodejuos cīši gars aiz sovys ītiļpeibys, aiz nūtikšonu boguoteibys i nūzeimeibys. I ari tādiņ, jau piec divdesmit godim, tys maņ ruodīs vysugaruokais vysā myužā. Jo vydā – barikadem, mītinim, varūņu nuovem, krīvu tankim i puča radetai paralizei i tymsai – tod par reibeigai izvorai guoja dorbs pi kinys, kas maņ beja i vēļ arviņ ir cīši personeiga.”\nKai viestej „Dienas Grāmata”, 29. junī nu 12 da 15 izdevnīceibys „Diena” sātā Myukusolys īlā 15, Reigā kotram grybātuojam byus īspieja sveikt Juoni Streiču ar gruomotys izīšonu i ari sajimt autografu jaunajā gruomotā.\nATSLĀGVUORDI » Cilvēka bērns, Cylvāka bārns, Dienas grāmata, Jānis Streičs, Juoņs Klīdziejs, Juoņs Streičs, Roksts\nDALYKTS » TEATRIS I KINA, VIESTURE I RELIGEJA\nVIDEO. Streičs par gruomotu, “Cylvāka bārnu” i Klīdzieju: http://www.diena.lv/diena-tv/izklaide-makslas/streics-filma-cilveka-berns-macitaju-nospeleju-nejausi-13955299\nPar Latgolu runojLatgola runojvisitBalvi: RT @BiedribaPuga: Kuorsovys nūvods aicynoi uz XII Latgales Senioru Dziesmu un Deju festivālu 26. maijā\nhttp://t.co/4rkG5VFWxw #LG_senioru_festivals 3 hours agoreply\nLaKuGa: Jaunīt, jem daleibu jaunūs literatu školā! http://t.co/rgAnbntEdJ 3 hours agoreply\nrotkocentre: RT @dabudab: Sajūsma, jūsma! Dodos uz Daugavpili savām acīm skatīt pašu Rotko! #apcelolatgali 3 hours agoreply\nrotkocentre: RT @free2_thinker2: Jauni Rakursi: 1 diena Daugavpilī ar iespēju apmeklēt Marka Rotko centru -33% - https://t.co/vWChV0gRSM 3 hours agoreply


Savory, R.M., “Ibrāhīm b. S̲h̲āhruk̲h̲”, in: Encyclopaedia of Islam, Second Edition, Edited by: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Consulted online on 25 September 2021 <http://dx.doi.org/10.1163/1573-3912_islam_SIM_3442>


Vareiba pīsadaleit fotokonkursā “Muna Augšdaugova”! - lakuga.lv\nTemys: Augšdaugova, foto, konkurss, Mana Augšdaugava, Roksts\nDobys aizsardzeibys puorvaļde reikoj fotokonkursu “Muna Augšdaugova” vysim interesentim, kurim ir saguojs nūgiut skaistys ci interesantys fotošaļtenis aizsorguojamūs ainovu apvydā “Augšdaugova” – Daugovys īlejā storp Daugovpili, Kruoslovu i Pīdruju. Ka grybot pīsadaleit konkursā, atrūnit sovu skaistuokū “Augšdaugovys” karteņu, kurā radzamys ainovys, augi, dzeivinīki, vysaidi dobys ci kulturviesturis objekti, senvītys voi ari – eimit rudineigajā dobā piec pošu kruosainuokūs skotu! Teik gaideitys ari kartenis, kas uzjimtys sābrūs – pīguļūšajā Boltkrīvejis rūbežjūslā.\nNu lobuokūs konkursā īsnāgtūs dorbu (nūruodūt tūs autorus) tiks izveiduota ceļuojūša karteņu izstuode, kas projektā “Puorrūbežu doba” stuosteis i atainuos eipaši aizsorguojamūs dobys teritoreju ainaviskuos, dobys i kulturviesturiskuos vierteibys Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā.\nKonkursa uzvarātuojim – puorsteiguma bolvys!\nKonkursa dalinīkim lyudz īsnīgt dorbus leidz 2014. goda 13. oktobram, syutūt tūs iz e-postu irena.muskare@daba.gov.lv\nKonkursa nūlykumu var atrast ite.


Komentāri (0-10 /15)\nAleksandrs 13.09.2019 18:27\nTikai taidā veidā varam tikt pi tīseibom sovys latgalīšu volūdys attīsteibai i aizsardzeibai. Latgalīši cīnejamī, raizī ar volūdys vuiceišonu školuos visim Latgalī dzeivuojušym bārnym- ja tikai latgalīšym,- moza jāga tam, juoprosa valdeibai pījemt lykumu par latgalīšu latvīšu volūdys attīsteibys i aizsardzeibys nūsacejumym. Krīvu volūda ar valdeibys lykumu paredz attīsteibu i aizsardzeibu. Padūmojit tikai kaida valdeibys bezkauneiba!!!\nbrols 13.09.2019 22:38\nLīta taida, ka mes tagad grybom praseit (papyldus naudu nu vaļsts kasis), bet voi mes saprūtom tū, ka, Latgola tū var naudeigi segt? Kod īzamociesim nūpeļniet, tikai tod ar myusim skaitiesīs.\nNezinītis 15.09.2019 12:44\n1.Tad kura apvidus/novada latgaliešu valoda tiks pieņemta par pamatu, un kā uz to reaģēs citas latgaliešu valodas formas lietotāji? Domāju, ka Latgalē sanāks vismaz 10 dažādi valodas lietojumi. Kā tiks izveidota vienota latgaliešu valoda?\n2. Ka tikai nesanāk kā vienā no iepriekšējiem latgaļu valodas ieviešanas mēģinājumiem. Domāju, patiess atstāstījums: viens latgaļu mācības skolotājs māca skolniekiem "pareizi nav rih(k)tīgi, rihtīgi ir pareizi".\nlate 15.09.2019 18:11\nLatvijā galvenā problēma - latviešu valoda, Latgalē - latgaļu volūda , citu problēmu nav\nЦитирование? Hm, sātys lopa ūž pēc Moskovas rūkas 15.09.2019 18:51\nNui, golvonuo problēma ir volūda! Mēs varam byut plyki, vergi, bez dorba, nabadzeigi, vysu izpuordavuši svešinīkim, bet juoceinās par volūdu! Tei ir latgalīšu miseja i vīneiguo jāga!\nups 16.09.2019 16:04\nNu ne jau Kārsaviesu vai Rezekniešu valoda būs ta riktigakā ....ar savu krieviskumu školotoja..da utt....varbūt patiešam no sākuma iemācities saimniekot...??????\nhihihi 16.09.2019 18:10\nUn vārds skūla ir angliskojums (skūl) vai vāciskojums (šūle)?\nups 17.09.2019 12:06\nLai tā arī būtu,bet man tomer tas angliskojums vai vāciskojums labak patik ....nekā tavs krieviskojums.....\nKonstance 21.09.2019 20:27\nhihihi! Nasapraška! "škola" nav nikaids slāvisms, bet radīs i puorjimts nu greku volūdys! Pyrms attaisi muti, palosi koč kū par latg.volūdu, a na plotīs ar sovim diletantiskajim pruotuojumim!


