Pyrmuo mīlesteiba (2. daļa)\nCategories: klausamstuosti | Add a Comment\nIte seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite. Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu […]\nLgSC kūpsapuļce 27. februarī\nBīdreibys “Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce atbylstūši vaļdis lāmumam nūtiks ituo goda 27. februarī 10:00 Reigā, Elizabetis īlā 8-4, nūdybynuojuma “Pasaules Dabas Fonds” telpuos. Pyrms kūpsapuļcis 9:00 ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 8:45 pi Adoracejis kapelys, styurī pi Saeimys, Jākuba bazneicys i Trasuna plāksnis. Piec […]\nLgSC meklej biroja vadeituojus\nVasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]\nŠudiņ, 16. novembrī, 17:00 stuņdēs nūteik asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu rokstu volūdu i latgaliskajom izlūksnem. 17:00 LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 23. i 30. novembrī latgalīšu rokstu volūdys kursi LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 17:00 nūdarbeiba īsuociejim 18:00 nūdarbeiba tim, kas gryb īsavuiceit raksteit Ka cīnej […]\nCategories: LgSC projekti | 2 Comments\nNu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]\nCategories: LgSC projekti | Add a Comment\nDa ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]\nVerūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]\nĪroksts nr.113 13.marta prīkšvokorā\nCategories: LgSC sadzeive | Add a Comment\nPyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]\ninfo LgSC 04.03.2009.\nCategories: informaceja bīdrim | Add a Comment\nVasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]\nCategories: LgSC vaļde | 10 Comments\nPīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]\nZīmys škola latgalīšim Sibira soltumūs\nAr Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]\nCategories: seikumi | Add a Comment\nPiec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim.


Voi Varakļuonu nūvodam byut? - Radio raidījumi - Rēzeknes ziņas\nSaeima 1. junī pījēme grūzejumus Administratīvū teritoreju i apdzeivuotū vītu lykumā, kas nūsoka Varakļuonu nūvoda izveidi. Voi tys ir optimāluokais rysynuojums? Tū vaicuojem Saeimas frakcejis “Jaunuo Vīnuoteiba” prīkšsādātuojam Ainaram Latkovskim.\nSovpus “Jaunū konservativū parteju” puorstuovūšais Saeimys deputāts Jurs Rancāns uzskota, ka Varakļuonūs ir juoatgrīž kulturviesturiskuo taisneiba i nūvodu juodavīnoj Latgolys planavuošonys reģionā asūšajam Rēzeknis nūvodam.\nTaipoš paklaussim advokata i sabīdriskuo darbinīka Agra Bitāna, kai arī Varakļuonu dzeivuotuoju redzīni.\nSIA “Latgales dārzeņu loģistika” nūsadorboj na vīņ ar tomātu audziešonu, bet sadarbeibā ar taidom izgleiteibys īstuodem kai Elektronikys i datorzynuotņu institūtu, Reigys tehniskū universitāti, Rēzeknis tehnoloģeju akademeju Mežvidūs teik radeiti aizmetņi muoksleigam intelektam. Teik izstruoduotys tehnoloģejis, kurys, kai cer SIA “Latgales dārzeņu loģistika” vaļdis lūceklis Edgars Romanovskis, puorskatomā nuokūtnē varātum tikt komercalizātys – “navys vīnkuorši tomātu audziešona, bet arī klimata vadeišona,”soka Romanovskis. I leidza ar tū, nuokameibā arei Latvejā varātu byut ar lauksaimnīceibu saisteitys augstuos tehnaloģejis.\nMežvidu syltumneicys jau tān ir “testa vīta”, kur teik puorbaudeitys gon jaunuokuos augu gaismuošonys sistēmys, gon klimata vadeibys sistēmys. I vyss tys dorbs rezultēsīs produktūs, kū varēs pīduovuot na vīn vītejim patārātuojim, bet arei vadūšojom “syltumneicu” valstim, puorlīcynuots Romanovskis.\n“Mežvidūs nav mierķis giut uotru peļņu, bet radeit produktus un virzeitīs iz prīkšu, lai byutu piec īspiejis leluoka pīvīnuotuo vierteiba, kas pīruoda, ka mes varam dareit koč kū vaira,” nūruoda SIA “Latgales dārzeņu loģistika” vaļdis lūceklis Edgars Romanovskis.\n“Pi myusu Latgolā” : 04.06.2021


Leinwandbild - Albert Bierstadt - The Iceberg | Bilderdepot24.de\nBitte wählen 120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 160 x 50 cm 180 x 60 cm 3 tlg. 30 x 40 cm 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 50 x 40 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 70 x 50 cm 80 x 120 cm 3 tlg. 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 120 cm 90 x 150 cm 3 tlg. 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Albert Bierstadt - The Iceberg"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Albert Bierstadt - The Iceberg"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Albert Bierstadt - The Iceberg"


