Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ nominanti - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2016, Gors, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks", Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2016", Rēzekne, Roksts\nFebruara golā jau deveitū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, deļtuo, tyvojūtīs “Boņuks 2016” ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 26. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturyā pārnejuo goda grīzumā. Itūgod pretendentu skaits beja rekordlels – bolvai tyka izvirzeiti 162 ļauds, nūtikšonys i aktivitatis, kūpejam dasacejuma anketu skaistam sasnādzūt 195 gobolus. Nu sajemtūs dasacejumu tyka izvārtāti pretendenti, kas atbylda bolvys nūlykumam. Itūšaļt teik paziņuoti bolvys pretendenti 17 nu vysu 18 nominaceju. Bolvys sajiemiejs nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” tiks paziņuots, kod ceremoneja īs tyvuok. Itūgod bolva natiks padūta nominacejā “Radejis hits“.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” nominanti ir (nominacejuos pīraksteiti alfabeta parādā):\nSabībdreiba i kultura:\nEdīte Husare (latgalīšu kulturys projektu vadeituoja)\nIlga Šuplinska (filologejis doktore, latgalīšu kulturvidis aktiviste)\nIlmārs Dreļs (horeografs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs)\nPīters Ragaušs (latgalīts nu ASV, kinys “Likteņzeme” golvonais varūņs)\nJuoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS\nLatvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis atkluošona\nMeilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”\nVidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas“”\nAnimacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”\nBankys “Citadele” mobiluo aplikaceja latgalīšu volūdā\nLatgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materials “Vuicīs raksteit latgaliski!” (bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”)\nSIA “Lietišķā Latgale” radejis raidejumi “Pi myusim Latgolā”\n“Latgolys šmakovka” dadzynuotovys saiminīks Juoņs Krivtežs\nPreiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli\nRažuotnis “Jersikas čipsi” saiminīks Artis Paeglis\nZemnīku saimisteibys “Zvejnieki” saiminīki Juoņs i Anna Macāni\nDiāna Īve. Gleznu izstuode “Latgales ainavas” Preiļūs\n“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā 2016” izstuode Preiļūs\nLatgolys muokslinīku dorbu rudiņs izstuode “Oga.Ūga”\nMuokslineica Daina Salmiņa\nDeju kūpys “Dziga” 25 godu jubileja koncerts “Dzigas godu solis”\nLatvejis Nacionaluo teatra izruode “Bišumāte un vilkacis”\nVidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas””\nDokumentaluo kina “Likteņzeme”\nEiskina “Gambits 1917”\nLatvejis kods. Dokumentaluo kina “Runātāji”\nRaidejumu cyklys “Sajūti Latgali”\nFacebook lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”\nIzgleitojūša datorspēle “Īsapazeisim/Iepazīsimies”\nRomana “Klūgu mūks” tulkuojums lītaunīku volūdā\n“Dabasu Durovys” ar albumu “Pādys runoj”, videoklipu i koncertdarbeibu\nGuntra Kuzmina ar dzīsmi “Buorstuos”\n“Piparmētra” ar dzīsmi “Elpoj”, videoklipu i koncertdarbeibu\n“Sovvaļnīks” ar albumu “Napaseitynuots”, videoklipu i koncertdarbeibu\nFolklorys kūpa “Upīte” ar dubultdisku “Dzīduot muoku, doncuot muoku” i koncertdarbeibu\nPostfolklorys grupa “Rikši” ar albumu “Sieju sovu” i koncertdarbeibu\nŠkilbanu etnografiskais ansamblis ar izdavumu “Škilbanu sīvas”, videoklipu i koncertdarbeibu\nTradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas” ar Aulejis dzīšmu gūdynuošonu i koncertdarbeibu\nApvīneiba “Ausmeņa Records” ar dzīsmi “Aust”\nGrupa “Trešīs Ņutona lykums” ar videoklipim i dzīsmem\nGrupa “Unknown Artis” ar dzīsmi “Reiga 13” i koncertdarbeibu\nProjekts “Jezups i Muosys” ar albumu “LAI SLAVA JAM!”, videoklipu i koncertdarbeibu\nKamerkors “Muklājs” ar albumu “Ar Laimeņu runojūt”\nRēzeknis Tehnologeju akademejis jauktais kors “Sonitum” ar albumu “Dīva pasauļs”\nRihards Zaļupe “Latgales ainavas”\n“Jezups i Muosys” ft. Guntix ft. Jezups Martinovs – “Sirds. Sirds. Sidrs”\n“Piparmētra” – “Elpoj”\nŠkilbanu etnografiskais ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”\n“Trešīs Ņutona lykums” – “Muns/Muna”\nGada debija muzykā\nGrupa “Trešīs Ņutona lykums”\nProjekts “Brāļi un māsas”\n“Dobeles zemessargi” ar dzīsmi “Tuoli dzeivoj”\nGrupa “Baltie lāči” ar albumu “Ar draugiem” i koncertdarbeibu\nTihovsku saime ar dzīsmi “Pīmiņ, bruoļ”\nDagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere – dzejis kruojums “Linejis”\nIneta Atpile-Jugane – dzejis kruojums “Mūdynuot muokuļus”\nRaibīs – stuostu kruojums “Zalta tesmini”\nDzejis kruojums “Mūdynuot muokuļus”. Ineta Atpile-Jugane\nLatgalīšu dzejis kruojums “Linejis”. Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere\nRomans “Aizlauztais spaits”. Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns\n“Viensētu koka arhitektūras savdabība Dienvidlatgalē”. Anna Lazdāne\nBolvys „Boņuks 2016” viertiešonys komisejā dorbuojās 25 pārnejuo goda bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, režisors Viesturs Kairišs, varganiste Iveta Apkalna, Lūznovys muižys vadeituoja Iveta Balčūne, tulkuotuojs Guntars Godiņš, literate i žurnaliste Evika Muizniece, dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, dzejneica Anita Mileika, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, etnomuzikologe Asnate Rancāne, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, Kuorsovys nūvoda izpilddirektors Tuoms Vorkalis, producentu apvīneibys “3KM” puorstuovi, raidejuma “Sajūti Latgali!” taiseituoji Sandra i Jānis Rimicāni, muzikis Arnis Slobožaņins, komponists Andrejs Selickis, muzikis Artūrs Uškāns, portala “Latgalīšu kutlurys gazeta” vadeituoja Laura Melne, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.\nSvineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 26. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. Svineigajā ceremonejā ar muzykalim prīšknasumim prīcēs: grupys “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Sovvaļnīks”, projekts “Jezups i Muosys”, folklorys kūpa “Upīte”, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, solistu apvīneiba “Jubilāri”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, veiru kors “Graidi”, postfolklorys grupa “Rikši”, dzīsmineica Laura Bicāne. Taipat kai pārn, ari itūgod Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” byus tīšraidē radzama LMT Straume.\nLatgaliešu kultūras gada balvas “Boņuks 2016” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Aglyunys, Bolvu, Dagdys, Rībeņu, Ruguoju i Viļakys nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latgolys radeja, “Vaduguns” i “Latgales Laiks”.\nAtbolsti latgaliskuos aktivitatis “Kilograms kultūras” pavasara bolsuojumā Maijs 13, 2020


Lītuotuoja 3.236.50.252 devīņs - Vikipedeja\nLītuotuoja 3.236.50.252 devīņs\nFor 3.236.50.252 diskusija Blokiešonys registrs reģistri ļaunprātīgo izmantošanu reģistrs\n2021. gada 17. svacainis mieness, plkst. 07.07: Tks4Fish (meta.wikimedia.org) globally blocked 3.236.0.0/16 (beidzas 2024. gada 17. svacainis mieness 07.07) (Open Proxy/Webhost: Contact stewards if you are affected. <!-- Amazon Web Services -->)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/wiki/Seviškuo:Contributions/3.236.50.252"


Kolnasāta 20. februarī - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, Latvejai 100, LR1, Roksts\nVoi Latgolys pošvaļdeibys ir gotovys Latvejis symtgadei, i kai nūteik gataviešonuos symtgadis svineibom? Latgolā svineibys suoksīs jau godu ogruok – 2017. godā, kod byus paguojs 100 godu nu Latgolys kongresa. Tūreiz Rēzeknē Latgolys inteligeņce lēme, ka vysi tūpūšuos Latvejis latvīši ir vīna tauta, kurai juoapsavīnoj. Kai Latgola izmontuos itū vareibu pīvērst sev viereibu, tū Renātei Lazdiņai īrokstā stuosta pošvaļdeibu puorstuovi, sovukuort nu “Kolnasātys” studejis teik sazvaneita Latvejis symtgadis regionalūs projektu vadeituoja Jolanta Buorīti.\nTeik stuosteits ari par tū, kū jau itūšaļt dareit Latgolā, sovukuort Vuordineicys eksperti Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs skaidroj vuordu “meikstūne”.


Landing Parallax • Antares Open World\nFeelMore on home\nWe love to make you feel more comfortable on your home.\nLorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat.\nLorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint occaecat cupidatat non proident, sunt in culpa qui officia deserunt mollit anim id est laborum.\n6 Reasons To Use Archi


Gadus Morhua vol. 2 by Niklas Sundin (Paperback) - Lulu\nGadus Morhua vol. 2\nBy popular demand, the second Gadus Morhua book from 2006 is now re-printed and made available in a square format that better showcases the content: 132 pages of b/w pencil sketches created between 1993 and 2006, set to satisfy all connoisseurs of the bizarre, demented and achingly cute.\nGadus Morhua vol. 1 By Niklas Sundin Paperback:


Izguojuse pādejuo Ontona Slišāna gruomota bārnim - lakuga.lv\n2011. goda 28. decembrī dzejnīks, publicists, folklorys vuociejs i pietnīks, kulturys darbinīks Ontons Slišāns svynātu 63. dzimšonys dīnu. Ir paguojs gods nu šaļts, kod Ontona Slišāna vaira nav storp myusim. Tik daudzi, cik Ontons izdareja vīns pats sovys dzeivis laikā, myusim vysim, apkūpojūt spākus, ir juoturpynoj dareit kūpā.\nGoda nūslāgumā 28. decembrī tyka atzeimāta Ontona Slišāna dzimšonys dīna, snīdzūt atskaiti gon Ontonam, gon myusim pošim, kū asam padarejušs goda laikā, kab turpynuotu Ontona Slišāna īsuoktūs dorbus folklorys, viesturis pieteišonā i namaterialuo kulturys montuojuma populariziešonā.\n28. decembrī Upeitis Tautys nomā nūtyka Ontona Slišāna 14. gruomotys bārnim „Labi, ka labi” prezentaceja. Gruomotys izīšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programma. Vileks nūvoda dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, pīsadolūt gruomotys prezentacejā, atzyna, ka pyrmū reizi pīsadola gruomotys prezentacejā, kurys autora vaira nav itymā pasaulī. „Ontons deve lelu īguļdejumu munā sirdī, munā darbeibā. Ontons ir vīns nu tim nadaudzajim dzejnīkim, kurs saprota sovu miseju. Jis deve nūruodejumus i vierzīni gon mums – politikim, gon vysai tautai, iz kurīni mums byutu juosatīc i kaidys ir myusu pamatvierteibys. Jis napuormete, jis nūruodeja, kū mes darejom pareizi, i nasakautreja aizruodeit iz tū, kū mes darejom napareizi. Napuorspiejama ir Ontona ideja, ka jaunuo gruomota „Labi, ka labi” dūs īspieju bārnim vuiceitīs na tik skaiteit latgaliski, bet ari guoduot latgaliski. Folkloru navar ītierpt vuordūs, tū var just i puordzeivuot – voi „Upeitis Uobeļduorzā”, voi kod dzīd Upeitis, Škilbanu, Latgolys sīvys i veiri, tik tod mes saprūtam, kas ir folklora,” puordūmuos dalejuos S.Maksimovs. Vileks nūvoda dūmis prīšksādātuojs atzineigi nūviertieja ari Ontona Slišāna saimis īguļdejumu dzejnīka ideju turpynuošonā, pasateice Andrim Slišānam par uzjiemeibu izdūt jaunū gruomotu i vielēja turpynuot Ontona īsuoktūs dorbus, kab vuoktu i apkūpuotu folkloru i latgalīšu tradicejis.\nAri Škilbanu pogosta puorvaļdīnks Andris Mežals pasateice Slišānu saimei par īguļdeitū dorbu i uzjiemeibu turpynuot Ontona Slišāna dorbus. „Kū vaira paīt laika, tū vaira mes saprūtam, ka juo pītryukst arviņ vaira. Juo pītryukst na viņ saimei, na viņ Upeitei i Škilbanu pogostam, bet ari Latgolai i Latvejai. Ontons Slišāns vēļ ilgi, ilgi paliks myusu atmiņuos,” saceja A.Mežals.\nUpeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns īpazeistynuoja pasuocīņa dalinīkus ar vysom Ontona Slišāna gruomotom, kas izguojušs bārnim. Dīvam žāļ vīneiguo autora pasaulī, kurs raksteja ailis bārnim latgaliski, itei gruomota – „Labi, ka labi” – byus pādejuo, itymā gruomotā izdūti vysi Ontona Slišāna saraksteitī dzejūli bārnim. Deļtuo Andris Slišāns aicynuoja tūpūšūs dzejnīkus raksteit dzeju bārnim latgaliski. Ontona Slišāna savuoktuo i apkūpuotuo materiala pīaugušajim gon byušūt vēļ vairuokom gruomotom.\nJaunuo, kruosainuo gruomota „Labi, ka labi” ir dūmuota bārnim, kuri suoc vuoceitīs skaiteit. Kab gruomota bārnim patyktu, tū papyldynoj nūvodneicys Rudeitis Kašys kruosainī, dzeiveigī zeimiejumi.\nKūpā Ontonam Slišānam ir izguojušs četrpadsmit gruomotys bārnim: „Raibī panti” (1991), „Lyugums sapneišam” (1992), „Par gadskārtu Jānīts nāca” (1993), „Cik vējam krāsu?” (1994), „Zynamōs meikleites” (1995), „Ziemneši” (1996), „Rūtaļu gods” (1997), „Rotaļa” (1998), „Saulei par prieku” (1999), „Nepareizais” (2000), „Laiks” (2001), „12” (2006), „Rūtaļu vydā” (2009), „Labi, ka labi” (2011).\nAndris Slišāns par kotru izdūtū gruomotu prota pastuosteit stuostu, kai tei topuse. Andra paaudze ir izauguse ar ailem nu kruojumim „Raibī panti” i „Lyugums sapneišam”, daudzus Ontona Slišāna dzejūļus skaita Upeitis pamatškolys stuņdēs. Pyrmuos izdūtuos gruomotys ir nalelys brošurenis, nav izdūtys bīzajūs vuokūs, nav kruosainūs karteņu, bet tys namazynoj gruomotu vierteibu. Pādejūs godūs gruomotom zeimiejumus zeimiejuši gon Rēzeknis Muokslys školys bārni, gon Upeitis cīma bārni. Kruojumā „12” Ontona Slišāna bārnu dzejūli ir puormeiti 12 volūduos. Kruojumā „Rūtaļu vydā” lobuokī dzejūli ir na viņ latgaliski i latviski, bet ari lītuviski i žemaitiski, kab sābruzemis bārni ari īsavuiceitu Ontona Slišāna ailis.\nGruomotys „Labi, ka labi” pasuocīnī uzastuoja tūpūšī muzykanti Kate i Dominiks Slišāni, Uko Kokņevičs, Osvalds Roze, Dagneja Razminoviča, Baļtinovys Muzykys školys vijūļnīku ansamblis i klarnetistu trio. Ontona Slišāna ailis deklamēja i skaiteja Andris Slišāns, Elvita Krakope i Sinteja Vizule. Sūla daņci demonstrēja Upeitis pamatškolys bārni, ritmikys sūļus ruodeja Upeitis Tautys noma ritmikys puļceņa dalinīki, i nūslāgumā dzīduoja Upeitis jaunīšu folklorys kūpys jaunuos sīvys, kurys puorlīcynūši paruodeja, ka ir i byus spieceigys dzīduošonys tradicejis turpynuotuojis Škilbanu pogostā. Vysi bārni i pīaugušī, kuri beja sagatavejušs prīšknasumus, sajieme duovonā jaunū gruomotu „Labi, ka labi”.\nTeksts i kartenis: Vineta Zeltkalne sadarbeibā ar Upeitis Tautys noma vadeituoju Andri Slišānu.