Interesantuokī latgalīšu duorza puču nūsaukumi - lakuga.lv\nTemys: beseni, interesanti fakti, Jurgine, latgalīšu nūsaukumi, pučis, Sandra Ūdre, volūda\nPuču duorzeņš ir poša rūkom veiduots pasauļs, kurā cauri laikim individam justīs pīdereigam sev i sovai saprasšonai par skaistū i vajadzeigū. I navajag nūlīgt, ka myusu i augu liktini sovstarpeji saisteiti. Latgalīšu puču vuordi intrigej ar sovu naparostumu i daudzveideibu, pasavērsim…\nVoi beseni ir besu kūks?\nBeseni (Syringa) ir Latvijā bīži kultivāts kryums, Latgolā jūs daudz stateja pi sātu, 20. g. s. 20. godūs izīmūt vīnsātuos, niule piec beseņu pudurim var atpazeit pamastu sātu vītys.\nJūs styprais smuords var nūvest aizpruota pasauļūs, dūmuot, besi te dalykuši rūkys. Reizem dzejnīki izmontoj smuordeiguo kryuma i veļneņu apzeimiejumu homonimeju, pīmāram: “Beseni, beseni – besa kūki,/ Kaids šaptyns – bess jiusus čaravuojs?” (Emileja Kalvāne, kūpkruojums “Susātivs”, 2008);\nAnna Rancāne veļtejuse volūdnīkam Ontōnam Breidakam dzejūli “Latgaļu raksteiba”, saleidzynojūt latgalīšu rokstu volūdu 90. godu suokuos ar besenim sātu vītuos: “Latgaļu raksteiba – besakūks sātas vītā,/ tur, kur akmiņs uz akmiņa…/ nā, akmins uz akmiņa paliks,/ vōrdus pa kūku zorim, pa valānom salaseis, saliks/ dzīsmē, un prīcōsīs tāvu volūda, bōrine smītō.” (“Advente”, 1991, 67)\nSovutīs volūdneica Lideja Leikuma par besenim ir atguoduojuse tai: “Īmu i dūmoju, kai nazkod školys beseņūs “laimeišu” meklējom – kab pīcu stareņu byutu zīdeņš, na četru. Ka kurei atrodom, – apēst vajadzēja, tūlaik tik „laimis” varēja gaideit… Smīklys niule, a tūlaik, ruodīs, ticējom tam vysys. Eh, laime, laimeite, kai vysi juos meklej, a patīseibā naredz, ka jei tepat viņ ap mums grūzuos!…/ A latgalīšu bess, beseņš voi besakūks ‘ceriņu’ pasaukšonai ir pajimts acimradzūt nu poļaku, kurim taipat ir bez. Ar valnim, čortim, smutim, čapukim itim besim saisteibys nav.” (Blogs “Latgalistica”, 2014)\nLatgalisks bukets nešporku i miglaiņu veļumā\nNešporkys aba uorstnīceibys asparagus (Asparagus officinalis) myusu dīnuos pīzeist par pavasara duorzini i jūs naizplaukušūs dzynumus puordūt puortykys veikalūs. Tok tik pyrms dažom godu desmitem par juo iesšonu nikuo nazynuoja i ituo auga golvonuo vīta latgalīšu duorzūs beja pi daudzgadeigūs puču, juo skujeņom leidzeigūs zorus lyka puču buketūs i vāzēs – kai zaļā veļumā. Partū jūs latgaliski sauc ari par skujeņom, egleitem, ari par nešporkom (najaukt ar nešporu – vesperem aba vokora lyugšonom!) i dīvalynim, tok ari vuocu vuordā par spargelim ci špargerim. Juoņs Cybuļskis sovuos mozu dīnu atmiņuos roksta: “Te lelais špargers vysu vosoru stuovēja kai zaļš leita sorgs. (..) Pi mums beja atguojis cīmā muotis tāvs – Andryvs Jūrdžs. Jis beja gērbīs garā, palākā vadmolys sveitā, apsajūzis ar jūstu un golvā cysu brili. Vacaistāvs ar tāvu sēdēja uz valātivis zam kuplō špargera.” (“Myuža dīnys, myuža dūmys”, 1995, 49, 51)\nSovutīs puorsegt buketus kai ar boltu veļumu paleidzēs myglainis (pleivurpuče, gipsine, veļuma puče; Gypsophila).\nPopularys zīmcītis latgalīša tradicionalā duorzā ir: pyulinis (peonejis, pimanejis, pyulejis, pyulīnis, pyvanis, pivonejis; Paeonia), cakulis (flokši; Phlox), dīvkūceni (sātys svieteiba; Artemisia abrotanum), daliponi (delfīnejis; Delphinium), skaļbi (zūbyni, kalavoji; Iris), latacenis (sirdspučeitis, sergys, lauztuos sirds, ļāleitis; Dicentra spectabilis).\nPyulinis Latgolā īsauktys ari par svātū rūzi, koč juos te īsarodušys viņ pyrma 200 godu. Juos zīd juņa pyrmajā pusē, lelī i kuplī zīdi nūdar zīdlapeņu kaiseišonai Vysusvātuokuo Sakramenta procesejuos. Profesionaluo puču zynuotuoja Maruta Latkovska par pyulini soka tai: “Ceļsim gūdā ari nazkodejū Latgolys duorzu karalīni – peoneju. Boltuos pyulīnis beja tradicionalys i naiztryukstūšys bryutis zīdu kliepī. Drūsai varēja jimt rūkuos taidys pučis, ni jom osūs dzanyulu, ni dreizys i kaprizys veissonys kai rūzei. I pi vysa tuo kotrys jaunuos sīvys dzeivē ierškeižu taipat pītiks.”\nAri lataceņa ir vaca latgalīšu duorzu dzeivuotuoja: “Lataceņa voi lauztuo sirds ir taida eipaša duorza puče, kas nu senejūs laiku auguse myusu vacvacuoku duorzūs. Pacīteigi ceļuojuse nu sādžu iz vīnsātom kūpā ar peoneju kryumim. Nikuo daudz tei nav stuojusēs preteimā ari kolektivajim cīmu i piļsātu vysai līsajim apstuodejumim, pīticeigi nasdama i atdūdama sovu mīrigū, klusū i sovpateigū dailumu.” (“Unuceite”, 2018, 50)\nAtvosorys duorza karalīnis jurginis (Dahlia) dzimtine ir Meksika, iz Eiropu itī skaistī zīdi atceļuojuši ap 18. g. s. Puču latiniskais nūsaukums “dahlia” ir par gūdu zvīdru botanikam Dālam, a “jurgine” i attīceigī varianti cytuos volūduos ir nu geografa i botanika Johana Georgi vārda.\nViktora Skujis stuostā “Mozō skūlōtōja” paruodeits, kai školāni sovai jaunajai školuotuojai saguodoj zīdus i buketa dominante ir jurgine: “Un pēc zvona pats Kukurānu Donots pajēme yudiņa dzaramū krūzeiti. Breidī tei beja pylna zīdim. Tur beja pa grōvmalim saplyuktas, kaida jau īdzeļtējuse kļova lopa, bet lepōjōs ari lels sorkons jurgines zīds. Skaistuma tur laikam nabeja nikaida, bet mes dūmōjom, ka tik skaistu buketi mozō skūlōtōja sovā myužā nav redzējuse.” (“Zīdūnis”, 1938, nr. 10)\nSūpluok jurginem rudiņūs zīdēja astrys (Callislephus), mikeleiši (veitūleni, takali, saļninis, pokrovnīceni/ pokrovneiceji; Aster), samtinis (gaiļsekstis, lazdnīki, gvozdiki; Tagetes), muorteņrūzis (Dendranthema).