III Religijas vēsture pēc Kristus - 2. lapa\nIII Religijas vēsture pēc Kristus\n1. Nu Kristus debesīs uzkōpšonas leidz Konstantina atsagrīzšonai\n28. Vosorassvātku nūtykums\nPēc Kristus debesīs uzkōpšonas, apostoli atsagrīze Jeruzalimā, kur lyudzēs un gaideja apsūleitō Svātō Gora atnōkšonu. Tymā pošā laikā vīns nu mōceklim, Matejs, tyka īvālāts par apostolu, Judasa vītā. Dasmytā dīnā, Vosorassvātkūs, ūmai nōce nu dabasim skaņas, kai spēceiga vēja šalkūne, kas pīpiļdeja mōju, kurā jī atsaroda. Kotram nu jim uz jūs golvas pasarōdeja guņsveideigas mēles. Vysi jī tyka piļdeiti ar Svātū Goru. Jī sōce runōt dažaidōs mēlēs un slavēja Dīvu.\nPīters sōc sludynōt Kristu\nPīters, apostolu golva, cēlēs un izgōjis laukumā, sōce runōt tur sasapuļcējušim žeidim. Jys līcynōja, ka Tys Pats Jezus, Kuru beja krystā pīkoluši, Kuru Dīvs pīcēle nu myrūnim, ir jūs vysu Kungs un Atpesteitōjs, un aicynōja ticēt Jam. Jō runa beja tik spēceiga, ka ap 3000 cylvāku tyuleņ īticēja un lyudze jūs nūkristeit.\nApostolu vōrdus apstyprynoj breinumi\nDreiži pēc tam Pīters un Jōņs gōja uz svētneicu lyugtīs. Kaids krūplis, kas tur sēdēja un ubogōja, lyudze nu jim dōvonu. Pīters jam saceja: „Sudobra un zalta maņ nav, bet kas maņ ir, tū es tev dūšu: Jezus Kristus nazaretīša vōrdā celīs un staigoj!“ Un tyuleņ ldybais tryukōs kōjōs un prīceigs kūpā ar jim īgōja svētneicā, pasateikdams un slavēdams Dīvu. Vysi beja pōrsteigti par taidu breinumu, un 5000 cylvāku lyudze, lai jūs nūkrysta.\n29. Apostolu autoritate tautā\nApostoli ar lelu spāku sludynōja Kristus augšanceļšonūs, un jūs vōrdus pavadeja daudzas zeimes un breinumi. Jūs autoritate tautā kliva tik lela, ka cylvāki nese slymūs uz īlom, lai uz tim krystu vysmoz Pītera āna, kod tys gōja garum, lai taidā veidā slymī palyktu vasali.\nAugstī goreidznīki par tū beja sanyknōti\nAugsti prīsteri un jūs pīkritēji par šaidim nūtykumim beja ļūti sanyknōti. Uz jūs pavēli, apostoli tyka arestēti un šausteiti, tim tyka aizlīgts runōt par Jezu. Jī musynōja pyuli pret apostolim. Nūnōce pat tik tōļ, ka sv. Stepōns tyka nūsysts ar akminim, un tyka izdareiti daudzi cyti varmūceibas akti.\nVarmūceibas tūmār naspēja pōrtraukt apostolu darbeibu\nApostoli tūmār napōrstōja sludynōt krystā systū Pesteitōju. Jī tū dareja gon svētneicā, gon apstaigōdami atseviškas mōjas. Ar kotru dīnu vairōjos kristeibas praseitōju skaits. Pat Sauls, vālōk saukts par Pāvulu — nyknōkais kristīšu vojōtōjs — Dīva žēlesteibas īspaidā, kliva par Jezus Kristus apostolu un ļūti dedzeigu Evangelija izplateitāju.\n30. Kristīši veidōj sovu Bazneicu\nTī, kas pījēme Kristus mōceibu Jeruzalimā un tōs apkōrtnē, veidōja pyrmū kristīšu sabīdreibu, kuru sōce saukt par Bazneicu. Kristīšu uzvedeiba beja navaiņojama un bez pōrmatuma. Tī ar prīcu un sirds vīnkōršumu kolpōja Dīvam. Jī dzeivōja vyslelōkā sovstarpejā saskaņā: beja kai vīna sirds un vīna dvēsele. Bogōtī nareti pōrdeve sovus īpašumus un sajimtū moksu nūlyka pi apostolu kōjom, tryuceigūs atbaļsteišonai. apostoli beja nūdybynōtūs draudžu vaļdeitoji, kai Kristus tū beja izkōrtōjis: jī mōceja, kristeja un izdaleja cytus sakramentus. Jī pōrzynōja vysas ar Bazneicu saisteitōs lītas un vadeja pošu savīneibu (draudzi).\n31. Dīva strōpe par žeidu naticeibu\nLai gon daudzi nu žeidim beja pījāmuši Kristus mōceibu, tūmār lelumlelō daļa nu tim ītīpeigi tai pretōjōs. Ar tū jī atļōve nōkt par sevi strōpei, kas jau īprīkš beja sludynōta. Septeņdasmytā godā romīšu karaspāks nūpūsteja Jeruzaliniu, nūdadzynōja svētneicu, vīns miļjons un 100 000 žeidu zaudēja sovu dzeiveibu, pōrejī tyka izraideiti trymdā un izkaiseiti pa vysu pasauli, lai vysur un vīnmār varātu līcynōt par Dīva strōpi.\nApostoli prīcas vēstneši\nŽeidu styurgaļveība un Dīva apredze (providence) beja par īmesli tam, ka apostoli gōja storp pogōnim un tim sludynōja Evangeliju. Byudami nabadzeigi un vojōti, jī vysur nese prīcas vēsti par pesteišonu. Nikaidas gryuteibas, ni pat nōves brīsmes, jūs naspēja nu tō atturēt. Dīvs svēteja jūs pyules. Vēļ nabeja nūtecējuši 30 godi nu Dīviškō Pesteitōja nōves un Svātō Gora atnōkšonas, kai kristīšu kūpas beja jau daždažaidōs zemēs.\nApostoli īceļ veiskupus\nVysas kristīšu kūpas beja cīši saisteitas zam vīnas kāpējōs vadeibas (golvas), par kaiciu beja Pīters. Tei beja vīna universalā, tys ir, katōliska Bazneica, kuras radzamō golva, beja sōkumā Antiokijas, vālōk Romas veiskups, sv. Pīters, kurs Romā, Nerona laikā, 67. godā pēc Kr., myra mūcekļa nōvē. Tai augstōkō vara par vysu Bazneicu pōrgōja uz sv. Pītera pēcnōcējim, Romas veiskupim voi pāvestim.\n32. Pogōni nūlem kristīteibu iznycynōt. Vojōšonas\nPagōni beja uztraukti par kristeigōs religijas ōtru izaplateišonu, kura atklōti nūsūdeja pogōnu natykumeigū dzeivi un jūs atbaidūšū dīvakleibu. Jī nūlēme kristīteibu iznycynōt. Kristīšim vajadzēja voi nyu atsasaceit nu sovas ticeibas, voi mērt vysnaciļvēceigōkōs mūkos. Kristīši tyka šausteiti, svīsti plēsigim zvērini, plyukōti dzelža kōšim un dadzynōti, masti vōrūšōs eļļas kotlūs, zōgāti ar zōdžim, krystā kolti, tykuši aplīti ar dorvu un aizdadzynōti pogōnu nakts izprīcu dōrzūs... Vyscaur vysā pogōnu pasaulī pyrmī kristīši beja padūti naaprokstamom cīsšonom. Symti un tykstūšas, vysaida vacuma un socialō stōvūkļa obeju dzymumu, kristīšu beja myruši vysnažēleigōkōs mūceibōs.\nRomu pōrplyudynōja kristīšu asnis\nSeviški vysrībeigōkōs dīvakleibas pogōnisma golvas piļsāta Roma, teišam beja pōrplyudynōta ar kristīšu asni. Šōs piļsātas mūcekļu skaits beja naparosti lels. Jūs kauli katakombōs, kur ticeibas brōli jūs beja glōbojuši, līcynoj par tu leidz pat myusu dīnom.\n33. Kristīteiba nav iznycynōjama, jo ir Dīva darbs\nKristīšu vojōšonas, ar mozim pōrtraukumim, ilga 300 godu. Jo kristīteiba byutu cylvāku dorbs, tū naapšaubami byutu iznycynōjis oklais tō īnaidnīku nyknums. Bet tai kai tys beja Jezus, Dīva Dāla, dorbs, par speiti vysim vojōjumim, jys laide arvīn dziļōkas saknes un arvīn vairōk izaplateja pa vysu pasauli. Zeimes un breinumi, kaidi caur Kristus izzinējim nūtyka, bet seviški nasatrycynojamais mīrmīleigums, ar kaidu mūcekli cīte un gōja nōvē, pogōnus pōrlīcynōja, ka vīneigi kristīšu Dīvs ir patīsais Dīvs. Gadejōs, ka daudzi nu pogōnim, verūtīs uz kristīšu mūkom, īsasauce: „Mes ari asam kristīsi; kaunit ari myusus kūpā ar jim!“ Tai kristīšu asnis kliva par sāklu, nu kuras izdeiga arvīn jauni kristīsi.\nDīvs, tū vysu atļaudams, pīteikūši rōdeja, ka Bazneica ir Jō dorbs, kuru nikaidi pasauļa spāki naspēs iznycynōt.\n34. Keizars Konstantins — kristīteibas aizstōvs\nBeidzūt Dīvs sovai Bazneicai dōvōja mīru, aicynōdams Konstantinu Lelū par kristīteibas aizstōvi. Šys keizars, vēļ byudams pogōns, karā pret Maksenciju, redzēja, ka jō pretinīka armija ir daudz lelōka par jō karaspāku, jys sirsneigi lyudzis patīsū Dīvu, lai jam paleidzātu. Ūmai jam un jō vysam karaspākam gaisā pasarōdeja spūžumā myrdzūšs krysts, uz kura beja uzroksts: „Šamā zeimē tu uzvarēsi“. Atdarynōdams radzātū krystu, Konstantins lyka izgatavōt karūgus, un lyka tūs nest karaspāka prīkšgolā, kod tys dēvēs kaujā. Un teišam Maksencija karaspāks tyka pīveikts. Nu tō laika, tys ir nu 312. goda pēc Kr., Konstantins kliva par kristiānismā aizbildni un nōkamajā (313.) godā, ar Milanas ediktu, kristīteibai tyka dūta breiveiba.\n2. Nu Konstantina leidz protestantisma sōkumam 16. godu symtā\n35. Kristus krysts gūda vītā\nKrysts, kas leidz šam beja par vyslelōkō nagūda zeimi, tagad kliva par gūda un uzvaras zeimi. Tys mirdzēja keizara Konstantina krūnī un Romā, kas leidz šam beja golvonais pagōnisma miteklis, krysts tyka uzstōdeits vērs Jupitera tempļa, kapitolā. Tai vysam pasauļam tyka dūts saprast par krystā pīkoltō Dīva - Cylvāka uzvaru. Konstantins atļōve vysim kristīšim breivi praktizēt sovu ticeibu; jys jim cēle bazneicas, izrōdeja lelu gūdu un īvēreibu prīsterim, seviški pāvestam. Jō pīmārs pamudynōja tyukstūšas pogōnu pījimt dīviškū Kristus mōceibu. Pogōnu elki pamozam tyka atmasti, un jūs svētneicas palyka tukšas. Pogōnisms vysā Romas keizarvaļstī tyka uzvarāts, un kristeigō religija arvīn vairōk nūsastyprynōja.\n36. Kristus Bazneica un pyrmōs moldu mōceibas\nKatōļu Bazneica šymā laika pūsmā gyva uzvaru ari par īkšejū īnaidnīku, par kaidu beja moldu mōceibas (herezijas). Dažas heretiska un schismatiska rokstura mōceibas, dažōs vītōs un laikūs beja pasarōdejušas jau ogrōk; bet tōs dreiži nūzuda. Bet tagad beja rodušīs daži jauni moldu mōceibu sludynōtōji, kuri beja gyvuši sev daudzus pīkritējus. Jī beja atstōjuši Bazneicu un izveidōjuši plašas religiskos kūpas voi sektas. Tōs parosti tyka sauktas tūs dybynōtōju vōrdā. Taidas beja: Arija (sekta), Nestorija, Eutechija, Pelagija un cytas sektas. Šī sektanti nareti beja gyvuši vaļdinīku labvēleibu, protekciju (aizbildnīceibu) un vysnaciļvēceigōkā veidā apspīde un vojōja katōļus.\nPyrmī eukumeniskī koncili\nTaipat, kai apostoli sovā laikā beja puļcējušīs, lai Svātō Gora īdvasmōti un sv. Pītera vadeiti, nūvārstu nasaskaņas, kaidas beja rodušīs ticeibas lītōs (Verīs: Ap. d. 15), ari tagad jūs pēcnōcēji, vysas katōļu Bazneicas veiskupi, pāvesta voi jō legata vadeibā, puļcējōs, lai caurskateitu un nūsūdeitu sova laika moldu mōceibas. Taidas vyspōrejos veiskupu sanōksmes sōce sauktīs parvyspōrejim voi eukumeniskim koncilim. Šaidu koncilu lāmumi ticeibas lītōs, pēc tam, kod tūs beja apstyprynōjis pāvests, beja saistūši vysim katōlim.\nĪvārojamōkais nu senōtnes koncilim beja Nikejas koncils (325. g.). Tymā pīsadalēja 318 veiskupu, storp kurim beja daudzi svāti veiri, kas beja cītuši vojōšonas Kristus dēļ. Daži nu tim, elsdami mūkas, beja zaudējuši rūkas voi acis. Šō koncila daleibnīki vīnprōteigi nūsūdeja Ārija moldu mōceibu, kas ītīpeigi apgolvoja, ka Jezus Kristus naasūt bejis Dīvs nu myužeibas. Nikejas koncila tāvi izslēdze Āriju nu ticeigūs skaita. Lai gon sekta tymā laikā beja ļūti stypra, katōļu Bazneica ar sovu svineigū lāmumu uzlyka tai nūsūdeišonas zeimūgu, un sekta pakōpeniski iznyka. Taidus pošus nūsūdeišonas lāmumus Bazneica ir matuse uz vysom cytom herezijom, kaidas turpmokajūs godu symtūs beja rodušīs. Nu vysim konfliktim, kaidi šaidōs sakareibōs beja nūtykuši, Bazneica vīnmār ir izgōjuse kai uzvarātōja.\n37. Bazneicas tāvi un doktori\nŠymā pošā laikā Dīvs dareja slovonu sovu Bazneicu ar daudzim svātim un augsti mōcātim veirim, kuri leliski aizstōvēja patīsū mōceibu. Tūs sauce par Bazneicas tāvim voi doktorim. Taidi beja: Aleksandrijas patriarchs sv. Atanazijs, kurs, patīsōs ticeibas dēļ, izcīte ilgas un nyknas vojōšonas nu arijanu puses (miris 373. g.), Cezarijas arciveiskups sv. Bazils (m. 379), sv. Nazianzas Gregors (m. 389) un sv. Jōņs ChryzosTōms (m. 407), obi Konstantinopoles patriarchi, Jeruzalimas arciveiskups sv. Kirils (m. 386), Milanas arciveiskups sv. Ambrozijs (m. 397), sv. Jeronims (m. 420). (šys pādejais beja īvārojams ar tū, ka pōrtulkōja Svātūs Rokstus latiņu volūdā; šū tulkōjumu sauc par Vulgatu), Hiponas veiskups sv. Augustins (m. 430). Pi seviškim Bazneicas spūžumim pīdar izcyli pavesti: sv. Leons Lelais (m. 461) un sv. Gregors Lelais (m. 604).\nEremiti voi vīntuļnīki\nTymā laikā, kod svātī Bazneicas tāvi seviški izacēle kai leli patīsōs ticeibas aizstōvi, rodōs eremiti voi vīntuļnīki un mūki kai styngras grāku nūžālōšonas spūži paraugi. Eremiti beja dīvbejeigi kristīsi, kas bāga nu vilinojušom pasauļa baudom, lai vīntuleibā, lyugšonā un pošaizlīdzeibā sasagatavōtu uz laimeigu nōvi. Kliņšu olas voi nu žogorim sagatavōtas būdas beja jūs miteklis, kailō zeme voi nadaudzu lopu čupa beja jūs guļas vīta, saknes un zōle beja jūs bareiba un yudiņs — jūs dzērīņs. Jī atsasaceja nu vysom dzeives ērteibom, lai byutu piļneigi myruši pasauļam un varātu dzeivōt vīneigi Dīvam. Pyrmais eremits voi vīntuļnīks beja sv. Pōvuls nu Tebom, kurs myra ap 340. godu.\nPyrmī klūsteru īmītnīki\nSv. Ontons (m. 356), lai apmīrynōtu sovu mōcekļu uzmōceibu, uzcēle pyrmū klūsteri, un teik saukts par mūku patriarchu. Pamozam vīntuļnīku dzeive pōrgōja klūsternīku dzeivē, kura lelyski uzplauka rītumūs, zam sv. Benedikta regulas un veice eistus breinumdorbus.\nSv. Benedikta nūzeime Eiropā\nEiropa sevišku pateiceibu porōdā ir sv. Benediktam resp. jō dybynōtajim religiozim ordenim par zemkūpeibas paceļšonu un zemes īdzeivōtōju atgrīzšonu kristiceibā. Jys myra 543. godā. Sv. Augustins, Anglijas apostols, beja benediktīšu mūks un šū ordeņu īvede Anglijā 596. godā.\n38. Jaunas pogōnisma brīsmes\n5. un 6. godu symtūs Bazneica beja padūta jaunōm brīsmem, kod mežūneigas pogōnu tautas, atstōjūt sovas pyrmōtnejōs dzeives vītas, napōrradzamūs borūs, īsalauze kristīšu zemēs, ar guni un zūbynu iznycynōdami vysu, kas gadejos ceļā. Tei beja, tai sauktō, tautu ceļōšona voi staigōšona. Tom beja dažaidi nūsaukumi, kai: hunni, alani, heruli, goti, svevi, langobardi, burgundi, vandali, franki, angli, sakši.\nAtila — Dīva reiksts\nVysnažēleigōki un mežūneigōki nu vysom šom ciļtim beja hunni. Tūs vadēja jūs kēneņš Atila, kurs sevi sauce par Dīva reiksti voi pōtogu. Daudzas zīdušas piļsātas jī nūleidzynōja ar zemi, vasalus apgobolus nūpūsteja un atstōja bez īdzeivōtōjim. Pōri par 1000 godu Vacō Romas impērija, kas kaidreiz beja ļūti stypra, tagad naspēja vairs pretōtīs šom mežūneigōm ciļtim, un beidzūt tyka galeigi pīveikta. Herulu kēneņš Odoakrs ījēme Romu un tyka izsludynōts par Italijas kēneņu 476. godā. Nav īspējams apraksteit tū pūstu, kaidu vysai Eiropai atnese šī mežūneigūs ļaužu bori.\nBazneica civilizej barbarus\nBeidzūt Dīvs pakļōve un civilizēja šūs barbarus ar tōs pošas Bazneicas leidzeklim, kuru jī draudēja iznycynōt. Pāvesti beja syutejuši svātus veirus, kas barbarim nese prīcas un pesteišonas vēsti. Syuteitī gōja pi jim ar krystu un Evangeliju. Nasarēkinodami ar lelōm brīsmem, kaidas tim draudēja, pasaļaudami uz Dīvu, jī drūšsirdeigi sludynōja mōceibu, kaidu pasauļam beja atnesis Dīva Dāls.\nSv. Patriks Īrijā\nPāvests Celestins 432. godā syuteja sv. Patriku uz Īriju. Tur jys strōdōja daudzus godus un atgrīze pi kristticeibas vysu vaļsti, nūdybynōja daudzas veiskupijas, cēle bazneicas un klūsterus. Tys ir vīneigais pīmārs Bazneicas vēsturē, kod vasala tauta teik atgrlzta kristticeibā bez mūcekļu ašņa izlīšonas. Pamatōti sv. Patriku sauc par Īrijas apostolu un pošu Īriju sauc par svātūs zemi.\nPyrmī Vōcijas un Austrijas misionari\nNu 5.leidz 8. godu symtam ari Vōcija tyka atgrīzta kristticeibā un civilizēta. Sv. Severinu sauc par Austrijas apostolu, tōpēc ka jys šū zemi atgrīze kristticeibā. Jys myra 482. godā.\nŠveices, Frankonijas un Bavarijas misionari\nDivi Irīši: sv. Kolumbans un sv. Galls Evangeliju sludynōja ap Konstances azaru Šveicē. Īrijas mūks sv. Kilijans un anglis sv. Vilibalds tū pošu dareja Frankonijā. Divi franku misionari sv. Ruperts un sv. Korbinijans strōdōja Bavarijā un apkōrtējōs zemēs.\nVestfalijas un Skandinōvijas misionari\nFrizu tauteibas sv. Ludgers strōdōja Vestfalijā un franku benediktinīts sv. Ansgars — Skandinōvijā un Lejasvōcijā (865. g.).\nSv. Bonifacijs — Vōcijas apostols\nSeviški nanūgurstūšs un panōkumim bogōts Evangelija sludynōtōjs beja sv. Vinfrids voi Bonifacijs, kuru pamatōti sauc par Vōcijas apostolu.\nJys beja dzimis ap 680. godu un beja benediktiņu mūks Ekseterā. Jō lelūs nūpalnu dēļ, pāvests Gregors III jū īcēle par Mencas (Mentz) arciveiskupu 732. godā. Sludynōdams evangeliju naticeigajim Zīmeļfrizijas īdzeivōtōjim, jys myra mūcekļa nōvē 755. godā.\nKlūsteri religiozōs dzeives centri\nKod tikai misionari spēre sūli kaidā zemē, par pyrmū sovu pīnōkumu jī uzskate ja vīna voi vairōku klūsteru nūdybynōšonu. Šī religiozōs dzeives centri tod syutēja svātus veirus, kas vysā apgobolā sēja kristiānisma sāklu, dybynōja školas jaunu prīsteru audzynōšonai un mōceja barbarus atstāt jūs mežūneigū dzeives veidu un nūsadūt mīreigam un lītdereigam dorbam. Taidā veidā mežūneigī germani tyka īmōcāti zemkūpeibai, mōjsaimesteibai, tērdznīceibai un amatnīceibai. Ar mūku čaklumu un dorbu tuksnešainōs vītas pōrsamainēja bogōtūs labeibas laukūs un tymsī mežu bīzūkni — par pateikamom apdzeivōtom vītom. Daudzejaidā ziņā mūki beja lelōkī ciļvēces labdari.\nKārlis Lelais (742—814) un Ungārijas Stefans (m. 1038)\nKārlis Lelais seviški beja jēmis tyvu pi sirds kristticeibas izplateišonu un Bazneicas labklōjeibu. Jys uzcēle pōri par 20 klūsteru un nūdybynōja vairōkas diecezes, kuras bogōteigi apdōvynōja ar zemi un īpašumim. Jō paraugam sekōja vālōk dīvbejeigais Ungārijas kēneņš Stefans (m. 1038), kas dedzeigi atbaļsteja misionaru darbeibu sovā vaļstī.\n39. Liktineigi nūtykumi austrumu Bazneicā\nTymā laikā, kod rītumūs kristīteiba sekmeigi izaplatēja un nūsastyprynōja, austrumus pīmeklēja ļūti nūžālōjami namīri. Konstantinopoles keizari, vītā pazemeigi pasadūt Bazneicai, poši tū gribēja vaļdeit un uzspīde tai sovus personeigūs uzskotus kai ticeibas patīseibas. Ticeigajūs tur vaļdeja saklums un pavēršeiba, goreidznīki nareti aizmērsa sovus pīnōkumus, beidzūt lepneiba un streidi papyldynōja tū, kō Vēļ tryuka leidz nūžālōjamai schismai (atsaškeļšonai), kaida lelōku grāku un austrumu Bazneicas daļu atrōve nu paklauseibas radzamajam Kristus vītnīkam vērs zemes — pāvestam. Tys nūtyka 1054. godā.