Internet Archive Search: collection:opensource_audio AND language:"English And Latvian"\n1 RESULTS Media Type 1 audio Topics & Subjects 1 Bible study 1 Bībele 1 Exodus 1 Israelites 1 Jesus Christ 1 Jēzus More right-solid\nCollection 1 Community Audio Creator 1 brenten powers Language 1 English and Latvian SHOW DETAILS\nJesus in Exodus Jan 26, 2009\nfavorite 0 comment 0 A Bible study in English with Latvian translation. Discovering Jesus in Exodus chapter 1 through 14. Moses is a type of prophet who fore shadows, predicts and gives us signs, laws and ceremonies that point us to Jesus Christ, who is a prophet like unto Moses, but greater than Moses. Topics: Bible study, Bībele, Jēzus, Jesus Christ, Exodus, Pharoah, Moses, Mozus, Prince of Egypt, the... MORE RESULTS


Syuteituojs: Armands Kūceņš <kucens_N@N_latgola.lv> (81.7.104.186)\nData: Ūtardiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 3 dīnys 11 stuņdēs 34 mynotūs\n> Ari "Graidu" gadiinjs nav tik viinkuorshs, a itymaa\n> reizee muoksleiguo (jaunradeituo) voluuda beja viins nu\n> svareiguokajim iimeslim, delj kuo nabeja truopeits desmitniikaa\n> voi tiuli tam.\n> Autora posha taiseiti vuordi ir viins nu voluudys atteisteibys\n> celim, bet tikai viins nu daudzajim - nikod nabyus tai, ka vyss\n> nuutiks tai, kai iisaduumuosi tuo iimeslja delj, ka tai\n> viinkuorshi nanuuteik. Koch voi delj tuo, ka voluuda vysmoz\n> latgaliishim ir svareiga juo identitatis dalja, kur jaucuutiis\n> vydaa var pazaudeet ari posha cylvaaka uzticeibu. Varbyut ari te\n> ir "Graidu" naveiksme - moz laseituoju i aviizis\n> taiseituoji pashkeida.\nMaņ navā eistyn skaidrys, ap kurim autorim ite runa. A laikroksta redaktoru POŠU darynuotu vuordu „Graidūs” eistyn beja procentualai NADAUDZI.\nCyta līta, ka studentu laikroksta „Graidu” skaitinīki pyrma tuo beja škūrstejuši cīši moz (a voi vysā naškūrstejuši) latgaļu literaturys, partū i zynuoja labi ka pīktu daļu latgaļu volūdys vuordu – vīn tūs, kuri vēļ cik nacik palykuši lītuošonā "NADAASIMILĀTŪS" saimu sātparādyskajā [sadzīviskajā] runā.\nDasaškiru [piekrītu], ka studentu „Graidūs” beja drupeit nalūbeigi [neveiksmīgi] nūstateita snāgauditoreja [mērķauditorija] – VOLŪDA beja kai adresāta latgaļu kulturys entuziastim, a rakstīņu TEMYS (pa lelumam) –kai Latgolys „palākajom masom”, kurys natveikst nikaidu jaunu zineigumu [nealkst pēc nekādām jaunām zināšanām].\nRe: Naaadushi napaliksim. (apsavārta 1148 reizis)\nRe: Naaadushi napaliksim. (apsavārta 1044 reizis)\nRe: Naaadushi napaliksim. (apsavārta 1072 reizis)\n> Saprge raksteja: > > Ari "Graidu" gadiinjs nav tik viinkuorshs, a itymaa > > reizee muoksleiguo (jaunradeituo) voluuda beja viins nu > > svareiguokajim iimeslim, delj kuo nabeja truopeits > desmitniikaa > > voi tiuli tam. > > Autora posha taiseiti vuordi ir viins nu voluudys atteisteibys > > celim, bet tikai viins nu daudzajim - nikod nabyus tai, ka > vyss > > nuutiks tai, kai iisaduumuosi tuo iimeslja delj, ka tai > > viinkuorshi nanuuteik. Koch voi delj tuo, ka voluuda vysmoz > > latgaliishim ir svareiga juo identitatis dalja, kur jaucuutiis > > vydaa var pazaudeet ari posha cylvaaka uzticeibu. Varbyut ari > te > > ir "Graidu" naveiksme - moz laseituoju i aviizis > > taiseituoji pashkeida. > Maņ navā eistyn skaidrys, ap kurim autorim ite runa. A laikroksta > redaktoru POŠU darynuotu vuordu „Graidūs” eistyn beja > procentualai NADAUDZI. > Cyta līta, ka studentu laikroksta „Graidu” skaitinīki pyrma tuo > beja škūrstejuši cīši moz (a voi vysā naškūrstejuši) latgaļu > literaturys, partū i zynuoja labi ka pīktu daļu latgaļu volūdys > vuordu – vīn tūs, kuri vēļ cik nacik palykuši lītuošonā > "NADAASIMILĀTŪS" saimu sātparādyskajā [sadzīviskajā] > runā. > Dasaškiru [piekrītu], ka studentu „Graidūs” beja drupeit nalūbeigi > [neveiksmīgi] nūstateita snāgauditoreja [mērķauditorija] – > VOLŪDA beja kai adresāta latgaļu kulturys entuziastim, a > rakstīņu TEMYS (pa lelumam) –kai Latgolys „palākajom masom”, > kurys natveikst nikaidu jaunu zineigumu [nealkst pēc nekādām > jaunām zināšanām]. > Armands


Muokslineicu Annas i Sofijas Romeru "Tikšanās" izstuodē / LR1 / / Latvijas Radio\n12. septembris 2020, 18:35\nLatgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama izstuode ar nūsaukumu “Tikšanās” ar paguojuošo gadu symta 20. - 30. godu muokslineicu dorbim. Obejom ir muižnīku Romeru dzymtys pavuorde. Atšķireiba viņ taida, ka Anna - dzeivi pavadeja Rēzeknis apkuortnī Janapolī, bet – Sofija – Lītuvā Tītuvēnu muižā. „Abas ir radinieces, abas ir ieprecējušās Romeru dzimtā, abas ir akadēmiski izglītotas mākslinieces, bet pa dzīvi viņas tā retu reizi bija tikušās, viena par otru zināja, bet kopēju izstādi nekad nebija rīkojušas. Jā, un šoreiz sanāk tā ka starp divām valstu muzeju kolekcijām rodas tāda starptautiska izstāde. Un viņas abas divas satiekas jau ar savu radošo mantojumu,” par izstuodi soka muzeja direktore Anastasija Strauta.\nObejom rokstureigs reālisms, izteiksmeiba i puorsvorā gleznys veiduotys akvareļtehnikā. Pamatžanri ir klusuo doba, ainava i portreti. I kai soka izstuodis kuratore i Latgolys kulturviesturis muzeja muokslys nūdaļis vadeituoja Inese Dundure, gleznuojumūs var vāruot kasdīnu taidu, kaida tei beja pyrma symts godim, izzynuot par vītom, kas da myusu dīnom vaira nav sazaglobuojušs.\nPyrma symts godim muokslineicu dorbi pabejušs gon Lītuvā i Pūlejī, gon ari Francejī, Ēģiptī i pat Kanādā, kai Anna tai Sofika ari vuicejušuos pi uorzemu specialistim.\nIzstuode “Tikšanās” Latgolys Kulturviesturis muzejī apsaverama da 7. novembrim.


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: septiembre 2010


Brōļi Voguli jeb DUBULTS NEPLĪST! – 2012 – Latgales Kultūrvēstures muzejs – Latvijas muzeju katalogs – Muzeju biedrība\n11. janvāris – 4. februāris. 2012


Kaidys ir ituos šaļts Sēlejis i sēļu ambicejis / LR1 / / Latvijas Radio\nSastdiņ Vīsītē gaidoms Sēlejis kongress. Pyrmū reizi zynuotnīku saītu, kas saukts par kongresu, deveņdesmitajūs godūs nūorganizēja akademikis Jānis Stradiņš. Tradiceja turpynojās, apceļojūt Sēleju nu Silenis da Jaunjelgovys, bet pyrma 10 godu kongresa reikuošonu puorjēme politiki, pošvaļdeibu vadeituoji. Kongress, saprūtams, ir tik vīna nalela daļa nu Sēlejis identitatis i atteisteibys izaicynuojumu apzynuošonai veļteita aktivitate. Vēļ īprīškejūs 10 godūs Sēlejā atsateistiejušys vītejuos kūpīnys, mozī turisma pakolpuojumu snīdzieji, vystik voi ar itū ir gona i kaidys ir Sēlejis ambicejis?\nPar tū i cytim vaicuojumim, kas nūdarbynoj Sēleju šudiņ, sarunā ar kūpīnu sadarbeibys teikla “Sēlijas salas” puorstuovi Ievu Jātnieci, Vaļsts prezidenta padūmnīku Jāni Plepu, Jākubpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītinīku Aivaru Vanagu (Jaunā konservatīvā partija) i “Stendera biedrības” vaļdis prīšksādātuoju Jāni Dimitrijevu.


Pīduovuoj pīsadaleit Latgolys apceļuošonys akcejā - lakuga.lv\nTemys: akceja, Latgola, Latgolys turisma asociaceja „Ezerzeme”, socialī teikli, turisms, turisms Latgolā, VasalsLatgalē2021\nLatgolys Turisma asociaceja aicynoj tūs, kas vosoru grib pavadeit izpietejūt Latgolu, pīsadaleit Latgolys apceļuošonys akcejā – biļdis nu ceļuojumu likt socialajūs teiklūs, kluot dalikt #VasalsLatgalē2021 i pīsadaleit vairuoku bolvu izlūzē.\nJau ūtru godu Latgolys Turisma asociaceja turpynoj eistynuot marketinga projektu ar mierki popularizēt lauku turismu. Projekta gaitā eistynuotys vairuokys aktivitatis, kas ir svareigys, kab sabīdreibā nūsastyprynuotu Latgola kai vīnuota golamierķa zeimyns, tymā skaitā jauna vizualuo identitate i darbeibys strategeja, popularizejūši video, “Facebook” i “Instagram” kontu aktiva uzturiešona, sātys lopys pylnveide, niu ari izdūts jauns turisma ceļveds.\nKarteņa: Latgolys Turisma asociaceja\n“Ideja par Latgolys apceļuošonys akceju topa jau vysai seņ, radzūt, ka vysleluokū auditorejis atbolstu “Instagram” giust taišni tī roksti, kur cyti cylvāki doluos ar sovom sajiutom i emocejom par Latgolys apceļuošonu. Taipoš napaseņ tyka veikta tīšsaistis aptauja, kurys mierkis beja saprast, kai nalatgalīši planavoj sovus ceļuojumus iz Latgolu. Aptaujis rezultati paruodeja, ka cylvāki cīši īsatekmej nu cytu cylvāku realuos pīredzis.\nLeidz ar tū topa akceja, kurys nūteikumi ir cīši vinkuorši – apceļoj Latgolu, dolīs ar sovim īspaidim i, īspiejams, ari sajem kaidu breineigu bolvu. Niu ari sataiseita tīšsaistis karte, kas tiks regulari papyldynuota ar Latgolys kulturvītom, kas piec īrūbežuojumu atceļšonys atsuokušys dorbu,” soka Latgolys Turisma asociacejis puorstuove Laura Spundere. Karti var apsavērt ITE.\nItūgod Latgolys Turisma asociaceja aicynoj byut drūsmeigim i dūtīs apcīmuot na viņ leluos Latgolys piļsātys, bet ari pīrūbežys cīmateņus i mozuos lauku piļsātys, taidā veidā atbolstūt vītejū cylvāku dorbuošonūs.


Kuorsovā apmaklātuojim byus atvārta kulturviesturis ekspoziceja “Līču mājas” - lakuga.lv\nKuorsovā apmaklātuojim byus atvārta kulturviesturis ekspoziceja “Līču mājas”\nKarteņā: ekspoziceja "Līču mājas", foto Edeite Husare/lakuga.lv\nTemys: Ineta Zelča Sīmansone, Inta Jurča, Kārsava, Kuorsova, Līču mājas, viesture\nNu 19. decembra 13.00 stuņdem Kuorsovā apmaklātuojim byus atvārts jauns turisma objeks – “Līču māju” kulturviesturis ekspoziceja, portalu lakuga.lv informēja kulturviesturis centra vadeituoja Inta Jurča. 19. decembrī “zaļajā” režimā dorbuosīs ari uora muojražuotuoju tierdzeņš.\nI. Jurča pastuosteja, kai veiduojuos ekspoziceja: “Kuorsovys nūvodā atsateisteja turisms, cylvāki interesējuos, voi pi myusu ir muzejs. Mes pošvaļdeibā jau seņ dūmuojom par tū vītu, kur varātu atteisteit i popularizēt kulturviesturis montuojumu. Pyrms vairuokim godim pošvaļdeiba īsaguoduoja “Līču mājas”, jau 2015. godā tyka suokts dūmuot par kulturviesturis centra izveidis projektu. 2017. godā tyka izstruoduots projekta ākys byvprojekts i suokti viesturis pietejumi. Tyka pīsaistieta muzeoloģe Ineta Zelča Sīmansone nu “Creative Museum” i vairuoki cyti viesturnīki. Jī pieteja Kuorsovys i juos apleicīnis senatni i jaunuokus laikus, muižys, dzeļžaceļu. Īsaistūt īdzeivuotuojus, tyka vuoktys fotografejis. 2018. godā izdūtajā gruomotā “Kārsavas stāsti” apkūpuotī pietejumi ir projekta pyrmais pūsmys. Pošlaik Ineta jau sagatavejuse izdūšonai kruojumu “Kārsavas stāsti II” par padūmu i jaunuokim laikim Kuorsovys pusē.\nKarteņa: “Līču mājas” Kuorsovā, foto Edeite Husare/lakuga.lv\nSuokumā “Līču mājas”projekts beja īcarāts daudz apjūmeiguoks. Meklejūt finansiejumu i izsverūt sovys īspiejis, 2019. godā car Eiropys Lauksaimnīceibys fonda lauku atteisteibai (ELFLA) Latvejis lauku atteisteibys programys atbolstu tyka suokta projektu“Kultūrvēsturiskā centra “Līču mājas” izveide” tyka īsuokta byuvēt poša āka, pīsaistieti ekspozicejis veiduotuoji, bolstūtīs iz izpieteitajim materialim i sasadorbojūt ar nūvodpietnīkim i turisma atteisteituojim.\nEkspoziceja veiduota kai izīšona pa riņči, kab redzēt atteisteibys pūsmus i krytuma punktus. Sadalis ekspozicejā ir tematiskys – senatne, muižys, dzeļžaceļš, 30. godi ar aktivu saimnīciskū dzeivi, tierga tradicejis pat var īpazeit kai bārnu zonu, kur var spēlēt tiergu, II pasauļa kars ar holokaustu – jū simbolizej ebreju tuneļs, taipat pyrmuo breivvaļsts, padūmu godi, myusdīnys, ari Kuorsovys nūvods, ekspozicejis centrā religejom veļteits sektors. Turpynuosim pieteit ari myusu laiku, vuokt kulturviesturis līceibys, kaidys viņ varēs dabuot. Iz prīšku ari dūmuosim, kai popularizēt vītejūs muojražuotuojus, veiduot meistarklasis.”\nKarteņā: “Līču mājas” ekspoziceja Kuorsovā, foto Edeite Husare/lakuga.lv\nVītai, kur īreikuota Kuorsovys kulturviesturis ekspoziceja, ir sova viesture. 1916. godā Reinholds Matīss (1870–1943) Kuorsovys pogostā, Šnitkys upis lobajā krostā, īsaguoduoja nalelu zemis gobolu sūpluok Ontonovys suodam. “Līču māju” nūsaukumu sāta īgiva nu glaznainuo Šnitkys upis īlūka, kuramā ari itūšaļt atsarūn āka. Koč ari nūsaukums ir romantisks, āka calta saimnīciskim mierkim i jamā sovulaik atsateistejs uzjāmums, kas beja Kuorsovys ekonomiskuos dzeivis bolsts storpkaru periodā. 1916. godā Kuorsovys pogostā Reinholds Matīss (1869–1941) izbyuvēja itū sātu. ar skaneigu vuordu “Līču mājas”. Saiminīka Reinholda radinīks beja popularais dzīduotuojs Tālis Matīss, pasateicūt itom radnīciskom saitem, jis sovā laikā beja regulars Kuorsovys kulturys dzeivis kuplynuotuojs. Laikmatu grīži, ko izraiseja II pasauļa kars, Matīsu dzymtu izklīdēja pa pasauli, i nazkod rūseiguos “Līču mājas” paneika.\nMatīsa fabrika ražuoja elektreibu piļsātai. Ražūtnē beja nūdarbynuoti ap 40 struodnīku. Storpkaru periodā tys beja nūzeimeiguokais Kuorsovys ražuošonys uzjāmums.\nGalerejā jaunuo ekspoziceja “Līču mājas” Kuorsovā, foto Edeite Husare/lakuga.lv