Pi myusim Latgolā! – 29.03.2013. - lakuga.lv\nTemys: Lietišķā Latgale, NEPLP, Pi myusim Latgolā, Roksts\nVoi vaļdeiba mums saguoduojus otkol jaunu administrativū reformu?\nKū Latgolys nūvodu vadeituoji dūmoj par otkolapsavīnuošonu?\nCik izdeveiga voi naizdeveiga īdzeivuotuojim byus paradzamuo Vidis aizsardzeivys i regionaluos atteisteibys ministrejis īcere?


Macarco 1029 lvl\nLos Amos 972 lvl\nLady Shiq 903 lvl\nSho'ey 858 lvl\nKszaczek Pall 820 lvl\nSuicide Boys 34 frags\nGOWNO OTS 32 frags\nBrain Dead Familia 22 frags\nAnihilacja 12 frags\nPunkty 12 frags\nCopyright © 2019 Pandorum.eu. All rights reserved. (0.039114952087402) Weblancer.fr


Septembrī Reigā nūtiks grupys “Rikši” lelkoncerts - lakuga.lv\nTemys: koncerts, muzyka, muzykys noms Daile, Reiga, Rikši, Roksts\n16. septembrī Reigā, muzykys nomā “Daile”, paradzāts postfolklorys grupys “Rikši” lelkoncerts “Sieju sovu”, viestej informaceja muzykys noma sātyslopā.\nLatgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” eistineibā ir rodusēs Reigā. Tūreiz, pyrma gondreiž septeņu godu, Reigys folkklubā nūtyka grupys pyrmais koncerts, kai ari vairuokys nuokušuos spieliešonys. Ari tuoluokī celi bīži ir saistejušīs ar golvyspiļsātu – dažaidūs koncertūs i daņču vokorūs i festivalā “Gaviles”, i Leigū naktī Dzagiužkolnā, taipat ari Iļgucīmā, Zīmeļbluozmā, Mežaparkā i cytur. Niu ir daguojs laiks Reigys lelkoncertam – “Rikši” ar programu “Sieju sovu” uzastuos muzykys nomā “Daile”.\n“Taida jau ir tei tautysdzīsme. Vīna, bet kotram sova…” taidi vuordi atrūnami grupys ūtruo albuma “Sieju sovu” dasacejumā. Tī ir mekliejumi, i tys ir ceļš. Laiks, kod “Rikši” vaicoj jaunu skaniejumu vijūlis, akordeona, gitarys, basgitarys, bubyna i pīcu bolsu kūpumam, kai ari cytu redzīni par tradicionaluos muzykys montuojumu. Tolkā īt Rēzeknis Kulturys noma folklorys kūpys “Rūta” sīvys, nu kurūs īvuokts lels Rēzeknis pusē dzīduotūs dzīšmu pyurs, nu tūs atlaseitys “Rikšim” mīluokuos i izveiduotys sovys aranžejis. Albumā jiutams dualisms – īrostais grupys skaniejums mejās ar jaunu, jautreiba mejās ar dziļdūmeigom atkuopem. Taipat kai albuma nūsaukums – kotrys pats var izavielēt, par kū eisti ir “Sieju sovu”. Voi dūmuoti jauni mozgi tradicionalajā muzykā, voi ari jauni gryudi postfolklorys laukā. Tok tam vysam cauri zibsnej Latgolys jaunīšu patīsais i narymstūšais energejis spruodzīņs.\nAlbums “Sieju sovu” dzyma 2016. goda janvarī. Aizvadeiti treis programys lelkoncerti Latgolys viestnīceibā GORS, i beidzūt ir daguojs laiks lelkoncertam Reigā. 16. septembra vokorā byus dzierdamys i vacuos, lobuos “Rikšu” dzīsmis, i ūtrajā albumā atrūnamuos, kai ari mozuok dzierdātys dzīsmis i jaunumi.


Bolva "Latvijas lepnums 2013" ari Latgolys puorstuovim - lakuga.lv\nTemys: Daumants Pfafrods, Juoņs Eļksnis, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, Latvijas Lepnums, Leivuons, Roksts\nDecembra beiguos jau dasmytū godu piec kuortys nūtyka “Latvijas lepnuma” svineiguo ceremoneja. Itūgod nominacejā “Novadnieks” bolvu sajēme latgalīšu gruomotu izdeviejs, Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dybynuotuojs i vadeituojs Juoņs Eļksnis, bet nominacejā “Mecenāts” – SIA “Z-light” vadeituojs Daumants Pfafrods.\nJuoņs Eļksnis dzims 1933. goda 21. oktobrī Drycānu pogostā. Vuicejīs Drycānu pamatškolā, Reigys 2. poligrafejis muokslys orūdu školā, Tautys kulturys universitatis Lītiškuos muokslys fakultatis Latgolys keramikys nūdaļā, Daugovpiļs Pedagogiskuo instituta Filologejis fakultatē i Latvejis Muokslys akademejā, struodojs tipografejuos i školā.\nNu 1990. goda Juoņs Eļksnis ir Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs. Izdevnīceibā izdūts vairuok nakai 400 gruomotu, nu tuom apmāram 150 gruomotys latgalīšu volūdā. Kotru godu Eļkšņa vadeibā teik veiduots “Tāvu zemes kalendars” i rokstu kruojums “Olūts”.\nEļksnis ari pats publiciejs rokstus par izdevnīceibys dorbim i īcerem, kulturviesturiskys atminis par dzymtū pusi, kai ari rokstus par tekstu publiciešonys i gruomotu veiduošonys i izdūšonys muokslinīciskajim principim.\n1994. godā Juoņs Eļksnis sajiems Treju Zvaigžņu ordini, bet 2004. godā atzeits par Rēzeknis Gūda pylsūni.\nDaumants Pfafrods ir Leivuona uzjiemiejs, kurs voda SIA “Z-light”, kas nūsadorboj ar optiskū škīdru kabeļu ražuošonu. Pfafrods nūsadorboj ari ar mecenatismu – ar juo paleidzeibu jau vairuok nakai 60 Leivona nūvoda jaunīšu nu tryuceigom saimem sajāmušs īspieju vuiceitīs augstškoluos. Pyrms apmāram desmit godu Daumants Pfafrods sadarbeibā ar Leivuona pošvaļdeibu izveiduojs stipendeju fondu. Taipat itymā vuiceibu godā nūdybynuota ari Izcileibys bolva pedagogim.\nDaumants Pfafrods pats ir dzims Kūrzemē, bet nu jau vairuokus godu desmitus dzeivoj Leivuonā, i juo mierkis ir panuokt, lai Leivuons otkon uzplauktu.\n2013. godā Pfafrods atzeits ari par Leivona Gūda pylsūni.\n“Latvijas lepnuma” ceremonejā jau desmit godu teik gūdynuoti cylvāki, kas dora vairuok, nakai kaids nu jim tū varātu praseit voi sagaideit, īt i dora, lai paleidzātu pīpiļdeit cereibu voi sapynu, izgluobtu voi atbaļsteitu. Nominēt kandidatus var sevkurs, aizrokstūt viestuli, kurys viertej žureja. Itūgod bolvys tyka padūtys desmit nominacejuos.