\nMuhameds un jō mōceiba\n7. godu symta sōkumā (622. g.) Arabijā beja radīs īdūmeigs krōpnīks — Muhameds, kurs sevi uzdeve par Dīva syutni. Nu pogōnu, žeidu un kristīšu ritualim un mōceibom, jys sašyva jaunu religiju. Jō pēcnōcēji, kurus sauce par kalifim, ar īrūču paleidzeibu turpynōja sev pakļaut Azijā un Afrikā vīnu tautu pēc ūtras un vysur izplateja sova pravīša mōceibu. Tymā pošā laikā jī nese sev leidza barbarismu, morālisku pagrymšonu un vysdespotiskōkū vērdzeibu.\nKristīši zam muhamedāņu varas\nTys gon tīsa, ka kristīteiba jūs īkarotajos zemēs natyka tyuleņ iznycynōta. Tūmār, byudama piļneigi atškērta nu patīsōs Bazneicas, tei neikuļōja zam naideigōs varas vysus vālōkūs godu symtus.\n40. Svātō zeme zam muhamedāņu jyuga\n637. godā Jeruzalima, Svātōs Zemes voi Palestinas golvas piļsāta, nūkliva zam muhamedāņu voi saracenu, tys ir, arabu varas (saraceni nu vōrda sara — tuksnesis). Zam šūs īnōcēju jyuga Jeruzalima cīte 442 godus.\nSeldžuku turki arabu vītā\n1097. godā Jeruzalimu, kūpā ar daudzom cytom Mozazijas piļsātom un zemeni, Ikarōja tataru ciļts seldžuku turki, kas 1048. godā beja nōkuši nu Kaspijas jyuras apkōrtnes. Tī jau 8. godu symtā beja pījāmuši muhamedanismu. Nūzīdzeibas, kaidas jī darēja Svātajā Zemē un naciļvēceiga izaturēšona pret kristīšu svātceļotojim, kas nu Vokoreiropas beja davušīs uz turīni, kliva par īmesli krysta karim, kaidi beja sōkušīs uz 11. godu symta beigom.\nKrysta karu sōkums. Amjenas Pīters un pāvests Urbans II\nDīvbejeigais vīntuļnīks Amjenas Pīters, kas svētceļōjuma nūlyukūs beja apmeklējis Jeruzalimu, stōsteja pāvestam Urbanam II, kai svātōs vītas, kur Pesteitōjs beja dzeivōjis un cītis, teik naticeigūs apgōneitas un cik naciļvēceigim pazamōjumim tur teik padūti kristīši. Pāvests ar dzērdātū beja tik pōrsajemts, ka nūlēme likt golu muhamedāņu naciļvēceibom.\nPāvests Urbans II saaicynōja Vokoreiropas vaļdinīkus un bruninīkus uz sanōksmi Klermonā (1095. g.). Tur ar lelu sajyusmu tyka uzjimts prīkšlykums reikāt karagōjīni uz Svātū Zemi, lai tū atbreivōtu nu naticeigūs jyuga. Šamā sanōksmē atkōrtōtais saucīņs: „Tai Dīvs grib“ atskanēja vysā Vokoreiropā. Eisā laikā nūsaorganizēja miļzeigs, labi apbruņātu veiru, karaspāks. Kai uzajimtūs saisteibu zeime jim beja lobajā pusē pīšyuts sorkons krysts; nu tō jūs nūsaukums krystneši. Pylni prīcas un drūsmes jī dēvēs uz Palestinu.\nBuijonas Gotfrids — Jeruzalimas kēneņš\nPēc veiktom naizsokamom gryuteibom un daudzom nyknom kaujom ar musulmanim, jī beidzūt ījēme Jeruzalimu. Varūneigais Lorenas hercogs, Buijonas Gotfrids, tyka izsludynōts par kēneņu (1099. g.). Jys atsasaceja pījimt pīdōvōtū zalta krūni, pībylsdams, ka jys nikod te nalītōs zalta krūņa, kur Pesteitōjam beja ēršku krūņs. Ari cytaidu titulu jys nalītōja kai tikai hercogs Gotfrids. Jaunō kēneņvaļsts tūmār pastōvēja vīneigi 88 godi. Grāku nūdeveibas dēļ, kai ari disciplinas un vīnprōteibas tryukuma dēļ storp pošim krystnešim, Jeruzalimas kēneņvaļsts nabeja spējeiga pretōtīs turku pōrspākam.\nEgiptes sultāns ījam Jeruzalimu\nLai gon nu Vokoreiropas arvīn pīnōce jauni paleigspāki, Egiptes sultāns Saladins ījēme Jeruzalimu (1187. g.).\nTurku otomanu īkarōjumi\nAp 1300. godu jauni turku otomanu bori nu Tatarijas paldove sev seldžukus, īkarōja Mozaziju, Moldaviju, Serbiju, Bulgāriju, Grekiju un Moriju.\nBeidzūt brutalitātes un baudkāres nazvēra Muhameda II vadeibā turki ījēme Konstantinopoli, Bizantijas keizarvaļsts golvas piļsātu (1453. g.). Tū uzskota kai Dīva strōpi par smogim, pret Dīvu vārstim, apvaiņōjumim. Tōlōkū turku vērzeišonūs uz prīšku aizturēja dažu Vokoreiropas kristeigūs prinču un bruninīku dedzeiba un varūneigō drūsme.\nUzvara par turkim pi Lepanto\nBeidzūt turkus galeigi sakova vīnoti pāvesta, Spānijas un Venēcijas spāki, ar skaidru Dīvmōtes paleidzeibu. Tys nūtyka slovonajā kaujā pi Lepanto (1571. g.). Šōs uzvaras rezultatā na tikai otomanu vērzeišonōs uz prīšku tyka aizturāta, bet socēs jūs varas pagrymšona.\n41. Krysta karu nūzeime Vokoreiropas tautu dzeivē\nKrysta kari vysur Vokoreiropas tautōs izraiseja lelōku prōta spēju rūsmi un jaunas gora dzeives izpausmi. Pūstūšōs tautu staigōšonas laikā (38. nrs.) zynōtne atroda patvārumu vīneigi klūsterūs. Tagad turpretim tei izaplateja ari tautā un tyka ryupeigi kūpta. Tyka dybynōtas slovonas školas un universitates. Mōceibas spāku katedras tamōs ījēme taidi apbreinōjamas erudicijas veiri, kai sv. Anzelms (mir. 1109), sv. Aļberts Lelais (m. 1280), sv. Akvinas Tōms (m. 1274) un cyti. Tūs laikus mādz saukt par vydslaikim.\nSūplōk zynōtnes uzplaukumam vydslaiki ir īvāroiami ar kristeigūs tykumu spūžumu, dziļu ticeibu, bārna vīnkōršeibu, ar dedzeigu Dīva un cylvāku mīlesteibu. Pat šudiņ navar beigt apbreinot breiniškeigōs katedrāles, kaidas tūs laiku ticeigūs pietāte (dīvbejeiba) beja uzcāluse. Navar bez sajyusmes dūmōt par maigū dīvbejaibu, kaida dveš pretim nu tūs laiku gleznom un statujom, ar kaidom jī greznoja Dīvam veļteitōs svētneicas. Tik lelus un apbreinōjamus dorbus spēja veikt vīneigi taidi cylvāki, kuru sirdis piļdeja dziļš religiskums, kas izapaude ari vysā jūs dzeivē un dorbūs.\nReligiski ordeni un jūs nūzeime\nTys pats religiskums beja par cālūni tai svēteibai, kaidu ciļvēcei nese religiozus ordeņu svātī dybynōtōji, taidi, kai: sv. Romualds (m. 1027), sv. Brunons (m. 1101), sv. Norberts (m. 1134), sv. Bernards (m. 1153), sv. Dominīks (m. 1221), sv. Asizes Francis (m. 1226) un daudzi cyti. Daudzi klūsteri, kaidus jī nūdybynōja, na tikai deve lelus svātūs un augsti izgleitōtus goreidznīkus, bet ari ryupeigi izkūpe dīvbejeibu un religisku degsmi zamōkajūs tautas slōņūs. Jī paleidzēja tryukumcītējim, deve patvārumu sārnim un kūpe tūs, izpērka gyustekņus un vergus; jī syutēja misionarus uz vysom pasauļa molom un ar sovom dīvbejeigom lyugšonom sajēme nu dabasim bogōteigas žēlesteibas vaļstim un tautom.\n42. Ari nazōles storp kvīšim\nAr laiku pasarōdeja ari daudzas nazōles storp kvīšim lelajā un skaistajā Dīva teirumā. (Sal. Mt. 13.) Gadejōs pūstūši naida izpaudumi un kari, nataisneiguma un varmūceibu akti, kai ari daudzi skandali.\nDaudzos zemēs, seviški Vōcijā, beja īsavīsis parodums, ka pasauleigī vaļdinīki jaunīvālātūs veiskupus un abatus īvadēja jūs omotūs, pasnādzūt tim gradzynu un pastorālu (veiskupa „vāzu“), kai pastorālōs varas symbolu. Šū ceremoniju sauce par investituru. Lykōs, ka ar tū laiceigī vaļdinīki pīškeire tim ari goreigū jurisdikciju (varu).\nKeizars Henriks IV un pāvests Gregors VII\nNaapsamīrynōdams ar parostū īvadeišonu goreigajā omotā, keizars Henriks IV sōce veiskupijas un abatijas pīškērt augstōkā mārā nacīneigim kandidatim, pat taidim, kuri par tū jam pīdōvōja lelōkas naudas summas. Pāvests Gregors VII taidom ļaunprōteigom izdareibom drūšsirdeigi stōjōs pretim. Ar tū beja īsasōkuši (ap 1076. g.) ilgi un nūgurdynojūši, tai saukti, streidi par investituru. Nu tim Bazneica gon izgōja kai uzvarātōja, bet tys nūtyka tikai pēc ilgom nyknom ceiņom.\nJaunu heretiku rasšonōs\nPēc tō rodōs heretiki, kuri īdadzynōja dumpa guni, sōkumā pret goreigū, vālōk ari pret laiceigū varu. Taidi Francijā bejā albigeni, Zīmeļitalijā valdensi, Anglijā viklefīši, Bohemijā husiti. Tys gon tīsa, ka mīrs Bazneicā tyka atjaunōts. Ar vōrdu un dorbu spēceigi veiri, kai sv. Feraras Vincents (m. 1419. g.) un sv. Jōņs Kapistrans (m. 1456. g.) apstaigōja Eiropas zemes, sludynōdami nūžālōšonu par grākim gon vaļdinīkim, gon vīnkōršai tautai.\nĻaunums apslōpāts, bet naiznycynōts\nTūmār ļaundabeigō guņs naizdzysuse slēpēs zam ōrējō mīra izskota palnim. Gūdbejeibas tryukums un naideiguma jyutas atteiceibā pret Bazneicu, un dziņa pēc jaunynōjumim arvīn vairōk pīauga. Tū pastyprynōja ari dažaidi cyti laikmata ļaunumi. Natryuka nikā tam, lai sōktu baigi dorbōtīs liktineigais ļaunuma un dumpa vulkāns. Tam beja vajadzeigs vīneigi pyrmais izdeveigais gadejums.\n16. godu symta lelō tragedija\nTaids gadejums, apslāptōs guņs uzlīsmōšonai rodōs Vōcijā 16. godu symta pyrmaj ā pusē. Leidzeigi lipeigam mēram nūžālōjamais nūtykums otri izaplateja ari ōrpus Vōcijas. Tyukstūšas un tykstūšas katōļu atstōja sovu Bazneicu. Tam sekōja ašnaini kari, sasaceļšonas un morāliskō pagrymšona. Тука iznycynōti daudzi zīduši uzjāmumi, kaidus beja radejuse ogrōkūs godu symtu dīvbejeiba. Tō vītā beja stōjīs naizsokams pūsts kai laiceigūs, tai myužeigūs vērteibu apjūmā.\n3. Nu protestantisma rasšonōs leidz 19. godu symtam\n43. Mōrteņš Luters dybynōj sovu bazneicu\nMōrteņs Luters, augustianu mūks un Vitenbergas universitates profesors, 1517. godā nōce klajā ar protestu pret ļaunprōteibom, kaidas jys saredzēja atlaidu (induļgenču) sludynōšonā. Atlaidas beja sēdējis pāvests Leons X tim, kas zīdōs sv. Pītera bazilikas pōrbyuvei Romā. Bet dreiži pēc tam Luters patvaleigi īcēle pats sevi par Bazneicas reformātōju. Jys nykni sōce uzbrukt varas nesējim Bazneicā, seviški, pāvestam, kura augstōkū varu nūsauce par uzurpāciju (nalykumeigu pīsovynōšonu) un tirāniju, kurai jys sūlejōs dareit nūžālōjamu golu.\nJys atmete daudzus ticeibas gobolus\nPīsaturādams pi sovim maļdeigim uzskotim, jys atmete daudzus ticeibas gobolus, kurus Bazneica beja sajāmuse nu Kristus un Jō apostolim. Jys atmete sv. Miša uperi, gavēšonu, grāku syudzi, lyugšonas par myrušim un daudzas dīvbejeibas praktikas. Jys deklarēja, ka lobi dorbi ir nadereigi, jo cylvāku attaisnōj un pestej vīneigi ticeiba.\nJō mōceiba par klūsteru un bazneicas īpašumim\nŌrpus tō jys plaši atvere durovas vaļā klūsterim un konventim, ļaudams mūkim un mūkinem precētls. Jys sludynōja, ka firstim un cytim vaļdinīkim ir tīseibas konfiscēt bazneicu un klūsteru īpašumus un reikōtīs ar tim pēc patykas.\nJys pats lauze sovus sūlejumus\nBeidzūt jys pats lauze sovus sūlejumus, kaidus beja devis kai mūks un prīsters un izdarēja divkōršu svātzadzeibu, pajimdams mūkeni sev par sīvu. Luters līlejōs, ka sovu doktrīnu ir jēmis tikai nu Svātim Rokstim.\nJō pretrunas un moldi\nTurādamīs pi sovu personeigūs sprīdumu sacynōjumim Svātūs Rokstu skaidrōšonā (interpretacijā), jys nūkliva acimradzamōs pretrunōs un moldūs. Tai, pīmāram, jys apgolvōja, ka cylvākam naasūt breivas grybas un sakarā ar tū navarūt ni piļdeit bausleibas, ni izasorgōt nu grāka; grāks cylvākam nasagōdojūt pazudynōšonu, jo tikai jam ir stypra ticeiba, utt.\nLuteram rodōs daudz pīkritēju\nNasaverūt uz taidim pōrsteidzeigim Lutera sprīdumim un izdareibom, jam rodōs daudz pīkritēju. Daudzim patyka jō vīglō doktrina, kas ļōve tina dzeivōt izlaideigu dzeivi. Montkōreigajim firstim sovukōrt nikas navarēja byut pateikamōks kai Lutera mōceiba par bazneicu un klūsteru īpašumu pīsavynōšonu. Turklōt Luters izmontōja kotru izdeveibu, lai gyutu augstmaņu labvēleibu. Šaidā sakareibā jys pat atļōve Hesenes landgrafam jimt ūtru sīvu, kod pyrmō vēļ beja dzeiva.\nCvinglijs un Kalvins\nLutera parōdeitais jaunynōjumu un dumpa ceļš dreiž roda cytus sekōtōjus, kas, pēc Lutera parauga, gribēja šaidu ceļu staigōt. Daži aizgōja pat tōļōk par pošu Luteru. Tai Cvinglijs (Zwinglijs) Šveicē nūlīdze pat realū Jezus Kristus klōtbyutni Svātajā Eucharistijā. Kalvins Dženevā mōcēja, ka Dīvs ciļvēces daļu, bez kaidas vaines nu jūs puses, asūt predestinējis (īprīkš nūlēmis) myužeigai pazusšonai, tōpēc Jys grēcinīkus dora oklus un nūcītynoj jūs sirdis.\nAnabaptisti sovukōrt sludynōja Kristus vaļsteibu vērs zemes, kurā naasūt breivi turēt privatīpašumu, ka naasūt vajadzeigi ni lykumi, ni tīsneši.\nCvinglijs, Kalvins un cyti sektanti izdemolēja bazneicōs tū, kū Luters Vēļ beja saudzējis. Krucifiksi, svātbiļdes, sīnu svātgleznas un statujas tyka iznycynōtas, kas nareti beja vērteigi mōkslas dorbi. Tī tyka cērsti un dauzeiti gobolūs. Tys pats beja ar vargaņom un oltorim; pat kopi tyka izlaupeiti un svātūs kauli meideiti kōjom voi dadzynōti.\n„Reformatoru“ kūpejais naids pret katōļu Bazneicu\nNasaverūt uz tū, ka šī reformatori vīns ūtru apkarōja un nūlōdēja (anatematizēja), vysi jī beja vīnoti sovā naidā pret katōļu Bazneicu. Jī izgudrōja vysvysaidus pajēmīņus, lai sevi izcaltu un katōļus nūnycynōtu. Tyukstūšom un tyukstūšom pamfletūs (brošūrōs un skrējlopōs) tī izplateja sovus maļdeigūs principus un vysrupōkā veidā uzbruka pāvestam un katōļu goreidznīceibai un tūs vysaidi nūmalnōja. Daudzos vītōs tyka izdareiti klīdzūši varmūceibas akti, cylvākim tyka pīlītōtas dažaidas apspīsšonas un vojōšonas, lai tūs pīspīstu, atsasaceit nu svātōs katōļu ticeibas.\n44. „Dialogu“ mēginōjumi cīte naveiksmi\nKatōli nu sovas puses beja mēginōjuši atjaunōt mīru Bazneicā, īsalaižūt draudzeigōs diskusijōs ar sovim pretinīkim, bet naids, ar kaidu Luters beja pōrsajēmis pret Bazneicas golvu — pāvestu, palyka nasamīrynōjams.\nŠpejeras vaļsts saeima (Reichstag)\nLai apstādynōtu herezijas un samaitōteibas izaplateišonu, keizars Kārlis V sasauce Špejerā vaļsts saeimu (1529. g.), kurā tyka pījimts lāmums, ka leidz nōkušajam vyspōrejam koncilam luterānisms jātolerej tamās zemēs, kur tys ir jau īsavīsis, bet nav breivi tū izplateit tōļōk un ka nadreikst nivīnu aizkavēt sv. Miša svinēšonā voi klauseišonā un ka teik aizlīgta ikvīna (vīnolga kaidas) religijas nūnycynōšona.\n„Protestantisma“ nūsaukuma rasšonōs\nLuterāni protestēja pret šaidu saeimas lāmumu un sakarā ar šū apstōkli rodōs jūs apzeimējums par protestantim. Ar laiku protestantu nūsaukums pōrgōja ari uz cytom sektom, kaidas nu luterānim beja rodušīs.\nBeidzūt pāvests Pōvuls III 1545. godā sasauce vyspōrejū koncilu Tridentā. Tymā novatoru doktrina tyka pōrbaudeita un vīnprōteigi atmasta. Tymā pošā laikā tyka izdūti daudzi, augstōkā mārā svoreigi un aktuali, dekreti par bazneicyskū organizaciju un nalykumeibu nūvērsšonu. Šā koncila spēceiga un apjēmeiga reiceiba deve katōļu Bazneicai svaigu skaistumu un jaunu dzeivi. Protestanti atkōrtōtas reizes beja aicynōti uz šū koncilu, kai poši sōkumā tū beja gribējuši streidu izškēršonai, bet jī atsasaceja īsarast Tridentā. Tai nalaimeigā kōrtā chisma (škeļšonōs) turpynōjōs un lelōkai Eiropas daļai sagōdōja naizsokamu pūstu un cīsšonas.\nLutera sludynōtō breiveiba\nLuters sludynōja breiveibu un nūneivōja (nūzākōja) keizaru, firstus un veiskupus. Zemnīki nasavylcynōja sevi atbreivōt nu kungim. Rodōs nasavaļdeigas bandas, kas klejōja apkōrt, dadzynōja pilis un klūsterus, brīsmeigus varas dorbus pīlītōja pi dižciļteigim un goreidznīkim. Pōri par 100 000 personu gōja būjā šausmeigajā 1525. goda zemnīku sasaceļšonā.\nVālōk izacēle ari ticeibas kari, un Vōcija, kas ogrōk beja uzplaukuma un pōrticeibas zeme, 30 godu karā (1618 — 1648) pīdzeivōja brīsmeigu pūstu un šausmeigus zvēryskuma izpaudumus. Ari cytas zemes, kas beja pījāmušas jaunu mōceibu, pīdzeivōja leidzeigus religiskus un civilūs karu pūstejumus. Šveicē Cvinglijs kryta ašņaiņā ceiņā, kaidu jys vede pret sovim pat tautīšim. Francijā kalvinisti, saukti par hugenotim, ilgus godus vede pūstūšu ceiņu pret karaļa varu un katōļu Bazneicu. Sovā oklajā nyknumā jī nūslapkavōja daudzus prīsterus, mūkus un mūkines, nūpūstēja cīmus un piļsātas, nūdadzynōja voi leidz pamatim nūjauce tyukstūšas katōļu bazneicu, dažas nu tom beja izcyli kristeigōs mōkslas pīminekli.\nAri Anglija smogi cīte sovas apostazijas dēļ, kaidu tur īvadeja kēneņš Henriks VIII, kurs atstōja katōļticeibu, tōpēc ka pāvests jam nabeja ļōvis atmest sovu lykumeigū sīvu Katrinu un apprecēt Annu Boleinu. Ari tūs laiku Anglija mērķa cylvāku asnī. Dumpinīki, kas dyžōjōs, ka jī praktizējāt vysteirōkū kristiānismu — Karļam I, tirāniskō Henrika VIII pēcnōcējam, nūcērta golvu.\n45. Katōļu Bazneica atleidzynōj sovus zaudējumus\nZaudējumus, kaidus apostazija sagōdōja Bazneicai Eiropā, bogōteigi atleidzynōja (kompensēja) naskaitamas pogōnu konversijas dažaidās pasauļa molōs. Misionari gōja uz vysom pusēm un ar lēlim panōkumim sludynōja Evangeliju. Seviški pōrsteidzūša beja sv. Franča Ksavera, Indijas apostola darbeiba un panōkumi, kurūs acimradzams beja dabasu atbolsta zeimūgs. Ar pogōnu atgrīzšonas degsmi sirdī, jys škārsāja jyuras un okeānus, un 1542. godā nūkliva Goa piļsātā (Indijā) un īsoce sovu misionarā dorbu, apstaigōdams piļsātas īlas un ar zvaneņu aicynōdams bārnus nōkt un mōceitīs ticeibas patīseibas. Bārni teišam gōja un labprōt klausejōs, kū svātais veirs jim stōsteja par jūs meilū Pesteitōju. Pōrnōkuši mājōs, jī atkōrtōja, kū beja dzērdējuši. Ar tū jī pamudynōja ari vacōkūs īt un pasaklauseit svātā veira runas. Dīvs bogōteigi atolgōja misionarā dedzeibu. Jys jam pīškeire pyrmūs apostolu breinumdareišonas spējas, kai slymūs izveseļōšonu, nūmyrušūs atdzeivynōšonu, vātru nūmīryōšonu un daudzus cytus pōrsteidzūšus breinumdorbus. Ar nanūgurstūšu enerģiju jys gōja nu vīna apgobola uz ūtru, nu vīnas solas uz ūtru, tai apstaigōdams vysu Indiju un Japōnu. Eisā laikā jys atgrīze pi kristticeibas daudzas ciļtis, pat kēneņvaļstis. Kaidā vēstulē jys pats miņ, ka vīna mēneša laikā ir nūkristejis 10 000 pogōnu. Pēc Franča Ksavera nōves, jō īsoktū dīvbejeigū dorbu turpynōja cyti misionari. Jezus Kristus religija tyka īvasta ari Kinā, tamā lelajā un leidz tam laikam napīejamajā impērijā.