Fbysam – Page 7 – Fashion . Fitness . Food


Juicy Couture Viva La Juicy - Eau de Parfum | Makeupstore.de\nKopfnote: Mandarine, Wildfrüchte\nBasisnote: Absolut Ylang-Ylang, Ambra, Karamell, Praline, Sandelholz, Vanille\nKostenloser Versand! 100% Originalprodukte! Juicy Couture Viva La Juicy - Eau de Parfum


Datum tisku: 4. 3. 2021 06:53


oremus - Biografija\nPrīstera Vladislava Litaunīka eisa biografija\nVišķu draudzes prāvests, mūceklis Vladislavs Litaunīks\n1909. g. 28. VIII - dzimis Rēzeknes apriņķī, Gaigalavas pogosta Bikavas draudzē,\n1928. g. – 1933. g. – mōcējīs Reigas Goreigajā seminarā ( Teoloģijas augstskūlā),\n1933. 25. V – īsvēteits par prīsteri Reigas sv. Jākuba katedrālē,\n1933. 27. VIII – 1934. g. VI – Rēzeknes draudzes vikars, kaidu laiku kolpōjis ari par prāvestu Jaunbornes draudzē\n1934. g. 5. VI – 1937. g. 1. II – Spruktu draudzes prāvests, (izveidoj jaunu draudzi un voda bazneicas ceļšonas dorbus), 1941. g. 5. II – 1941. g. 23. III – Višķu draudzes prāvests, 1941. g. 23. III – arestāts un īslūdzeits Daugavpiļs cītumā, 1941. g. 24. VI – pēc nažēleigom mūceibom, eisi pyrms boļševiku atsakōpšonas, nugalynōts. Apbedeits Višķu bazneicas dōrzā. 1991. g. 11. IX – Latvijas PSR Augstōlō Tīsa atcēle sprīdumu, kuru 1941.goda 21.junijā izdeve Baltijas Sevišķō kara apgobola Kara tribunals saskaņā ar KPFSR kriminalkodeksa 58 – 4, 17 – 58 – 9, 58 – 10 pantim, par prīstera Vladislava Litaunīka „paleidzeibas snīgšonu starptautiskajai buržuazijai, uzkūdeišonu uz diversiju, kontrrevolucionaru aģitaciju un propagandu” ar augstōkū sūda māru – nūšaušonu un montas konfiskaciju.\n1941. goda sōkumā, kod Latvija padūmju varas okupacijas rezultatā jau beja zaudējuse naatkareibu, Reigas arhiveiskups A. Springovičs par Višķu draudzes prāvestu īcēle jaunu un darbeigu prīsteri Vladislavu Litaunīku (Litavnieks, Lītaunieks, Lītaunīks, Litovniks). Leidz tam prīsters Vladislavs Litaunīks beja dorbōjīs daudzōs Latgales bazneicōs un skūlōs (Nagļūs, Rēzeknē, Jaunbornē, Spruktūs, Indrā, Višķūs, Krōslovā), un jō vadeibā tyka pabeigtas un caltas jaunas bazneicas Latgalē.\nVladislavs Litaunīks pīderēja pi tō laika Latvijas jaunōs paaudzes prīsterim – nacionalistiski nūskaņōts, aktivs, darbeigs, pīrūbežas cylvāku uzticeibas persona un paraugs. Jaunais prīsters beja ari kapelans Latvijas pīrūbežas aizsorgim, beja aizsorgu organizacijas bīdrs, dorbōjās “Katōliskōs jaunatnes savīneibā” (tei byus vīna nu apsyudzeibā pīmynātajom lītom), jō brōļs Broņislavs dīnēja Latvijas armijā. Godūs jaunais prīsters beja ļūti cīneits un mīļōts sova krītnuma dēļ. Īpaši sirsneigi jū atceras tō laika bārni, kurim jys vairōkōs Latgales skūlōs mōcēja Ticeibas mōceibu. Prīsteram Litaunīkam pīmyta napōrspējams oratora talants. Breiniškeigs bolss. Kas jū pazyna, navar aizmērst.\nJaunajai komunistiskajai varai Vladislavs Litaunīks ar sovom aktivitatem, t.sk. aicynōjumim napasakļaut padūmju varai (pīmāram, aģitaciju pret nademokratiskajom 1940.goda vēlēšonom), un uzticeibu Kristum, beja kai dadzis acīs, tōdeļ čeka jau beja izraudzējuse jū par sovu upuri un nūlēmuse iznycynōt. Atmiņōs par V. Litaunīku līcynōts, ka jys nanūsabeja, turpynōja prīsteriskū kolpōjumu (myrušū apglobōšonu, Sv. Mišu celebrēšonu, bārnu un jaunīšu kristeigū izgleitōšonu, paleidzeibas snīgšonu okupacijas varas vojōtajim, ticeigū sanōksmju organizēšonu, sakaru uzturēšonu ar ticeigajim un cytim prīsterim), lai ari par tū jam draudēja nōves brīsmas. Jys zynova, kaids liktiņs jū var sagaideit, taču, nasaskotūt uz tū, naatsakōpe nu sovas kristīša pōrlīceibas un prīsteriskō kolpōjuma.\nPar vīnu nu golvonajim prīstera Vladislava Litaunīka apcītynōšonas īmaslim teik uzskateits jō sprediķis Krōslovas bazneicā, 1940. goda 4. julijā, Krōslovas Svātō Donata svātkūs. Pēc aculīcinīku stōsteitō - bazneica beja cylvēku pōrpiļdeita, cylvāki stōvējuši pat bazneicas laukumā. Prīsteram Vladislavam Litaunīkam beja uztycāts golvonais svātku sprediķis, kurā jys teice: „Lai mani syt krystā! Lai mani vojoj! Es nikod naatsateikšu nu sovas pōrlīceibas, nu sovas reliģijas, nu sovas ticeibas!” Vyss, kū prīsters sacējis, līcynōja, ka jys ir beistams padūmju varai, kura aktivi vērsēs pret ticeibu un ticeigajim. Cylvāki beja uzatraukuši par jō drūsmeigajim izteicīnim, jo zinōja, ar kū tys var beigtīs. Ōrā beja uzstōdeiti skaļruņi. Vysa Krōslova klausējōs jō runu. Tymā pat laikā īlōs gōjuši strōdnīki demonstracijā ar pacaltom dyurem, dzīdōdami revolucionaras dzīsmes. Par šū sprediķi vysi runōja, jo uzatrauce par jō tōlōkū liktiņi, jo prīsters beja ļūti cīneits un mīļōts.\nTys ari beja pādejais piļīns. Lai apcītynōtu prīsteri, beja vajadzeigs tikai motivs – „pōrkōpums”; tōdeļ tyka safabrycāta „līta” – prīsters tyka apvainōts nacionalizātōs Indras draudzes mōjas nūdadzynōšonā (kaut vysim beja zynoms, ka boļševiki poši tū nūdadzynōja). Un uz šō apvainōjuma pamata jū ari apcītynōja.\n1941. goda 23. martā prīsters Vladislavs Litaunīks ar viļcīņi devēs uz Feimaņu draudzi paleidzēt tōs prāvestam Kazimiram Strodam nūvadeit gavēņa rekolekcijas. Prīsters nanūjaute, ka jau izbraukšanas breidī un vālōk Višķu stacijā vairōki čekas īrēdņi sekōja un uzmaneja jū, lai viļcīņī apcītynōtu un iznycynōtu, kai bezvēsts pazudušu. Taidas metodes čekisti pīlītōja jau kūpš 1917. goda revolucijas Krīvijā un citōs zemēs.\nViļcīņī čekisti apcītynōja prīsteri V. Litaunīku un nōkamajā Ārdavas pīstōtnē izsādynōja, kur jūs jau gaidēja čekistu mašyna (tautā saukta par “malnū Bertu”) nu Daugavpiļs cītuma. Čekisti beja nadaudz pōrsarēķinovuši, dūmōdami, ka jūs ļaunū reiceibu nivīns naredz un nasaprūt, kas nūteik. Tūmār viļcīņī beja vairōku ticeigū acis, kas pazyna prāvestu V. Litaunīku un redzēja, kai pi izsādynōšonas čekisti jū gryustēja un syta turpat uz trotuara, bet, īsādynūt mašynā, vēļ spēceigōki sitīņi tyka atkōrtōti tīši pa prīstera seju.\nVeļteigi beja jō pīdereigū un draudzes lūcekļu meiģynōjumi un centīņi satikt jū cītumā. Daži draudzes lūcekļi, jūs vydā ari skūlōtōja Marija Švēde, īsadrūšynōja pīpraseit izlaist no cītuma prāvestu V. Litaunīku. Taču par tū jim nōcēs samoksōt ar savom dzeiveibom. M. Švēdi kara sōkumā etapēja uz Krasnojarskas cītumu, kur PSRS NKVD īpašō apsprīde jai 1942. goda 7. februarī pīsprīde nōves sūdu, kuru izpiļdeja turpat 6.martā.\n1941. goda 21. junijā Daugavpiļs cītumā prāvestu Vladislavu Litaunīku nūtīsōja uz nōvi ar montas konfiskaciju par „vaļsts nūdeveibu” un „kontrrevolucionaru” darbeibu. Apvainōjumu kodeksā beja uzskaiteiti komunistu pošu sastōdeitī „pīrōdejumi” par Baļbinovas (Indras) prāvesta mōjas nūdadzynōšonu, kontrrevolucionarim sprediķim, darbeibu jau pīmynātajā katōliskōs jaunatnes savīneibā, sakaru uzturēšonu un pīsadaleišonu sanōksmē ar cytim ticeigajim un prīsterim, un vēļ leidzeigas, napamatōtas apsyudzeibas. Kaut ari nōves sūda pōrsyudzeibai beja paradzātas pīcas dīnas, prīsters tyka nūšauts 1941. goda 24. junijā. Prāvests V. Litaunīks pyrms nōves sprīduma pasludinōšonas un pēc tam leidz nōves sūda izpiļdeišonai tyka nežēleigi mūceits, lai nu jō izspīstu pošrūceigi paraksteitu atsazeišonu. Prīsteri Vladislavu Litaunīku nūgalynōja ar šōvīņi mugurā. Jō rūkas beja saslāgtas rūku dzeļžūs. Laika bīdru atmiņōs nūrōdeits, ka rūku dzeļži beja sapeiti nu dzelūņdrōtim.\nPēc vōcīšu īnōkšonas Daugavpiļī 1941. godā, cītuma pogolmā tyka atrasts masu kops ar 11 upurim, storp tim beja ari prāvests Vladislavs Litaunīks, pēc oculīcinīku stōsteitō, stypri sakrūpļōts, salauztim lūcekļim, ar dzelūņstīpļu krūņi golvā, uz kryutim un muguras, dzeivam asūt, izgrīztim krystim, zam nogim sadzeitom noglom utt. ...\nVišķu draudzes lūcekļi jū apglobōja sovas bazneicas dōrzā.\nGondreiž pusgodu Višķu draudzei nabeja sova prāvesta, sārojūt par nūtykušū, bazneicā ticeigī lyka uz oltora prīstera ornatu un kūpeigi lyudzēs...\n Paramilitarō, patriotiskō breivprōteigō organizacija Latvijā (1919—1940). Tei paleidzēja vaļsts īstōdem uzturēt kōrteibu un drūšeibu.\n Vēlēšonas nūtyka 1940.goda 14./15.julijā. Tymōs beja tikai vins, okupacijas varas izveidōts saroksts. Vēļ pyrms tyka slāgti bōlsōšonas īcirkņi, tyka paziņōti vēlēšonu rezultati.\n Represiva struktura, kuras uzdavums beja apkarōt padūmju varas pretinīkus. Čeka izvērse plašas represijas ari pret Bazneicu un prīsterim, un ticeigajim. Padūmju okupacijas godūs Latvijā tyka represāti vairōk nakai 80 katōļu prīsteri, nu kurim vysmaz 14 tyka nūgalynōti. 1941. godā nūslepkavōja sešus goreidznīkus, nu tim vairōki prīsteri, V.Litaunīku īskaitūt, pyrms nūgalynōšonas tyka mūceiti īpaši nažēleigi.\nIzmontōti materiali nu Zaigas Melkertes, Manetas Anševicas grōmotas "Priesteris – moceklis Vladislavs Litaunieks", Rēzekne, 2005, un informacija nu Višķu bazneicas ziņōjumu dēļa.


Datum tisku: 30. 5. 2020 23:53


Izsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys projektu konkurss - lakuga.lv\nTemys: konkurss, projekti, Rēzekne, Roksts\nRēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde izsludynuojuse kasgadejū kuortejū Mozūs kulturys projektu finansiešonys konkursu ar projektu īsnīgšonys termeņu da 1. juļam.\nRēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde Mozūs kulturys projektu konkursu izsludynoj divejis reizis godā. Ituo konkursa projektu realizacejis termeņš ir nu 2012. goda augusta da 10. decembram.\nProjektim juoatbiļst vairuokim kriterejim: tim juobyut aktualim Rēzeknis piļsātai i tuos īdzeivuotujim, idejom – originalom i ilgtspiejeigom; aprokstā juobyut skaidri izkluosteitai projekta realizacejis gaitai; juoparadz ari projekta rezultatu pīeimameiba plašai mierķauditorejai.\nMozūs kulturys projektu finansiešonys konkursa nūlykums idasacejuma veidlopys pīeimamys Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdē (Atbreivuošonys alejā 93, 1. stuovā, 117. kab.), dorba dīnuos nu 10 da 12 i nu 12:30 da 16:00, kai ari sātyslopā www.rezekne.lv.


Sambas devītā tūre | Radio SWH\nSambas devītā tūre\nSerbi ierejas bet smerikāņi soļo tālāk.\nLatvieši šauj prasmīgi.\nMūsu vieglatlētu gaidās!!!