“Bigmaar’s Records” studeja – vēļ vīna īspieja muzykai Upītē - lakuga.lv\nKarteņa: Latvijas Radio Latgales studija\nTemys: “Bigmaar’s Records”, AMALIJA, Andris Slišāns, Cegly, īrokstu studeja, Laura Svikša, Māris Keišs, ūga, Unknown Artist, Upīte, Upītes Uobeļduorzs\nLatgaliskajā kulturtelpā Upīte pazeistama ar Slišānu saimis aktivū darbeibu, vacuokū latgalīšu muzykys i aiļu festivalu “Upītes uobeļduorzs”, kas itūgod svieteja sovu 20 godu jubileju, niu Upītē ir īspieja īraksteit i apstruoduot muzyku naseņ atkluotajā “Bigmaar’s Records” studejā. Vaira par studeju apsavaicuoju tuos radeituojam i grupys “Unknown Artist” dalinīkam Māram Keišam.\nKai roduos ideja par īrokstu studejis izveiduošonu?\nSapyns par tū maņ ir bejs jau seņ –nu 13 godu vacuma, kod es veiču sovu pyrmū naoficiālū īrokstu sātā ar pošu parostuokū “Skype” mikrofonu. Tai pamozom, aizajiems tehniku nu vysu apleicejūs, atteisteju sovys prasmis, niu asu beidzūt pīpiļdejs sovu vairuok kai 10 godu piļceitū sapynu. Par tū ir juosoka paļdis Latvejai un ES, precizuok, Lauku atbolsta dīnasta LEADER programai, kas dareituojim dūd vareibu dareit, suokt biznesu i izapaust tī, kur gribīs.\nKarteņa: Latvejis Radejis Latgolys studeja\nInterese par muzykys veiduošonu suokumā tikai digitālā vidē maņ roduos pavysam naapzynuotai. Navaru saprast, nu kurīņs maņ ir tei šausmeigi leluo interese par studejis lītom, bet miglainai atsaceru ainu, kod maņ beja 10 godi, i vīnam pasuokumam Bolvu rajona svātkūs vajadzēja īraksteit, kai dzīd puikys. Un vīns nu tūs puiku beju es. Kai sātā pasaruodeja internets, mudri atkluoju vysaidys programys, ar kuru paleidzeibu taiseju pyrmūs bītus. 16 godu vacumā pat tyku pasaukts iz “Bītmeikeru Battlu” Reigā!\nPyrma treju četru godu es suoču īsaguoduot sovu īrokstu aparaturu, itū pūsmu var skaiteit par suokumu “Bigmaar’s Records” studejai. Īprīšk dzīsmis īrakstejom tyvai na idealūs, na ari lobūs apstuokļūs, ar na puoruok augstys klasis tehniku, tok ar nazkū beja juosuoc. Pamozam sleipejūt prasmis, suocēs dūmys par atseviškys studejis telpys izveiduošonu. Plāns beja tū dareit mīreigai, lānai i nasteidzeigai, tok, kod izzynuojom, ka mums ir pīškierts atbolsts, tempi beja juopauotrynoj.\nMāris kūpā ar Ūgu “Bigmaar’s Records” studejā.\nKarteņa: Māra personeigais arhivs\nVēļ ir seikumi, kas ir juopīloboj, tok mes jau asam paspiejuši īraksteit vairuokys dzīsmis un gaidom sevkuru muokslinīku paraudzeit tū izdareit ar sovu gora dorbu. Dzīsme, proza, audiogruomota – mums vyss ir pa spākam!\nParkū studejai taids nūsaukums?\nTys ir muns “nikneims”, īsauka. Kai ari “Bigmaar’s Records” labi izaklausa i izaver storptautyskajam tiergam.\nKate Slišāne i Elīna Zelča “Bigmaar’s Records” studejā.\nKai izalaseji vītu studejai?\nUpītē ir dzeive jauka i tī dzeivoj cīši atsauceigs cylvāks – vuordā Andris Slišāns. Pyrma puora godu Andris nūpierka Upītis vacū školu, kur tān klašu telpys teik puorvārstys par vysaidom radūšom ustobom. Lykumsakareigi, ka ar Andri mums ir gondreiž sešus godu ilgys “partnerattīceibys”, maņ kai vīnam nu pyrmūs tyka pīduovuota sova ustoba, kur taiseit ekstremuos puorvierteibys. Tok Andram vēļ ir dažys breivys telpys, kur sevkurs var atrast sovu vītu Upītis Biznesa centrā!\nAr kaidim muokslinīkim “Bigmaar’s Records” studeja jau ir sasadorbuojuse?\nLeidz šam pi mane ir gastejuši treis gosti – nasenņ radejuos i straumiešonys vītnēs debitejušuo Amalija, eistajā vuordā Laura Svikša, latgalīšu lobuokuo izklaidis repa apvīneiba “Cegly”, kai ari “Zelta Mikrofons 2021” īgvieja Ūga.\nKas paleidzēja studejis tapšonā?\nVysupyrms, lels paļdis munai saimei, kura ir atbaļstejuse un turpynoj atbaļsteit vysa myuža garumā, lai es leidz itam nūītu, lels paļdis Andram Slišānam par juo nanūviertejamū atbolstu, tikpat lels paļdis juosoka “Unknown Artist” bīdrim, kuri paleidzēja pi vairuok kai pusis vysu dorbu, lai studeja dorbuotūs i izavārtu maksimali estetiski. Eipašs paļdis vītejim uzjāmumim: “Ivano-Wood” par studejis goldu, “FE-DA Cutting” par lāzera grīztū logo iz studejis golda. I paļdis vysim puorejim, kas paleidzēja kai ar dorbim, tai ar vuordim, materialim un finansem, kod tys beja vysvaira vajadzeigs. Vīnu vuordu sokūt – paļdis vysam pasauļam! Turpynuosim dareit lobys lītys, i vyss apleik suoks ruodeitīs tikpat lobs!\nSekoj “Bigmaar’s Records” studejis gaitom ITE, ITE, ar studeju sasazynuot var, rokstūt iz bigmaars.records@gmail.com, kai ari pīrokstūt zinis socialajūs teiklūs.