\nDziļas ticeibas pīmāri\nKa jaunatgrīztī pogōni teišam beja dziļi pōrlīcynōti par pījimtōs ticeibas patīseigumu, tys skaidri pasarōdeja, kod Japōnā īsasōce kristīšu vojōšona, kurā pōri miļjonam kristīšu atdeve sovu dzeiveibu par ticeibu. Daudzi nu tim vysdrausmeigōkō veidā tyka mūceiti. Pat trauslī bārni, naspēceigī sērmgaļvi un sīvītes nu īryndom ar prīcu steidzēs uz mūceišonas vītu, gārbušīs svātku apgērbā, it kai ītu uz kaidom lelōm svineibom. Tik patīsa un dziļa beja jūs ticeiba, ka pi dzeiveibas palykušī un jūs bārni, ilgus godus atsarosdami vysnalabvēleigōkūs apstōkļūs, beja pratuši tū saglōbot. Pōri par 200 godu jī beja izslāgti nu vysim sakarim ar kristeigū pasauli, byudami bez prīsterim un padūti tirānijai un vojōšonom, jī mōcēja katechismu, skaitēja katōļu lyugšonas, kaidas kaidreiz jūs tāvu tāvi beja īsamōcējuši nu misionarim; jī poši kristeja sovus bārnus un ceņtēs dīvbejeigi dzeivōt. Tikai pagōjušā godu symtā Japōni beja spīsti atceļt lykumu, kas naļāve ōrzemnīkim īsarast Japōnā. Pēc šā lykuma atceļšonas, misionari otkon īsaroda un atroda dažus katōļticeigūs japonu cīmus, kas godu symtim ilgi beja saglōbājuši ticeibu.\nTiceibas gaisma Amerikā\nAri Amerikā, jaunatklōtajā pasauļa daļā, tyka izplateita Evangelija gaisma un tyka apkarōta atbaidūša dīvakleiba ar vysom tōs šausmom un natykumim. Nivīnā tautā natyka tik daudz cylvāku uperāts dīvaklym, kai tys beja pi Amerikas īdzymtim. Par Meksikas pyrmīdzeivōtōjim ir ziņas, ka apmāram 20 000 cylvāku tyka salykti dīvaklym uperā. Jo tam nūlyukam napītyka kara gyustekņu, nasaudzēja ari pošu tautas pīdareigūs bārnus.\nNav īspējams atstōsteit gryuteibas, kaidas beja jōpōrvar varūneigajim misionarim, un kaidas brīsmes tim draudēja nu ašņa kōreigūs mežūņu puses, kurim tī nese Evangelija gaismu. Jim beja jākarōj na tikai pret īdzymtūs nažēleibu un natykumim, bet ari pret īnōcēju eiropīšu nasōteigū montkōreibu, ar kaidu tī izmontōja īdzymtūs. Misionaru pyules napalyka bez svēteigim panōkumim. Kristticeiba tyka īvasta un arvīn vairōk nūsastyprynōja jaunajā kontinentā. sevišku uzplaukumu misijas pīdzeivōja Paragvajā (Dīnvydamerikā). Nanūgurstūšō un pošaizlīdzeigō misionaru darbeiba kaidreizejūs mežūņus pōrveidōja par prīkšzeimeigim kristticeigim. Jī kliva par kautreibas, mīlesteibas, un dīvbejeibas paraugim. Nanūgurstūšais misionaru strōdeigums ari mežūneigū apkōrtni pōrveidōja par dzeivei pateikamu apvydu.\n46. Jezuitu lelī nūpalni misijōs un ticeibas aizstōvēšonā\nPošaizlidzeigī misionari, kas ar lelu uzauperēšonu strōdōja pi pogōnu atgrīzšonas, lelōkū tīsu pīdarēja religiozim ordenim. Sv. Francis Ksavers, kai ari tī cyti, kas izplatēja kristīteibu Kinā un Paragvajā, beja golvonūkōrt jezuiti. Šū ordeņu 1540. godā beja nūdybynōjis sv. Ignats Lojola. Šō ordeņa lūcekli ar speciālu pīpyuli nūsadeve ticeibus izplateišonai un aizstōvēšonai pret jaunmūdeigom doktrinom. Sakarā ar tū jūs īneida un vojōja katōļticeibas īnaidnīki.\nAri cyti ordeni\nRodōs ari cyti ordeni, kuru lūcekli, kūpā ar sekularū (pasauleigū) goreidznīceibu, dzeidēja rātas, kaidas Bazneicai beja nūdarejis protestantisms, kūpā ar sovom daudzveideigom sektom. Dīvbejeigī kapucini, kas 1528. godā izaveidōja nu sv. Asizes Franča ordeņa, ar lelu sirds degsmi nūsadeve dvēseļu pesteišonas dorbam un pīkūpe askatisku dzeives veidu. 1574. godā sv. Filips Nerijs nūdybynōja oratorijanu ordenu, kura lūcekli nūsadeve lyugsonai, tautas apmōcēšonai, slymūs un tryuceigds apryupei, kai ari literārai nūdarbei. Dīvbejeigūs školu (Piarum scholarum) lūcekli sovukōrt nūsadeve jaunōtnes audzynōšonai. Cyti religiozī ordeni apryupēja slymūs.\nRodōs ari sīvīšu religiozōs savīneibas, kas ryupejōs par jaunūs meitiņu audzynōsonu un sagatavošonu dīvbejeigai dzeivei. Pi taidim sīvīšu ordenim pīdarēja vizites, ursulines, Lobō Gona mūkines un cytas.\nTiceibas un tykumeibas varūni\nAri šys periods beja bogōts ar varūnim ticeibas un tykumeibas laukā. Pīteik minēt taidus, kai: sv. Kārlis Boromejs, Milanas arciveiskups (m. 1584. g.). Jys beja izcyls kristeigōs mīlesteibas paraugs, kas mēra laikā apmeklēja slymūs vysvairōk apdraudātajōs vītōs, kas vysu sovu īpašumu, pat gultu atdeve tryukumu cītējim. Sv. Francis Salezīts, Zenevas veiskups (m. 1622. g.), kurs ar sovu lānprōteibu un pazemeibu atgrīze nu kalvinisma katōļticeibā 72 000 savojīšu. Sv. Vincents a Paulo (m. 1660. g.), kurs vysu sovu dzeivi veļtēja nabogim un nalaimu pīmaklātim. Jys nūdybynōja patversmes un slimneicas bōrinim un atradīnim, nūdybynōja misionaru prīsteru kongregaciju. sauktu par lazaristim (nu sv. Lazara koledža Parīzē), kai ari nūpalnim bogōtū žālsirdeibas mōsu kongregaciju. Vocijā, seviški Austrijā un Bavarijā, kai ari Šveicē. Piters Kanizijs beja slovons ar sovu izcylū darbeibu moldu mōceibu apkarōšonā. Tū jys veice gon ar sovim rokstim, gon runom (mōceibom). Jys dybynōja dīvbejeigūs institutus Kristus un apostolu īvastōs ticeibas atdzeivynōsonai un saglōbošonai.\n16. un 17. godu symta svātī\nStorp iztcylim šūs godu symtu svātim ir jomiņ: sv. Jōņs nu Dīva, sv. Jōņs nu Krysta, sv. Viļanovas Toms, sv. Kajetans, sv. Alkantaras Pīters, sv. Kamils de Lellis, sv. Kalasantas Jezups, sv. Kuperinas Jezups, sv. Boromijas Francis, sv. Pijs V, sv. Sigmaringas Fidelis, sv. Gonzagas Aloizs, sv. Staņislavs Kostka un daudzi cyti izcyli veiri ar sovu dzeives svātumu.\nNu sīvīšu kōrtas seviški izcylas beja: sv. Tereza nu Avilas, sv. Rūze nu Limas, sv. Angela nu Bresčias, sv. Marija Magdalena de Pacci, sv. Franciška de Šantaļ, sv. Katrina Ricci un cytas.\nLelōkais 18. godu symta svātais\nStorp 18. godu symta svātim izcylokais ir sv. Alfons Marija Liguori, Neapoles veiskups (m. 1787. g.), redemptoristu kongregacijas dybynōtōjs. Ari šōs kongregacijas mērkis beja cylvāku apmōceišona, seviški ticeibas lītōs.\nPatīsō kristiānisma līcinīki\nVysi augšā mynātī svātī veice lelas lītas un caur jūs starpnīceibu pi Dīva ir nūtykuši naskaitomi breinumi. Ar tū jī naapstreidami pīrōdeja, ka patīsais kristiānismā gors, mīlesteibas, pazemeibas un pošaizlīdzeibas gors, nav aizgōjis prūjom nu katōļu Bazneicas.\n47. Lutera ticeibas tōļōkōs gaitas\nPar Lutera mōceibu ir pasaceits, ka tei, leidzeigi vysim teiri ciļvēceigim pasōkumim nūvacoj un teik pōrtaiseita. Un teišam tikkū Luters (1483—1546) beja radejis sovu bazneicu, kai Cvinglijs (1484—1531) un Kalvins (1509—1564) uzskateja par napīcīšamu tū pōrtaiseit (reformēt). Vīns nu šaidas parōdeibas īmeslim beja individuālisms, kas caurstrōvōja Lutera mōceibu. Luters, atmasdams Kristus dybynōtōs Bazneicas mōceibu, radeja sovu. Tū pošu dareja Cvinglijs un Kalvins ar Lutera mōceibu: tū pōrtaiseja pa sovam. Navīnprōteiba rodōs na vīnā vīn punktā. Bet šamōs eisajōs pīzeimēs par tū runōt nav ni paradzāts, ni vajadzeigs. Pīmāra dēļ pīteik minēt poša Lutera vōrdus, kaidus jys par Cvingliju soka: „... ar vysu jō (losi: Cvinglija) mōceibu es jū uzskotu par nakristīti“ (fūr einen Unchristen ich halte mit all seiner Lehre). Bez šom divejom reformētom Lutera bazneicom, rodōs naskaitamas cytas, kurom lelōks voi mozōks tūs izceļsmes īmeslis beja Lutera mōceiba. Pi taidom bazneicom pīdar baptisti, anabaptisti, metodisti, kvakeri utt. Ik kotra nu šom sektom, pēc Lutera parauga, uzskateja sevi par ticeibas reformātōju.\n47a. Breivdūmōtoji, breivmyurinīki, masoni\nAr šaidim nūsaukumim mādz apzeimōt vīnu un tū pošu organizaciju, kuras dziļōkās saknes snādzās leidz vydslaiku cunftēm (amatnīku apvīneibom). Taida apvīneiba beja ari myurinīkim. Kotrai cunftei beja sovi profesionāli nūslāpumi. Tī beja dūmōti vīneigi sova omota prasmes sekmeigōkai paturēšonai sovōs rūkōs. Nav nūrōdejuma, ka storp šym, ar omotu saisteitim nūslāpumim, byutu bejuši ari taidi, kas paustu naidu voi nycynōsonu pret katōļu ticeibu, kai tys ir vārōjams pi vālōkūs laiku masonim (breivdūmōtōjim, breivmyurinīkim). Pyrmī masoni, styngrā šō vōrda nūzeimē, pasarōda protestantisma rasšonōs laikā. Saskaņā ar, tai sauktā, Ķelnes chartu (1535. g.) ir pastōvējuse masonu loža Amsterdamā. Storp mynātōs chartas paraksteitojim ir mynāti: luterāņu vodūņs Filips Melanchtons, Hermans fon Vīds (von Wied), valākais atkritējs Keines arciveiskups, admirals de Kolinji (de Coligny), franču hugenotu vodūņs. Tūmār modernōs masonu organizacijas sōkumu ir pījimts saisteit ar 1717. godu, kurā Des Agiljers (Aguilier), Andersons un Peins (Payne) izastōja nu pastōvušōs masonu sabīdreibas un nūdybynōja sovu organizaciju, kurā, kai jī mēdze saceit, „sektantiskū kristīteibu“ asūt aizvītōjuši ar „namaļdeigū deismu“. Deisms un humanitārā labdareiba beja šōs organizacijas ideāli. Šōs apvīneibas konstitūcija vyspyrms tyka pījimta Anglijā (1725. g.). Bet dreiži pēc tam masonu slapynōs ložas tyka nōdybynōtas Francijā, Vōcijā, Holandē, Šveicē, Dānijā, Italijā, Zvīdrijā un pat angļu kolonijōs.\nMasonu rituals utt.\nŠai organizacijai ir sovs rituals, sovas ceremonijas un symboli. Tōs lūceldi dolās styngri nūdaleitōs herarchiskōs pakōpēs. Bet mums seviški svoreigi ir zynōt, ka breivmyuriniku religiskī uzskoti ir piļneigā pretstotā myusu ticeibas patīseibom. Pīmāram: jī nūlīdz Svātūs Rokstu (Dīva vōrda) pōrdabyskū izceļsmi, nūlīdz ciļvēces dzymuma grākā krisšonu myusu pyrmdzymdynōtōju personā.\nReizē ar tū teik nūlīgts Atpesteišonas nūslāpums un Dīva Dāla cylvāktopšona (Inkarnacija); teik nūlīgts Jezus Kristus dīviškums . . . Vysas masonu mōceibas pamatā ir vīneigi šys pasauļs. Vyss pōrdabyskais ryupeigi teik izslāgts. Šaidu jūs mōceibu sauc par naturālismu (dabyskumu). Vyss, kas ir dabisks, ir pareizs un lobs, tōpēc naasūt taidas lītas, kai grāks, katōļu Bazneicas nūzeimē. Masonerija, pēc tōs pīkritēju mōceibas, ir universalā sistema, kas uzsver, ka vysu cylvāka individualūs un socialūs pīnōkumu pamatā ir filantropijas (labdareibas) plašō bāze. Mozōkais dažūs masonerijas paveidūs teik uzsvārts naids pret kristīteibu. Ir gadejumi, kur izradzātim (Elects) ir jōzvērej, ka jī vysim leidzeklim apkaros religiju. Dažōs īvadeišonas ceremonijōs ir paradzāts, ka jaunuzjimtim lūceklim ir jōveic taidas izdareibas, kai katōļu prīstereibas izsmīšona, Golgotas nūtykumu zaimōšona; kaidā masonu ložā īvadeišonas ceremonijas tyka izdareitas treju golvu čyuskas prīškā. Šaida čyuska beja dūmōta kai pāvesteibas, kēneņa varas un karaspāka izsmejūšs apzeimejums. Kaidā cytā ložā īvadeišonas ceremonijōs beja pavālāts jaunuzjamamim izklīgt atrībeibas saukļus pret Krystu un salauzt krucifiksu. Šaidas izdareibas (laigon na vyscaur beja sastūpamas) līcvnoj, cik lels fanatisks naids beja vārsts pret kristīteibu, seviški pret katōļu Bazneicu.\nŠaidā gorā audzynōti cylvāki nōce klajā araugstōkā mārā destruktīvu nūlyuku: iznycynōt religiju un izskaust ticeibu uz Kristu. Zam ciļvēces apgaismōšonas īgansta, jī pōrplyudynōja pasauli ar rokstim, kurūs izsmēja vysu, kas saistejōs ar svātumu, vysrupōkā veidā jī nūmalnōja pāvestu un atklōti propagandēja morāliskū pagrymšonu. Jūs grōmotas, kas beja saraksteitas pīviļceigā volūdā, dzērkstēja ar osprōteibom un satiru, vīgli atroda ceļu uz vysim sabīdreibas slōnim. Bezdīveibas un izvirteibas gors izaplatēja ar pōrsteidzūšu ōtrumu. Dīva īnaidnīki nyu jutōs pīteikūši spēceigi, lai stōtūs pi sovu plānu eistynōšonas. Pyrmā kōrtā jī uzbruka prīstereibai, lai pēc tam vīgli varātu izkleidynōt gonompulku.\nBreivdūmōtōju darbeibas augli Francijā\nTykuši pi varas Francijā uz 18. godu symta beigom, breivdūmōtōji konfiscēja bazneicas īpašumus un tūs pōrdeve. Mūki un mūkines ar varu tyka izraideiti nu jūs mīreigom mītnēm. Klūsteri tyka izdemolēti un sagrauti. Tyka izdūts edikts, kas sōpeigi skōre prīsterus, kuri gribēja palikt uzticeigi sovam aicynōjumam. Jo kaids izarādēja napakļōveigs, tyka īmasts cītumā, voi vīnkōrši pakōrts pi tyvōkō lampas stoba. Kristīšu era (godu skaiteišona nu Kristus dzimšonas) tyka anulēta, svātdīņu un svātku dīnu svinēšona atcalta, bazneicas tyka profanētas (apgōneitas) un sagrautas. Vyss, kas atgōdynōja kristīteibu, tyka iznycynōts. Beidzūt šūs cylvāku ōrprōts sasnēdze taidus kolngolus, ka prōtu jī izsludynōja par augstōkū byutni un kaidu aktrisi, kai šōs dīveibas symbolu, triumfa gōjīnī īvede Parīzes katedrālē, nūvītōja uz golvonō oltora krucifiksa vītā un jūs gūdam tyka dzīdōtas slaves dzīsmes.\nSōce vaļdeit terrors\nReizē ar religiju zuda kōrteiba, labklōjeiba, publiskō drūšeiba. Kēneņam Ļudvikam XVI — dīvbejeigam un labvēleigam, bet pōrōk labsirdeigam vaļdinīkam — 1793. godā tyka nūcērsta golva. Taidā pošā nūvē myra jō sīva un mōsa. Divejus godus Francija pōrdzeivōja šausmeigu zvēryskumu izdareibas. Cylvāku asnis plyudiņ plyuda. Nu brīsmūņu ōrprōta nabeja drūši ni cylvāka vacums, ni dzymums, ni socialais stōvūklis. Vendejā (Vendée) 500 bārnu, nu kurim vacōkajam beja 14 godu, — tyka nūšauti, tūpēc ka jūs tāvi beja palykuši uzticeigi Dīvam un kēneņam. Šō terrora laikā nūslapkavōtūs cylvāku skaits beja ap 2 miļjoni.\nTaida beja „apgaismeiba“, „breiveiba“ un „vīnleidzeiba“\nTys vyss tyka dareits ciļvēces laimes veicynōsonas vōrdā. Apgaismeiba beja jūs vōrds, kod jī likvidēja religiju, breiveiba un vīnleidzeiba beja uz jūs lyupom, kod jī slapkavūja sovus leidzbrōļus.\nNapoleons nōk uz vēstures skotuves\nBeidzūt ašņainī despoti sōce drebēt poši par sovom dzeiveibom, un lai apturātu izraiseitū anarchiju, jī svineigi pasludynōja, ka tautai tūmār ir vajadzeiga ticeiba uz Dīvu un dvēseles namērsteibu. 1799. godā Napoleons, byudams pyrmais konsuls, sagrōbe sovōs rūkōs augstōkū varu. Bet jys nauzadrūšynōja vaļdeit tautu bez religijas. Tōpēc atjaunōja katōļticeibu Francijā un nūslēdze ar pāvestu konkordatu (1801. g.). Tūmār na ilgu laiku Bazneica baudeja šū mīru.\nNapoleons un pāvesti\nNapoleons, apžylbynōts ar sovu karagōjīņu panōkumim, mēginōja dabōt nu pāvesta dažas koncesijas, kaidas tys nadreikstēja atļaut. Sakarā ar tū franču karaspāks īsūļoja Romā un pāvestu Piju VII kai gyustekni aizvede prūjom (1809. g.).\nNapoleons zaudēj ceiņu\nEiropas apvīnotī spāki uzvarēja Napoleonu, atjēme jam jō krūni, un pāvests kai uzvarātōjs atsagrīze Romā (1814. g.).\nPādejī 19. godu symta pāvesti\nPāvesta Pija VII tyvōkī pēcnōcēji beja: Leons XII, Pijs VIII, Gregors XVI un Pijs IX. Pādejais 19. godu symta pāvests beja Leons XIII, kurs sv. Pītera laivu vadēja nu 1878. leidz 1903. godam. Taitod īvadēja tū 20. godu symtā, kurs ir pīskaitoms pi lelu satrycynōjumu un pōrmaiņu periodim kai Bazneicas, tai vysas ciļvēces vēsturē.\n48. Nu pōrdūmōm par franču revoluciju un tōs sekom\nPar franču revoluciju un tōs izraiseitū teroru mādz saceit, ka dīviškō Apredze (Providence) tū beja pīļovuse, lai pasauļam rodeitu, kaidu pūstu spēj sagōdōt poši sev un cytim tī, kas atkreit nu Dīva un Jezus Kristus religijas. Nalaimeigā kōrtā dīviškajam breidynōjumam natyka pīgrīzta pīteikūša vēreiba, kod turpretim franču breivdūmōtoju līkuļotōs apgaismeibas sistemu pīsovynōja ari cytas vaļstis. Šūs sistemu īspaidā daudzos zemēs daudzi seneji un izcyli instituti tyka anulēti, klūsteri un konventi slāgti, tūs īpašumi atsovynōti, Bazneicas autoritate un īspaids samozynōti, tīseibas naatzeitas, školōs un universitatēs atklōti tyka mōceita naticeiba ar vysim tōs ļaundabeigim principim.\nDīvs tūmār vīnmār ir nūmūdā par sovu Bazneicu\nDīvs nav pōrstājis byut nūmūdā par sovu Bazneicu. Ari šymā napīviļceigajā ciļvēces vēstures periodā Jys tū ir izcēlis ar daudzim nanūlīdzamim breinumim. Varbyut lelōkais nu breinumim beja namiteiga Bazneicas izaplateišona vysās pasauļa molōs, nasaverūt uz tū, ka tai vīnmār ir bejuši lykti ceļā leli un daudzi šķēršļi.\nAri šymā laika pūsmā Bazneica uzplauka: Zīmeļamerikā, kur napylnūs 70 godūs tyka nūdybynōtas 67 veiskupijas, ar tūs goreigim seminarim, klūsterim, konventim, koledžom un daudzim cytim dīvbejeibas un labdareibas institutim. Dažōs Azijas zemēs mūcekļu asnis beja klivis par jauna kristiānismā sāklu. Anglijā vairōjōs katōļu bazneicu, klūsteru un konventu skaits, kai ari katōļu školu skaits. Tys nūtyka seviški sakarā ar tū, ka arvīn vairōk pīauga tūs skaits, kas konvertējōs (atsagrīze katōļu Bazneicā). Vōcijā nu jauna tyka dybynōti klūsteri, konventi un labdareibas īstōdes slymūs kūpšonai, školas jaunōtnes audzynōšonai un ticeibas izplateišonai.\nVojōšonas naspēj iznycynōt Bazneicu\nTai burtiski iznōk, ka vojōšonas vīnmār ir davušas jaunus kristīšus, īdvasušas jaunu degsmi ticeigūs sirdis. Tys vyss arvīn vairōk nūstyprynōj atziņu, ka vīneigi katōļu Bazneicā ir atrūnama cīšoka vīnoteiba, dziļōks mīrs un drūšōka myužeigō pesteišona.\nAri slyktī katōli namozynōj Bazneicas vērteibu\nŠaida atziņa ir pamatōtia ari tod, kod atsarūn storp katōļticeigajim taidi, kas ir vērdziski pīsasējuši vīneigi šōs zemes lītōm, vīneigi par tom dūmōj un ryupejōs, palykdami vīnaļdzeigi pret Dīvu un vysu, kas saistōs ar ticeibu un tōs pīnōkumim. Ari šaida parōdeiba nadreikst satrycynōt myusu ticeibu, taipat kai pret Bazneicu vārstōs vojōšonas nu Bazneicas un ticeibas īnaidnīku puses. Īpaši šaidōs parōdeibos jōprūt saredzēt pravītōjumu pīsapiļdeišonu, kaidi losomi Svātūs Rokstūs, seviški tī, kas runoj par laiku beigom. (Sal. Lk. 18:8. un cyt.) Ik kotram sovukōrt ir jōsasorgoj, lai natyktu nūvasts uz nacelim ar vysaidim jaunynōjumim, laikmateigim mūdes klīdzīnim, kurini nav vairs nikaida sakara ar autentiskū Kristus mōceibu, kaidu caur sovu Bazneicu Jys namiteigi sludynoj ari šudiņ. Tikai tī, kas paliks Kristus un Jō Bazneicas mōceibai uzticeigi leidz nōvei, sajims dzeiveibas krūni. (Atkl. 2: 10).\nSt. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — III Religijas vēsture pēc Kristus