„Einigkeit, Recht und Freiheit – für das deutsche Vaterland!“ | Der kritische Kommentator\nStartseite„Einigkeit, Recht und Freiheit – für das deutsche Vaterland!“\n18. September 2015 18. September 2015 Der Kritische Kommentator StartseiteAugust Heinrich Hoffmann von Fallersleben, Deutsches Vaterland, Einigkeit, Franz Joseph Haydn, Freiheit, Glück, Nationalhymne, Recht\nDr. Albert Schweitzer, Friedensnobelpreisträger →\n2 Gedanken zu “„Einigkeit, Recht und Freiheit – für das deutsche Vaterland!“”\n10. November 2015 um 1:21\nsag ehrlich sonst ist alles in ordnung bei ihnen?\n18. Februar 2016 um 20:49\nIch empfehle hierzu meine Gedanken auf http://www.ch-perbandt.org/2013/07/22/gedanken-zum-deutschlandlied/


Roksti Balkanūs. Roksti latgaliski. (Ūtruo dīna) - lakuga.lv\nRoksti Balkanūs. Roksti latgaliski. (Ūtruo dīna)\n28 Juļs 2012\nTemys: Anita Brauna, Balkani, Ilze Sperga, latgaliski, latgalīšu volūda, Latgolys Fotografu bīdreiba, Muora Muortuzāne, Oskars Orlovs, roksti, Roksts, seminars\nŪtruo seminara „Roksti!” dīna ir aizritiejuse. I mums kai vīns nu pīnuokumu ir (i byus) stuosteit par tū, kas te nūteik. Mes sovā nūcejā ticim, ka cytugod byus vēļ vīns seminārs i mes niu asam tī , kas dūd atspīgeliejumu, ka te nav švīteigys sanatorejis apmekliejums.\nPiec energiskys reita rūsmis, kur tyka izvyngrynuoti vysi lūcekli i taustekli tykom par puors dalinīkim bogotuoki i varim lapnai saceit, ka ite asam nu vysvysaiduoku Latvejis vītu.\nKam īvīst skaidru īvodu latgalīšu rokstu volūdys atteisteibā, pietneica Ilze Sperga pastuosteja, ka latgalīšu literaturys i raksteibys viesturei ir viļņveideigs atteisteibys ceļš. Vysaidys ītekmis nu cytu volūdu. Nu pyrmuos latgaliskuos gruomotys 1753. godā „Evangelia toto anno” leidz 2007. godā apstyprynuotajim pareizraksteibys nūsacejumim. Kaidys izlūkšņu eipatneibys Zīmeļlatgolā i Dīnvydlatgolā. Tyka apjausme, kū latgalīšu lobā ir darejuši Fr. Trasuns, N. Rancans, F. Kemps, O. Skrinda i cyti. Tūmār atteisteibys ceļš vēļ turpynojās. Partū ka nikas nav izabeidzs. Vyss ir viņ īsasuocs.\nBaltu volūdu specialiste i filologe Muora Muortuzāne stuosteja, ka latgalīši naratai vīns ūtram vaicoj: „Deļkam juosavuica, juopylnveidoj raksteiba, ka var lītuot vacūs lykumus? Tok dorbs ar volūdu ir nabeidzams process – lītojūt volūdu, rūnās problematiskys situacejis. Volūdnīku aizdavums ir vīnuotīs par pareizraksteibys lykumim.”\nPiec žurnala „Ir” žurnalistis Anitys Braunys lekcejis par tū, kai pīraksteit lobu rokstu i kas ir žurnalista aizdavums, sekuoja nūdarbeiba par fotografeju, kū vadeja Latgolys fotografu bīdreibys puorstuovi. Teksta materialam ir vajadzeigs ari ilustrativs papyldynuojums. Deļtuo, seviški pi reportažu, jī dominej i draudzejās vīns ar ūtru. Fotografeja, taipat kai i rokstu volūda, īsasuoc nu attīksmis. Na vysi, kam ir jaudeigi aparati, var byut fotografi.\nVokora cielīnī nūsadorbuojom ar teatra aktivitatem. Poši ruodejom treis skečus ci improvizacejis, a vāluokā vokora daļā sagaidejom puora epizodis nu Baļtinovys amatīrteatra „Palādas” īstudiejuma „Ontons i Anne” .\nTai mes i dzeivojom. Lai ari tev loba i jauka dīna.\nVineta & Oskars\nAngļu volūdā izīs latgalīšu dzejis gruomota Augusts 4, 2020


Dakryoadenītis bis Daktylītis (Bd. 4, Sp. 422 bis 423)


Zagļi ar nabagu.\n1. A. 1526. V1. Pilipjonoks, Asūnē.\nSenejūs laikūs dzeivova pi vīna kunga treis bruoļi. Vīnu dīnu kungs uz jīm sasasirdējuos un aizdzyna nu sovys sātys. Bruoļi tagad palyka sirdeigi uz kunga un dūmuoja, kai jam atmoksuot par itū ar ļaunu. Reizi bruoļi saguoja slovā storpā un sarunova īt zam vīna tylta, kur kungs brauks ar gaspažu. Vot jī divejūs palyka sjādāt zam tylta, a trešajam īt kryumūs un muoneit kungu sokūt: "Brīdis, Brīdis!"\nPar nagaru laiku kungs brauc ar trejim zyrgim vīnā karapaškā (karītē) un ar gaspažu. Kad kungs beja jau kluot kryumym, tad trešais bruolis i suoc runuot: "Brīdis. brīdis."\nKungs dūmova, kas tys asūt par zvēru. Jys pametja zyrgus un guoja obi ar gaspažu vjārtūs, kas tys par zvāru, nu kura cylvāks breinīs un runoj pots ar sevi. Cikom kungs ar gaspažu beja kryumūs, tikom itī divi bruoļi, kuri sjādjāja zam tylta, sāduos karapaškā un nūbraucja. Bet trešyis bruolis, kurs īvjadja kungu ar gaspažu dziļi kryumūs, pots aizskrāja bruoļim prīškā. Tagad sasāda visi treis bruoļi karapaškā un braucja, cik tik var. Bet kungs ar gaspažu palyka staiguodami kryumūs. Bruoļi brauc un danuoc vīnu vacu, siermu lynu kuļsteituoju un soka : "Sēdīs, dzjadzka un byuņ par myusu kungu."\nKuļsteituojs apsasādās pi bruoļim un soka: "Bārny, as jau asmu pavysam nabogs un ar veizem. Kur lai byunu par kungu, vjāj jyus?"\nBet bruoļi soka: "Vjaļc i tū paļtu, kuŗu i kungs vylka un pamjatja karapaškā, un tevi ari navaicuos nikas, un dūmuos vysi, ka kungs."\nBraukaļādami bruoļi kučeru izvuicēja pa poļski runuot vīnu vordu: "dobža" (labi). Vot jī braucja visi četry, cikom nūbraucja pi vīna goroda, kur beja dŗābu magazins. Īvaduši kuļsteituoju magazinā, vjāļ jū bruoļi pavuicēja, lai kū jī ruodeis, bet jys lai tik soka: "Dobža".\nVeikalā tierguotuojs atņasja krāslu kuļsteituojam, dūmuodams, ka pūļu kungs. Tja bruoļi pīnas vysaidas dŗābis un ruoda kungam, bet jys tik atsoka: "Dobža".\n"Tai ruodeidami sovam kungam drābis, jī pīlyka trejūs pylnu vazumu un aizbraucja, tik pamjatja sovu kungu un pascīje tierguotuojam, ka itys kungs vysu aizmoksuos, a jī tik dŗābis aizvjass, atbrauks kungam pakaļ. Tai trejūs bruoļi sāduos un braucja uz sovu pusi i nadūmova kuļsteituojam braukt pakaļ. Tierguotuojs saskaitēja, cik kungam vajag moksuot, un gaidēja, kod jam kungs moksuos. Bet kuļsteituojs tik pagrūzuos kunga paļtā un sjād. Zam vokora tierguotuojs soka, lai moksuojūt par dŗābjom. Bet jys tikai soka: "Dobža".\nTai tierguotuojs ar kungu naticis golā i radz, ka nikas naizīs, aizguoja saukt poļiciju. Atnuocja poļicija un vaicuoja nu kunga dokumentus, nūvylka paļtu un breinovās poši, ka itam kungam veizis kuojuos. Tod jys izstuostēja, kai jū pīkruopja treis bruoļi, un pīsazyna, ka jvs asūt lynu kuļsteituojs. Tod poļicija atlaidja jū, bet tierguotuojs palyka bez naudys.


LaKuGa – dūmu pylni pogolmi / augusts\nmazulis 31. Augusts, 2011. gods Comments Off on dūmu pylni pogolmi / augusts\nTikai nūsaskatie it kai nikas nabyutu bejs…\nVakar satyku sovu liktini. Jis beja palākā mietelī i zuobokūs. Par tū ka leja. Aizguojom padzert kafiju. Jis ilgi klusieja. Es ar’ nauzadrūšynuoju īsarunuot. Es tikai dūmuoju.\n„Tev pateik vīnmār aizbēgt.”\nLiktiņa vuordi mani puorsteidze tik piekšņi, ka es suoku sadzierdēt sovus sirdspukstus i elpu.\n„Kai? Kas? Kur?”\nVīneigī vuordi, kurus spieju izsaceit.\nLiktins naatbildieja. Tikai nūsaskatie it kai nikas nabyutu bejs.\n„Tik daudz pajiemīņu, bet nivins nu jim nastruodoj. I es aju pādys vīnu pi ūtra lykdama. Es aju pa taceņu, kur nikuo naradzu, kur spert sūli. I es ceru, ka tī kur es tikšu, man patiks. Bet es zynu ari, ka izīšu plošumā, kur vairuok kai horizonta naredziešu. Pasoki, liktiņ, voi tys ir tuo vārts? Kuopiec mes arvīnu spuordamīs i dagam? Kuopiec vēļ tik daudzi peld pret straumi?”\nBet jys tikai nūsaskatie it kai nikas nabyutu bejs.\n„Grybūt nagrybūt juokuopj otkol iz tuo poša gruobekļa. Daboj kū gribi i\npiectam vairs tū nagribi. Vyss ir tikai ilūzija. Moldynūša i puorajūša. Bet mes vīnolga turpynojam ticēt, sadegt. Tai, lai citim byutu sylts. Pošim puorsavierst palnūs. Aizliduot pa viejam. Dūmuot, ka reinkarniesimīs. Pīnenī, gūvs syudā… Naivi. Tai vīgluok. Aizbēgt nu atbildeibys. Izliktīs, ka vyss ir labi, ka vyss teik kontrolāts. Vīnolga nūteik naparadzamais. Viesture tūmār naatsakuortoj. Tei ir tikai ilūzija, moldynūša i puorajūša. Kuopiec tod iz kaut kurīni juoīt? Juosaceņš? Pasoki!”\nNu tuo laika es liktiņam vairs natycu.\nLikam ari jys ir tikai ilūzija – moldynūša i puorajūša.