Aktivūs īdzeivuotuoju fonds – Bīdreiba "LgSC"\nProjekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Vaira par Aktivūs īdzeivuotuoju fondu ite: https://www.activecitizensfund.lv\nSajimtais atbolsts: 19 994,87 €, projekta numers AIF/2021/IK/201\nProjekta mierkis ir styprynuot bīdreibys “LgSC” kai patstuoveigys, aktivys, ilgtspiejeigys i sabīdreibā pozitivys puormainis nasūšys organizacejis kapacitati.\nProjekta mierki paradzāts sasnēgt, eistynojūt itaidys aktivitatis:\n1. Bīdreibys kūpeibys i vadeibys prasmu styprynuošona.\nAr četru mienešu apvuiceibu i koučinga programu, kura īsaisteiti bīdreibys bīdri i aktivisti. Paradzāts, ka sekmeiga aktivitatis eistynuošona paleidzēs stabilizēt bīdreibys dorbu, styprynuos bīdreibys komandys goru, veicynuos lobuoku vadeibu i tai varēs lobuok eistynuot izvierzeitūs mierķus. Lobuoka komandys sadarbeibys iz prīšku ļaus dasaisteit bīdreibai ari jaunus bīdrus. Tai kai “LgSC” bīdri, dzeivojūt dažaiduos Latgolys i Latvejis vītuos, ir aktivi ari vītejūs kūpīnu dalinīki, dabuotū pīredzi jū varātu izmontuot ari vītejūs regiona aktivitašu i pylsūniskuos īsaistis styprynuošonā.\n2. Bīdreibys atteisteibys reiceibys plana i strategejis atjaunuošonys izstruode\nLeidz ar bīdreibys puormaiņom kai nūsaukumā, tai bīdru interesēs orgranizacejis atteisteibai i stabilizacejai byutu vajadzeiga profesionala podturiešona. Leidza ar apvuiceibom, kuruos izvērtētu bīdreibys mierķus, vierteibys, vizeju i aizdavumus, aktivitate iz prīšku paleidzātu bīdreibys stabilizacejai i atteisteibai, mierķu sasnēgšonai, veicynuotu stypruoku i aktivuoku pylsūniskū sabīdreibu, kai ari leidza ar stypruoku bīdreibu i jo eipaši veicynuotu Latgolys regiona īdzeivuotuoju leluoku īsaisti sovu interešu puorstuoveibā.\n3. Bīdreibys zeimyna atjaunuošona i vizualuos strategejis sataiseišona\nLeidza ar īprīšk sauktajom puormaiņom i tū, ka ituo breiža bīdreibys logo taiseits gondreiž pyrma 10 godu, zeimyna izveiduošona byutu vēļ vīns sūļs bīdreibys atpazeistameibai. Aktivitate paleidzēs sataiseit jaunu i stypru bīdreibys vizualū i saturyskū zeimynu, kas veicynuos bīdreibys atpazeistameibu, nūstyprynuos uzticeibu sabīdreibā i veicynuos atbolsta pīsaisti. Zeimyna tapšonā dabuotī marketinga materiali paleidzēs bīdreibys komunikacejā iz prīšku, planavuots, ka tū varēs izmontuot vysmoz vēļ septeņus godus.\n4. Bībreibys zīduojumu dasaisteišonys kampaņa\nDa ituo “LgSC” aktivi sovom aktivitatem dasaistiejuse dažaidu projektu finansiejumu, nu tys ari nūsoka, kai teik eistynuoti bīdreibys mierki – tys atkareigs nu projektu konkursu. Kab stabilizātu bīdreibys dorbu i dasaisteitu nu projektu naatkareigu finansiejumu, planavuota zīduojumu pīsaistis kampaņa. Sekmeiga tuos eistynuošona ļaus bīdreibai pareizi pozicionēt i atteisteit zīduojumu dasaisteišonu i mazynuotu bīdreibys i leidza ar tū “LgSC” dorbu atkareibu nu projektu finansiejuma.\n5. Bīdreibys saimnīcyskuos darbeibys resursu īspieju apzynuošona i atteisteišona\nLeidzeigi kai īprīšk sauktuo aktivitate, ari sovu resursu apzynuošona ļaus samazynuot atkareibu nu dažaidu projektu finansiejuma i stabilizēt dažaidu aktivitašu dareišonu. Dabuotūs leidzekļus kai nu zīduojumu dasaistis, tai saimnīcyskuos darbeibys (izdūtūs gruomotu tierdznīceiba, folklorys kūpys programys, latgalīšu rokstu volūdys konsultacejis i cyti pakolpuojumi) “LgSC” īguļdeis dorbus i mierku sasniegšonā.\n6. Bīdreibys publicitatis i komunikacejis plana eistynuošona\nLeidza ar bīdreibys kapacitatis ceļšonu i jau aizsuoktajom ci gaidomajom puormaiņom, bīdreibys aktiviziešonu, mierķu sasniegšonā vajadzeigs precizs i efektivs komunikacejis plans. Projektā planavuots dasaisteit komunikacejis i marketinga vadeituoju, kas ar sovom prasmem i zynuošonom ļaus eistynuot skaidru i vierzeitu bīdreibys komunikaceju – bīdru i sabīdreibys regularu informiešonu par bīdreibys aktivitatem, darbeibu, mierkim i īspieju īsasaisteit.\n7. Īsasaisteišona NVO sektora organizacejuos\nDa ituo bīdreiba “LgSC” vaira koncentriejusēs iz sovu izvierzeitūs mierķu sasniegšonu, nu, pīaugūt bīdreibys kapacitatei, byutu vajadzeiga ari leluoka īsasaisteišona kūpejā NVO sektora procesu vierzeibā. Ar itū aktivitati paradzāts paplašynuot bīdreibys zynuošonys, redzislūku i informaceju par NVO sekotra darbeibu Latvejā.\n8. Bīdreibys pīredzis i zynuošonu papyldynuošona ar Norvegejis organizaceju darbeibys pīmāru\nPasateicūs storptautyskūs projektu sadarbeibai pādejūs treis godūs, “LgSC” bejuse īspieja izzynuot mozuok lītuotūs voi regionalūs volūdu situaceju cytuos pasauļa vaļstīs (Pūlejā, Meksikā, Italejā, Igaunejā, Niderlandē i cytur), tai reizē, styprynojūt kapacitati i zynuošonys regiona interešu puorstuoveibā. Itymā projekta aktivitatē planavuots izzynuot ari regionu īdzeivuotuoju volūdys i dzeivis situaceju Norvegejā. Dabuotuos informaceja iz prīšku var paleidzēt ari bīdreibys mierku sasnēgšonai – car cytu vaļstu pīredzi saprast, kai lobuok i efektivuok struoduot Latgolys regionā i Latvejā kai taidā.\nVIESTS PAR PROJEKTA EISTYNUOŠONU\n12/04/2021 Bīdreiba “LgSC” sajāmuse Aktivūs īdzeivuotuoju fonda atbolstu organizacejis kapacitatis styprynuošonai\n04/06/2021 Aizvadeita pyrmuo “LgSC” bīdru apvuiceibu programys sasatikšona\n11/06/2021 Saruna par bīdreibys “LgSC” planim ar bīdreibys vadeituoju Edeiti Husari “Vietējā Latgales Avīze”\n16/07/2021 Suokušuos “LgSC” bīdru individualuos koučinga sesejis\n03/11/2021 “LgSC” struodoj pi bīdreibys aktivistu leluokys komandys sajiutys radeišonys\n22/12/2021 “LgSC” bīdri izzynoj motivaceju dareit i tuos veidus\n19/01/2022 Bīdreibys “LgSC” atteisteibys i dorbuošonuos četri vierzīni\n21/01/2022 Latgolys Studentu centrs –> LgSC –> ?