Julie Seton (jseton0212) on Pinterest\nPanic! At The Disco // Brendon Urie\nCute hooman Sebastian Stan\nStuckyBucky BarnesWinter SoldierGifsRead ComicsThe Bronze MovieWork HardSebastian Stan TumblrSebastien StanComic ConThe AvengersCute MenDancingSummerWorking HardHard WorkForward\nSebastian Stan as Lance Tucker; The Bronze My favorite gif tbh\nRock StyleMy StyleGipsy FashionGrunge OutfitsAlternative StyleGrunge StyleRose TattoosOutfit IdeasHemlock GroveTall ClothingGypsy FashionGrunge ClothesRock FashionForward\nLacy Camisole With A Rose Tattoo On Biceps For Grunged Style\nQrow BranwenTeam RwbyRwby RavenKnow Your MemeSiblingsFan ArtRed Vs BlueSummer Rose RwbyRwby Volume 5PotatoBaby PotatoesFemale CharactersDrawingsFanartForward\nAww Qrow and Raven. Well that was touching, now we can just wait and see if they're gonna have an argument or a fight in Volume Guess we'll just have to wait and see.\nSebastian StanPostsBook ProjectsBucky BarnesChris EvansPersonalityMessagesForward


Raksts publicēts: 2018.12.13. 06:49:11\n3.4076011180878 58(0) - 3.1887254714966 2019.06.26. 14:05 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=44996 ip: 3.90.204.40 usememcache: 1