Latvīšu viesturiskūs zemu lykums – jaunys īspiejis kūpt latgaliskumu - lakuga.lv\nKarteņa: Ilmārs Znotiņš, Vaļsts prezidenta kanceleja\nTemys: Egils Levits, latgalīšu volūda, Latgola, Latvīšu viesturiskū zemu lykums, lykums, Sandra Ūdre\n24. septembrī Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits īsnēdze Saeimā Latvīšu viesturiskūs zemu lykumprojektu. 25. septembrī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā “Gors”, jis ituo lykumprojekta kontekstā aicynuoja iz diskuseju par latgaliskū identitati i īspiejom jū kūpt, saglobuot, atteisteit. Rokstā apkūpuoti diskusejā paustī interesantuokī vīdūkli.\nViesturiskuo Latgolys zeme\nJuojam vārā, ka Latgola kai latvīšu viesturiskuo zeme piec rūbežim nasakreit ar jaunū administrativi teritorialū īdalejumu. Viesturiskajā Latgolā, prūtams, ītylpst Bolvu, Kruoslovys, Leivuona, Ludzys, Preiļu, Rēzeknis nūvodi i Rēzeknis vaļstspiļsāta, nu Augšdaugovys i Jākubpiļs nūvodu, Daugovpiļs vaļspiļsātys – teritorejis Daugovys lobajā krostā, ari Aizkrauklis nūvoda Aivīkstis pogosta DA daļa, Pļaveņu piļsātys A daļa (bejušuo Gosteņu piļsāta); Modūnis nūvoda Borkovys pogosta daļa (izjamūt bejušū Saikavys pogostu), Ūšupis pogosta D daļa; Olyuksnys nūvoda Līpnys pogosts.\nLykumprojekts paredz ari saglobuot viesturiskū atmiņu par bejušuo Abrinis apriņča Abrinis piļsātu i jai pīgulušajim sešim pogostim – Kacānu, Upmolys, Lynovys, Pūrlovys, Augšpiļs i Gauru.\nLatgaliskuo sovpateiba – latvyskuos daudzveideibys izpausme\n“Gorā” kūpā ar Vaļsts prezidentu diskutēt beja aicynuoti dzejneica Anna Rancāne, keramiks Andris Ušpelis, Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns, Dagdys jaunīšu bīdreibys “Dagne” vadeituojs Aivars Bačkurs i radejis raidejumu vadeituojs, muziks Ēriks Zeps, kai ari pīsadaleit varēja vysi interesenti, zālē daudz beja školys vacuma jaunīšu.\nVaļsts prezidents E. Levits diskusejis suokumā pastreipuoja, ka kultura juosaprūt vysplašuokajā izpratnē: “Teritorejis nav tikai školys, celi, cyti pakolpuojumi. Teritoreja ir kultura, ari cylvāki, tys, kai cylvāki redz pasauli, kai mes vīns ar ūtru sasaprūtam i sadzeivojam. Padūmu laikā itū daudzveideibu ceņtēs nivelēt. Vaļstei juoveicynoj latvyskuo daudzveideiba, tymā myusu boguoteiba, latvyskuma pīviļceiba.”\nDzejneica Anna Rancāne atguodynuoja, kas veidoj myusu latgaliskū identitati, latgaliskā vuordā – sovpateiba: “Senejuo latgalīšu volūda ar daudzejom izlūksnem, katoliski kristeiguos vierteibys, kas saista ar Vokoru Eiropys kulturu, sasavej ar latvyskom folklorys tradicejom. Latgalīša sovpateibu ītekmiejuse multinacionaluo i multikulturaluo vide, dzeivuošona krystceļūs. Tū redzim kruosuos musturūs, latgaliskajā kuknē, dzīsmēs. Bet šudiņ naredzim vītvuordūs i uzrokstūs, nadzierdim volūdys školuos.”\nPīškiert latgalīšu volūdai vierteibu\nVysi diskusejis daleibnīki, ari vīdūkļu paudieji nu zālis par golvonū latgaliskuo saglobuošonā pīzyna latgalīšu volūdu – i runys formā, i kai latgalīšu rokstu volūdu. Vaļsts prezidents izskaidruoja volūdys vierteigumu: “Daudzi nalītoj, partū ka tys saisteits ar subjektivū vierteibu. Tai viesturiski gadejīs, bet tū naskaita par kūpamu i saglobojamu. Tū pošu juosoka par latvīšu volūdu, pasaulī vairuok runoj angliski. Zvīdru i suomu volūdys nav nikuo leluokys.\nVolūdai ir daudz leluoka jāga kai viņ juos utilitaruo, ekonomiskuo vierteiba. Bet vierteiba ir tymā, ka jei dūd identitati, vīnoj ar cytim cylvākim, kas pīdar pi tuos pošys kulturys i volūdys. Tys ir apzinis vaicuojums – pīškiert latgalīšu volūdai vierteibu.\nAri ekonomikā kam ir vierteigums, tys valk, pīvalk, īt iz prīšku. Partū svareigi, ka cylvāki sovā storpā runoj latgalīšu volūdā, publiskā telpā i ar bārnim. Pošsaprūtami, kod Reigā sasateik div latgalīši i jī runoj latgaliski.\nSvareigs vaicuojums ir par latgalīšu volūdu školuos. Pastuov stuņdis i puļceni, parkū moz apmeklej? Partū, ka tys nasalīk vierteigi. Vajadzātu tū Latgolā īskaiteit regularajūs prīkšmatūs, Reigā, kur daudz latgalīšu dzeivoj, pīduovuot kai fakultativu.”\nAndris Slišāns izstuosteja sovys meitys pīredzi, ka školys pošpuorvaļdē izdūmuojuši pīktdīnēs runuot latgaliski. Varbyut aizīs tai, ka tikai pīktdīnēs latvīšu literarajā volūdā? “Lyuzuma punkts īsastuoja, kod DaGunchi latgaliski uzastuoja “Talantu Fabrikā”. Kod pyrmais cylvāks vaļstī mudynoj runuot latgaliski, tod vyss īt iz lobū pusi. Uzjiemiejim juosoka, ka volūda ir vierteiga, jaunīšim – ka moderna. Navajag ari puormest, ka namuokam raksteit latgaliski. Latgalīšu volūdys pareizraksteibys reiks nūdarātu,” saceja A. Slišāns.\nKū varātu veicynuot lykuma izpiļdis gaitā\nDiskusejā īsazeimēja, ka juoveicynoj latgalisks presis izdavums, televizejis raidejumi latgalīšu volūdā. Evika Muizniece nu portala tvnet.lv aizruodeja, ka Latgolā vys vēļ nav naatkareigys medeju platformys: “Struodojūt privatajā medejā, juokonstatej, ka latgalisks saturs teik cenzāts caur daudzim filtrim i finanšu leidzeklim. Latvejis Radejis Latgolys studeja ir labi, bet seņ beja dūma par multimedeju studeju Rēzeknē. Volūdu vajag lītuot dorbā, lai školā ir mierkis: es byušu žurnalists latgaliski.”\nPar latgaliska satura napīteikameibu medejūs i cytys lītys atguodynoj ari Imants Slišāns, Baļtinovys vydsškolys direktors: “Lai itys byutu kai jumta lykums, lai aizdūd tuoļuok konkretys lītys kotrai ministrejai i tam sekuotu leidza finansiejums. Izgleiteibys i zynuotnis minestrejai īzeimāta nauda latgalīšu volūdys i nūvodvuiceibys stuņdem, na nu kūpejuo kotla, kur var datryukt. Kulturys ministrejai – sovā lauceņā latgaliskumu styprynuot, satiksmis ministrejai – likt ceļa nūruodis iz celim latgaliski, Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejai kūpā ar Tīslītu ministreju juridiskys īstruodis, ka dažuos profesejuos ir praseiba muocēt latgalīšu volūdu – tim, kas struodoj kulturys jūmā, saskarē ar cylvākim. Tod ari ir jāga vuiceit školā, ka tam ir pīlītuojums uorpus školys.”\nDaudzkuort izskanēja nūvoda vuiceibys i latgalīšu volūdys stuņžu kai obligatu napīcīšameiba.\nSvareiga Latgolys vizualuo identitate\nPar ceļu nūruodem i uzrokstim runuoja daudzi i uzsvēre, ka tys naprosa daudz naudys. A. Rancāne: “Vajadzeiga vīnuota Latgolys vizualuo identitate. Lai ībraucūt atpazeistam, ka tei myusu Latgola. Jai juobyun myusdīneigai, augstā leiminī, tam vajadzātu pīsaisteit Latgolys lobuokūs dizainerus. i izstruoduot Latgolys vīnuotū identitati. Latgolai vajag sovu kulturys kanonu. Na vyss, kas nūzeimeigs Latgolai, tics Latvejis kulturys kanonā. Suopeiga līta – Latgolys vītvuordu karte. Prīkšlykumu daudz, dūd Dīvs koč kū nu ituo eistynuot.”\nSergejs Maksimovs, Latgolys plānošonys regiona Atteisteibys padūmis prīkšsādātuoja vītnīks, Viļakys nūvoda dūmis prīkšsādātuojs, izstuosteja pīredzi, ceņšūtīs izlikt Viļakys nūvoda zeimi: “Vairuokus godus mēginojam nūskaidruot, kai pareizi uzraksteit. Vīns ir izlikt, ūtrais – pareizi izlikt. Amizanta situaceja, mes varātu ari jū napareizi uzraksteit. Itys lykums mums var paleidzēt turpynuot dialogu ar satiksmis ministreju, ka nav standartu. Standarti naatļaun izlikt zeimis latgaliski. Juridisks fakts – vīnkuorši naļaun. Itys lykums byus vīns nu īmeslim, deļkuo byus standartu maiņa.”\nVoi apsprīžamais lykumprojekts paleidzēs latgaliskū atteisteit?\nPortals lakuga.lv “Facebook” lopā sovim skaiteituojim aizdeve nūbolsuot, atbyldūt iz vaicuojumu, voi, tovupruot, itys lykums veicynuos latgaliskuos kulturtelpys i latgalīšu volūdys saglobuošonu i atteisteišonu. Bolsuojuma rezultats: 67,86% atbiļdēja, ka veicynuos, 32,14% – ka nā.\nParkū daudzim ir naticeiba ituo lykumprojekta īspiejom, itū diskusejā aizskuore Jurs Viļums nu Latgalīšu kulturys bīdreibys: “Lykumprojektā teik runuots par vaļsts i pošvaļdeibu lītom, kū juos dora i, īspiejams, dareis vairuok. Es natycu, ka juos ituo lykumprojekta rezultatā dareis vairuok, juosariekinoj, ka jau šūbreid latgalīšu identitati styprynoj vysvairuok na vaļsts i na pošvaļdeiba, a navaļstiskuos organizacejis, kas nu projekta iz projektu rauga kū naviņ eistynuot, izdareit. Bet navaļstiskūs, precizuok grybātūs saceit – sabīdryskūs, organizaceju pūsmys itymā lykumprojektā gondreiž izkreit, izjamūt – kai padūmdevieji jī var tikt pīaicynuoti. Bet maņ grybātūs īrūsynuot, ka tamā padūmē byutu bolsa tīseibys dažaidu viesturiskūs zemu, kulturtelpu puorstuovim.”\nAr Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu var īsapazeit ITE.


Par solmu skaudzeiti zam dybyna – Naktineica\nkas ir saprge?\nVīntuleiba ekranūs 26/11/2020\nA tu tik daudz nastruodoj 19/11/2020\nPar sienim, kači i drūsmi 02/11/2020\nSadarbība un vardarbība 31/10/2020\nVoi latgalīšu literatura eksistej? 15/10/2020\nSolvita Pošeiko on Sadarbība un vardarbība\nAtis Gailis on Sadarbība un vardarbība\nfoto šaļtenis (56)\nTulkuojums. Ezeits myglā (21)\nArchives Select Month November 2020 (3) October 2020 (2) February 2020 (1) September 2019 (1) August 2019 (1) May 2019 (1) March 2019 (1) December 2018 (1) August 2018 (1) June 2018 (1) March 2018 (1) November 2017 (1) December 2016 (1) November 2016 (1) September 2016 (3) July 2016 (1) April 2016 (1) November 2015 (1) March 2015 (1) January 2015 (2) December 2014 (1) September 2014 (1) August 2014 (2) July 2014 (1) March 2014 (1) February 2014 (2) November 2013 (3) October 2013 (1) September 2013 (1) August 2013 (2) July 2013 (3) June 2013 (2) May 2013 (3) April 2013 (3) March 2013 (3) January 2013 (2) October 2012 (7) September 2012 (5) August 2012 (1) July 2012 (4) June 2012 (3) April 2012 (2) March 2012 (2) February 2012 (1) January 2012 (4) December 2011 (3) November 2011 (2) October 2011 (3) September 2011 (4) August 2011 (6) July 2011 (13) June 2011 (3) May 2011 (7) April 2011 (6) March 2011 (13) February 2011 (7) January 2011 (13) December 2010 (16) November 2010 (10) October 2010 (29) September 2010 (25) August 2010 (31) July 2010 (27) June 2010 (33) May 2010 (51) April 2010 (65) March 2010 (48) February 2010 (30) January 2010 (30) December 2009 (34) November 2009 (56) October 2009 (40) September 2009 (22) August 2009 (9) July 2009 (24) June 2009 (19) May 2009 (20) April 2009 (15) March 2009 (28) February 2009 (23) January 2009 (11) December 2008 (15) November 2008 (10) October 2008 (28) September 2008 (37) August 2008 (43) July 2008 (10) June 2008 (2) May 2008 (11) April 2008 (46) January 2008 (5) November 2007 (4) October 2007 (30)\nPar solmu skaudzeiti zam dybyna\nKab dzeive napasaruodeitu par sprostu, pīkrytu nalelai avanturai – atsagrīzt “Kolnasātys” ēterā ar sovu redzīni. Reizi mienesī par lītom, kas nav lykušys mīrā i asu aizadūmuojuse.\nNovembrī – par seiku seikumeņu, kas var izaruodeit dzeiveibys cenā. Par drūšeibys vestem. I kaidu ideju, kab ļauds juos vaira nosuotu iz ceļa tymsajā laikā.\nRudiņs atguojs ar myužam napadoramim dorbim cylvāku pasaulī, mīru dobā i puordūmom par myužeibu i smierti. 2. novembrī ir Dvieseļdīna. Dīna, kod pīminēt saimis myrušūs i aizlyugt par jim – tyvim cylvākim, kas nazkod bejuši vysa dzeive, a byut daļa nu munys dzeivis nanūstuos nikod, cikom viņ dzeivuošu.\nNazkai īguoduoju babu i juos teicīni: “Zynuotu, kur kriss, zynuotu i solmu pasvīst apakšā.” Tū jei saceja ar ryugtumu, kod beja nūtics kas nabejs švaks, tok byutu bejs gona ar seiku paleidzeibu, kab vyss byutu kuorteibā, kab cylvāks voi kaids sātys kustūņs dzeivuotu.\nByutu gona ar solmu sauvi voi lobu vuordu, kab vyss byutu cytaiž. Tok piec kara i buoba gudra. Piec krīzis i vaļdeiba loba.\nVīnu vokoru atsasādu pi datora apsavērt, kas lobs pasaulī. Vierūs socialajūs teiklūs kartenis i klipeņus ar smīkleigim kačeišim, pagaisynuotim suneišim, bieglim, lidmašynom, karim, bādom i nalaimem. Pieški munu ocu prīškā pasaruodeja strāšnys nabašnīks ar atstorojūšū vesti. Padūmuoju, ka čučola. Nā, CSDD reikoj akceju “Esi gaismys vest-ness” i ir apvylkuši drūšeibys vesti Ontona Kūkuoja pīminekļam Rēzeknē.\nIzavēre baileigai. Trokuok par Kazaču, kas izleida nu upis Streiča kinā “Cylvāka bārns”.\nNikuo nasaceišu par jūceigū i ak jau cīši rodūšai izdūmuotū akcejis nūsaukumu, kas spielejās ar vuordim “veste” i “viests” – vestis voi viests nesiejs. Maņ tys izaklausa cīši krīvyskai voi dreižuok nalatvyski sakrūpļuotai – kai sarakste čatā, taupejūt burtus i garumzeimis.\nBet! Te ir tei solmu skaudzeite, kū pasvīst apakšā. Seiks darbeņš, kas, laikā padareits, var izgluobt dzeiveibu. Vēļ vaira – mes kotrys varim izgluobt pats sevi i sovu saimi. A cylvāks tok vasals pasauļs. Īsadūmojit, cik daudz pasauļu varātu izgluobt laikā pasvīsti solmi, itei atstorojūšuo veste. CSDD soka, ka goda tymsajūs mienešūs oktobrī, novembrī i decembrī iz ceļu mierst tikpat daudz cylvāku kai puorejūs deveņūs mienešūs.\nNazkod itai rudiņa tymsā brauču nu Daugovpiļs iz Rēzekni, a redzēt to ni besa navar, koč acī dur, vyss malns kai čorta ozutī. Puorgrīzuse acs, raudzeju saprast, kur ir asfalts. Pieški pi Višku munā ocu prīškā pasaruodeja lela i baileiga buoba. Puorsabeidu da smierts.\nIzaruod, maņ pretim pa ūtru ceļa pusi guoja zyrgs. Ījiugts rotūs, a rotūs saiminīks. Vīneigī atstoruotuoji beja zyrga acs, i to tik nu prīškys.\nItū potencialū nabašnīku īraudzeju viņ pādejā šaļtī. Cik tī tryuka nu nalaimis.\nVestis tik dola i dola, godu godim kladzynoj par atstoruotuojim. A cylvāki tik volkojās tymsā kai palāki susātivi i mierst iz ceļu kai vuškys kautuvē.\nMaņ ruodīs, ka itū guojieju drūšeibys akceju byutu juotaisa nu ūtra gola.\nZynūt, kai cylvākim pateik vysaidys spēlis, lotarejis i uzleimu kruošona bukletūs, juodora cytaiž. Navys juodola vestis tim, kas volkojās apleik bez jūs, partū ka nav jau tei veste tik duorga i tys jau vaira cylvāka īrodums i puorlīceiba, ka jis ir namiersteigs. Ak jau cytu vokoru jis otkon īs pa ceļu bez vestis. I navys juostruopej, kai tys myusu sabīdreibā īrosts kai vīgluokais rysynuojums.\nMaņ ir ideja. Pozitivuo motivaceja ar lobū pīmāru, kai tū pedagogeja vuica. Kotram, kas iz ceļa teik īraudzeits ar vesti – vysleidza ar kuojom, ar lisapedu voi slēpem – teik īdūta duovona.\nSaceisim, policeja sadarbeibā ar kaidu lelūs veikalu teiklu īdūd kuponu pīcu eiro vierteibā, vaļstei labi, veikalam klients ar saleidzynūši mozu īguļdejumu. Voi vēļ lobuok nūdūkļu atlaidis – eistyn vaļsts daļa. Īraudzejom tevi iz ceļa ar vesti, taitod tu esi lobs piļsūņs, dzeivuosi ilgai i moksuosi nūdūkļus vēļ daudz godu iz prīšku. Paļdis tev! I še tev atlaide, kod īsnīgsi goda nūdūkļu deklaraceju. Dzeivoj i struodoj vasals!\nIzsnigs snīgs, paliks gaišuoks. A da tuo sorgoj sevi! Nes gaismu na tik sirdī, a ari iz driebu!\nNūsaklausi īrokstu ite:\nVyss raidejums ite:\nPosted on 16/11/2015 03/11/2020 Author saprgeCategories DĪNROKSTSTags Kolnasāta, latgaliski\nPrevious Previous post: Vierbu svātdīnē\nNext Next post: Kai nu jauna


A-HOTEL.com - Luxury and cheap accommodation in Viļāni, Latvia. Best prices for hotel, apartment booking in Viļāni and surrounding.\nHomepage A-HOTEL.com → Europe → Latvia → Viļāni\nAccommodation close to Viļāni\n(to distance 26 km - Sīlukalns, Greivuļi, Rēzekne, Gaiduļi, Gaigalava )\n(12.5 km distance from city Viļāni)\n(20.7 km distance from city Viļāni)\n(23.5 km distance from city Viļāni)\n(23.7 km distance from city Viļāni)\n(23.8 km distance from city Viļāni)\n(23.9 km distance from city Viļāni)\n(24 km distance from city Viļāni)\n(24.1 km distance from city Viļāni)\n(24.2 km distance from city Viļāni)\n(24.3 km distance from city Viļāni)\n(24.6 km distance from city Viļāni)\n(25.1 km distance from city Viļāni)\n(26.1 km distance from city Viļāni)\nShow more accommodation in Viļāni\nSubinaite - 5 km