Jāzepa Ļakses folkloras vākums\nIzmeidēja Aneite da kopim stygu\nDa sovai mamiņai staigodama\nGuļ muna mamiņa trejūs atslāgūs\nPyrmajs i atslāgs zaļō i zōļa\nUtrajs i atslāgs dzaltonōs i smilts\nTrešajs i atslāgs uzola i dēļi.\n2.) Celitēs nu jyuras ļeļī i vēji\nNupļasit nu mamiņas zaļū i zōļi\nCelitēs nu jyuras ļeļī i vēji\nNupyutit nu maminas dzaltonōs i smilts\nSajaucit, satrupynojit uzola i dēļus.\n3.) Šūor Aneite parōda i prosa\nNava kam, nava kam parāda i dūt\nCelīs mamiņa maņ parādu i dut\nNavaru, navaru meitiņa meilō i cēļtīs\nDivs tēv i vokoram, Divs tēv i reitam.


atropīns - это... Что такое atropīns?\nСмотреть что такое "atropīns" в других словарях:\nBenzatropin — Strukturformel Allgemeines Freiname Benzatropin Andere Namen … Deutsch Wikipedia\nHyoscyamin — Hy|os|cy|a|min [griech. hyoskýamos = Bilsenkraut (Bot.), eigtl. = Saubohne (↑ hyo griech. kýamos = Bohne)], das; s; Syn.: Tropyltropat, (veraltet:) Daturin: aus Nachtschattengewächsen isolierbare optisch aktive Form des Atropins mit derselben… … Universal-Lexikon\nClemens Schöpf — (* 12. August 1899 in Gersfeld; † 17. Dezember 1970 in Darmstadt) war ein deutscher Chemiker, der auf dem Gebiet Alkaloide forschte. Inhaltsverzeichnis 1 Leben und Forschung 2 Auszeichnungen 3 … Deutsch Wikipedia\nIpratropiumbromid — Strukturformel Allgemeines Freiname Ipratropiumbromid … Deutsch Wikipedia


Perfumes Guyana » Juicy Couture Viva La Juicy La Fleur » Juicy Couture Viva La Juicy La Fleur\tClick or Drop\nJuicy Couture Viva La Juicy La Fleur\tPayment Options\t11,160.00 GYD\nJuicy Couture Viva La Juicy La Fleur Information\nThe woman who wears Viva la Juicy La Fleur is confidently sexy, eclectic, and effortless, exuberant and self-reflecting. A bit of a heartbreaker, she’s secretly a hopeless romantic—she lives for today. Size- 5.0oz Reviews Close X\n148 Last Updated on Tuesday, 7 June 2016 10:18am


#977-979 Latvia - Republic of Latvia, Cent. (MNH) – Hungaria Stamp Exchange\n#977-979 Latvia - Republic of Latvia, Cent. (MNH)\n2017 - Republic of Latvia, 100th Anniversary, Set of 3. Designs: 50c, Friedrich Zander (1887-1933), rocket designer, Karlis Steins (1911-83), astronomer, Janis Ikaunieks (1912-69), astronomer, Arturs Balklavs (1933-2005), astronomer. 57s, Surgeons Romans Lacis, Pauls Stradins (1896-1958) and Viktors Kalnberzs. €1.42, Chemists Pauls Valdens (1863-1957), Janis Stradins and Wilhelm Ostwald (1853-1932).


Par kultūru - RUDENĀJI-2019. Latvijas dalībnieki. SENLEJA (Sigulda)


Savory, R.M., “Ibrāhīm b. S̲h̲āhruk̲h̲”, in: Encyclopaedia of Islam, Second Edition, Edited by: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Consulted online on 20 January 2021 <http://dx.doi.org/10.1163/1573-3912_islam_SIM_3442>


LgSC vosorys školā ASV stuosta par digitalajim resursim latgalīšu volūdā – Bīdreiba "LgSC"\nKarteņa: Vineta Vilcāne.\nASV, Zīmeļkarolinys universitatē Čapelhilā nu 1. leidz 12. juļam LgSC puorstuove Vineta Vilcāne pīsadaleja vosorys školā “Pyrmīdzeivuotuoju i mozuoklītuotuos volūdys: dzeivuo viesture i īspiejis nuokūtnei” (Indigenous and Minority Languages: Living History and Opportunities for the Future), stuostūt par digitalajim resursim latgalīšu volūdā i tū nūzeimi volūdys atteisteibā.\nVosorys školā pīsadaleja 35 storptautiskī volūdys eksperti nu dažaidom Eiropys vaļstim, ASV i Meksikys, snādzūt prezentacejis i pīsadolūt diskusejuos. LgSC puorstuove Vineta Vilcāne uzastuoje ar prezentaceju “Digitalī resursi latgalīšu volūdā – reiki volūdys atteisteišonai”. Pasuokuma programa pīejama coling.al.uw.edu.pl.\nKarteņa: Kunnej Takaahaj.\nDalinīkim beja īspieja apmeklēt Čeroki indiaņu kūpīnu, kluotīnē īpazeit jūs tradicionalū dzeivis veidu i izaicynuojumus volūdys saglobuošonā.\nVosorys škola nūtyka projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” ītvorūs, projekta aktivitatem leidza var sekuot facebook.com/Minority-Languages-Major-Opportunities.