Sākums > Stipendiāti > 2018./2019. akad. gads > Kristapa Morberga stipendija >


Sanskritdictionary.com: Definition of dānu\nDefinition: n. a fluid, drop, dew (nas p/atī- m.du, Name of mitra-- varuṇa- or of the aśvin-s ; see ārdr/a--, jīr/a--).\nHome > Search > dānu\nLiterary Sources: RV. viii , 256 ; 8 , 16\nParse Time: 0.197s Search Word: d��nu Input Encoding: IAST: dānu


Koncerts "Pasavēros saulītē" - lakuga.lv\nKoncerts “Pasavēros saulītē”\n09/05/2021 @ 12:00\nSagaidūt Muotis dīnu, Kulturys i tautys muokslys centrs “Ritums” pīduovoj virtualu tautys muzykys koncertu “Pasavēros saulītē”. Nu 9. maja 12.00 stuņdem tū varēs apsavērt kulturys centra YouTube kontā ITE.\nKoncertprogramu taisejuši Aīda, Asnate i Aurēlija Rancānes, kai ari Edgars Zilberts.


Raksts publicēts: 2020.03.31. 13:08:21\n0.70150899887085 56(0) - 0.47479939460754 2020.05.26. 13:08 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=48737 ip: 34.204.168.209 usememcache: 1


sentimentālas muļķes ieraksts par veciem laikiem kaut kad sen, sen – Naktineica\nsentimentālas muļķes ieraksts par veciem laikiem kaut kad sen, sen\nšodien tviterī ieraudzīju, ka mani uzrunā – par kaut kādu uzrakstu uz žoga, kas parauj vaļā skumjas pēc mājām. ilgi domāju.\ntas ir, es jau uzreiz sapratu, ka laikam runa par konkrētu uzrakstu, jo nemaz tik bieži neko uz žogiem nerakstu. bet kaut kā aizdomājos.\nruna taču bija par šo:\nite citati nu kaida vaca roksta, kod pasauļs beja nazkaids cytaids – 2009. goda 25. oktobris.\ntālāko lasīt, it kā būtu pēdiņās. mūsdienu teksta vairāk nebūs. tikai mūsdienu bildes. jo toreiz tur pa vidu bija tā bilde, kas tagad ir augšā – trilliņi ar notecējušām acīm.\nTviters ir vīntuļnīku paradīze, kur atrast sovejūs, naizeimūt nu sātys. Tū var redzēt koč šūvokor, kod spontani dzyma #twitterkrogs – sarunys par nikū i par vysu, kū roksta ļauds bess zyna kur. Nav svareigai, kur jī atsarūn i parkū nadora nikuo pruoteiguoka, a meklej sovejūs monitorā.\nJau lobu laiku asu saprotuse, ka nikod vysi muni draugi nabyus vīnā vītā – cyts Londonā, cyts Hamburgā, cyts Minskā – tok jī vysi ir socialajūs teiklūs i munā monitorā.\nPagaidom tviterī ir vaira sovejūs nakai vysaidūs dr.lv i jūs klonūs i radinīkūs. Cyti soka, tī ir par moz ļaužu. Maņ ruodīs, tī ir eistais skaits cylvāku i tī ir eistī ļauds. Kas der vysim, nader nivīnam. Kur ļaužu par daudz, nu tīnis ir juoaizīt.\nMani tikai fascinej vysi tī tvitupi i jimšonuos ap jim. Ļauds savibrej, savibrej, sasalosa kūpā i tod ar gudru seju sprīž par sovu jaunatrostū dīvu tviteri i par jaunū religeju tviteruošonu. Sasajutuši koč kaidā ziņām asam informacejis teikla vierspusē, jī ar pylnom mutem gruob gaisu i runoj, runoj, runoj.\nNu i. Mes vysu laiku rokstom i sasarokstom, mes asam par tuoli vīns nu ūtra, kab varātu apsarunuot, a mobilais telepons ir par daudz lels surogats.\nPošuos beiguos munu ausainūs ārmu karteņa. Jī tī poši, es tei poša, tikai ni ar zeimuli voi pildsplovu puors mehanisku kusteibu iz papeira, a nazcik stuņžu pi Bārnu slimneicys statiņa, raugūt tikt golā ar kruosu, kas tak, nasakluoj, leip. Tai jī palyka taidi rasni, rasni i ar garom kleitom – raugūt sagluobt nūteciejumus.\nKod guoju prūm, mozajim trillenim suoce tecēt acs. Nazkai jūceigai palyka, tys tok taids dzāruoju styurs tymā teritorejā – tai sacēja sietneica, ari puors dzāruoju daguoja kluot i apsarunuojom par bārnim i bizbizmāreitem. Kotrā dzāruojā vysleidza ir bārns, ar kū par apsarunuot par nabyutiskim seikumim.\nAcs izlobuoju – cytam saguoja daguns, cytam lelys acs. Naraudit, mozī. Dzāruoji jiusu dasavērs i izdzers par jiusim kaidu čarku ari tod, kod byus solts i snigs snīgs.\nBeiguos, pyrms tviterkrūga bārmeni laist paceļu, pādejuo dzīsme nu virtualuo krūga. Arlobunakti!\ni esityn ir upis, kuruos navajag īkuopt. piec laika nav nikuo nu tuo, kas beja. teikla eislaiceigums. kruoj, roksti, a ir tik niule.\nPosted on 25.01.2011 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags atminis, atrodumi, cylvāki, dzeive, lalala, latgaliski\nOne thought on “sentimentālas muļķes ieraksts par veciem laikiem kaut kad sen, sen”\nPingback: Tweets that mention naktineica.lv » Blog Archive » sentimentālas muļķes ieraksts par veciem laikiem kaut kad sen, sen -- Topsy.com\nPrevious Previous post: sabīdriskuo transporta riņdenis\nNext Next post: par kūku


Atkluos Zīmeļlatgolys velomaršrutu “Rypoj vasals!” - lakuga.lv\nVelomaršruta “Rypoj vasals!” atkluošonys dīnā, 21. majā, Bolvu, Viļakys, Kuorsovys, Baļtinovys i Ruguoju nūvodi ir sagatavejuši grandiozu pasuokumu programu na tik aktivajim velobrauciejim, nu ari cytu sajiutu baudeituojim Zīmeļlatgolā, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Svineiguo velomaršruta nr. 34 atkluošonys šaļts Zīmeļlatgolā nūtiks 11.00, kod kotrā nūvodā tiks grīzta svineiguo lenta i palaisti braucīnī pyrmī velosipedisti.\nBolvu piļsātā piec 11.00 i mozi, i leli ir aicynuoti iz paruodis velobraucīni “Pretī vasarai”, kur eipaši tiks sveikti tī, kas pīdūmuojuši pi sova i velosipeda vizualuo tāla. Sovukuort 11.50 interesenti teik aicynuoti dūtīs velomaršruta “Rypoj vasals!” atkluošonys braucīnī nu Bolvu da Ruguoju, kurymā ir īkļautys ari vairuokys atpyutys vītys nasteidzeigajim, nu sportiskajim velobrauciejim, kam rezultats ir nu svora, 11.40 tiks dūts starts velobraucīņam “Bolvi-Ruguoji” ar kūpejū garumu 18 km. Nu 12.00 Bolvu piļsātys parkā bārnim i jūs vacuokim tiks organizātys velostafetis i aktivuo piecpušdīne. Dīnys programys nūbeigumā nu 20.00 Bolvu nūvoda muzejā programa “Kas ir aiz durvīm?” Muzeju nakts ītvorūs.\nViļakā jau nu 9.00 nūtiks lauku lobumu tierdzeņš, iz kurū eipaši aicynuoti pircieji ar velosipedim. Sovukuort piec svineiguos velomaršruta atkluošonys nūtiks velobraucīņs iz Medņovys pogosta centru Semenovu, kur vysus sportiskūs brauciejus sagaideis aktivitatis jautrai piecpušdīnei Zīmeļlatgolā. Viļakys nūvoda muzejā nu 19.00 Muzeju nakts programa “Jaunas durvis atveras tikai tad, kad vecās aizveras”.\nKuorsovys nūvodā iz reizis piec Zīmeļlatgolys velomaršruta atkluošonys nūtiks fotoveloorientiešonuos saceņseibys “Rypoj vasals Kuorsovā!”, kurūs gaitā komandys īpazeis Kuorsovys piļsātu i tyvuokū apleicīni, pyldūt atjauteibys aizdavumus i atraktivi pavodūt laiku. Nu 15.00 vysi teik aicynuoti iz Latgolys šmakovkys dadzynuotovys atkluošonys festivalu, kuruo programā ir sātys ražuotuoju lobumu tiergs, Baļtinovys teatra “Palādas” izruode “Ontans i Anne”, svineiguo atkluošona i zaļumbals da reita gaismys ar Zinti Krakopu.\nBaļtinovā ar lentys grīsšonys šaļti tiks atkluots orientiešonuos braucīņs pa Baļtinovys īlom, izzynojūt vēļ nazynomū par mozuokū Latvejis nūvodu i izbaudūt Baļtinovys nūvoda gostmīleibu.\nRuguojūs pavasara godatierga rūseiba byus jiutama jau nu 9.00, ite velosportisti aicynuoti īsastyprynuot ar lauku lobumim pyrma aktivuo dīnys cielīņa. Ruguoju parka teritorejā nu 10.00 bārni i jaunīši varēs vērtīs i poši pīsadaleit ritiņbraukšonys paraugdemonstriejumūs ar škieršļu jūslu, sovukuort Ruguoju parkā paraleli nūtiks ari atjauteibys spēlis i viktorina “Zini vai mini Rugāju novadu”, eipaši aicynuotys saimis. Piec svineiguos atkluošonys nūtiks veloorientiešonuos saceņseibys 18 km garumā pa Ruguoju nūvodu, vokorā nu 20.00 Ruguoju nūvoda muzejs aicynoj iz Muzeju nakts programu.\nDa 1. maja SIA “Sports S” pastateis Zīmeļlatgolys velomaršruta nr. 34 “Rypoj vasals!” velonūruodis Kuorsovys, Baļtinovys, Bolvu, Ruguoju i Viļakys nūvodu teritorejuos, kūpā 180 nūruožu zeimis.


Startdatum: 1. August 2020 Job-Nr.: 45992


Kulturys īsacejumi nedeļai Juoņa Streiča zeimē - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Bryunaceite, Cilvēka bērns, Juoņs Streičs, Kapteiņa Enriko pulkstenis, Limuzīns Jāņu nakts krāsā\nItūnedeļ kulturys īsacejumus mes, portala lakuga.lv redakceja, izalasejom saisteitus ar tautys meilātu i storptautyskūs kinofestivalūs gūdolguotu kinorežisoru, ari akteri, rakstnīku, gleznuotuoju, publicistu i sabīdrysku darbinīku Juoni Streiču. Jis ir pīdzims 1936. gods 26. septembrī – sirsneigi sveicīni 85 godu jubilejā!\nPyrmuo Streiča režisātuo filma “Kapteiņa Enriko pulkstenis”\nSandra Ūdre: “Kai režisors Streičs debitēja 1967. godā ar filmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” (kūpā ar Ēriku Lāci). Golvonais filmys varūņs ir parosts padūmu puika, reidzuons Tomiņš, te jau daudz leidzeibys ar slovonū cylvāka bārnu Boņuku. Obejus varūņus vīnoj dziļs īškejs konflikts byut gūdeigam voi izmontuot situaceju sev par lobu – Tomiņam ar ar atrostū stuņdinīku, Boņukam ar najauši rūkuos palykušū nazeiti. A Tomiņam apleik daudz vairuok slyktu pīmāru i kārdynuotuoju iz ļaunu. Taišni itaidom situacejom izīmūt cauri, bārns pīaug gorā, daboj puorlīceibu palikt lobuo pusē.\nKarteņa: ekransuovīņs nu filmys “Kapteiņa Enriko pulkstenis”\nFilmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” vierūs bierneibā, par dauzom epizodem varēja pasasmīt, tok komiķu puors Leons Krivāns i Egons Maisaks nabeja golvonuos nūskanis radeituoji. Filmys pādejuo frāze “Nu, vecīt, būs ziepes!” atstuoj skateituoju ar vaicuojumu, kas sagaida Tomiņu. Jam vēļ sovys taisneibys pīruodeišona prīškā – školuotuojis, padūmu sistemys, milicejis, muotis, sābru i vysu puorejūs. Kai tys nūtiks, juoizdūmoj skateituojam pošam, i voi sistema nasamaļs vēļ nanūbrīdušū bārnu. Filma, kas veicynuoja kritiskū dūmuošonu, jū var individuali nūsavērt Nacionaluo Kinys centra sātyslopā ITE.”\nDzīsmis i tūs stuosti. Bryunaceite\nEdeite Husare: “Itys byus muns personiskais stuosts par sasatikšonu ar režisoru car dzīsmem. Pādejā laikā tai vaira dūmojūt par dažaidu latgalīšu dzīšmu stuostim, ir skaidrys, ka bez Juoņa Streiča atmiņom i kinu kadrim naiztikt – daudzys tikušys zynomys, pasasokūt taišni Streiča filmom. “Rūžeņa”, “Guoju pa mežu” i vēļ cytys var saukt. Itūreiz gon gribīs pasadaleit ar dzīsmis “Bryunaceite” stuostu, par kuru ari režisoram ir sovys atminis nu dzīsmis vuordu autora Juoņa Klīdzēja stuosteituo. I itei dzīsme dzeivuoja ari sirsneigajuos “Zalta kristeņa” muzykalajuos vakariešonuos, kurymuos i pošu režisoru varēja satikt, i stuostus pasaklauseit, atmiņuos pasakavēt i, saprūtams, sadzīduot.”\nLatvejis kulturys kanonā īkļautuo Streiča filma “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”\nSintija Augustova: “Koč i Streiča kina “Limuzīns Jāņu nakts krāsā” ir īsaukta par Juoņu klasiku, kinu nu suokuma da beigu saguoja nūsavērt viņ pyrma kaida mieneša diveju. Kod vuicejūs 12. klasē, ar klasisbīdrim filmējom kinu žetonu vokoram, scenarejā beja daudzi vysaidu citatu nu vacūs padūmu kinu. Tūlaik beju nazkur dzierdiejuse teicīni “man kā vēsturniecei” i Mirttaņtis dialogu ar policistu par mašynys dokumentim, nasaprotu, nu kurīnis jī īt, vīnkuorši klauseju klasisbīdrus i saceju, kū maņ lyka. Tok piec tam, kai nūsavieru vysu kinu, saprotu, nu kurīnis itī teicīni cālušīs. Kinu var nūsavērt “YouTobe” kanala lopā “Filmas Online” ITE.”\nRomualds Ancāns Jāzepa lūmā. Karteņa: ekransuovīņs nu filmys “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”


Wp/liv/Norvēgmō - Wikimedia Incubator\n213 languages expanded collapsed\n< Wp | livWp > liv > Norvēgmō\nHimn Ja, vi elsker dette landet\nMōkēļ Norvēg kēļ\nTeritōrij 385 252 km²\nRovst 4 936 600 (2010)\nRō Norvēgmō krōn\nNorvēgmō agā Norvēgij um ikš valst Pūoj-Eirōpõs Skandināvij pūol-kōla vežgõr-pūolsõ. Norvēgmō ummizt ātõ ka Svalbard ja Jan Mayen kōlad Atlāntij okeōņ pūoj jags, ka Bouvet ja Pētõr I kōla Jedāl-Atlāntij okeōņs. Sūŗimi jag rovst um norvēglizt bet sǟl jelābõd ka immõr 30 tūontõ sāmlizt.\nNorvēgmō iļ vōlikšiztõ īdõksmõs āigastsadās mitmõd piškizt kēņig-valdõd, Kēņig Harald I vīndiz mūḑi kēņigḑi immõr āigasts 900 pKr ja pōr-võtīz Shetland ja Orkney kōlad, bet ta äb sȭitõn mōdõ kubbõ vieddõ. Norvēgmō miermīed ja mierlōpijizt jōdiztõ Īsland, Grēnmō, Šoţmō ja Īrõmō rāndad sōņõ ja keitõ īžkist Amērikõs. Neiīž broutšiztõ ne Prantsūzmōlõ, kus ne pūojtiztõ Normāndij sūr-ärtsog-vald. Norvēgmō vikīngd matkād lopīztõ pierrõ siedā, až kēņig Olav Tryggvasson võtiz vastõ rištusk āigasts 994. Nēļatuoistõnõs āigastsadās Norvēgmō kēņig pūoga Magnus ja Dēņmō printses Margarethe lōlatiztõ ja īrgiz Norvēgmō kēņig-vald īt Dēņmōkõks, mis dūriz āigast 1814 sōņõ. Āigasts 1814 Norvēgmō jūrõ-paņtõ Rūotšmōlõ bet Norvēgmōlõ laskīztõ sōdõ eņtš konstiūtsij.\nĪdõkstuoistõnõs āigastsadās nūziz rovli likkimi ja sīe rezultātõs sǟdliztõ 1905 āigasts referendõm, mis äbţõks Norvēgmōstõ sai īž-pīliji kēņig-vald. Ežmiz mōīlmasuodā pǟl Norvēgmō vȯļ neutrāli, bet täm kuoigīd saitõ sūŗt kajjõ. Tūoiz mōīlmasuodā pǟl okupīeriz Saksāmō Norvēgmōdõ āigastis 1940-1945 Āigasts 1949 Norvēgmō kītiz jarā neutrāluzõst ja tämstõ sai NATO nõtkõm. 1960 āigastis Norvēgmōl lieudtõd naft ja mō-gais ja munt mō-rikūzõd sūriņţiztõ Norvēgmō rikūzt. Referendõmd pǟl āigastis 1972 ja 1994 Norvēgmō kīeldiz ītõmizõst Eirōp Ītkõks.\nRetrieved from "https://incubator.wikimedia.org/w/index.php?title=Wp/liv/Norvēgmō&oldid=1703571"\nThis page was last edited on 19 January 2014, at 19:50.