Pergola Design Ideas Pergola With Lattice Wooden Create Stylish Unique And Modern Design Decorate Sample Gallery Create Modern Unique Stylish Sample Images Pergola With Lattice Redwood Pergolas With Lattice Roof. Pergola Lattice Spacing. Pergola With Lattice Panels.\nPergola With Lattice Wooden Create Stylish Unique And Modern Design Decorate Sample Gallery Create Modern Unique Stylish\nHome > Pergola Design Ideas > Sample Images Pergola With Lattice > Pergola With Lattice Wooden Create Stylish Unique And Modern Design Decorate Sample Gallery Create Modern Unique Stylish\nGallery of Pergola With Lattice Wooden Create Stylish Unique And Modern Design Decorate Sample Gallery Create Modern Unique Stylish\nMetal Pergola Shade Panels Pergola with Lattice Privacy Fence Pergola Lattice Spacing Pergola with Lattice Panels Privacy Fence with Pergola Top Redwood Pergolas with Lattice Roof Pergola with Lattice Sides Lattice Pergolas Pictures\nCare to Shout Your Thoughts on Pergola With Lattice Wooden Create Stylish Unique And Modern Design Decorate Sample Gallery Create Modern Unique Stylish


Rēzeknē atbaļsteiti 9 mozī kulturys i turisma projekti - lakuga.lv\nRēzeknē atbaļsteiti 9 mozī kulturys i turisma projekti\nTemys: Mozūs kulturys i turisma projektu konkurss, projekti, Rēzekne, Roksts\nNūsasliedzs pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs” organizātais kasgadejais Mozūs kulturys i turisma projektu konkurss. Agenturys puorstuove Maija Upeniece informej, ka atbaļsteiti deveni projekti i kūpā pīškierts finansiejums 7200 eiro apmārā.\nItūgod projektu konkursā beja īsnīgti 16 projekti. Jemūt vārā projektu izstruodis kvalitati i atbiļsteibu nūlykumam, ilgtspiejis pamatuojumu i ituogods izvierzeituos prioritatis atspīgeļuojumu – aktivys atpyutys vareibu palelynuošona Rēzeknis piļsātā -, Kulturys komiseja nūlēme atbaļsteit deveņus projektus.\nLatgolys Kulturys centra izdevnīceibys projekts “Literatūras almanahs “Olūts” 21. laidiens” – pīškierti 400 eiro.\nLiteraturys almanahs nūdrūsynoj latgalīšu raksteituos literaturys puormontuojameibu i atspīgeļoj tuos leimeni itūšaļt, īpazeistynojūt školu jaunatni i skaiteituojus ar kulturys procesim Latgolā.\nBīdreibys “ARAYAN” projekts “30. gadu ebreju kino” – pīškierti 450 eiro.\nProjekta ītvorūs tiks turpynuota tradicionaluos ebreju kulturys izpiete i klezmer muzykys vuiceišonuos, nūslāgumā demonstrejūt malnboltū māmū kinu dzeivuos muzykys pavadejumā.\nBīdreibys “Tālu skan” projekts “Latvijas elektroniskās mūzikas mūziķu skates “Bīts manai paaudzei”” – pīškierti 420 eiro.\nProjektā paradzātuos muziku skatis planavuots reikuot piļsātys svātku ītvorūs, aicynojūt jaunūs muzikus īsasaisteit bez moksys i atkluojūt elektroniskuos muzykys daudzpuseibu.\nBīdreibys “EXCELSUS” projekts “XIII Starptautiskais akordeonistu plenērs “Gabrova – Rēzekne 2016”” – pīškierti 1070 eiro.\nPleners veicynoj akordeonistu profesionalū pylnveiduošonūs i styprynoj storptautyskū sadarbeibu (Latveja, Zvīdreja, Sūmeja, Krīveja), nūslāgumā pīduovojūt plenera dalinīku koncertu.\nBīdreibys “Jaunatnes čemodāns” projekts “Popieliņa “Pa pasakas takām”” – pīškierti 450 eiro.\nProjekta ītvorūs tiks reikuots pasuokums 5.-8. klašu školānim, veicynojūt bārnu aktivu leidzdaleibu i dūmūt vareibu realizēt rodūšuos idejis i izpaust sovus talantus.\nBīdreibys “STOPTIME DANCE STUDIO” projekts “Vektors kustībai” – pīškierti 400 eiro.\nProjekts paradz nūorganizēt 4 bezmoksys aktivys atpyutys pasuokumus vysaida vacuma Rēzeknis dzeivuotuojim i car deju, sporta nūdarbeibom i orientiešonuos spēlem veicynuot i popularizēt veseleigu dzeivisveidu.\nBīdreibys “Latgalieši” projekts “Mākslinieka Osvalda Zvejsalnieka izstādes “Rēzekne” katalogs” – pīškierti 1761 eiro.\nParadzātais katalogs paruodeis i apkūpuos muokslinīka O. Zvejsalnieka rodūšū davumu gleznīceibā, sekmejūt Rēzeknis atpazeistameibu storptautyskā mārūgā car muokslys i kulturys procesim.\nRēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys projekts “Restaurēsim pilsētas senās vērtības!” – pīškierti 1761 eiro.\nProjekta mierkis ir veicynuot Rēzeknis Muokslys noma restauracejis procesus, paradzūt veikt greidys saguma restauracejis dorbus 4 zalūs i īīšonys vestibilā.\nBīdreibys “Jauniešu klubs “Lingua”” projekts “Dances join people!” – pīškierti 488 eiro.\nProjekts paradz styprynuot storpvaļstu sadarbeibu ar Lītovu i Boltkrīveju, pīduovojūt vareibu vysaidom sabīdreibys grupom bez moksys pīsadaleit Latiņamerikys deju meistarklasēs.\nKarteņā: 2015. godā atbaļsteitais projekts “Nu reiteņa caldamuos… Sieviešu koris „Medicus” Rēzeknei”. Foto nu “Medicus” arhiva.


Eiropas čempionats pauerliftingā - NewFuelsNewFuels Eiropas čempionats pauerliftingā - NewFuels\nNu 2018.goda 27. da 30.apreļam Moskovā nūtyka Eiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Sacenseibuos pīsadalieja 2600 sportisti nu 19 valstim. Edgars startieja spāka divcīņā: stīņa spīšona guļus i vilkme nu zemes svora kategorejā 110 kg. Stīņa spīšonā guļus jis izceinieja lobuokū sacenseibu rezultatu – 217,5 kg, vilkmī – 325 kg. Dīmžāl, kuojis trauma nadeve Edgaram paceļt 335 kg, dieļ tuo kūpviertiejumā ar rezultatu 542.5 kg jis dabuoja 2.vītu i 3.vītu vilkmī.\nEdgars Ratnīks soka: “Ituos sacenseibys beja muns mierkis, iz kurū as tīcūs jau vairuokus godus. Ar itū rezultatu as izpiļdieju Starptautiskuo sporta meistara normativus. Sacenseibys beja cīši augstā leimenī i as asu cīši prīceigs, ka varieju jimuos pīsadaleit, puorbaudeit sovus spākus, īpazeitīs ar sportistim no cytom Eiropas valstim. Itys čempionats motivieja mani turpmuokajam, i as plānoju atjaunuot sovus spākus i veseleibu, lai sazagatovuotu Pasaulis čempionatam, kas nūtiks novembrī.\nGrybu pasateikt Roman Vdovychenko, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojam par pastuoveigu moralu un materialu atbolstu. Ceru i iz prīkšu pīsadaleit sacenseibuos ar myusu uzjāmuma vuordu.”\nMes asam cīši lepni par Edgara rezultatiem i vielejam jam naapsastuotīs pi sasnīgtuo!


Delonghi Nespresso Lattissima plus - Essential Baby\nDelonghi Nespresso Lattissima plus, Owners? Quick question.\n26/11/2012, 07:51 PM\n26/11/2012, 07:53 PM\n26/11/2012, 07:56 PM\n26/11/2012, 07:59 PM\n26/11/2012, 11:01 PM\nThis post has been edited by EmmyLou86: 26/11/2012, 11:15 PM\n26/11/2012, 11:23 PM\n27/11/2012, 06:15 AM


August 2009 – Naktineica\nPosted on 31.08.2009 Author saprgeCategories ceļāTags ceļšLeave a comment on 30.08.2009. Iz Hakaseju. Pyut i palaid\nA vot i es. Slapnjom i dubljainom kuojom. Tok Jeniseja ir atrosta. Ite veelj trokuok ar datikshonu pi upis kai Reigaa i Daugovpilii ar Daugovu.\nPosted on 30.08.2009 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on A vot i es. Slapnjom i dubljainom kuojom. Tok Jeniseja ir atrosta. Ite veelj trokuok ar datikshonu pi upis kai Reigaa i Daugovpilii ar Daugovu.\nJeniseja izguojuse nu krostu. Asam zam Shushenskuos HES. Kas yna, cik lela tei avareja i cik iudina tii iteciejs – tys likais metrs iudina nu rudina leitu voi nu HES.\nPosted on 30.08.2009 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on Jeniseja izguojuse nu krostu. Asam zam Shushenskuos HES. Kas yna, cik lela tei avareja i cik iudina tii iteciejs – tys likais metrs iudina nu rudina leitu voi nu HES.\nRizhskoe pivo. div marku. koch kuu tik gaadnu es sen nabeju dzaaruse. nav breinums, ka vysi veikali pylni ar chehu, franchu i sazyn kaidu, tok importa olu.\nPosted on 30.08.2009 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on Rizhskoe pivo. div marku. koch kuu tik gaadnu es sen nabeju dzaaruse. nav breinums, ka vysi veikali pylni ar chehu, franchu i sazyn kaidu, tok importa olu.\nviljciinja ainenis: eksperimenti ar fotoaparatu, kod vysi jau gulj, a piec LV laika ir apm. 20:00…\nPosted on 17.08.2009 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on viljciinja ainenis: eksperimenti ar fotoaparatu, kod vysi jau gulj, a piec LV laika ir apm. 20:00…\nir lītys, kas naīprīcynoj. tok atkareigs, kai pasaver – nav tai, ka elektreibys i teikla nav. byut jis ir. :)\nPosted on 10.08.2009 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on ir lītys, kas naīprīcynoj. tok atkareigs, kai pasaver – nav tai, ka elektreibys i teikla nav. byut jis ir. :)\nPluovi i dareituoji\nka reits suocās ar eisziņu nu Seiksta, to vaira nasaprūti, kurs ite ir uorpus i kurs sistemā. varbyut byutiskais nūteik tikai ar mani pošu i tam nav nikaida sakara ar kolnu guozšonu voi cytom nabyutiskom lītom.\npuorskaiti seņ nasatykta cylvāka nekrologu i aizadūmoj. a varbyut vysus taipat navar satikt vīnā laikā. a varbyut jūs var satikt tekstā kod nabejs.\n15. septembrī Reigā RTU byus dzejis dīnu pasuokums, kū organizej LgSC.\nsaucās “Tehnodzeja” i veļteits vysaidim jaunajim, kam nav mīra i kas rūkās pa zynuotni i pluovoj pa tekstim.\nes to saprotu, ka nav nivīna teksta maņ pošai. klusums.\nkab varātu viļkt dorbu i dorbu, i dorbu, navar atsaļaut izīt uorpus. nu vīnys pusis žāl, nu ūtrys – itai vīgļuok. dzeļža buobai mīreiguoka dzeive kai plastmasys čeburaškai.\natvalinuojumā braukšu iz Sibiri. taipat vīn. vyss da kokla.\nšaļtim vysa par daudz i dzeivi juonūmauc kai līkū uodu, atsasokūt nu vysa, kas ir i kas varātu byut. partū ka taidys cereibys i īšona pa īstaiguotom slīdem gols golā nadūd nikuo loba – nikod jau nabyus tai, kai dūmuots. a bez īdūmu i sapynu pīsapiļdeišonys vyss na tai. i vysa žāl, kas nanūteik. varbyut dzeja taišni i ir par tū, kas nanūteik.\natsaceišona ir jauna sapyna suokums. nazkaids aktivs sūļs. kai puorbraukšona dzeivuot iz cytu vītu, ustobys i smedziņu sakuortuošona. kai nullis punkts.\nes taišni itaidā aspektā dūmoju par emigraceju sev apleik – vīns aizbrauc iz dzerauni i nūsašpļaun par dzeivi sistemā, cyts aizalaiž iz uorzemem i suoc nu nullis kai puordevieja. cyts vaira naskaita avīžu, nasaver teļvīzera i nasaklausa radejis. es nazynu, kurs ir vaira prūm.\njem sovu akmini i veļ, saceitu Kamī. apsazynoj sovus rūbežus i esi.\nemigraceja ir drusku pošnuoveiba. bejušuo i asūšuo izdziesšona. kai delete tausteņš digitalūs biļžu albumā, kuru navari vērtīs myužeigi i kurs ciparu formatā globoj tikai nazkaidus gaismys nūspīdumus.\ni kas zyna, iz kuo pasauļs turīs – iz pasauļa pluovu, kas napīsatur nikur ni ar piersta golu i myužeigi ceļā, voi iz dareituoju, kas veļ i veļ sovu akmini kolnā viersā, kab vīnu šaļti nūsastuotu i vārtūs, kai jis rypoj zemē – budžeta deficits, bezdorbs, finanšu krīze, inovaceju tryukums, vaira navar pa vacam. a apleik taidi dabasi. tuo deļ vīn vārts otkon kuopt kolnā ar vysu akmini.\nlai voi kai. ir tik puors lītu, kū maņ navar atjimt nivīns, cikom es poša nadūdu. cereiba, speiteiba i radeituoja gors.\nPosted on 06.08.2009 Author saprgeCategories www.diena.lvTags cylvāki, diena.lv, dzeive, laime, latgaliskiLeave a comment on Pluovi i dareituoji\npuoterneica nu Sčastlivuos dzeraunis. aizadūmuoju http://twitpic.com/cyfa8 sakarā.\nPosted on 06.08.2009 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on puoterneica nu Sčastlivuos dzeraunis. aizadūmuoju http://twitpic.com/cyfa8 sakarā.\nAtzolīšu kūpbiļde. Kotram sova sukne.\nPosted on 04.08.2009 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on Atzolīšu kūpbiļde. Kotram sova sukne.