Ceļoj laikā ar tautys apgierba i mūdis mejom - lakuga.lv\nAr saimi i kuozom saisteiti latgalīšu vuordi\nCeļoj laikā ar tautys apgierba i mūdis mejom\n10 Maijs 2012\nTemys: apgierbs, Latgolys kulturviesturis muzejs, Roksts\nVēļ tik da 12. maja Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē sadarbeibā ar Modyunis nūvodpietnīceibys i muokslys muzeju apsaverama ceļojūšuo izstuode „Tautys apgierbs i mūde…”, kurei atdora īspieju smolki izpieteit apgierba atteisteibu nu 11. godu symta da myusu dīnu.\n11. majā 11:00 muzejs aicynoj iz sasatikšonu ar izstuodis autori – pietneicu Aneti Karlsoni, kurei ir vuokuse, pietejuse i apkūpuojuse materialus izstuodei, nu izstuodi taisejušys Modyunis nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja specialistis Inese Jakobi i Laima Garā.\nIzstuodi papildynoj ari apgierbi, rūtys i aksesuari nu Latgolys Kultrviesturis muzeja kruojuma i etnografiskuo ansambļa „Rykova” tārpi.\nBaltejis Starptautiskuos akademejis Rēzeknis filialis studente Liene Leitāne par izstuodi soka: „Personeigi maņ, īīmūt itymā izstuodē, vysu vaira pīsaisteja taišni eksponātī apgierbi – gon vydslaiku apgierbs i 19. godu symta „turnita” stila tārps nu Modyunis nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja kruojuma, gon 20. godu symta 50-tūs godu malnuos vokora suknis, aksesuari i c. nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma. I najauši pīgivu sevi pi dūmys, ka asu suokuse izbūrt sev ocu prīškā gondreiž eistynu skotu – skaista i smolka kundzeite, tārpusīs malnā, gaiseigā suknē, kurai dasprausta kruošņa broša, malnuos samta kūrpēs tik atsagrīzuse sātā nu teatra. Sīvīte īīt ustobā, nūlīk capuri, smolkū šalu, nu rūku izsleid sumceņa i tai leidza biļets nu koncerta… Piec šaļts ustobā nu ceļojuma īsarūn ari veirīts, kurīs izskotā leidzeigs munam dzedam jauneibā – ar mīlesteibys pylnom acim meklej sovu meiļuotū, steidzeigi nūlīk čemodana, iz spīgeļa pamat nu kuldys izjimtū stuņdinīku i… Stuosts var turpynuotīs cytaiž – atejat i atrūnit sovu stuostu laikā storp 11. godu symtu i myusu dīnom!”\nMuzeja dorba laiks:\nūtrdiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ – 10:00-17:00\nsastdiņ – 10:00-16:00\nsvātdiņ, pyrmūdiņ – slāgts\nŠkolānim i studentim Ls 0,20;\npīaugušim Ls 0,40;\napvīnuotais bilets vysam muzeja Ls 0,30; Ls 0,70\npyrma školys vacuma bārnim – breiva;\nmuzejpedagogiskuo nūdarbeiba Ls 0,50;\nKarteņā – Vāluo dzelža laika – agrūs vydslaiku latgaļu i sieļu (vydssluoņa) sīvīšu i veirīšu gūda apgierbs nu Modyunis nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja kruojuma, foto A.Bondarenko.\nNacionaluos muokslys ceļš Latgolā 08/01/2019\nJuoņa Pujāta kolekceja niule daīmama vysim 13/01/2019\nSymtgadis “Pāri slieksnim” daboj goda bolvu 07/01/2019\n18:00 Annys Rancānis jaunuokuos lugys ... @ Rēzeknis Muokslys nomā\nAnnys Rancānis jaunuokuos lugys ... @ Rēzeknis Muokslys nomā\n12:00 Naaizmērstulei veļteituo konkurs... @ Aglyunys vydškola\nNaaizmērstulei veļteituo konkurs... @ Aglyunys vydškola\nMar 28 @ 12:00\n09:30 Pulkā eimu, pulkā taku @ Namaterialuos kulturys montuojuma centrs "Upīte"\nPulkā eimu, pulkā taku @ Namaterialuos kulturys montuojuma centrs "Upīte"\nMar 29 @ 09:30\n19:00 Daņči ar “Vīterim” @ Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā\nDaņči ar “Vīterim” @ Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā\n19:00 Rūtaļu i danču vokors “Kas duorzā” @ ŪTC "Bāka"\nRūtaļu i danču vokors “Kas duorzā” @ ŪTC "Bāka"\nTeatrals eksperiments par sīvītis mekliešonu\nLeonīda Baulina izstuodis i sarunys par muokslinīku\nĪguodojūt 1949. gods 25. marta deportacejis\nPrīškaceklis voi reklamkadri?\nNūsaver kinys “Piļsāta pi upis” prīškacekli\nVacvuorkovā atruodeis Egitys Kancānis stuostu gruomotu\nAtkluos muokslinīka Osvalda Zvejsalnieka jubilejis izstuodi


LgSC Rēzeknis biroja tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba | Latgolys Studentu centrs\nPyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba.\nIz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni ir nūlāmušs reikuot spieļu vokorus, večerinkys, erudītu konkursus i LgSC biroja sporta spielis i cytys pasuokumus. Kai soka poši jaunīši, ideju i dorba jim pylns tyvuokajim godim, tik juostruodoj. Sovuos aktivitatēs Rēzeknis jaunīši ir nūlāmušs īsaisteit na tikai latgaliski runojūšūs, bet ari vysus cytus interesentus i dorbuotīs grybātuojus.\nTags:LgSC Rēzeknis birojs, Rēzekne, tikšonuos


tradicejis Archives - lakuga.lv\nJuosagloboj spieja prīcuotīs par mozom lītom. Saruna ar Intu Viļumu.\nKū redzēt i pīdzeivuot Leldīnis breivdīnuos Latgolā\n14 Apreļs 2022\n30 Juļs 2020\n23. apreļs – Jurgine aba Jura dīna\n22 Apreļs 2020\nLeivuona nūvodā nūtiks storptautiskais masku festivals\n3 Februars 2020\nPar Rudiņa saulgrīžim i Mikeļa dīnu\n15 Juļs 2019\nVar dasasaceit praktiskam cymdu adeišonys seminaram Baļtinovā\n1 Juļs 2019


Fiat Multipla menjac\nCube hyde kaisar\nOdlican bajs za pristojne novce.\nCube gradski bicikl\nIspostovan svaki dogovor, i stanje bicikla je u navedenom stanju. Bez skrivenih mana.\nKalkhoff Endeavour L-SIZE 2020\nGt full XT XTR\n225 40 18 gume letnje\nBulls WildTail XS-SIZE 37cm\nVrhunska saradnja, dogovor u 2 reci.\nCube Nature HPA 3X8 XXL-SIZE 2020 KAO NOV\nBosch Powerpack baterije za delove\nBosch motor neispravan\nKablovi 50 kvadrata\nDistsnceri 4x100 17mm


† cōnīum, ii, n., = κώνειον, hemlock (pure Lat. cicuta), Ambros. Hexaem. 3, 9.


Lasīt tālāk: Tadeušs Puisāns – myusu nūvoda jubilars\nLasīt tālāk: Veiskupam Jezupam Rancānam – 125\nLasīt tālāk: Juoņs Streičs – myusu nūvoda jubilars\nLasīt tālāk: Juoņs Cybuļskis – myusu nūvoda jubilars\nDzeja parostim cylvākim\n„Rēzekne – 2011”\n2011. goda 9. septembrī Rēzeknis nūvoda dūmis telpuos nūtyka tradicionalais rudiņa pasuokums – dzeivuļu almanaha „Rēzekne – 2011” prezentaceja. Itys almanaha viesturī jau ir 14. izīšonys gods, i šūreiz tymā publiceiti 60 autoru dorbi, 25 nu tim sovus dzeivuļus sarakstejuši latviski (tymā skaitā 11 latgaliski).\nLasīt tālāk: Dzeja parostim cylvākim\nOntonam Rupaiņam – 105


Kulturys tests: Kū zini par Valeriju Seili i juos laiku? - lakuga.lv\nTemys: Valerija Seile\nTestu sagataveja: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv\nJei taida latgalīšim vīneiguo. Šudiņdīnys 130 godu jubilare Valerija Seile (1891–1970) izcyla daudzuos jūmuos: pyrmuo latgalīte ar augstuokū izgleiteibu, vysaugšuok tykušuo storp Latvejis breivvaļsts politikem, izgleiteibys īstuožu vadeituoja i presis izdavumu dybynuotuoja, sabīdryska i kulturys darbineica, bibliografe i publiciste, vīneiguo latgalīte storp sova laika sīvītem pasauļa žurnalistikā Adolfa Dreslera gruomotā “Die Frau im Journalismus” (1936). Pīduovojam puorbaudeit zynuošonys par izcyluos latgalīšu sīvītis davumu i juos laiku 20 vaicuojumu testā, nu pīcu atbiļžu variantu izalosūt pareizū.\n#1. Valerija Seile dzymuse tuolaika Rēzeknis apriņča Makašānu pogosta Seiļūs 1891. gods 10. junī (piec vacuo stila), tūgod itamā dīnā īkryta ari Vosoryssvātki. Kas tys par laiku beja Latgolai?\ndrukys aizlīguma latiņu burtim\nI pasauļa kara\n#2. Seiļu saime, Valerijai asūt viņ četrus godus vacai, devēs iz Sanktpīterburgu, latgalīšu sauktu Piceri. Kas tūlaik beja itei piļsāta?\nūtruo Krīvejis piļsāta piec nūzeimeibys\nInflantejis administrativais centrs\nBaltejis administrativais centrs\nKrīvejis imperejis golvyspiļsāta\nLatgolys puorstuovnīceibys oficialais centrs\n#3. Latgolys ļaudim parūceiga tikšona iz Piceri beja pa dzeļžaceļu Sanktpīterburga–Varšava. Kurā godā jū pylnā garumā nūdeve ekspluatacejā?\n#4. Pīterburgā Valerija ar izcylom sekmem vuicejuos fabrikys pamatškolā, piļsātys četrgadeigajā školā, Nikoforova privatajā sīvīšu gimnazejā, studēja Bestuževa augstuokajūs sīvīšu kursūs. 1916. godā vaļsts puorbaudejumus Valerija nūkuortuoja piec veirīšu programys i sajēme uzaicynuojumu gataveitīs profesurai. Kas finansiali nūdrūsynuoja jai ituos školys?\nlatgalīšu boguotnīka Andryva Borisa atbolsts\nLatgalīšu muzykaliskuos bīdreibys atbolsts\ndzymtuo pogosta atbolsts\n#5. Valerija ir pyrmuo latgalīte ar augstuokū izgleiteibu. Kū jei studēja?\nkimeju i biologeju\nviesturi i filologeju\n#6. Valerija varēja veiduot zynuotneicys karjeru, a jei īsasaisteja latgalīšu sabīdryskā dorbā i politiskuos aktivitatēs. Kai sauc organizaceju, kas 1915.–1917. godā Picerī beja latgalīšu politiskais centrs?\nLatgalīšu muzykaliskuo bīdreiba\nLatgalīšu bīdreiba paleiga kara uperem\nLatgalīšu ekonomiskuo bīdreiba\n#7. Latgolys zemnīku parteju puorstuovūšuo V. Seile beja Tautys Padūmis i Satversmis Sapuļcis Izgleiteibys komisejis prīšksādātuoja, kūpā ar socialdemokratem Aspaziju i Klāru Kalniņu, bezpartejiskū Zelmu Cēsnieci-Freidenfeldi vīnpruoteigi īsastuoja par sīvīšu vīnleidzeibu i par liberalu lauleibys lykumu. Deļkuo ļauds Latgolā, eipaši bazneickungi, sašuta ituo lykuma sakarā, apsauce Valeriju par breivdūmuotuoju i vaira par jū nabolsuoja?\nīspieja lauleibu registrēt dzymtsarokstu nūdaļā i vareiba jū škiert\nticeibys eksamena naobligatums pyrms laulobom bazneicā\nveira socialuos īmoksys par sīvu, dzemdejūt bārnu\nar lykumu atļauta kontracepceja\n#8. Nivīnai cytai Latvejis breivvaļsts politikei ījimt tik augstu omotu nav izadevs, viņ V. Seilei. Kas tys ir par omotu?\nministra bīdre (vītneica) i ministra p. i.\n#9. Kaidu izgleiteibys īstuodi V. Seile vadeja nu 1923. gods leidz juos sliegšonai 1940. godā?\nRēzeknis Vaļsts komercškolu\nDaugovpiļs Vaļsts školuotuoju institutu\nMalnovys lauksaimnīceibys školu\nRēzeknis Vaļsts školuotuoju institutu\n#10. Kaids ir V. Seilis leluokais davums gruomatnīceibā?\nSistematiskais školu grōmotu latgalīšu izlūksnē rōdeitōjs\nSistematiskais drukys aizlīguma izdavumu rōdeitōjs\nNikodema Rancāna dorbu bibliografija\nLatvīšu bārnu literaturas bibliografija\nSistematiskais leidz 1935. godam latgalīšu izlūksnē izdūtūs grōmotu rōdeitōjs\n#11. Kai sauc V. Seilis suoktū izdavumu “seriju Latgolas mozajim laseitōjim” (1934)?\n#12. Kura nu itūs gruomotu ir V. Seilis saraksteita?\nPaidagogikas vēsture. I daļa\nLatgalīšu volūdas pareizraksteiba\nLatgalīšu literaturas vēsture\n#13. II pasauļa kara laikā, riskejūt ar dzeiveibu i izapeļnejūt vuocu okupacejis īstuožu napatyku, V. Seile kai omotpersona materiali atbaļsteja karā i represejuos cītušuos saimis, guoduoja par bārnu izgleiteibu, uzastuoja ar kulturizgleitojūšom runom, inicēja latgalīšu kulturys darbinīku pīminis pasuokumus i Latgolys kulturys dzeivis rūseibu, kai pyrmuo nūlyka vaiņuku pi 1943. godā atjaunuotuo Latgolys atbreivuošonys pīminekļa. Kaidu omotu V. Seile ījēme vuocu laikā?\nRēzeknis piļsātys golva\nDaugovpiļs apriņča prīškneica\nLatgolys nūvoda Propagandys nūdalis unterfīrere\nTautys Paleidzeibys Latgolys nūvoda prīškneica\nLatgolys Izgleiteibys puorvaļdis prīškneica\n#14. Padūmu vara 1946. godā V. Seili kai viesturis školuotuoju atlaide nu dorba Rēzeknis latvīšu vydsškolā, jai izadeve īsakuortuot Reigy 2. vydsškolā par krīvu volūdys školuotuoju. Ari Reigā jai naļuove struoduot. 1953. godā jai atjēme penseju i izlyka nu ustabenis komunalajā dzeivūklī. Kuram padūmu funkcionaram 1957. godā V. Seile raksteja lyuguma viestuli paleidzēt? Penseju jai atgrīze.\n#15. Kur V. Seile ir paglobuota?\ndzymtuo cīma kopūs niulenejā Audriņu pogostā\n#16. Kurs ir Valerijis Seilis kopa pīminekļa autors?\n#17. Kurs ir pīminis pluoksnis autors pi juos vadeituo školuotuoju instituta ākys Daugovpilī, Saulis īlā 1/3?\n#18. Kurs ir krysta Valerijis Seilis dzymtuos sātys vītā autors?\n#19. Kurs zynuotniskūs rokstu kruojuma “Acta Latgalica” laidīņs veļteits Valerijai Seilei?\n#20. Kurā piļsātā ir Valerijis Seilis īla?