Dabasdati.lv - dabas novērojumi - Novērojuma foto - Sisenis Euthystira brachyptera\nAktīvie lietotāji: 31 Šodien ievadītie novērojumi: 27 Kopējais novērojumu skaits: 967022\nSisenis Euthystira brachyptera, Euthystira brachyptera\nHypocrea gelatinosa - 2020-11-08 Vīksna\nKleidocerys resedae - 2020-11-08 Vīksna\nKrynickillus melanocephalus - 2020-11-08 Vīksna\nAraneae sp. - 2020-11-08 Vīksna\nCollembola sp. - 2020-11-08 Vīksna\nCygnus olor - 2020-11-27 de kje


Ontona Ušpeļa jubileja izstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā - lakuga.lv\nTemys: izstuode, keramika, Latgolys kulturviesturis muzejs, Ontons Ušpeļs, Roksts, Ušpeli\n22. augustā 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks Ontona Ušpeļa 70. dzeivis jubilejam veļteituos keramikys izstuodis “…nu mans kamols ir gadiem biezs” atkluošona. Izstuodē ar gleznom i keramikys dorbim pīsadola ari Aivars, Vēsma i Jumis Ušpeli. Izstuode apsaverama leidz 6. septembram.\nOntons Ušpeļs itūšaļt ir pīredzis boguotuokais i vacuokais slavanuos Ušpeļu dzymtys i Sylajuoņu keramikys tradicejis puorstuovs. Dorbi atkluoj muokslinīka personeibu, pasauļa izjiutu, attīksmi pret tautys muokslys montuojumu.\nOntons Ušpeļs zynoms kai vāžu i svečturu meistars, kas aplīcynoj autora meistareibu. Pādejū desmitgadi autors veļtejs Latgolys keramikys vacmeistaru pīminis īmyužynuošonai muola ciļņu portretūs.\nOntons Ušpeļs izstuodēs pīsadola nu 1964. goda, i tūs skaits ir puori symtam. 1968. godā autoram pīškierta Tautys daiļomota meistara kvalifikaceja, 1972. godā – uzjimts Latvejis Muokslinīku savīneibā.\nOntona Ušpeļa dāla Aivara saime, struodojūt ar muolu, turpynoj senejū dzymtys tradiceju. Aivars i Vēsma Ušpeli ar zeimūlu MALNY VYLKI darynoj reducietuos keramikys traukus i cytus sadzeivē nūdereigus i skaistus prīškmatus. Ari jūs dāls Jumis ir paraudziejs muola dorbus i ar sovu veikumu kuplynoj dzeda jubileja izstuodi.\nVaira par Ušpeļu dzymtu vari izzynuot ite.\nNu 22. leidz 31. augustam izstuode attaiseita:\nTrešdiņ i pīktdiņ 11.00-19.00\nNu 1. leidz 6. septembram izstuode attaiseita:\nKarteņa no Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.


Kab vierteibys napagaistu – kolekceja “Lobs ar lobu sasatyka” (+FOTO) - lakuga.lv\nKab vierteibys napagaistu – kolekceja “Lobs ar lobu sasatyka” (+FOTO)\nTemys: Daugovpiļs Tradiceju sāta, Iveta Seimanova, Latgolys etnografiskuo viestnīceiba, lelis, Lobs ar lobu sasatyka, tautystārps, tautystārps Latgolā\nPasasokūt bīdreibys “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba” vadeituojis Ivetys Seimanovys iniciativai, ir radeita jauna, nūzeimeiga tautystārpu kolekceja, kura niu ari apsaverama ceļuojūšā izstuodē. Vēļ Latgolys kongresa laikā apsarunuojam ar Ivetu i izavaicuojam par ituos – tautystārpūs apvylktūs leļu – kolekcejis “Lobs ar lobu sasatyka” tapšonu.\nIveta stuosta, ka pyrmuo lele ar tautystārpu rodusēs 2018. godā, kod rekonstruāts juos dzymtuos pusis – Vydsmuižys – tārps, par kurū nivīns tūlaik nikuo nazynuojs i bejs daudzi vaicuojumu, kas tys taids. Deļtuo lele – Vydsmuižys Annuža – saguoja kai veids tārpa populariziešonai, i nu tuo laika Ivetys lelis stuosta pasauļam par tautystārpim, dzeivoj muzejūs, školuos, puorsacālušs iz Australeju, Ukrainu, Angleju i tykušs ari par Vaļsts prezidenta saimis lūcekli.\nKarteņā: Ivetys Seimanovys gasteišona maja suokumā Stokholmys Latvīšu školā\nNu idejis pensejis godim da kongresa delegatu kolekcejai\nItuo gods Latgolys kongresā pīsadaleja ari 37 “delegatis” – lelis dažaidu Latgolys vītu tautystārpūs. Iveta atkluoj, ka itei ideja roduos nu Nikodema Rancāna Izcileibys bolvys školuotuojim laikā tuo breiža izgleiteibys i zynuotnis ministris Ilgys Šuplinskys īrūsynuojuma, ka byutu labi sataiseit Nikodema Rancāna tāluojuma (“Ceļuojums pa Latgolu”, paraksteits ar pseidonimu Kristops Brems – red.) Madaļu varūnis itaidā formatā. “Juo gruomotā vysys damys ir Madalis. Koč ari nikuo taida da ituo nabeju darejuse, beju gotova paraudzeit. Bet atškireiba, struodojūt pi cylvāka tārpu voi mozu leļu, vys tik ir lela. Tok dīvamžāļ ir tai, ka senejuok vysu tārpu i apgierba mūdi pyrmais iznese veirīts – ari Rancāna gruomotā plotuokī pīroksti līcynuoja vaira par Jezupa, na Madaļu. Tai saguoja itaids puoreits, kū paruodeit Latgolys kongresā, bet reizē ari saprotom, ka vīnim pošim jim byus skumeigi, vajag kluotyn kaidu izstuodi, kas ļaudim varātu patik i reizē paruodeitu latgaliskuos vierteibys,” stuosta izstuodis veiduotuoja. Tyka izdūmuots, ka izstuodē byus raudzeits salikt kūpā kai ba nasalīkamū – cylvāka auguma tautystārpu rekonstrukcejis i kluotyn mozuos lelis. Īsuokumā leļu Ivetai asūt bejs moz, nu pārnejuo gods septembrī jei sajāmuse duovynuojumā ryupneicys “Straume” ražuotuos lelis.\nKarteņā: Madaļa i Jezups Latgolys kongresā, foto Edeite Husare/lakuga.lv\n“Lelis beja tik šmukys, ka prasejuos juos īviļkt tautystārpūs! Tod vēļ nūsasmieju, ka varbyut koč kod pensejā tū i padareišu. Nu, kab Jezups ar Madaļu kongresā naizavārtu vīntuli, saguoja cīši īrūbežuotā laika strēčē kongresam sapucēt ari ituos “kongresmenis”,” aizrauteigai soka Iveta. Gryuts asūt bejs ari lāmums, kurūs Latgolys vītu tautystārpus jimt i paruodeit, deļtuo nu dažu vītu ir saguojs sapūst pa vairuokom lelem, tuos ir vītys, iz kurom bejušys vairuokys etnografiskuos ekspedicejis.\nKarteņā: Bīdreiba “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba” tautystārpu guojīnī maja suokumā\nUnikalys tautystārpu rekonstrukcejis\nIveta pastreipoj, ka bīdreiba “Latgolys Etnografiskuo viestnīceiba” vysod ir bejuse par eistynom lītom, aiz tuo ari Madaļai gribiejīs dalikt kuo eista. Tamā eistuokais ir tys, ka Madaļai ir austi Rēzeknis apriņča Sylajuoņu bruņči, kas radeiti taišni piec Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Pīminekļu vaļdis aprokstu. “Madalis leluo pīvīnuotuo vierteiba ir juos bruņči, kurūs varēs šyut ari doncuotuojim i dzīduotuojim, kab gūdynuotu sovu dzymtū vītu,” prīcojās Iveta. Izstuodis “Lobs ar lobu sasatyka” kolekcejā ir 37 tautumeitys i tuos golvonuo vierteiba septeni cylvāka auguma tautystārpi, nu kurūs četri ir piļneigys rekonsrekcejis – jauns i vierteigs davums etnografejis laukā.\n“Mes struoduojam pi tuo, kab itei nabyutu viņ taida ekspresizstuode vīnai nūtikšonai. Svareigi beja, kab tys ir jauns produkts, kū var paruodeit ari puornūvodim, ar kū var dyžuotīs ari uorpus Latvejis,” stuosta Iveta. Tai i ir saguojs – izstuode pabejuse jau Rēzeknē i Preiļūs, niu apsaverama Daugovpilī, dreiži byus Kuorsovā, tod ceļuos iz puornūvodim, a piečuok i iz Leitovu, Igauneju i tuoļuokom vaļstim.\nIzstuodis veiduotuoja prīcojās, ka itei kolekceja raisejuse ari jaunys idejis: “Tikū ļauds īraudzeja pyrmuos leļu fotografejis, sadarbeibai pīsasaceja ari jauni fotografi. Niu dorbu ailē ir fotoprojekts, kurā pīsadaleis kai mozuo lele, tai taišni taidā pošā tārpā i cylvāks.”\nJezups i Madaļa piec Latgolys kongresa palykusi “dzeivuot” Latgolys viestnīceibā GORS, bet niu poša izstuode “Lobs ar lobu sasatyka” vēļ da 5. juņa apsaverama Daugovpiļs Vīneibys noma “Tradīciju mājā”. Piečuok tū varēs redzēt Kuorsovys kulturviesturis centrā “Līču mājas”, kur 18. junī 14.00 byus ari sasatikšona ar izstuodis veiduotuoju Ivetu Seimanovu, kurā varēs izzynuot vaira kai par “mozajom kongresmenem”, tai i par tautystārpa volkuošonys kulturu.\nKarteņā: izstuode “Lobs ar lobu sasatyka” Daugovpilī\nGalerejā izstuode “Lobs ar lobu sasatyka” Latgolys kongresa laikā Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, foto Edeite Husare/lakuga.lv


Decembris 2013 - lakuga.lv\nArchive: Decembris 2013\nAicynoj izsaceit redzīni par Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks 2013”\nRogovkā pīminēs Ontonu Kūkuoju\n“Dabasu Durovu” dzīsmei “Biļdis un Skoti” video klips\nPi myusim Latgolā! – 20.12.2013.\nLatgalīšu/franču pankroka grupa Yann&The Latgalians ar dzīsmi sveic vysus svātkūs!


“Boņuks” par Andryva Jūrdža 175. jubilejis goda aktivitatem - lakuga.lv\nTemys: Andryvs Jūrdžs, Boņuks, Boņuks 2020, Inga Vigule, Rogovka, Vineta Vilcāne\nRoksta autoris: Inga Vigule, Nautrānu sporta hallis – KN vadeituoja; Vineta Vilcāne\n2020. godā beja Andryva Jūrdža 175. jubileja, tū sagaidūt, nūtyka daudzys i dažaidys aktivitatis. Vierīneiguokais pasuokums beja 4. septembrī Rogovkā, pi kura dorbs suocēs jau marta mienesī, kod tyka raksteits Nautrānu pogosta puorvaļdis projekts “Andryvam Jūrdžam – 175” i planavuotys aktivitatis. Ar SIA “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda 2020. gods Latgolys kulturys programys finansialu atbolstu tyka izveiduots Andryva Jūrdža 175. jubilejai veļteits pasuokums “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam 175”.\nUzvadumā pīsadaleja Nautrānu pogosta amatermuokslys kolektivi i školāni, jaunīšu rokgrupa “Vysu voi nadaudz” (vad. Ingars Gusāns), muziki Arņs Slobožanins, Vinsents Kūkojs i postfolklorys grupa “Rikši”. Koncertuzvaduma scenareja autore beja dzejneica Anna Rancāne, sovukuort režeju veiduoja Veronika Dundure i Ērika Bozoviča.\nKoncertuzvadums suocēs ar šyupļadzīsmi “Leiču, leiču”, kurai izvālāts vaira nakai pyrma 100 godu A. Jūrdža pīraksteits dzejūļs, muzykys autors – Arņs Slobožanins. Dzīsmē skaņ na viņ juo, bet ari Ērika Zepa (postfolklorys grupa “Rikši”) i Juoņa Aišpura (grupa “The Sound Poets”) bolsi. Basgitaru īspieliejs Valdis Rundzāns (grupys “ELPA” i “Dabasu Durovys”), īrokstā dzieržama ASV dzeivojūšuos latgalītis Aijis Īzākys vejūļspēle, kai ari kūkle, kuru īspieliejs A. Jūrdža mozdāla mozdāls Pīters Aloizs Ragaušs.\nArņs speciali koncertuzvadumam Rogovkā radeja vēļ vīnu dzīsmi ar A. Jūrdža vuordim – “Vasareņa”. Jaunīšu rokgrupa “Vysu voi nadaudz” izpiļdeja dzīsmi “Veļtiejums Andryvam Jūrdžam”, kura ari topa eipaši itam pasuokumam. Dzīsmis vuordu autore ir Anna Rancāne, bet muzykys – grupys vadeituojs Ingars Gusāns.\nTai kai pasuokuma nūrisis laikā spākā beja kluotīnis apmaklātuoju skaita īrūbežuojumi, ar Latvejis gūda konsula ASV i uzjiemieja Pītera Aloiza Ragauša atbolstu pasuokumu beja īspiejams vērtīs tīšraidi “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” kontā Facebook, portals lakuga.lv beja ari pasuokuma informativais atbaļsteituojs.\nAndryva Jūrdža atceris pasuokumā tyka prezentāta par jū saraksteituo gruomota, kas izdūta latgaliski i angliski. Tuos autors ir Andryva mozdāls Jōņs Cybuļskis. Gruomotys “Andryvs Jūrdžs” manuskripts daudzus godus globuojēs Latvejis Nacionalajā bibliotekā, tuo izdūšonu iniciieja i finansiali atbaļsteja Pīters Aloizs Ragaušs.\nAr Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Kulturys nūdalis projektu konkursa “Radošo darbu konkurss” atbostu tyka realizāts Nautrānu pogosta puorvaļdis projekts “Viesture atskaņ šudiņ”, kuo rezultatā muokslineica Laima Andrejeva radeja divus sīnys gleznuojumus iz vacuo krūga ākys Rogovkys centrā. Vīns nu zeimiejumu ir veļteits Nautrānu pogosta personeibom, kurom 2020. gods beja jubilejis gods – Andryvam Jūrdžam, Pīteram Miglinīkam i Ontonam Kūkuojam.\nSajimtais “Boņuks” par Andryva Jūrdža jubilejis goda aktivitatem ir daudzu cylvāku nūpalns, kas ar sovu dorbu, entuziasmu i nasavteibu veicynuoja dzīsminīka i latgalīšu rūkroksta gruomatnīceibys puorstuova A. Jūrdža pīminis gūdynuošonu.


Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 26. februarī, 17:00 stuņdēs, Rēzeknis Kulturys nomā, tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2011” padūšonys ceremoneju. Vīns nu nominantim kotrā kategorejā tod i tiks pi „Boņuka”.\nŽurejis sastuovā beja pavysam 25 cylvāku, sovys nūzaris eksperti. Kotrs attīceigi viertēja kategorejis, kuruos jis ir kompetents i kuruos pats nav īsaisteits tīši. Žurejis sastuovā beja:\nValentins Lukaševičs, Ilga Šuplinska, Dainis Mjartāns, Aigars Runčis, Valdis Labinskis, Mareks Gabrišs, Māris Lāpāns, Alvis Bernāns, Kristaps Rasims, Tenis Bikovskis, Gunārs Indričans, Guntra Kuzmina, Guntis Rasims, Normunds Liepiņš, Jaroslavs Poļakovs, Edīte Husare, Juris Vucāns, Anna Briška, Anna Rancāne, Angelika Juško-Štekele, Ilze Sperga, Juoņs Ryučāns, Veronika Dundure, Guntars Račs, Artūrs Uškāns.\nBīdreiba „Kukuži”, bīdreiba „Latgolys Etnokulturys centrs”, bīdreiba „Latgaļu Sāta”, bīdreiba „Latgolys Saeima”, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”, LatBLUL, Rēzeknes piļsātys dūme i Rēzeknes nūvoda pašvaļdeiba.\nPavysam vierteišonai tyka īsnāgti vairuok kai 150 nūtykumi i cylvāki. Lobuokī nu tim, nomināti kotrā nu kategorejom:\n“Muzykys Skrytuļs 2011″\nTILRA projekts (Rēzeknis Augstškola)\nFilma “Latgolys laikadečs”, režisors Edgars Blinovs\nMeilys aiļu i dzīsmu festivals „Upītes Uobeļduorzs”\nLgSC gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”\nRēzeknis – Aglyunys diaceze\nValsts Kulturkapitala Fonds (VKKF)\n„Latgolys Regionaluo televizeja”\nViļakys nūvoda pašvaļdeiba\nCyblys nūvoda pašvaļdeiba\nLeiksnys pogosta puorvaļde\nVabalis pogosta puorvaļde\nBīdreiba „Latgolys Saeima”\nSkatuvis runys konkurss „Vuolyudzāni”, vydsškoļnīku olimpiade, Rēzeknis 1.všk.\nR.Mūka ekspozicijis atkluošonai veļteits pasuokums, Galēnu pšk.\nDrycanūs žetonu vokors (luga) latgaliski\nBaļtinovā vydsškolys izlaidums\nRomualds Gadzāns (Leiksna/ Vabale)\nGuntra Kuzmina (Bērzgale)\nImants Slišāns (Baļtinova)\nDueta Inga i Normunds, grupys Patrioti.LG kūpejuo koncerttūre pa kulturys nomim;\n„Gola punkts – pītura „Andreji” ” (Andrejdīnuos, RA);\nCylvāka bārna kinys jubilejs Preiļu KC;\n„Latgolys pūdnīku dīnys 2011”;\n(šūgod slāgta, mozuok kai 3 pretendenti)\nAnna Kārkle, folklorys kūpys „Ceiruleits” vadeituoja\nIveta Dukaļska, „Muzykantu saīts” i cytu pasuokumu organizatore\nVija Ancāne, Aglonas maizes muzejs\nAndris Ušpelis, pūdnīks\nPīters Gailums, pūdnīks\nMarika Zeimule, tautys tārpu taiseituoja\nĒriks Kondrāts (Ludzys amatnīki)\nVuiceibu kina “Latgales kultūras mantojums” (10.-12.klasei)\nZalta Zivtenis reklama latgaliski (ar Romualdu Ancānu)\nLgSC gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”\nEdgars Blinovs ar muokslys kinu “Latgolys laikadečs”\nIgauņu saimis koncerteišona, Šlageraptauja\nBronislavs Spridzāns, „Latgolys vuords”\nLRT sižets „Filmas „Latgolys Laikadečs” pirmizrāde”\nLRT sižets „Nometne „Latgolys bārni” ”\nLatgalīšu spāks. Diskuseja. Diena.lv – Dienas viesistaba\nRaidejums LTV1 par Muzykys Skrytuli\nBolvys tiks padūtys:v\nAnsis Ataols Bērziņš „Cārmyukša”\nKrampis „Kuopu kolnā”\nVīteri „Avīšu kūks”\nValdis Metlāns „Virāžys”\nEguceiC „Tuoli prūm”\nKapļi „Baby Vizma”\nCieradryvu ansamblis „Cieradryvu polka”\nIlža „Rūtoj, kaladoj”\nAnsis Ataols Bērziņš „Babeņa”\nGinc un Es „Esi latgalīts”\n„Ginc un Es”\n(dati nu LaIPA par vysvairuok spieleitojom latgalīšu dzīsmem Latvejis radiostacejuos 2011. godā)\nAnita Mileika „viestule. kam nibejs kur nibejs”\nIngrīda Tārauda „2011”\nOntons Slišāns „Labi ka labi”, izdeviejs z.s.„Jākupāni”\nRaibīs Suņs „Pyrma syltī”\nValentins Lukaševičs „Bolti burti”\nLīga Seiksta „Herbārijs aba sīna nikaida”\nIlze Sperga „Par latgalīšu rokstu volūdu”\nAnnys Rancānis roksti „Citāda pasaule”\nNominantim i jūs draugim īeja pasuokumā breiva.\nPasuokuma programā uzastuos jauni i jau aktuali latgalīšu muokslenīki – Laura Bicāne, „Rikši”, Inga i Normunds i cyti.\nCeremoneju vadēs Arņs Slobožaņins („Dabasu Durovys”) i Oskars Orlovs (Raibīs Suņs).\nVairuok informacejis: Guntis Rasims, +371 294 928 64, gunchi@inbox.lv\nLatgalīšu kulturys gazeta leidz bolvu padūšonys ceremonejai raudzeis nūskaidruot LaKuGys skaiteituoju dūmys i prognozis par īspiejamim bolvys sajiemiejim. Bolsuot var gazetys lobā molā, sadaļā “Boņuks 2011: LaKuGys bolsuojums”. Bolsuojums žurejis lāmumu naītekmej, nu rauga nūskaidruot sabīdreibys redzīni. Paļdis par daleibu!


Nūsaver kinys "Piļsāta pi upis" prīškacekli - lakuga.lv\nTemys: Dāvis Suharevskis, kina, Piļsāta pi upis, Pilsēta pie upes, Viesturs Kairišs\nPublicāts režisora Vīstura Kairiša jaunuokuos kinys “Piļsāta pi upis” prīškaceklis. Kina izjimta latgalīšu volūdā, skateituoju viertiejumam tū nūdūs 2020. godā.\nGolvonū varūni Ansi kinā atveidoj Dāvis Suharevskis nu Gaigolovys, juo partneri ir latvīšu aktiri Agnese Cīrule i Gundars Āboliņš, ari legendarais lītuvīšu aktirs Jozs Budraitis. Anša lelū mīlesteibu – ebreju meitini Zislu atveidoj čehu aktrise Brigita Cmuntova.\nPortala lakuga.lv sarunu ar akteri Dāvi Suharevski puorskaitoma ite.


Sounds juicy. Least he's felt 6 min 13 sec ago\nYAAAAaaAAAYYYY, he's back, JZ 49 min 7 sec ago\n",,bachelor's complaints in 54 min 16 sec ago\nvibrantindiatours 1 hour 33 min ago\nFreaking typos. Aragorn did 1 hour 45 min ago\nYes, I learned to see ratios 1 hour 49 min ago\nI have written stories and 1 hour 55 min ago\nNight Soil 2 hours 18 min ago\nThank you. They will pay 5 hours 58 min ago\nThis could have been any of us, and the killers need to pay 6 hours 34 min ago\nI'm one of the posters from 7 hours 3 min ago\nWow, has it been a hundred 7 hours 24 min ago\nHey you, I'll swap my 10 9 hours 39 min ago\nI aquired the ability to live 9 hours 41 min ago\nI was an anarch warrior 8 yr 9 hours 44 min ago\nAll markets 10 hours 1 min ago\n"Can anarchists have kids?" Can you have a brain? 10 hours 2 min ago\nI hate to feed this comment cascade but.. 10 hours 11 min ago\nIts not much help though 13 hours 22 min ago\nyeah, fanon's point about 13 hours 39 min ago


Raksts publicēts: 2019.08.16. 07:45:58\n0.97003293037415 97(0) - 0.76957869529724 2019.08.23. 00:15 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=83&act=10&date=1565902800&art=46937 ip: 34.239.158.107 usememcache: 1


Dcepteur sint occaecat cupidatat non roident, sunt in culpa qui officia deserunt mollit anim id est laborum seiciatis unde omnis iste natusresta error sitresta is voluptatem aute irure dolor in reprehenderit orem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua.\nUt enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip exea ommodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint occaecat cupidatat non proident.


Iz seminaru teik aicynuoti Latgolys fotografi i foto entuziasti - lakuga.lv\nTemys: foto, Igors Pličs, Latgalietis XXI gadsimtā, Latgolys Fotografu bīdreiba, Roksts, seminars\nPreiļu nūvoda dūme, Latvejis fotografu asociaceja i Latgolys fotografu bīdreiba aicynoj fotografus i foto entuziastus pīsadaleit seminarā, kas paradzāts 23. julī 10.00 – 17.00 Preiļu kulturys nomā, informej Latgolys fotografu bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs Igors Pličs.\nLaKuGa jau viesteja, ka Latgolys planavuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba ir izsludynuojuse fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, kuruo mierkis ir izveiduot Latgolys nūvoda cylvāku karteņu kolekceju, kurei atkluotu regiona sovpateibu, tai boguotynojūt nūvoda viesturis arhivu ar aizejūšuo laika līcinīku attālim tūs dabiskajā vidē. Nu konkursā sajimtajim materialim paradzāts izveiduot izstuodi, kai ari lobuokūs dorbus vierzeit īkļaušonai kūpejā Latgolys fotoalbumā, kas byutu veļtejums Latgolys kongresa symtgadei.\nTurpynojūt lobū praksi foto aktivitatēs, saisteibā ar konkursu teik reikuots seminars, kuram ir izgleitojūšs, aktivitatis rūsynojūšs i kvalitativu fotografeju īgiušonai vierzeits mierkis.\nSeminarā byus vairuoki lektori (viesturnīki, filologi, muokslinīki, fotografi i cyti specialisti), kurī runuos par tū, kaids varātu izavērt Latgolys cylvāks XXI godu symtā fotografiskys tehnikys izpiļdejumā. Varēs dzierdēt vairuokus redzīņus (ari atškireigus), kurūs rezultatā byus vareiba boguotynuot zynuošonys fotografejis jūmā i sajimt īdvasmu tuoluokajam dorbam – foto pleneru, konkursu i izstuožu organiziešonai sovūs nūvodūs. Seminarā tiks runuots ari par tūpūšuo izdavuma nūzeimi i mierkim. Dasasaceit aicynuoti ari cyti lektori, kas grybātu uzrunuot klauseituojus par Latgolys cylvāka portreta tematiku.\nDalinīki aicynuoti dasacejumus ar pavuordem i telefonu numerim breivā formā da 10. juļa syuteit iz e-postu lauraplus@inbox.lv voi zvaneit 29121689.


Pin by Milca Ruiz on varios. | Pinterest\nLos TipitosBoyfriendsBridal BouquetsWeddingTypes OfFloralsForward\nWedding ColoursWedding Color ThemesBurlap WeddingsCountry WeddingsPin PinWedding TipsRustic WeddingIdeas ParaArrozForward\nDiscover thousands of images about rustic wedding ideas- burlap and lace wedding ideas by DeeDeeBean\nmauve,purple and grey vintage wedding colors ideas #WeddingIdeasVintage\nQuinceanera IdeasBridal BouquetsDilemaMorning ImagesPicture PosesRed RosesWedding Hair StylesBridal GownsGoing OutForward\nWedding Color SchemesFall Wedding ColorsWedding Color PalettesElegant Wedding ColorsWedding BellsPlum WeddingWedding FunWedding StuffDream WeddingForward\nBride FlowersBride BouquetsFlower BouquetsWhite RosesRed RosesIvoryBridal BouquetsFloral BouquetsForward\nSweet Wedding Bridal Bouquet Wine Red&Cream White Roses W/Pearl Babysbreath Flowers. Made of 30 pcs Ivory&Wine Red PE foam roses and decor with the cute white babysbreath & pearls above.\nWomen's Sleeveless Solid Pleated Long Prom Dress - ROAWE.COM\nLong Wedding Dresses, Bride Maid Dresses, Bridesmaid Gowns, Wedding Wear, Wedding Outfits, Vow Renewal Dress, Bohemian Dresses, Dress Making, Slip Dresses


Lakshmīdhara Mālavīya | Open Library\nKisī aura subaha\nŚubhecchu tathā anya kahāniyām̐\nLāī hayāta āe\nYaha ceharā kyā tumhāra hai?\nYou could add Lakshmīdhara Mālavīya to a list if you log in.\nAre you sure you want to remove Lakshmīdhara Mālavīya from your list?


Itūgod Pīterdīna tīšraidē nu Rogovkys - lakuga.lv\nKarteņa: Arņs Slobožanins, Pīters Jurciņš i Sovvaļnīks fotokolažā\nTemys: Jaunūs literatu konkurss, Pītera dīnā Rogovkā, Pīterdīna, Pīters Jurciņš, PusKapli, Rogovka, Sovvaļnīks\nNamaineiga Rogovkā ir tradiceja 29. junī svieteit Pīterdīnu, kod nautrānīši gūdynoj dzejnīku Pīteri Jurciņu. Ir bejuši koncerti, vakariešona pi guņskura, pogostu amatermuokslys kolektivu uzastuošonys i citys aktivitatis, bet namaineigs ir pīminis breids Desetnīku kopūs – 19.00 stuņdēs, informej Nautrānu sporta hallis-kulturys noma vadeituoja Inga Vigule.\nItūgod Pīterdīna 20.00 stuņdēs nūtiks tīšraidē nu Rogovkys centra, nalobvieleigu laika apstuokļu gadejumā – nu Nautrānu sporta hallis-KN (vērtīs Nautrānu sporta hallis-KN “Facebook.com” kontā). Varēsim baudeit koncertu, kurā ar sovom dzīsmem prīcynuos Sovvaļnīks, taipat debitēs Arņs Slobožanins ar grupu “PusKapļi”. Jis par “PusKapļim” stuosta: “Nu grupys “Kapļi” ir palykuse tikai puse – es, Jurs i Rasma, bet ūtrei puse, īskaitūt vokalistu, ir pasamainejuse. Vysaiduoku dzeivis pagrīzīņu rezultatā “Kapļus” ir nūliems atstuot Oskars (Raibīs), praktiski jau jis beja tys golvonais “mesidža” nesiejs, kai pats soka – cylvāks ar mikrofonu. Mes sarunuojom, ka grupa dreikst izpiļdeit juo dzīduotuos dzīsmis, bet tagad tū dareis Margarita Kolosova, tik vajadzeigs grupai cyts nūsaukums. Tai kai nu suokūtnejuos grupys mes palykom puse, tod tagad sauksimēs “PusKapļi”. Kod mes īsadūmuojam par Margaritu kai solisti, mes saprotom, ka jei tai “kapleigi” tū vysu izdareis. Pyrmais koncerts tagad byus Rogovkā, par kū vysi asam cīši, cīši prīceigi i saviļņuoti.”\nKoncerta laikā nūtiks ari P. Jurciņa pīmiņai veļteitais Jaunūs literatu konkursa nūslāgums. Itūgod konkursa moto ir Pītera Jurciņa vuordi: “Tu tymsumam par speiti nes sovu gaismekleiti.” Konkursa dorbu īsniegšonys laiks tyka pagarynuots leidz 20. juņam.


Raksts publicēts: 2020.07.06. 09:20:10\n0.68781280517578 56(0) - 0.46891617774963 2020.08.12. 23:44 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=10&act=4&art=49468 ip: 18.207.108.191 usememcache: 1