juicy couture glitter gelli iphone 4 & 4s case.5 juicy couture outlet locations in ohio juicy couture childrens clothes uk - juicy couture bracelet on sale juicy couture handbag label juicy couture malibu hoodie in terry juicy couture handbags in pakistan juicy couture tracksuit online juicy couture at 6pm UK Danmark\njuicy couture 901 xl\njuicy couture handbags in pakistan juicy couture tracksuit online juicy couture baby boy\njuicy couture malibu hoodie in terry juicy couture handbags in pakistan Shopping bag is empty Total before discount\nbalance wheel bluetooth juicy couture palace sunglasses juicy couture shoes toddler juicy couture tote handbags\nSearch juicy couture original ownersjuicy couture outlet locations in ohio juicy couture childrens clothes uk juicy couture viva la juicy gift set 80mljuicy couture velour bag ebayjuicy couture tiger necklacejuicy couture hooded toweljuicy couture logo historyjuicy couture track jacketClassics (80)juicy couture outlet francejuicy couture quilted velour bagjuicy couture cheap tracksuits ukjuicy couture fall winter 2016juicy couture diaper bag tote blackHeels (59)juicy couture swimwear sale ukjuicy couture 4 piece mini set etudeHYDROMAX® (41)juicy couture bags leatherjuicy couture lala malibu 5 ozSculptured (12)YURA (5)juicy couture purse sprayjuicy couture viva la juicy commercial juicy couture outlet gaffney sc juicy couture on ebayParty helpers (22)juicy couture hollywood hills clutchjuicy couture baby grows ukskywalker board with bluetoothjuicy couture quirky stripe aviator sunglassesjuicy couture couture gift setjuicy couture 903 yugiohjuicy couture outlet locations in ohio juicy couture childrens clothes uk juicy couture embellished canvas cargo backpackjuicy couture handbags polyvorejuicy couture outlet locations in michiganjuicy couture full size beddingjuicy couture 3tjuicy couture diaper bag blueClassics (72)juicy couture bracelet price in malaysiajuicy couture tanning lotionjuicy couture outlet locations in ohiojuicy couture outlet in mercedes txjuicy couture bags londonjuicy couture outlet in new york cityjuicy couture perfume for cheapjuicy couture hollywood watchHYDROMAX® (44)juicy couture handbags polyvorejuicy couture net worth 2016monorover r2YURA (5)juicy couture workout clothesjuicy couture viva la juicy commercial juicy couture outlet gaffney sc juicy couture store dubaiParty helpers (22)juicy couture outlet cheshire oaksjuicy couture perfume grouponjuicy couture new era hatjuicy couture stroller neiman marcusjuicy couture stroller ebayjuicy couture at prime outlets international orlando fljuicy couture clothes from chinajuicy couture bracelet charmsjuicy couture crib bedding setsjuicy couture tracksuits real or fakejuicy couture diy braceletjuicy couture tracksuits realjuicy couture university backpackjuicy couture outlet online usjuicy couture baby storejuicy couture bag leopardjuicy couture 909 vstjuicy couture handbag tech wristletjuicy couture store sydneyjuicy couture bracelet pricejuicy couture la la 100mljuicy couture 3 perfume set ukjuicy couture 4 piece gift set bootsjuicy couture store university villagejuicy couture original ownersjuicy couture viva la fleur rollerballjuicy couture clothing usajuicy couture fashion week 2016juicy couture viva la juicy & viva la juicy noir dual eau de parfum rollerball 5mljuicy couture malia boots blackjuicy couture perfume 3 setjuicy couture sweatsuit saleskywalker board minijuicy couture size 0xjuicy couture coupons december 2016juicy couture footwear uk10 inchjuicy couture outlet locations in ohio juicy couture the bends backpack juicy couture store seattlejuicy couture clothes outletjuicy couture viva la juicy fontRun (10)juicy couture 0x notationjuicy couture perfume real or fakejuicy couture outlet locations in cajuicy couture kara bagjuicy couture quilted bagsjuicy couture sequin sweatshirt juicy couture original jacket in leaf swirl velour juicy couture in los angelesjuicy couture bag leopardjuicy couture profits 2016Run (7)juicy couture palladium gold metallic blazerjuicy couture horn key fobjuicy couture leather hatjuicy couture ingrid sweaterjuicy couture jasmine sunglassesjuicy couture outlet gaffney sc juicy couture bag with cherriesjuicy couture jewelry made ofpower board skateboardjuicy couture tanning lotionjuicy couture keychain salejuicy couture j bling tracksuitjuicy couture bags manchesterjuicy couture outlet store los angelesjuicy couture original hoodiejuicy couture handbags 2016Clutches (34)juicy couture 650 5th avenue 30mljuicy couture maternityjuicy couture white terry hoodieBelts (16)juicy couture joggersjuicy couture workout clothesjuicy couture sunglasses amyjuicy couture necklace extenderMessengers (18)juicy couture sale babyBelts (28)juicy couture purse with flowersOffersjuicy couture pink totejuicy couture amazonskate boardjuicy couture glasses 115juicy couture watches newjuicy couture tough girl envelope clutchjuicy couture lexie nylon vestjuicy couture loves new yorkjuicy couture changing bags ukjuicy couture erin glassesjuicy couture key braceletjuicy couture hooded sweatersjuicy couture outlet in new york cityjuicy couture star key fobjuicy couture purse with flowersjuicy couture necklace extenderjuicy couture monogram necklacejuicy couture store university villagejuicy couture gold openwork wide cuffjuicy couture key necklace nordstromjuicy couture framesjuicy couture jasmine sunglassesjuicy couture hollywood royal 150ml\n2 wheel juicy couture handbags store juicy couture suede boots\njuicy couture outlet locations in ohio juicy couture the bends backpack’s footwear\njuicy couture sequin sweatshirt juicy couture original jacket in leaf swirl velour’s footwear\njuicy couture beach bags juicy couture bracelet on sale juicy couture at 6pm’ footwear\njuicy couture watches in india juicy couture shoes toddler:\njuicy couture watermelon tote juicy couture baby shower invitation template juicy couture samsung galaxy note 2 case\njuicy couture malibu hoodie in terry juicy couture boots for toddlers\njuicy couture tracksuit online juicy couture outlet yelp juicy couture shoes ireland\njuicy couture down vest juicy couture tracksuit online juicy couture new york adresse\nfesta pro juicy couture the bends backpack\njuicy couture girls days of the week undies\njuicy couture tracksuit online juicy couture sunglasses case uk\nhow much does an juicy couture tracksuit online juicy couture laptop tasche\njuicy couture tracksuit online juicy couture key necklace\njuicy couture tracksuit online juicy couture 6-9 months clothes juicy couture pasadena store number\nused juicy couture tracksuit online juicy couture boots for toddlers\njuicy couture tracksuit online juicy couture 6-9 months clothes juicy couture velour baby tote\njuicy couture tracksuit online juicy couture tracksuit harvey nichols\njuicy couture baby shower invitation template juicy couture samsung galaxy note 2 case\njuicy couture girls mini link chain bracelet\njuicy couture tracksuit online juicy couture outlet yelp juicy couture shoes ireland 9.1 out of 10\njuicy couture perfume year\njuicy couture velour short sleeve hoodie\njuicy couture orion boots\njuicy couture las vegas premium outlets\njuicy couture 4 piece mini set etude\njuicy couture trinity rucks nylon backpack\njuicy couture perfume 0.5 oz perfume\npatin juicy couture couture la la edp, 7:00 - 18:00\nfolding juicy couture tracksuit online juicy couture baby boy, orders can be delayed due to traffic impassability juicy couture swimwear canada\nGet 8 inch juicy couture bag black juicy couture tracksuits us juicy couture tracksuit online juicy couture laptop tasche, VIP offers and more!\n© 2 wheels powered unicycle. Official juicy couture glitter gelli iphone 4 & 4s case.5 juicy couture tracksuit online juicy couture girls high-top glitter sneakers. juicy couture 2016 charms 80s juicy couture baby shower invitation template juicy couture baby boy juicy couture bracelet on sale juicy couture tracksuit online juicy couture baby boy.\njuicy couture shoes ireland juicy couture lip gloss charm bracelet't forget to apply your voucher


Jaunīšus aicynoj pīsadaleit latgaliskajā seminarā “Atzolys” - lakuga.lv\nTemys: Atzolys, Bolvu nūvods, jaunīši, Latgola, LgSC, Rekova, seminars jaunīšim, Upīte\n2022. gods augustā bīdreiba “LgSC” Bolvu nūvodā reikuos bezmoksys četru dīnu latgaliskū seminaru jaunīšim “Atzolys”, kurā varēs pīsadaleit 20 jaunīšu vacumā nu 16 da 25 godu, kab vuiceitūs latgalīšu rokstu volūdu, īpasazeitu ar myusdīnu Latgolys personeibom, kai ari izzynuotu regiona kulturviesturi i ituos šaļts īspiejis jaunīšim, viesteits bīdreibys sagatavuotajā informacejā.\nJaunīšu seminars “Atzolys” paradzāts nu 2022. gods 11. da 14. augusta Bolvu nūvoda Rekovys vydsškolā. Seminā pīsadaleit varēs jaunīšu nu 16 da 25 godu ar interesi vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu, runuot latgaliski, īpazeit latgaliskū kulturu i vierteibys, kab styprynuotu sovu identitati, iz prīšku veiduotu stypru Latgolys regionu i īsasaisteitu piļsūniskuos sabīdreibys veiduošonā, kai ari socializātūs, veiduotu jaunus kontaktus, interesanti pavadeitu laiku ar dūmubīdrim i īsadvasmuotu nu Latgolā aktivūs ļauds.\nPyrmū reizi seminars “Atzolys” nūtyka 2004. godā i tai sešus godus piec kuortys da 2009. goda, piečuok ar puortraukumim 2014. i 2016. godā. Kab aktivi īsasaisteitu latgalīšu kulturys procesūs, seminars sovulaik bejs kai atspierīņa punkts ari daudzim itūšaļt latgaliskajā kulturtelpā zynomajim aktivistim. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīši aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūnyskuos sabīdreibys veiduošonā, jūs izgleitojūt vaicuojumūs, kurī saisteiti ar socialekonomiskajim faktorim i Latgolys regiona vierteibom, jo eipaši latgalīšu rokstu volūdu.\nSeminara dīnuos jaunīšim paradzātys kai latgalīšu rokstu volūdys i Latgolys kulturys nūdarbeibys, tai ari sasatikšonys ar itūšaļt Latgolā aktivim muokslinīkim i īdvasmuotuojim. Jaunīšim byus vareiba ari izzynuot vaira par breivpruoteigū dorbu, latgalīšu NVO, socialū uzjiemiejdarbeibu i byušonu aktivim regionā. Taipat “Atzolu” laikā jaunīši varēs praktiski īpasazeit ar vīnu nu latgaliskuokūs vītu Latvejā – Upītis kulturtelpu i tuos dažaidū pīduovuojumu.\nAr jaunīšim seminarā struoduos: latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys pasnēgs latgalīšu rokstu volūdys specialiste Māra Mortuzāne-Muravska, par breivpruoteiguo dorba i socialuos uzjiemiejdarbeibys īspiejom stuosteis Regita Zeiļa, ar Zīmeļlatgolys kulturu i ituo goda jubilaru, īvārojamū Latgolys kulturys personeibu Mikeli Bukšu īpazeistynuos Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, komandys sasalīdiešonys aktivitatis vadeis Ieva Johansson nu platformys “MeYou.One”, īdvasmojūšys nūdarbeibys vadeis i par jaunīšim aktualū myusdīnuos runuos Lauris Zalāns, hiphopa meistarklasi reikuos i kūpā ar jaunīšim “Bigmaar’s Records” studejā rodūši struoduos repere Ūga aba Daiga Barkāne, taipat seminarā gasteis ari cyti lektori, aktivisti i latgalīšu kulturys personeibys.\nVysys seminarā paradzātuos aktivitatis, ādynuošona i nakšņuošona byus bezmoksys, dalinīkim pošim tik juonūdrūsynoj tikšana da i nu seminara. Kab pīsadaleitu seminarā, jaunīšim da 30. maja juoaizpylda dasacejuma anketa ite: https://ej.uz/Atzolys2022. Apstyprynuojumu par pīsadaleišonu seminarā reikuotuoji nūsyuteis da 10. juņa, jemūt vārā dalinīku motivaceju pīsadaleit.\nSeminara nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu, kai ari Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys regiona atteisteibys agentura ar AS “Latvijas valsts meži” atbolstu. Seminara reikuotuojs – bīdreiba “LgSC”.


by Līlāmayī Gaurāṅgi Devī Dāsī | May 9, 2021 | Diary\nThe Executive Council of the TOVP (Temple of Vedic Planetarium Exhibits or The Museum of the Vedic Planetarium, met today from 6pm IST, for 90 minutes or more. We discussed the creative process and the role of the EC. We have another meeting in 5 days’, to discuss the...\n“If Krishna does not supply you this light, sunlight, you will die. But He does not charge anything. But because you are human being, you should try to repay: “Oh, Krishna is giving us so much facilities. Let me render some service unto Him”. This is Krishna...


slr0670 protein (Synechocystis sp. PCC6803) - STRING database\nsll1586 sll1586 slr1601 slr1601 sll0038 sll0038 slr0670 slr0670 ssl2148 ssl2148 sll0827 sll0827 slr1951 slr1951 slr1053 slr1053 slr1301 slr1301 kaiA kaiA sll1911 sll1911\n"slr0670" - Hypothetical protein in Synechocystis sp. PCC6803\nslr0670 Hypothetical protein (291 aa)\nkaiA sll0827 SYNGTS_3054 SYNGTS_2563\nkaiA sll1911 SYNGTS_3054 SYNGTS_0705\nkaiA slr0670 SYNGTS_3054 SYNGTS_0378\nkaiA slr1301 SYNGTS_3054 SYNGTS_0278\nsll0038 sll1586 SYNGTS_2827 SYNGTS_1357\nsll0038 slr0670 SYNGTS_2827 SYNGTS_0378\nsll0038 slr1053 SYNGTS_2827 SYNGTS_0462\nsll0038 slr1301 SYNGTS_2827 SYNGTS_0278\nsll0038 slr1951 SYNGTS_2827 SYNGTS_2046\nsll0827 kaiA SYNGTS_2563 SYNGTS_3054\nsll0827 sll1586 SYNGTS_2563 SYNGTS_1357\nsll0827 slr0670 SYNGTS_2563 SYNGTS_0378\nsll0827 slr1053 SYNGTS_2563 SYNGTS_0462\nsll0827 slr1601 SYNGTS_2563 SYNGTS_0430\nsll0827 ssl2148 SYNGTS_2563 SYNGTS_1758\nsll1586 sll0038 SYNGTS_1357 SYNGTS_2827\nsll1586 sll0827 SYNGTS_1357 SYNGTS_2563\nsll1586 slr0670 SYNGTS_1357 SYNGTS_0378\nsll1586 slr1053 SYNGTS_1357 SYNGTS_0462\nsll1586 slr1301 SYNGTS_1357 SYNGTS_0278


Prints of Yeovil Town v Latvia 181113. Latvia Ritvars Rugins goes down with an injury #9105706\nPoster Print of Yeovil Town v Latvia 181113\nLatvia Ritvars Rugins goes down with an injury. - Photo mandatory by-line: Alex James/JMP - 18/11/2013 - SPORT - Football - Huish Park - Yeovil - Yeovil Town v Latvia - friendly\nMedia ID 9105706


ailis Archives - lakuga.lv\nĪpazeisti velsīšu i horvatu ailinīkus\nKaronhisake: “Cylvāki ir vyssmoguokuo narkotika”\n“Es asu moza i nūpītna meitineite, maņ tovi kūka kluceiši napateik”\n2 Juņs 2017\n“Upītes uobeļduorzs” jau pavysam dreiž!\n13 Septembris 2014\nRudiņs latgalīšu dzejā /I daļa\n13 Oktobris 2012\nNaceri iz romantiku. Raibīs Suņs / Ailis\nLaura – Iz muna golda /Ailis\n22 Augusts 2012\nInta Nagla. Kur muotis volūdā i ryučeits vuovuļoj\n8 Maijs 2012


Swimming pool Filter hose.\n12 - 24"X24"X2" pleated furnace filters.\n13 - 24"X24"X2" pleated furnace filters.\n4 - 20"X25"X5" Model HCF20-11 pleated furnace filters.\nHigh Bidder: # 24996\n5 - 20"X25"X5" Model HCF20-11 pleated furnace filters.\n12 - 18"X24"X2" HC M8 pleated furnace filters.\nHigh Bidder: # 145215\n4 - 20"X20"X5" HFC 14-11 pleated furnace filters.\n6 - 24X"24"X4" pleated furnace filters.\n12 - 20X"20"X2" pleated furnace filters.\n9 - 20X"24"X2" pleated furnace filters.\nHigh Bidder: # 156425\n12 - 20X"20"X2" Tri pleated furnace filters.\n12 - 20X"25"X1" Tri pleated furnace filters.\n5 - 16"X25"X5" HCF 16-11 pleated furnace filters.\n6 - 24"X24"X4"pleated furnace filters.\n2 - 17 1/2"X27"X5" pleated furnace filters.\n12 - 10"X20"X1" and 7 - 30"X30" pleated furnace filters.\n7 - 12"X24"X2" pleated furnace filters.\n6 - 12"X24"X2" pleated furnace filters.\n4 - 16"X20"X2", 2 - 16"X25"X2", 5 - 20"X25"X1" pleated furnace filters.\n12 - 18"X18"X2" pleated furnace filters.\n5 - 16"X25"X2" and 9 - 15"X24"X1"pleated furnace filters.\n12 - 16"X25"X2" pleated furnace filters.\n12 - 14.625"X20.25"X1" pleated furnace filters.\nPleated furnace filters.


Atis i Juoņs Auzāni izveiduojuši jaunu muzykalu projektu - lakuga.lv\nTemys: Atis Auzāns, Juoņs Auzāns, Ludza, Rēzekne, Roksts, Vakariņas uz sešiem, Varakļuoni\nBruoli Atis i Juoņs aicynoj īpazeit i izbaudeit jaunuo muzykaluo projekta koncertprogrammu „Vakariņas uz sešiem”. Koncerta leluokū daļu veidoj Ata Auzāna pādejūs 20 godu laikā radeituos dzīsmis. Kotra nu tom saistuos ar kaidom atmiņom, kotrai dzīsmei ir sovs stuosts, bet kūpejais ir i palīk – mīlesteiba.\nPavodūšūs muziku sastuovs, kurā spieļoj tikai mārgys: Lauma Kazaka – basgitara, Nelli Bubujanca – sytamī instrumenti, Inga Meijere – saksofons, flauta i vijūle, Antra Lante – gitara.\n25. oktobrī 19:00 Rēzeknis piļsātys kulturys nomā\n26. oktobrī 13:00 Ludzys Tautys nomā\n26. oktobrī 19:00 Bolvu Kulturys i atpyutys centrā\n27. oktobrī 14:00 Varakļuonu Kulturys nomā\nBeletus iz koncertu var nūpierkt pauokuma nūris vītuos i www.bilesuparadize.lv. Cena: Ls 3.00 (EUR 4.27), Ls 4.00(EUR 5.69), Ls 5.00 (EUR 7.12).\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec bruoļu Auzānu snīgtuos informacejis\nKarteņa: pasuokuma publicitatis foto


Ineta Zelča Sīmansone: Latgolys muzejim juomeklej sova identitate - lakuga.lv\nTemys: Creative Museum, Ineta Zelča-Sīmansone, interveja, Latgolys muzeji, muzeji, Roksts\nLatgolys kulturys dzeivis naatjamama daļa ir iteinis muzeji, gon akreditātī i pošvaļdeibu uzturātī, gon privatī. Pārn 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par vajadzeibu izveiduot Latgolys Muokslys muzeju, par kura pamatu byutu Latgolys muokslinīku dorbi.\nPādejūs godūs Latgolys muzeju apmekliejumu skaits ir audzs, bet cik lelā mārā tī ir pamaneiti iz kūpejuo Latvejis muzeju fona i voi ir spiejeigi pīvylynuot apmaklātuoju, voi Latgolai vajadzeigs jauns muzejs? Tū vaicuojom muzeologei i dūmneicys “Creative Museum” vadeituojai Inetai Zelčai Sīmansonei. Jei na tikai sekoj leidza Latgolys muzeju aktivitatem, bet leidzadorbojās ar muzeju nūzari saisteitūs projektūs Latgolā. “Creative Museum” nu 2015. leidz 2017. godam veiduoja Rēzeknis Zaļuos sinagogys ekspozicejis satura koncepceju i koordinēja izveidis projektu, organizēja storptautisku konfereņci “Ebreju Rēzekne” i izdeve rokstu kruojumu. Niu dūmneica struodoj pi jaunu projektu Latgolā.\nDūmneicai “Creative Museum” ir izaveiduojuse sadarbeiba ar Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibu, itūšaļt tūp pietejums par Kuorsovys i tuos apleicīnis viesturi, nuokūtnē īcarāts izveiduot Kuorsovys nūvoda muzeju. Pastuosti vaira par tū.\nPyrma muzeja izveidis svareigs ir akademisks pietejums. Kai izaruodeja, Kuorsovys viesture nav pieteita taidā leiminī, tū ir darejs tikai vītejais nūvodpietnīks. Pyrma mēs suocem apjūmeigu pietejumu, kurā īsaisteiti daudzi pietnīki. Tiek pieteita gon arheologeja, dzeļžaceļa viesture, muižys, etniskuo daudzveideiba nūvodā, ari Holokausts. Paraleli mes pajēmem mozuoku projektu par Kuorsovys ebrejim. Parkū ebreju Kuorsova, na latgalīšu Kuorsova ci krīvu? Vīna nu atbiļžu ir, ka vīnā nu pūsmu ebreji beja vairums iteinis dzeivuotuoju.\nItuo goda beiguos gribim pyrmūs rezultatus rokstu kruojuma veidā paruodeit. Tymā pošā laikā sokom “Kuorsovys stuosti”, tys ir atvārts projekts – pietejums. Mes gribim nuokušajā projekta pūsmā izpieteit padūmu laikus, ari 21. godu symta kuorsovīti caur sociologu i ekonomistu skotu punktu.\nKai ar pošu muzeju, kod tys byus?\nPošai Kuorsovai ir juonūbrīst leidz idejai par muzeju. Kod rakstejom koncepceju, mes pīduovuojom, ka var ari nalikt vuordu “muzejs”, bet gon lītuot informacejis centrs, omotu sāta, interešu centrs ar ekspoziceju par Kuorsovys viesturi. Maņ ruodīs, ka nav jāgys lītuot vuordu “muzejs”, ka pošvaļdeibai i muzeja veiduotuojim nav leluoka mierķa byut lelajā profesionalajā muzeju saimē, kas izlīk sovus pīnuokumus i atbiļdeibu. Ka ir muzejs, tys zeimoj, ka juobyut kruojumam, kruojuma komplektiešonys, restauracejis politikai i tt. Muzejs juoveidoj dzeivs, maineigs, jaunīšim i vītejai sabīdreibai vajadzeigs.\nDūmoju, ka diskuseja par formu aktualizēsīs, tys byus juoizlem pošvaļdeibai, ari par ekspoziceju, īspiejams, tei var byut digitala. Munupruot, Rēzeknis Zaļuo sinagoga itūšaļt cīši labi dorbojās nabyudoma muzejs, lai gon sarunvolūdā tū sauc par Ebreju muzeju. Īspiejams, leidzeigi byus ari Kuorsovā.\nMajā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par Latgolys Muokslys muzeja izveidi. Kai tu verīs iz itaidu ideju?\nEs verūs iz tū nagativi, partū ka, maņ ruodīs, Latgolā byutu juoatteistej asūšī muzeji, navys juobyuvej ci juoaataisa jauni. Par itū es asu diskutiejuse ar režisoru Vīsturu Kairišu piec kongresa, secynojūt, ka tys varātu byut na Latgolys Muokslys muzejs, bet Latgolys muzejs. Nu vīnys pusis, nav tik svareigi, voi Latgolys muzejs ir Rēzeknē, Daugovpilī, Ludzā ci Bolvūs. Tymā pošā šaļtī saprūtūt, ka jau ir Latgolys Kulturviesturis muzejs, i jamūt vārā, ka Rēzeknē ir Latgolys vietnīceiba GORS, varbyut var itū ideju atteisteit i dūmuot par Latgolys kulturviesturis muzeja puorzeimūluošonu, dūdūt muzejam lelu motivaceju i ambiceju byut par Latgolys muzeju, nabyuvejūt jaunu.\nRunojūt par muokslu, Latgolā ir lels muokslys centrs – Rotko. Tys pylda miseju ruodeit Marka Rotko montuojumu i aktualū muokslys ainu. Cyta līta, ka mums nav nacionalys nūzeimis muzeja regionā. Varātu byut, ka tys ir lels nacionalys nūzeimis muzejs uorpus Reigys, kas ruoda Latgolys viesturi, arheologeju, etnografeju, latgalīšu volūdu i tt.\nLatgalīšu volūdu aizviņ vaira pamonom publiskajā telpā, ir ūļneicu nūruodis latgaliski, veikalu nūsaukumi. Muzeji eipaši nasteidz tū izmontuot. Voi latgalīšu volūdys izmontuošona varātu byut veids, kai pīsaisteit apmaklātuojus?\nVolūdys lītuojums muzejā nav panaceja, tys nabyus atrysynuojums. Dūmojūt par Latgolys muzejim, maņ ruodīs, ka tim ir vaira juomeklej sovu identitati. Pošvaļdeibom nav ambiceju i redzīņa par sovim muzejim, par tū nūzeimi sabīdreibys izgleituošonā i salīdiešonā, turismā. Ambiceju tryukst ari pošim muzejim, pīprosūt adekvatu viereibu sev i nu naudys devieju pusis. Ambiceju tryukums sovā ziņā muzejim ir izdeveigs, partū ka var taidā mīgainā stuovūklī eksistēt.\nParkū ir mīgains stuovūklis?\nTei ir nagribiešona izīt iz jaunom inovativom lītom, beišonuos nu risku, eksperimenta, beišonuos nu tuo, ka suoksim koč kū dareit cytaiži, mums var byut klaidys i kaids myus nūsūdeis. Muzeji naizruoda īšonu laikam leidza. Eipaši regionūs ir nadaudz sajiuta, ka muzeji ir izkrytuši nu apritis. Drūši viņ, tikkū puorskaiteis manis saceitū, muzeji ībiļss. Muzeji soka, ka ir atvārti i gaida apmaklātuoju, bet tymā pošā laikā, voi muzeji koč kū dora, kab mes jūs īraudzeitu?\nPyrma goda blogā raksteji par Latgolys muzeju sātys lopom, kuru nav ci tuos ir nūvacuojušys. Voi koč kas ir mainejīs?\nNikas nav mainejīs. Ka sātys lopa ir, tod tei nav atbylstūša 21. godu symtam. Lela daļa muzeju jūprūjom ir gulūšuos skaistulis, kurim nav pat sātys lopu. Muzeji apsamīrynoj ar nacylu īdaleitu vīteņu sovys pošvaļdeibys sātys lopā. Jim ar tū ir gona.\nDigitaluo strategeja nivīnā nu Latgolys muzeju nateik apsavārta kai komunikacejis speialista dorba sastuovdaļa. Feisbukā ci Tviterī koč kas pasaruoda dreižuok najauši, navys mierķtīceigi vierzeits, nimoz narunojūt par Instagram kontim ar šmukom lelom biļdem. Nateik nūvārtāta socialūs medeju nūzeime regiona muzeju dorbā.\nRunojūt par Latgolys muzeju pīduovuojumu, voi tys atsaškir nu cytu regionalūs muzeju, voi atsaškir veids, kai saturu pīduovuoj apmaklātuojim?\nAri regionūs ir vaoruoki muzeji, kas teik pamaneiti, par kurim vaira dzieržam, pīvadumam, Tukuma, Kuldīgys, Venstpiļs muzejs. Es grybātu tikpat daudz dzierdēt par vysmoz vīnu Latgolys muzeju. Par tū ari ir rodusēs Latgolys muzeja ideja, ir vajadzeigi mozī piļsātu muzeji, kas dokumentej sovys vītys viesturi, tymā pošā šaļtī Latgolys regionalais muzejs, kas stuosta vysa regiona viesturi.\nMuzejim juobyut drūsmeigim izmontuot cytys dorba metodis, sasadorbuot i atrast sadarbeibys partnerus, ar kurim veiduot jaunus produktus. Tys prosa drūsmi, leidz ar tū pastuov īspieja izdareit klaidys. Latgolys i mozūs muzeju lels izaicynuojums ir apmaklātuoju pīsaiste, īdzeivuotuoji vaira juoīsaista izstuožu, ekspoziceju i izgleitojūšūs programu veiduošonā i stuostu stuosteišonā. Cylvāks pīsadola produkta radeišonā i ir lapnys par sovu dzymtū vītu.\nMuzejam ir juovar atbiļdēt iz myusu dīnu izaicynuojumim, ekspozicejom, izstuodem, izgleitojūšajom programom juobyut sasaisteitom ar tū, kas nūteik myusu dīnuos. Komunikacejis dorbs ar apmaklātuojim varātu byut aktivuoks. Nu Latgolys muzejim gribīs vaira pietnīceibys, vaira profesionalu izstuožu, na muokslys izstuožu, kurys vīnu piec ūtrys īlaist muzeja telpuos, bet poša muzeja producātys izstuodis. Tys, prūtams, saistuos ar finansem, bet tymā pošā šaļtī taidā veidā muzejs atruoda sovu pietnīceibu. Kai apmaklātuojam gribīs, kab vaira padūmuotu par pīaugušūs izgleiteibu i naformalom laika pavadeišonys īspiejom pīaugušajim, gribīs sajust muzeja lokalū identitati.\nKai viertej Latgolys Kulturviesturis muzeja Latgolys kongresam veļteitū izstuodi “Puori slīkšņam”?\nMaņ byutu gribiejīs redzēt profesionalu dizaineru pīsaisteišonu itaida leimiņa izstuodei. Tys iz reizis nūvad pi ambiceju, pi interpretacejis – kū mes ar itū izstuodi gribim pastuosteit? Apsveicami, ka beja izstuodis buklets, mozais ekspozicejis katalogs. Tymā pošā šaļtī gon īkuortuojums, gon interpretacejis veidi i daudzums atstuoja mozuma pīgaršu. Itaida leimiņa izstuodei juobyut daudz ambiciozuokai i leluokai, izmontuotī audiovizualī rysynuojumi ir vairuok škoļnīciski. [red. pīz. Plašuoku izvārsumu var skaiteit I. Zelčys Sīmansonis rokstā.]\nKaidu saredzi sovu pīnasumu Latgolys kulturys montuojuma saglobuošonā i populariziešonā?\nDūmneica “Creative Museum” sovys pastuoviešonys laikā, analizejūt muzejus, ir radejuse zynomu standarta leimini, kuru mes kai profesionali nu muzeju sagaidom. Mes asam vysu laiku pastreipuojuši, ka asam ite, kab snāgtu konsultacejis i diskutātu. Tys nazeimoj, ka uzadūdam par tim, kas iz vysa lobuok zyna. Maņ ruodīs, ka lelā daļā Latgolys i Latvejis muzeju profesionaluo diskuseja nanūteik. Voi nu muzeju darbinīki beistās, voi nu nav laika diskutēt. Taišni diskusejuos īspiejams nūīt da piļneigi atšķireigom idejom i rysynuojumim. Itamā ziņā es dūmoju, ka leluokais pīnasums varātu byut tys kurbuļs, kas vysod apšauba, tymā pošā saļtī ir gotovs pījimt pretiejus vīdūkļus. Tys ir veseleigys profesionalys diskusejis pamats. Prast izvierzeit originalys idejis, tymā pošā šaļtī dzierdēt cytus, kurim ir cytaids redzīņs.\nRaugam naatsaceit, ka muzeji i pošvaļdeibys myus aicynoj iz dūmapmaiņu i konsultacejom. Storp cytu, nuokušuais pasuokums Latgolā, atskaitūt Kuorsovu, kur sadarbeibā ar Kuorsovys nūvoda dūmi 2018. goda rudinī izdūsim rokstu kruojumu “Kuorsovys stuosti”, nūtiks vosorys beiguos Preiļu muzejā. Tī vadeisim divu dīnu rodūšuos darbneicys par regionalūs muzeju atteisteibys scenarejim.\nKarteņa: Didzis Grods\nViestur Kairish 01/02/2018\nPiļneibā pīkreitu Inetai. Vīna ideja itū šaļti palīk aizvīn skaidruoka. Vajag struoduot i atteisteit Nacionālys nūzeimis LATGOLYS MUZEJU. Iz prīšku!\n“Kuorsovys stuosti” – tys ir labi. Tymūs muzeju izdavumūs grybātūs redzēt vaira dzeiveibys, lai var sataustēt tū stidzeņu, kas nu paguotnis vad iz šudiņdīnu i nasabeist ruodēt ceļu iz prīšku. Tik bez latgalīšu rokstu volūdys atdzimšonys tei saikne ar myusu seņčim, pa munam, nav īspiejama.


ATCELTS - GRĀFS MONTE-KRISTO. ESMU EDMONS DANTESS / ГРАФ МОНТЕ-КРИСТО. Я - ЭДМОН ДАНТЕС We 13/05/2020 19:00 Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris