Kai 20. godu symtā puorsamejs Latgolys administrativais rūbežs? - lakuga.lv\nTemys: administrativi teritorialuo reforma, Andra Zubko-Melne, Latgolys rūbeži, Latgolys viesture, viesture\nRoksta autore: Andra Zubko-Melne\nRegionaluo politika Latvejis teritorejā godu gaitā ir pamatuse sovus pādus ari Latgolys administrativajā īdalejumā. Administrativi teritorialais īdalejums parosti ir cīši saisteits ar vaļsts saimnīciskū dzeivi, tys viesturiski veiduojīs atbylstūšai vaļsts politiskajai sistemai i radeits vaļsts puorvaļdei, puorsvorā politiskūs i ekonomiskūs vaicuojumu rysynuošonai. Itymā rokstā apsavērsim augstuokuo leimiņa administrativi teritorialuos izmainis 20. godu symtā, kas skuorušys Latgolys rūbežu.\nLatgola kai buferzona lelvaru ītekmu puordaleišonā\n20. godu symta suokumā Latvejis teritoreja ītylpa treis Krīvejis imperejis guberņuos – Vydzemis, Kūrzemis i Vitebskys.Vydzemis i Kūrzemis gubernis atsaroda Baltejis generalgubernatora puorziņā i tī vaļdeja lykumi, kas atsatīc iz Baltejis guberņom, bet Vitebskys guberņa beja pakļauta Krīvejis imperejis lykumim, kas attīcynojami iz Krīvejis rītumu guberņom. Latgola, kas ītylpa Krīvejis imperejis Vitebskys guberņā, beja īdaleita treis apriņčūs: Daugovpiļs (Двинский), Ludzys (Люцинский) i Rēzeknis (Режицкий).\nKrīvejis 1917. goda februara revoluceja īzeimuoja strauju politiskūs puormaiņu suokumu. 1917. goda aprelī nūtika Pyrmais Latgolys kongress, kurā tyka nūsprīsts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim.\nNu 1917. goda marta da 1918. goda martam vuocu karaspāka naokupātajā Latvejis daļā nūsamaineja četri režimi. Kotrai varai beja sova strategeja ari administrativi teritorialajā īdalejumā, kas beja pakuortuots ari militarajom interesem.\nKPSFR Tautys komisaru padūme 1917. goda decembrī izdeve reikuojumu par Daugovpiļs, Ludzys i Rēzeknis apriņču atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i davīnuošonu Vydzemis guberņai.\nVīns nu pyrmūs projektu par Latvejis administrativū īdalejumu topa vēļ pyrma Latvejis naatkareibys proklamiešonys, kod Vydzemis pagaidu zemis padūme izstruoduoja projektu par Vydzemis gubernis pagaidu administrativū puorvaļdi, kurs paredzēja apvīnuot vysys latvīšu apdzeivuotuos zemis, tymā skaitā Latgolu. Itys projekts natyka realizāts, partū ka suocēs ceiņa par Latvejis teritoreju, bet projekts tyka jimts par pamatu Latvejis administrativajam īdalejumam piec naatkareibys īgiušonys.\nLatvejā nūdybynuotuo Pītera Stučkys padūmu vaļdeiba veice vairuokus puorkuortuojumus ari administrativi teritorialajā apriņču īdalejumā, pret kū protestēja vītejuo vara. Padūmu vaļdeiba 1919. goda janvarī pījēme lāmumu izveiduot Vacguļbinis apriņči, kurā ītylptu treis pogosti nu Ludzys apriņča – Domopolis, Kokorevys (kas tyka jaunizveiduots, puordolūt Baļtinovys i Domopolis pogostus) i Bolvu. 1919. goda februarī pījēme lāmumu izveiduot Stukmaņu apriņči, kurā īkļaunami div pogosti nu Daugovpiļs apriņča – Krystapiļs i Ungurmuižys (vāluok Medņu) pogosti, tok vāluok sekuoja paziņuojums, ka itī pogosti atstuojami pi Daugovpiļs apriņča. Izveiduoja ari Viļānu apriņči, kurā ītylpa ostoni pogosti, kas tyka puordaleiti nu Ludzys i Rēzeknis apriņču. Sovpus Viļakys pogosts tyka sadaleits i izveiduots Līpnys pogosts, obeji pogosti davīnuoti Malīnys apriņčam. Vysus itūs puorkuortuojumus Latvejis Republikys vaļdeiba piec tam atcēle, saglobojūt viņ atseviškus jaunizveiduotūs pogostus.\nApriņču izveidis projekti i tūs realizaceja storpkaru periodā\nPiec tam, kod Latvejis vaļdeiba beja atcāluse padūmu varys izdareitūs administrativūs grūzejumus, tyka atjaunuots taids pats īdalejums apriņčūs, kaids pastuovēja da 1917. goda, Latgolā – Daugovpiļs, Ludzys i Rēzeknis apriņči.\nPiec Naatkareibys kara 1920. godā tyka izstruoduots Latvejis–Krīvejis rūbeža projekts. Latveja sovā rūbeža projektā beja izsacejuse prīšklykumu nūdūt Latvejis vaļdejumā senejuos latgaļu zemis, kurūs teritoreja ītylpa Ostrovys, Opočkys, Sebežys i Drysys apriņčī, tok puorrunu rezultatā Latvejai daguoja pīsakuopt par teritorejom Opočkys, Sebežys i dalieji Drysys apriņčī, bet Krīveja pīsakuope par teritoreju Ostrovys apriņčī.\nLatgolys administrativais īdalejums Latvejis Republikā 1920. goda augustā. Kartis autore: A. Zubko-Melne\nLatvejis teritorejai 1920. godā davīnuoja Vitebskys gubernis Drysys apriņča Pīdrujis i Pustinis pogostus, kai ari daļu Suškovys pogosta. Itū teritoreju īkļuove Daugovpiļs apriņčī i izveiduoja div pogosti – Pustinis (vāluok Rūbežnīku) i Pridruiskys (vāluok Pīdrujis i Indrys). Pleskovys gubernis Ostrovys apriņča Vyšgorodys, Tolkovys i Kačanovys pogostus īkļuove Ludzys apriņčī. Rūbeži dobā tyka nūstyprynuoti daudz vāluok – nu 1931. da 1932. goda.\n1921. godā tyka izstruoduots jauns apriņču īdalejuma projekts. Tys paredzēja byutisku pogostu puordali storp apriņčim i tūs reorganizaceju. Projektā beja planavuots Daugovpiļs apriņčam nu Īlyukstis apriņča davīnuot 15 nu 17 tymā ītylpstūšajim pogostim. Sovpus nu Daugovpiļs apriņča iz Jākubpiļs apriņči puorītu Krystapiļs i Ungurmuižys (vāluok Medņu) pogosts, bet Rēzeknis apriņčī byutu atstuojami vysi asūšī divdesmit tuo pogosti i deveni pogosti davīnuojami nu Ludzys apriņča. Projektā beja paradzāta piļneiga Ludzys apriņča reorganizaceja. Nu atlykušūs deveņu Ludzys apriņča pogostu, kai ari kluotyn daguojušuo Ostrovys apriņča pogostu tyktu izveiduots jauns Kuorsovys apriņčs ar centru Kuorsovys mīstā. Itū projektu nūraideja, tok diskusejis turpynuojuos i roduos vēļ daži īrūsynuojumi par apriņču skaitu i rūbežim.\n1924. godā izdeve lykumu par Latvejis teritorejis īdaleišonu apriņčūs, kas paredzēja, ka ar 1925. godu Latvejā byus 15 apriņči, tymā skaitā Latgolā četri – Daugovpiļs, Ludzys, Rēzeknis i Jaunlatgolys. Par Jaunlatgolys apriņča nūsaukumu i administrativuo centra nūsaceišonu beja vysleluokuos diskusejis, varianti beja četri – Bolvi, Viļaka, Baļtinova i Abrine aba Pitalova (saukta ari par Jaunlatgolu), pādejuo tyka pi uzvarys itymā streidā sova geografiskuo izvītuojuma pi dzeļžaceļa linejis dieļ.\nLatgolys administrativais īdalejums Latvejis Republikā 1924. goda 1. julī. Kartis autore: A. Zubko-Melne\nJaunlatgolys apriņči i piļsātu 1938. godā puorsauce par Abrini. Storpkaru periodā apriņču skaits nasamaineja, mainejuos tik tūs funkcejis, tyka veiktys ari rūbežu korekcejis, tok tuos naskuore Latgolys etnografiskuo nūvoda administrativū rūbežu. Latgolys teritoreja pa mozam tyka dalāguota puorejai Latvejai, deļtuo tyka izstruoduoti lelūs pogostu sadaleišonys projekti vysūs Latgolys apriņčūs. Pogostus sadaleja seikuokūs īdalejumūs, nūtyka ari pogostu nūsaukumu mainis.\nStraujuos administrativuos izmainis padūmu okupacejis perioda suokumā\nPiec Latvejis okupacejis 1940. godā nūtyka LPSR teritorialuos reformys apsprīsšona, reformys mierkis beja Latvejis administrativū teritoreju pīleidzynuot puorejuom “bruoleigajom” republikom. 1941. goda pavasarī, pyldūt Moskovys reikuojumu, beja izstruoduots jauns Latvejis administrativuo īdalejuma projekts, tok tuo realizaceju puortrauce Vuocejis okupaceja. Vīna nu teritorialajom puormaiņom, kū paspēja realizēt Latgolys teritorejā, beja Aivīkstis, Krystapiļs, Veipis i Medņu pogosta, kai ari Krystapiļs i Gūsteņu piļsātys davīnuošona Jākubpiļs apriņčam, kas nūtyka 1941. goda martā. Itys īdalejums sasaglobuoja ari iz prīšku.\n1944. godā, kod padūmu bruņuotī spāki otkon īguoja Latvejis teritorejā, suocēs ari straujis administrativuos izmainis. Saskaņā ar LPSR AP Prezideja īrūsynuojumu tyka samazynuota Latvejis teritoreja. Abrinis piļsātu i sešus pogostus – Augšpiļs, Kacānu, Linovys, Gauru, Pūrmolys i Upmolys (agruok Vyšgorodys, Kačanovys i Tolkovys) davīnuoja KPFSR Pleskovys apgobolam. Abrinis apriņči 1945. goda oktobrī puorsauce par Viļakys apriņči, Viļakys mīsts dabuoja piļsātys tīseibys i palyka par apriņča centru.\nPyrmajūs pieckara godūs dalejums apriņčūs sasaglobuoja, tok tyka turpynuots dorbs pi teritorejis puorvaļdis reformys, kas byutiskai atsaškeire nu da šam viesturiski izaveiduojušys sistemys i administrativi teritorialuo īdalejuma. PSRS okupacejis laikā Latvejis teritorejis administrativais īdalejums tyka organizāts piec puorejuos Padūmu Savīneibys parauga i pakuortuots tautsaimisteibys atteisteibys strukturai. 1945. gods īsazeimuoja kai lyuzuma punkts pastuovūšajā administrativi teritorialajā īdalejumā. Suocēs jauna reforma seikuoku administrativi teritorialu vīneibu – cīmu – sadaleišonai pogostūs.\nCīms beja administrativais īdalejums, kas sevī ītvar vairuokus desmitus apdzeivuotu vītu. LPSR dekretūs mynātys cīma padūmis, respektivi, administrativi teritorialais īdalejums, partū ite veidojās nakonsekveņce terminologejā, partū ka dekreti pījimti par cīmu padūmem. Cīmus nūdybynuoja da 1945. goda beigu. Itaida diveju pakuopu sistema, kod pogostūs dorbuojuos cīmi kai apakšstrukturys, pastuovēja da 1949. goda beigu, kod tyka likvidāta pogostu instituceja. Pylns vītejūs instituceju nūsaukums beja cīma dorbaļaužu deputatu padūmis izpyldu komitejis (DDP IK).\nPlanavojūt i īvīšūt reformys vītejūs puorvaļdis instituceju leiminī, tyka dūmuots ari par regionaluos puorvaļdeibys reformom. Dalejums apriņčūs vys vēļ sasaglobuoja, nu ari ituos administrativuos vīneibys skuore reformys, kas suocēs jau nuokušajā godā piec cīmu izveidis. 1947. godā apriņču reforma skuore ari Latgolys teritoreju, partū ka izveiduoja div jaunus apriņčus – Viļānu i Kruoslovys, tai puordolūt Ludzys, Daugovpiļs i Rēzeknis apriņču administrativuos teritorejis. Otkon tyka grūzeits Latgolys nūvoda viesturiskais administrativais rūbežs – nu Sielejis (Īlyukstis apriņča) davīnuoja Latgolai (Kruoslovys apriņčam) Kaplavys pogostu i tymā ītylpstūšūs Kaplavys, Sorkonarmīšu i Varnaviču cīmus.\nLatgolys apriņču karte 1947. godā. Kartis autore: A. Zubko-Melne\n1949. goda beiguos nūlēme likvidēt diveju pakuopu administrativū īdalejumu pogostūs i cīmūs, kai ari apriņčus aizstuot ar rajonim, likvidēja apriņčus i pogostus. Suocūt ar 1950. godu, LPSR izveiduoja 58 lauku rajonus, kurūs ītylpa 510 cīmi, atbylstūši PSRS vīnuotajam administrativajam īdalejumam. Itei reforma piļneigi izjauce īprīškejū Latvejis teritorialū īdalejumu, i tyka izjaukts leidzsvors storp etnografiskajim i administrativajim rūbežim. Latgolys teritorejā izveiduoja 14 rajonus – Abrinis, Bolvu, Dagdys, Daugovpiļs, Kuorsovys, Kruoslovys, Leivuona, Ludzys, Maltys, Preiļu, Rēzeknis, Varakļuonu, Viļānu i Zylupis. Otkon tyka maineits Latgolys uorejais rūbežs, partū ka Varakļuonu rajonā tyka īkļauti cīmi nu etnografiskuo Vydzemis nūvoda Modūnis apriņča, bet Atašīnis, Buntuku, Putneņu i Zalecu cīmus nu viesturiskuo Atašīnis pogosta davīnuoja Krystapiļs (Jākubpiļs) rajonam.\nLatgolys administrativais īdalejums 1953. godā. Kartis autore: A. Zubko-Melne\nPuorkuortuojumi skuore vysus administrativuo īdalejuma sluoņus, najamūt vārā etnografiskūs nūvodu rūbežus. 1953. godā Greivys piļsātu, kas atsaroda etnografiskajā Sielejis nūvodā, davīnuoja ūtrā Daugovys krostā asūšajai Daugovpiļs piļsātai, kas atsaroda etnografiskajā Latgolys nūvodā. Da tuo Greivys piļsāta beja Greivys rajona centrs, tok piec tuos davīnuošonys Daugovpilei rajona centru nūsaceja Daugovpiļs piļsātā, tai Daugovpiļs palyka kai par Daugovpiļs, tai Greivys rajona centru.\n1956. godā suocēs mozūs rajonu likvidacejis process. Latgolys teritorejā pyrmū likvidēja Varakļuonu rajonu i tuo teritoreju sadaleja storp Modūnis i Viļānu rajonim. Modūnis rajonam davīnuoja Borkovys i Meirānu cīmus, bet Atspuku, Dekšuoru, Murmastīnis, Stiernīnis, Upinīku i Varakļuonu cīmu davīnuoja Viļānu rajonam, tai daļu etnografiskuos Latgolys teritorejis īkļuove Vydzemē.\n1959. gods īsazeimuoja ari ar 13 mozūs rajonu likvidaceju, tymā skaitā Latgolā likvidēja četrus mozūs rajonus. Likvidātuo Abrinis rajona Līpnys cīms puorguoja Olyuksnys rajona administrativajā īdalejumā (Vydzemis teritorejā), bet, likvidejūt Leivuona rajonu, teritoreju sadaleja storp Krystapiļs i Preiļu rajonu. Krystapiļs (vāluok Jākubpiļs) rajonam davīnuoja Leivuona piļsātu i Jersikys, Pēternīku, Rūžkolnu, Staris i Turku cīmi.\n1962. goda beiguos nūtyka vairuokys nūzeimeigys administrativi teritorialys reformys, likvidejūt i apvīnojūt rajonus. Apvīnojūt Rēzeknis i Viļānu rajonu vīnā Rēzeknis rajonā, tyka veikti vairuoki byutiski administrativi teritorialī puorkuortuojumi, kuo rezultatā Murmastīnis cīmam davīnuoja daļu nu Varakļuonu piļsātys administrativuos teritorejis, i apvīnuotū teritoreju davīnuoja Modūnis rajonam (Vydzemē). Apvīnojūt Olyuksnys i Guļbinis rajonu, Līpnys cīmu davīnuoja Bolvu rajonam, bet, apvīnojūt Daugovpiļs i Īlyukstis rajonu, izveiduoja vīnu Daugovpiļs rajonu. Daugovpiļs rajonam davīnuoja vysu Īlyukstis rajona teritoreju. Preiļu rajonam nu Jākubpiļs rajona davīnuoja ari Leivuona piļsātu, Jersikys, Pēternīku, Rūžkolnu, Staris i Turku cīmus. Latgolys administrativī rūbeži otkon tyka maineiti.\n1963. godā Daugovpiļs rajona Eļkšņu cīmu davīnuoja Jākubpiļs rajonam, Guļbinis rajona Muolupis cīmu (nu Vydzemis etnografiskuo nūvoda) davīnuoja Bolvu rajonam, bet Rēzeknis rajona Varakļuonu piļsātu i daļu Stiernīnis cīma davīnuoja Modūnis rajonam (Vydzemei), ūtru daļu Stiernīnis cīma teritorejis i Upinīku cīmu davīnuoja Preiļu rajonam.\n1967. godā izveiduoja vairuokus jaunus rajonus. Latgolā jauni rajoni natyka veiduoti, tok, izveidojūt Olyuksnys rajonu, Līpnys i Muolupis cīmus nu Bolvu rajona davīnuoja tam. Izveidojūt Stučkys (Aizkrauklis) rajonu, tyka grūzeiti Jākubpiļs rajona robeži, nu Daugovpiļs rajona Jākubpiļs rajonam davīnuoja Asaris, Gārsenis, Rubinis i Slatis cīmus, kai ari Aknīstis piļsātcīmatu.\n1967. godā izveiduotuo rajonu sistema izbeidze kulturviesturiskūs nūvodu administrativi teritorialuos izmainis, atseviškūs gadīņūs nūtyka rajonu rūbežu grūzeišona sovā storpā, tok izmainis beja nabyutiskys. Cīma padūmu apvīnuošona i rūbežu grūzeišona nūtyka gondreiž kotru godu pat da 1979. goda. 80. godūs ituos izmainis beja minimalys.\nLatgolys administrativi teritorialais īdalejums atjaunuotajā Latvejis Republikā\nPiec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys 1990. goda majā, Ministru padūmei uzdeve izstruoduot lykumprojektu par administrativi teritorialuos īkuortys vaicuojumu izlemšonys kuorteibu. 1990. goda beiguos pījēme lāmumu cīmu Tautys Deputatu padūmis puorsaukt par pogostu Tautys Deputatu padūmem. 90. godu suokumā nūtyka ari atsevišku pogostu puorsaukšona.\nLatgolys administrativais īdalejums 1992. godā. Kartis autore: A. Zubko-Melne\n1994. godā pījēme lykumu par pošvaļdeibom, kas beja kūpeigs vysa leimiņa pošvaļdeibom (rajonim, piļsātom i pogostim). Piec lykuma pījimšonys beja daudz diskuseju kai par rajona leimiņa pošvaļdeibu strukturalajom izmaiņom, tai par pogostu apvīnuošonys napīcīšameibu. Tyka modelāti vysaidi apsavīnuošonys modeli, izstruoduoti projekti, tok pošvaļdeibys ar reformu eistynuošonu nasasteidze, pošvaļdeibu administrativī rūbeži nasamaineja. Latgolys administrativuo teritoreja maineita natyka, tok godu symta izskaņā daži puorkuortuojumi nūtyka. 1998. godā apsavīnuoja Daugovpiļs rajona Demenis i Leidumnīku pogosti, palīkūt par Demenis pogostu i Ludzys rajona Nautrānu i Miglinīku pogosti, palīkūt par Nautrānu pogostu. Vīneiguo reforma, kas skuore rajonu robežus beja 1999. goda septembrī, kod grūzeja Ludzys i Rēzeknis rajona rūbežus, partū ka administrativū pīdareibu nu Ludzys iz Rēzeknis rajonu maineja apvīnuotais Nautrānu pogosts. Ari pyrmuo nūvodu reforma Latgolā beja 1999. gadā, kod izveiduoja Leivuona nūvodu, tok tys naskuore rajonu īdalejumu, tys beja pyrmais viestness nūvodu reformai, kas sovus apgrīzīņus ir uzjāmuse 21. godu symtā.\nKai 20. godu symtā puorsamainejuse Latgolys kulturviesturiskuo nūvoda administrativī rūbeži, varim apsavērt itamā kartē, kurā nav paruodeitys tik 1919. goda izmainis, partū ka tūs myužs beja cīši eiss.\nLatgolys teritorejis rūbeža izmainis 20. godu symtā. Kartis autore: A. Zubko-Melne\nPadūmu okupacejis periodā vairuokys reizis maineiti augstuokuo leimiņa administrativi teritorialī rūbeži, tymā skaitā ari Latgolys regiona administrativais rūbežs. Daļa Latgolys etnografiskuo nūvoda īkļauta Vydzemē, bet Latgolys regionam davīnuotys Sielejis etnografiskuo nūvoda teritorejis. Ituos reformys ir mainejušys Latgolys konturu, tai vysaidi dati, kū apkūpoj, tymā skaitā statistikys dati par Latgolu seņ vairs naatspīgeļoj Latgolys etnografiskū nūvodu, bet administrativū īdalejumu – Latgolys regionu.


Leader 00894nam a2200252 i 4500\n008 020513s1972 sw b 000 lav\n080 a: 01\n100 1 a: Jēgers, Benjamiņš\n245 1 0 a: Latviešu trimdas izdevumu bibliogrāfija, 1940-1960n: 2.d.p: Periodika. Notis. Kartes. Programmas un katalogi. = Serials. Music. Maps. Programmes and Catalogues.b: Bibliography of Latvian Publications Published Outside Latvia, 1940-1960c: Benjamiņš Jēgers\n246 1 0 a: Bibliography of Latvian Publications Published Outside Latvia, 1940-1960\n260 a: [Sundyberg]b: Daugavac: 1972\n300 a: 407 p.\n695 a: Bibliogrāfija\n941 b: 2007-12-14T14:37:23c: 1\n990 a: 01


Īspieja īpasazeit ar viesturnīka Boleslava Brežgo personeibu - lakuga.lv\nKarteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja publicitatis materialu.\nTemys: bīdreiba "Latgalīši", Boleslavs Brežgo, Boļeslavs Brežgo, Ēriks Jēkabsons, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne\nPar gūdu viesturnīka Boleslava Brežgo 135. dzimšonys dīnai Rēzeknē, Latgolys Kulturviesturis muzeja laseitovā leidz 4. apreļam bez moksys ir vareiba īpasazeit ar izdavumim, dokumentim, fotografejom i prīškmatim, kas saistuos ar B. Brežgo personeibu i padareitajim dorbim. Laseitovā ir izstuodeiti muzeja kruojuma materiali, nu kurim daļu muzejam ir duovynuojs viesturnīka dāls Arkādijs.\nNu 1937. da 1940. goda B. Brežgo aktivai dorbuojuos bīdreibā “Latgolys Centralais muzejs” i beja muzeja viesturiskūs pyrmsuokumu pamatliciejs Rēzeknē, par muzeja viesturi skaiti vaira ITE. Taipat bīdreiba “Latgalīši” planavoj itymā godā Rēzeknē pastateit Boleslavam Brežgom pīminis pluoksni.\nBoleslavs Brežgo ir vairuoku nūzeimeigu viesturisku pietejumu autors „Архiвы i архiуная праца у Вiцебшчыне” (1925); „Отношения полочани латышей в VIII-XVII вв. (1926); „Latgales pilsētu vēsture” (1931); „Daugavpiļs školu direkcijas archivs”(1938); „Latgolys pagōtne” 1. siej. (1943), „Latgales zemnieki pēc dzimtbūšanas atcelšanas 1861.–1914. ” (1954); „Очерки по истории крестьянских движений в Латгалии 1577-1907” (1956), vairuoku zynuotniskūs publikaceju par Latgolys viesturi autors. Profesora privatais arhivs globojās Latvejis Nacionalajā bibliotekā Rešūs rūkrokstu nūdaļā (ap 30 tyukstūšu lopu). Da šam Lakugā jau ir publicāts nalels īskots vīnā nu Brežgo pietnīceibys vierzīņu – piļsātu viesturei veļteitīm dorbim, kū var skaiteit ITE.\nBoleslavs Brežgo dzims 1887. goda 12. aprelī (piec vacuo styla – 31. martā) Rēzeknis apriņča Drycānu pogostā. Jis teik saukts par pyrmū Latgolys latvīšu viesturnīku. Brežgo dzeivis guojums ir gona sarežgeits, ari juo biografejis dati vairuokūs dzeivis pūsmūs ir naprecizi, pasasokūt pošam Brežgo, kurs faktus par sevi, apstuokļu spīsts, pīlobuojs piec napīcīšameibys.\nSuokumā Brežgo pabeidzs Rēzeknis piļsātys školu i struoduojs par sātys školuotuoju Rēzeknē. Vairumā biografiskūs datu, kur apraksteits B. Brežgo dzeivis guojums, kai tuoluokais dzeivis pūsmys teik pīmynāta Vitebskys gimnazejis pabeigšona 1910. godā. Tok profesors Ēriks Jēkabsons rokstā “Vēsturnieks Boļeslavs Brežgo (1887–1957): nezināmais biografijā” itū faktu apstreid. Brežgo 1912. godā izavielēja byut par profesionalu Krīvejis armejis viersnīku, īsastuoja divgadeigajā kuojinīku viersnīku vuiceibu īstuodē – Lelkņaza Mihaila Nikolajeviča karaškolā Tifilisā. B. Brežgo pabeidze karaškolu ar izcylom sekmem pyrmuo pasauļa kara prīškvokorā, kas deve jam vareibu izavielēt nuokušū dīnasta vītu. Jis vēļreiz aplīcynuoja sovu nūdūmu par militarū karjeru, izavielejūt īsastuot 9. Sibira Strielnīku pulkā tuolajā Vladivostokā.\nB. Brežgo nu 1915. goda studēja Moskovys Arheologejis instituta Vitebskys nūdaļā i piec studeju struoduoja par Moskovys Arheologejis instituta Vitebskys nūdalis puorziņs leidz 1922. godam. Ituo goda dorba gaitu sarokstā (formularā) pīmynāts, ka 1920. godā instituta padūme jū īvieliejuse par profesoru Pyrmatnejuos arheologejis katedrā i Vyspuorejuos muokslys viesturis katedrā. Viesturneica J. Nazarova pīzeist, ka Moskovys Arheologejis instituts leidz 1918. godam nav skaitams par augstškolu. Vystik instituta izgleiteiba juopīzeist par lobu, aiz tuo, ka, ja studejūšais beja īinteresāts (i B. Brežgo taids nūteikti beja), beja vareiba sasnēgt augstu kvalifikaceju. Latvejis Republikā jam gon natyka apstyprynuoti zynuotniskī gradi i profesora nūsaukums.\nBoleslavs Brežgo vīnnūzeimeigai beja izcyls viesturnīks, kurs ar sovu profesionalū darbeibu aplīcynuojs, ka zynuotniskim gradim i nūsaukumim na vysod ir izškirūša nūzeime. B. Brežgo cīši labi saprota, ka 2-3 godu laikā navar dabuot profesora omotam atbylstūšu kvalifikaceju klasiskā augstškolā, a profesora vuordu – praktiski div godus piec vidiejuos izgleiteibys dabuošonys, kai jam tys beja izadevs bryukūšajā Krīvejis imperejā. Deļtam, atsagrīžūt Latvejā, B. Brežgo sovā biografejā raksteja, ka institutā vuicejīs jau nu 1911. goda, “aizmierstūt” sovu dīnastu Krīvejis armejā i viersnīka specialitati.\nPiec 2. pasauļa kara B. Brežgo tyka atlaists nu universitatis. 1946. goda 7. majā par pretpadūmu agitaceju i par darbeibu vuocu okupacejis laikā Ostlaņdis propagandys filmu nūzarē tyka īslūdzāts juo dāls Arkādijs. Myužeibā Boleslavs Brežgo nūguoja 1957. godā.


David on Juicy! – Pinoy Archies\nDavid on Juicy!\nThis entry was posted in News Article, Philippines. Bookmark the permalink.


Euonymus leiophloea (Stev.) Prokh. , 1856 | ООПТ России\nEuonymus leiophloea (Stev.) Prokh. , 1856


MIELE GN HyClean Putekļsūcēja maisiņi 4 gab. (09917730). MIELE\nSākumlapa » Putekļu maisi un filtri » MIELE GN HyClean Putekļsūcēja maisiņi 4 gab. (09917730)


Saldus - Vikipedeja\nSaldus Oskara Kalpaka laukums\nKoordinatys: 56°39′59″N 22°29′37″E /  / 56.66639; 22.49361Koordinatys: 56°39′59″N 22°29′37″E /  / 56.66639; 22.49361\nPluots 10,10 km²\nDzeivuotuoju sk. (2016) 11 479 \nBīzeiba 1136,5 dz./km²\nViesturiskuos pasaukys Frauenburg (vuocīšu)\nMīsta tīseibys nu 1917 goda\nPosta iņdeksi LV-3801\nSaldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.\nPyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.\nSaldus nūvoda teiklavīta\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Saldus&oldid=34859"


2019. 05. 05.juicy


Ziņas - Page 2 of 9 - NewFuelsNewFuels | Renewable resources. | Page 2 Ziņas - Page 2 of 9 - NewFuels\nComments Off on SBP Pamatpīguodis atskaite par 2019.godu\nVisys zemis tokys zylgas\nŠūnakt sorgoj mīra gareņš.\nTuoli zvani… Klusys ilgys…\nRūkuos smaidūšs egļu zareņš…\nVysur vīglym, mīļim sūļim\nSenuo svātku teika staigoj.\nZvaigžņu acis atvārdama,\nDebess atspeid zemis vaigā…\nSveicu pošūs gaideituokajūs svātkūs – Zīmyssvātkūs i Jaunajā godā! Nūvieleju jautrus zīmys prīkus i veiksmi vysa nuokamuo goda guojumā. Lai jaunīs gods ir lobuoks nakai aizejūšais, pieīpylda sapņus i nas veiksmi turpmuokajūs ceņtīņūs. Lai na tikai svātku laikā, bet vyisu nuokamū godu Jiusim blakus ir tuvi i mīļi cylvāki. Nūvieleju sirdsmīru, puorlīceibu i laimi!\nNewFuels RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs\nEnergy Resources CHP RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs\nTuri Latveji dziļi īslāgtu sovā sirdī.\nTuri tū kai leluokū duorgumu, kū nadreikst pazaudeit.\nJo, zaudiejs Latveji, tu pazussi pats.\nVyslobukī nūvieliejumi Latvejis Republikys naatkareibys pasludynuošonys godadīnā!\nComments Off on RSEZ Goda bolva 2018\nRSEZ Goda bolva 2018\nAtzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos:\n1.vīta nominacejī “Goda investicejis”\n1.vīta nominacejī “Straujuok augūšais uznāmums”\n1.vīta nominacejī “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”\n2.vīta nominacejī “Goda inovacejis”\n2.vīta nominacejī “Goda ražuotuojs”\n2.vīta nominacejī “Leluokais eksporteituojs”\nSavukuort, mozūs komercsabīdreibu grupā Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i augstū ūtrū vītu 2018.godā īgiva “Energy Resources CHP” RSEZ SIA i kļiva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos:\n1.vieta nominācijā “Goda ražuotuojs”\n1.vieta nominācijā “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”\n2.vieta nominācijā “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”\nGrybam izteikt patīsu pateiceibu myusu darbinīkim par kūpeigu dorbu augstūs rezultatu sasnīgšonā, kai ari SEZ kolektivam i puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei, Riezeknie piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševiča kungam i vysim uzjāmumim, pazateicūt kuru atbolstam un sadarbeibai mes turpynojam sajimt augstus nūviertiejumus, kas dūd papiļdu stimulu myusu uzjiemiejdarbeibas attīsteibai, kai ari Latgalis regiona un Latvejis raisteibai kūpumā!\nComments Off on Ukrainas uorkuortejuo i pilnvaruotuo viestnīka Latvejī vizeite myusu uzjāmumūs\nUkrainas uorkuortejuo i pilnvaruotuo viestnīka Latvejī vizeite myusu uzjāmumūs\nTikšonuos tyka organizeita pīsadolūt Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonas puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei.\nVizeitis laikā tyka apsprīsta myusu uzjāmumu darbeiba i nuokūtnis atteisteiba, eksporta i vītejuo preču nūīta tiergs, kai ari Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonas darbeibas apstuokli.\nOleksandrs Miščenko kungs, Sandra Ežmalis kundze i Valdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko izruodieja īintereseiteibu par tuoļuoku efektivu starptautisku sadarbeibu kulturas i ekonomikas sferā, kai ari pīredzis apmaiņu.\nVosorys vydā, kod saule vysaugstuok izkuop dabasu kolnā – pazaverīs dabasūs, sadzierdi putnu dzīsmis, īelpoj soldonū zīdu smaržu i sajiuti kai atsapyuš na tikai mīsa, bet ari gors! Saulgīži ir pats lobīs laiks sakūpuot spākus nuokušejam godam, dieļ tam nūvieleju vysim itymā magiskiejā naktī dūmuot gaišas dūmas, saceit syltus vuordus i byut kūpā ar sovim tyvīm i mīlīm!\nPazaver dabasūs, īzaklausi viejā, jiuti, kai mūstās puča I strauts…\nGaišiejūs Leldīnis svātkūs veļteisim vīns ūtram lobus, gaišus, spieceigus I prīka pylnus vuordus! Lai dobys atmūda dūd īdvesmu, energeji jaunim dorbim i nanūrymstūšu ticeibu lobajam!


reitings, Sergejs Klimakovs, Laura Rogule, Dana Reizniece-Ozola, Ilze Berzina, Valdis Jansons\nLatvian chess championship 2020 semifinal Riga Chess Club - 3rd anniversary 05.08.2020. XII Rudaga-Kaissa 2020 summer G.(6.sp.kl.) 22.-23.08.2020 XII Rudaga-Kaissa 2020 summer F.(5.sp.kl.) 22.-23.08.2020 XII Rudaga-Kaissa 2020 summer E.(4.sp.kl.) 22.-23.08.2020 XII Rudaga-Kaissa 2020 summer D.(3.sp.kl.) 22.-23.08.2020 XII Rudaga-Kaissa 2020 summer C.(2.sp.kl.) 22.-23.08.2020 XII Rudaga-Kaissa 2020 summer B.(1.sp.kl.) 22.-23.08.2020 XII Rudaga-Kaissa 2020 summer A. 22.-23.08.2020 XI Rudaga-Kaissa 2020 summer Blitz 21.08.2020


Lubuonā nūtiks Bronislavys Martuževys dzejis dīna - lakuga.lv\nLubuonā nūtiks Bronislavys Martuževys dzejis dīna\nTemys: Bronislava Martuževa, Dzejis dīna, Lubuona, Roksts\n26. augustā 19.00 Lubuonys piļsātys klubā nūtiks dzejis dīna “Ko izteic vārdi: pārnākt mājās?”, kas veļteita Bronislavys Martuževys jauneibys laika desmitgadei: 1946-1956, viestej Lubuonys nūvoda sātyslopa.\nPasuokums tiks suokts ar Annys Eglienys īvodvuordim, dzeju skaiteis i sovā sātu sajiutā pasadaleis dzejneica Anna Rancāne. Bronislavys Martuževys dzeju runuos Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Dace Bonāte. Byus dzierdomi skaņu īroksti, radzami fotostuosti.\nBronislava Martuževa dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (niu Bierzpiļs) pogosta Slavītu sādžā kai septeitais bārns saimē, bet 1928. godā puorsacāluši iz dzeivi Lubuonys pusē.\nDzejneicys dzeivis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na tik saime, bet ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, partū ka kai Nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja nu 1946. goda leidz 1951. godam globuojās pagreidē sovā “Lazdiņu” sātā. Tī, pagrobā, ari roduos dzīsme, kū zyna vysā Latvejā:\n“Kādēļ skumjas tavās acīs šovakar, mans draugs,\nPrieka brīdi garām laistu tās vairs neatsauks.”\n1951. godā Martuževa tyka apcītynuota i aizsyuteita iz Sibiri, kur 5 godi beja juopavoda smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.\nPadūmu Latvejis izdevnīceibys atsasaceja izdūt politīslūdzeituos Martuževys dzejūļus, partū pyrmuos divejis gruomotys “Balta puķe ezerā” i “Rakstītāja” tyka izdūtys ar radineicys Evys Mārtužys vuordu.\nKūpumā tyka izdūti deveni Bronislavys Martuževys dzejūļu kruojumi i divejis izlasis.\nBronislave bejuse tautys teicieja, poša saceriejuse dzīsmem i vuordus, i meļdejus. Kinorežisors Zigurds Vidiņš par dzejneicu ir sataisejs dokumentalū kinu “Gaismas lāse”. Koč ari dzeivuodama tuoli nu centra i nabyudama kasdīnys sovstarpejā apritē, jei ir sajāmuse vairuokus apbolvuojumus – Treju Zvaigžņu ordini (1994), Rakstnīku savīneibys Goda bolvu par dzejūļu kruojumu “Nopūtas” (1999) i Kulturys fonda Speidulys bolvu par dzejūļu kruojumu „Kā putni dzied” (2004)\nMartuževa myužeibā aizguoja 2012. goda 13. februarī.\nSepteitais raidejums “Laika leigučuos” 22/11/2018\n13:00 Albuma “Jaunova svātō Aglyunas b... @ Aglyunys bazilka\nAlbuma “Jaunova svātō Aglyunas b... @ Aglyunys bazilka\n13:30 Tikšonuos ar Vēsmu Ušpeli @ Lūznovys muiža\nTikšonuos ar Vēsmu Ušpeli @ Lūznovys muiža\nJan 27 @ 13:30\nall-day Zīmys prīcys festivals “Snīga cy... @ Sarkaņkolns\nZīmys prīcys festivals “Snīga cy... @ Sarkaņkolns\n19:00 Gruomotys “Kas bez iuzu— tys bez... @ Seiļukolna Kulturys noms\nGruomotys “Kas bez iuzu— tys bez... @ Seiļukolna Kulturys noms


Ludzā izskanēs rokmuzykys festivals “Little Rock” - lakuga.lv\nTemys: festivals, Ludza, rokmuzyka, Roksts\n16. julī 19.00 Ludzys nūvoda dūmis laukumā nūtiks rokmuzykys festivals “Little Rock”, viestej Ludzys nūvoda sātys lopa.\nRokmuzykys festivals Ludzā nūteik jau catūrtū reizi, nu itūgod pyrmūreiz uorā, breivā dobā. Laukumā pi pošvaļdeibys kuorma tiks pastateita leluo uora skotuve. Sādvītys koncerta apmaklātuojim nav paradzātys, klauseituoji varēs aktivai atbaļsteit muzikus. Planavuots, ka koncerts byus treis stuņdis gars. Programu vadeis Arņs Krancāns, Ludzys Tautys noma specialists.\nKoncertam dasasacejušys 5 grupys: “Weird Wednesdays” i “Trešais Ņutona lykums” nu Rēzeknis, “Gandreiž 10nīkā” nu Kaunatys, kai ari divejis ludzuonīšu grupys: “HMRP” i “Bastilija”. Koncertā skanēs roks, alternativais roks, poproks, pops i cyti muzykys stili.\nKoncerts “Little Rock” ir vīns nu planavuotajim Ludzys nūvoda Jaunīšu goda pasuokumim.


Latvia | as home State\nLatvia - as home State\n1 2018 Roščins v. Lithuania Oļegs Roščins v. Republic of Lithuania (ICSID Case No. ARB/18/37) Latvia - Lithuania BIT (1996) ICSID ICSID Investment:\nSummary: Pending Lithuania Latvia Data not available Data not available Data not available Data not available Data not available Data not available Pending None None None None None None None\n2 2011 Belokon v. Kyrgyzstan Valeri Belokon v. Kyrgyz Republic Kyrgyzstan - Latvia BIT (2008) UNCITRAL None Investment: Ownership of Manas Bank, a Kyrgyztani financial institution.\n3 2005 Amto v. Ukraine Limited Liability Company Amto v. Ukraine (SCC Case No. 080/2005) The Energy Charter Treaty (1994) SCC SCC Investment: Majority shareholding in Ukrainian company that had concluded several maintenance contracts with the State-owned nuclear energy company Energoatom for the repair of high-voltage electrical equipment.


Kulturys škiuņa atkluošona - lakuga.lv\nKulturys škiuņa atkluošona\n21/04/2018 @ 17:30\n14.00 lītuvīšu keramikis Daivys Ložītys dorbu izstuodis i Mikalojus Konstantina Čurļoņa gleznu reprodukceju izstuodis atkluošona. Bezmoksys.\n15.00 Koncertstuostā “Tas viņš. Čurļonis!” izcylū lītovīšu komponistu i muokslinīku laikabīdru atmiņuos muzykali izstuosteis Čurļoņa mozmozdāls, pianists Roks Zubovs i juo sīva, pianiste Sonata Zuboviene. Biļešu cenys 6,00 – 10,00 eiro.\n17.00 Nūtikšonu vītys “Kulturys škiuņs” atkluošona. Atjaunuotais škiuņs byus jauna vīta sabīdriskūs pakolpuojumu i kulturys nūtikšonu eistynuošonai. Bezmoksys.\n19.00 Muižys trešuos atdzimšonys godadīnys i “Kulturys škiuņa” atkluošonys dīnys eipašī gosti – Australejis grupa “Kaurna Cronin Band”, kuru nu 17.30 īsiļdeis latvīšu gitarists Matīss Čudars. Biletis cena 5,00 eiro.


“Austras balvai” nomināts Ūgys albums “LG ir HH” - lakuga.lv\nKarteņa: Ūga, foto Evija Pušmucāne/Žurnals "A12"\nTemys: albums, Ausmeņa Records, Austras balva, Daiga Barkāne, LG ir HH, muzyka latgaliski, Oskars Orlovs, reps, ūga, Židrūns\nZynomi albumi, kas itūgod nomināti 2021. goda “Austras balvai” – Latvejis lobuokajam albumam. Nominantu vydā ari Latgolys reperis Ūgys albums “LG ir HH”.\nŪgys, eistajā vuordā Daigys Barkānis, albums “LG ir HH” ir reperis debejis albums, tymā ir 11 kompozicejis.\nItys gods Ūgai ir bejs bolvom boguots – martā Daiga ar albumu “LG ir HH” tykuse gon pi “Boņuka”, gon ari pi muzykys īrokstu goda bolvys “Zelta Mikrofons 2021” kategorejā “Debija”. Vaira par Ūgys debejis albumu var skaiteit ITE.\n“Šudiņ sajiemu zvonu, ka asmu nomināta. Itei ziņa uzlobuoja munu dīnu! Koč voi asu tikai nomināta, ir teišom miļzeigs gondarejums ar sovu byut storp tik kvalitativim albumim. Prīca i puorsteigums, i satraukums – vyss vīnā kerzē stuov iz golda. Es nu molys verūs, i navaru beigt prīcuotīs, par sova radeituo gora dorba nastajim auglim!” par nominaceju “Austras balvai” prīcojās Daiga.\nNominantu storpā ir ari grupa “Židrūns”, kurys albumā “Kovārņu mazbērniem” ir vīna dzīsme latgaliski – “Ai Jezu”. Nūsaukuma angliskuo verseja – “A girl scattering golden candies in Viļaka” (Meitine Viļakā buorsta zalta kampetys). Dzīsmis teksta autors ir dzejnīks Raibīs aba Oskars Orlovs, par dzīsmis pamatu izalaseits dzejūļs “Ap reitu” nu kruojuma “Pistacejis”.\n“Austras balva” ir latvīšu muzykys īrokstu bolva, kū padūd Latvejis lobuokajam goda albumam.\nItūgod “Austras balvu” padūs jau sastū reizi. “Austras balvu” papyldynuos ari portala “Delfi” reikuotais auditorejis bolsuojums, kurā portala apmaklātuojim byus īspieja izalaseit sovu favoritu nominantu storpā, reizi dīnā nūbolsojūt par meiluokū albumu. Bolsuojuma uzvarātuojam tiks “Delfi” simpateju bolva, kas ļaus eistynuot reklamys kampaņu portalā 1000 eiro apmārā.


Artists / Kristīne Zadovska / Latvian National Opera\nKRISTĪNE ZADOVSKA graduated from the Jāzeps Vītols Latvian Academy of Music, class of Prof. Ludmila Brauna (1993 - BA, 1995 - MA). She has participated in Masterclasses with Prof.A.Reinhold at the Bach Academy and with the conductor Helmuth Rilling in Stuttgart, Germany (1992), Prof.Irina Arkhipova in Moscow (1993), Prof.Katia Angeloni in Montefiascone, Italy (1994), Prof.Irina Gavrilovici in Vienna, Austria (1997), and Irena Milkevičiute in Vilnius, Lithuania (2002).\nKristīne Zadovska is a laureate of Jāzeps Vītols International Singing Competition (1994) and of Prof.Pauls Sakss Distinction Award presented by fraternity Talavija (1997). Kristīne Zadovska was awarded the Latvian Theatre Award as the Best Singer of the Year (2001, for the role of Carmen).\nShe is a soloist at the Latvian National Opera since 1994. Kristīne Zadovska has performed in Finland, Holland, England, Taiwan, France, Great Britain, Sweden, Denmark, Netherlands, Germany, Belgium, Russia, USA, Canada, Estonia, and Lithuania.\nHer roles include Bizet ‘s Carmen, Tchaikovsky's Olga in Eugene Onegin and Pauline in The Queen of Spades, Alice in Donizetti's Lucia di Lammermoor, Suzuki in Puccini's Madama Butterfly, Angel in Rubinstein's The Demon, Sonyetka in Shostakovich's Lady Macbeth of Mtsensk, Orlovsky in J.Strauss' Die Fledermauß, Herodias in R.Strauss' Salome, Verdi's Amneris in Aida, Fenena in Nabucco, Maddalena in Rigoletto, and Flora Bervoix in La Traviata.\nEvening of Zigmars Liepiņš' Music\nWarren Mok and Friends\nNew Year's Gala 2010\nThe Abbess, la Frugola\nChamber Music Concert on November 26


Raksts publicēts: 2019.06.26. 07:35:24\n0.80106592178345 95(0) - 0.54541635513306 2021.12.01. 02:35 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46515 ip: 172.70.35.5 usememcache: 1


Pīsoki sovu dzīsmi konkursā "Ludzys bolss 2012"! - lakuga.lv\nTemys: Ēriks Bimbirulis, jaunīši, jaunīšu klubs "Lietussargs", Ludzys Bārnu i jaunīšu centrs, Ludzys bolss 2012, Ludzys nūvods, muzyka, OpenLudza, Roksts\nLudzys jaunīšu portals OpenLudza i klubs „Lietussargs” organizej jaunūs izpiļdeituoju i dzīšmu konkursu “Ludzys bolss 2012”, kab rūsynuot Ludzys nūvoda jaunūs izpiļdeituojus sacerēt sovys dzīsmis i tai sevī atkluot jaunus talantus. Konkurss nūtiks kluotīnē 2012. goda 13. oktobrī Ludzys Bārnu i jaunīšu centra zalā, Tierga īlā 22.\nLobuokuos dzīsmis tiks īraksteitys studejā, tiks izdūts disks i par jom stuosteis jaunīšu portala OpenLudza, juos popularizēs Ludzys nūvodā. Lobuokajom dzīsmem konkursā tiks pīškiertys treis nominacejis: vysu melodiskuokuo dzīsme, klauseituoju favorits, vysu skaistuokī vuordi. Golvonī viertiejuma kritereji ir dzīsmis originalitate i izpiļdejuma kvalitate.\nKonkursa daleibnīku vacumam i dzīsmis garumam nav īrūbežuojuma, bet vīnam solistam ci grupai ļauts pīsaceit i izpiļdeit viņ div dzīsmis. Izpiļdeituojam byus dzeivajā juodzīd poša voi kaida Ludzys nūvoda īdzeivuotuoja sacarāta dzīsme. Konkursa nūlykumu meklej ITE.\nKonkursam juopīsasoka da ituo goda 30. septembra, iz e-postu openludza@inbox.lv aizsyutūt aizpiļdeitu pīsacejumu. Pīsacejumu meklej ITE.\nVaira dazynuošonys pi organizatoru. Kontakti: Ēriks Bimbirulis – 22496566.\nProjektu „Ludzys Bolss 2012” finansej Ludzys nūvoda pošvaļdeiba.


Saruna ar Emileju Kalvāni LR raidejumā „Augstāk par zemi” - lakuga.lv\nTemys: Augstāk par zemi, Emileja Kalvāne, Latvejis Radeja, Lideja Leikuma, Roksts\nVakar Latvejis Radejis 1. programmys raidejumā „Augstāk par zemi” izskanēja saruna ar latgalīšu dzejneicu Emileju Kalvāni. Raidejumā dzierdams ari profesoris Lidejis Leikumys stuostejums par dzejneicu i juos daiļradi.\nKa raidejums nasuok skanēt automatiski, tod klausīs ITE\nKarteņa: I. Sperga


You appear to be located in Latvia. The content of this page is only applicable to Stripe user accounts located in Australia, Canada, France, Germany, Ireland, the Netherlands, New Zealand, Singapore, the United Kingdom, and the United States. The Stripe Legal page for Latvia is available at https://stripe.com/it-lv/ssa.


Pogoda Chinna Nāgalūr - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Indie Pogoda na dziś - Chinna Nāgalūr\nAktualna pogoda, godz. 11:39 05:59 18:47\nChinna Nāgalūr - pogoda godzinowa na dzisiaj\nChinna Nāgalūr - pogoda godzinowa na jutro\nChinna Nāgalūr - pogoda godzinowa na pojutrze\nChinna Nāgalūr - pogoda godzinowa na\nChinna Nāgalūr - archiwum pogody\nChinna Nāgalūr - średnie temperatury\nListopad 26°C maks. 29°C min. 21°C\nGrudzień 25°C maks. 29°C min. 19°C


Data: Catūrtdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 12 dīnys 13 stuņdēs 55 mynotūs\nAtsaceišona iz: Re: vuordi (Armands Kūceņš)\nMuni komentari vyspuoreibys i sokumenju lobaa.\nJaa, iisavuiceet ir viins, a uutrs ir voluudu liituot. Piikrissit tok, ka apzineigaa vacumaa piijimtys liitys mes vairuok liitojam ar pruotu (sveshvoluudys, piijimta ticeiba, zynuotne), a nu baarna kuojis zynomais ir vairuok ar tuu iracionaluu i sev posham svareiguokuu saisteits. Taipat kai ir viina MUOTIS voluuda - kam ar piinu iizeista, a TAAVU zemis miilesteiba - kam vieljuok iigiuta.\nDelj tuo ciish uzmaneigi ar itom liitom. Navar nuusaceet nu augshis, kaidam Diivam ticeet voi kaidaa voluudaa just, miileet, duumuot, dzeivuot, runuot.\nTe tod mes ari braukalejam nu vina gruova iuutraa.\nPiirast var pi vysa, ari pi jogurta "Atomspruodziinjs", a tai jau ari veidojaas tei ELITARUO voluuda, par kuu ite pat beja runa kaidus puordesmit centimetrus iz leju itymaa sarakstee.\nVoluuda, kuu liitoj puors cylvaaku - ciish iiruubezhjuots skaits. Delj tuo tai nav NIKAIDYS nuuzeimis voluudys sasaglobuoshonys procesaa, tikai kai sovpateigs fenomens dazhim liituotuojim par priice, kura skaiteishonai vajag vuordneicu. (Piiduud Armand, ituu Tev soku nu uutra gruova pusis.).\nNavar gaideet, ka vysi lituotuoji viinuosiis par koch kuu, kas jau pyrmajim izsaucs nataidys asociacejis. Labi, tii viini piirass i augstu idealu vuordaa liituos tuus sokumenjus (manj ari saataa ir 6 par guudu itai diskusejai izduovynuoti), a tod, kod juus baarni aiziis iz shkolu i buozs mutee sokumenjus - nagrybaatu es byut juus viitaa.\nVuordus, kam ir naviinuuzeimeiga nuukruosa, lai cik skaisti i lobi tii it kai lyktuus, napiijims.\nPar tuu elektrichka ir elektrichka voi elektriskais viljciins, navys "straavuonis", kai beja labi izduumuojs Z. Skujenjsh. Par tuu, ka cylvaaki tii redz navys elektreibu i "straavu", a viinkuorshuokuu spruoguuni.\nAsu runuojuse. ;o))\nRe: vuordi (apsavārta 1433 reizis)\n> Loba diina! > Muni komentari vyspuoreibys i sokumenju lobaa. > Jaa, iisavuiceet ir viins, a uutrs ir voluudu liituot. Piikrissit > tok, ka apzineigaa vacumaa piijimtys liitys mes vairuok liitojam > ar pruotu (sveshvoluudys, piijimta ticeiba, zynuotne), a nu > baarna kuojis zynomais ir vairuok ar tuu iracionaluu i sev > posham svareiguokuu saisteits. Taipat kai ir viina MUOTIS > voluuda - kam ar piinu iizeista, a TAAVU zemis miilesteiba - kam > vieljuok iigiuta. > Delj tuo ciish uzmaneigi ar itom liitom. Navar nuusaceet nu > augshis, kaidam Diivam ticeet voi kaidaa voluudaa just, miileet, > duumuot, dzeivuot, runuot. > Te tod mes ari braukalejam nu vina gruova iuutraa. > Piirast var pi vysa, ari pi jogurta "Atomspruodziinjs", a > tai jau ari veidojaas tei ELITARUO voluuda, par kuu ite pat beja > runa kaidus puordesmit centimetrus iz leju itymaa sarakstee. > Voluuda, kuu liitoj puors cylvaaku - ciish iiruubezhjuots skaits. > Delj tuo tai nav NIKAIDYS nuuzeimis voluudys sasaglobuoshonys > procesaa, tikai kai sovpateigs fenomens dazhim liituotuojim par > priice, kura skaiteishonai vajag vuordneicu. (Piiduud Armand, > ituu Tev soku nu uutra gruova pusis.). > Navar gaideet, ka vysi lituotuoji viinuosiis par koch kuu, kas jau > pyrmajim izsaucs nataidys asociacejis. Labi, tii viini piirass i > augstu idealu vuordaa liituos tuus sokumenjus (manj ari saataa > ir 6 par guudu itai diskusejai izduovynuoti), a tod, kod juus > baarni aiziis iz shkolu i buozs mutee sokumenjus - nagrybaatu es > byut juus viitaa. > Vuordus, kam ir naviinuuzeimeiga nuukruosa, lai cik skaisti i lobi > tii it kai lyktuus, napiijims. > Par tuu elektrichka ir elektrichka voi elektriskais viljciins, > navys "straavuonis", kai beja labi izduumuojs Z. > Skujenjsh. Par tuu, ka cylvaaki tii redz navys elektreibu i > "straavu", a viinkuorshuokuu spruoguuni. > Asu runuojuse. ;o))


Latgalīšu diktats jau sastdiņ! - lakuga.lv\nKarteņa: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv\nTemys: diktats, diktats 2019, diktāts latgaliešu valodā, diktats latgaliski, latgalīšu volūda, Syltuo mola\n9. novembrī trešū reizi varēs raksteit diktatu latgalīšu rokstu volūdā. Tys skanēs Latvejis Radejis 1 raidejumā “Kolnasāta” pl. 18:15, bet uzraksteitū tekstu varēs puorbaudeit portalā lakuga.lv. Itūgod latgalīšu diktatam izraudzeits fragments nu Egitys Kancānis stuostu gruomotys “Syltuo mola”.\nLatgalīšu diktatu organizej Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju. Diktata mierkis ir aktualizēt latgalīšu volūdys lītuojumu i pīvērst sabīdreibys uzmaneibu raksteitprasmei latgaliski. Koč ari īspiejis vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu ir stipri īrūbežuotys, tys namazynoj sabīdreibys gribiešonu komunicēt latgaliski, eipaši jaunuokuo paaudze tū izavielej kai sazinis volūdu dažaidūs socialajūs medejūs. Saskaņā ar pādejuos tautys skaiteišonys datim kasdīnā latgalīšu rokstu volūdu, kas ir viesturisks latvīšu volūdys paveids, izmontoj ap 8,8% Latvejis īdzeivuotuoju.\nTrešū pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā skaiteis muzikis i grupys “Baritoni” dalinīks Mārtiņš Strods. Oktobra izskaņā jis kūpā ar diktata organzatorim gasteja divejuos Latgolys školuos – Nautrānu vydsškolā i Baļtinovys vydsškolā, pīduovojūt īspieju vydsškolānim pīraksteit diktatu kluotīnē. Kai atzeist Mārteņš, tei beja interesanta pīredze, jo eipaši aiz tuo, ka jam pošam jau seņ bejuse vēļme īsajust školuotuoja uodā.\nDiktats skanēs 9. novembrī 18:15 stuņdēs Latvejis Radejis 1. programys latgaliskajā raidejumā “Kolnasāta” (vysuos LR1 frekveņcēs i internetā vysā pasaulī). Diktatu byus īspiejams pīraksteit, ari pīsaslādzūt socialajā teiklā Facebook.com Lagolys studejis kontam. Sevkurs interesents seve pīraksteitū tekstu varēs puorbaudeit portalā lakuga.lv ci ari uzraksteitū tekstu īsyuteit eipašā tīšsaitis sistemā i sajimt atbiļdi e-postā jau ar klaidu lobuojumim. Diktata teksts sagataveits, īvārojūt 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus.


Etiqueta: Serial Experiments Lain Jap. y Lat. en 50mb | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Serial Experiments Lain Jap. y Lat. en 50mb’


Raksts publicēts: 2019.01.07. 17:16:37\n0.18557906150818 57(0) - 0.0094950199127197 2019.06.19. 11:05 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=45136 ip: 18.215.161.19 usememcache: 1


Valuing World Heritage Cities by Tanja Vahtikari (9781138546905) | BooksDirect\nDescription - Valuing World Heritage Cities by Tanja Vahtikari\nWith its celebrated World Heritage List, UNESCO steers the global heritage agenda through the definition and redefinition of what constitutes heritage and by offering the highest-level forum for heritage professionalism. While it is the national governments that nominate sites for inclusion in the World Heritage List, and the intergovernmental World Heritage Committee that makes the final decision on inclusion or non-inclusion, it is the International Council on Monuments and Sites (ICOMOS) for cultural heritage that determines whether the necessary level of 'outstanding universal value' is met.\nBuy Valuing World Heritage Cities by Tanja Vahtikari from Australia's Online Independent Bookstore, BooksDirect.\nOther Editions - Valuing World Heritage Cities by Tanja Vahtikari


Syuteituojs: buy kamagra in usa <anaamuelamilk_N@N_gmail.com> (host-177-52-249-156.ipwave.com.br)\nData: Catūrtdiņ, 2019 gods marta (pavasara) mieneša 7 dīnys 17 stuņdēs 40 mynotūs\nAtsaceišona iz: mfa5r5pq (CharlesHoaDo)\n1m1w40i9 (apsavārta 248 reizis)\n1i6yzlzb (apsavārta 252 reizis)\ngvf3vf8i (apsavārta 225 reizis)\nkamagra oral jelly (apsavārta 261 reizi)\nhiqfxsgh (apsavārta 283 reizis)\nthe wealthiest website in the time (apsavārta 176 reizis)\nhttp://www.khabarmorcha.com/intent/nose-hair-trimmer-electric-shaver-men-beard-t... (apsavārta 166 reizis)\n7pbxi6ky (apsavārta 219 reižu)\nhttp://www.meovatit.com/art/nike-epic-react-flyknit-aq0067-101-white-white-racer... (apsavārta 184 reizis)\nhttp://www.ecoznews.com/sentence/asics-tenis (apsavārta 199 reizis)\nblkshnjqtb (apsavārta 170 reižu)\nxocehuky (apsavārta 176 reizis)\ntovlzofj (apsavārta 137 reizis)\nrvkvehcx (apsavārta 130 reižu)\nwblquxjsr (apsavārta 1664 reizis)\nxxmzhfil (apsavārta 152 reizis)\nwpopsnvo (apsavārta 1354 reizis)\nanrzkvwp (apsavārta 166 reizis)\nbtztweuo (apsavārta 184 reizis)\ntiu9r3dx (apsavārta 200 reižu)\nspbfvsfnhg (apsavārta 167 reizis)\npaekgqhzk (apsavārta 690 reižu)\nvnjvkuzqkk (apsavārta 134 reizis)\ncnvisfml (apsavārta 187 reizis)\ngoizwkhf (apsavārta 153 reizis)\nqfxunfuf (apsavārta 126 reizis)\nmxtbgjkxva (apsavārta 182 reizis)\nzgmmikgs (apsavārta 178 reizis)\nfrhuebiw (apsavārta 152 reizis)\nxwgyfbct (apsavārta 206 reizis)\nkuszoahh (apsavārta 177 reizis)\ntbnieirpg (apsavārta 181 reizi)\nhvgnzqbw (apsavārta 354 reizis)\nzsnzowzz (apsavārta 223 reizis)\nmuixdrwn (apsavārta 170 reižu)\nis for daily use dosage (apsavārta 186 reizis)\nktxjrzngyc (apsavārta 187 reizis)\njtxhtearzt (apsavārta 175 reizis)\ngyoqvzufd (apsavārta 218 reižu)\nisiwupya (apsavārta 140 reižu)\njtqvzdbspr (apsavārta 123 reizis)\nkppjzfhb (apsavārta 187 reizis)\ngxatzwig (apsavārta 147 reizis)\nrzbfzaqt (apsavārta 174 reizis)\nfawtpfzc (apsavārta 961 reizi)\nkujgdvkh (apsavārta 157 reizis)\nkzygbhdpwj (apsavārta 167 reizis)\ndtsiperqfc (apsavārta 152 reizis)\ncpvwozmr (apsavārta 168 reizis)\nqdmcxrbc (apsavārta 172 reizis)\nwbzlqeksnh (apsavārta 154 reizis)\nsjzrkjupz (apsavārta 853 reizis)\nx2j6cucy (apsavārta 211 reižu)\ngn480evm (apsavārta 212 reižu)\nsnewyykt (apsavārta 196 reizis)\na5kf7h14 (apsavārta 248 reizis)\nhttp://www.ninasfeministbookclub.com/deeply/robe-maxi-pas-cher (apsavārta 215 reižu)\nhttp://www.terminatorfat.com/foreign/authentic-womens-jordan-retro-12-13-shoes-b... (apsavārta 192 reizis)\nXmcych ebtum (apsavārta 193 reizis)\nrd8hbxnr (apsavārta 205 reizis)\n3avqewgw (apsavārta 711 reižu)\nnetmih7v (apsavārta 253 reizis)\no2v8lvrj (apsavārta 209 reizis)\nhttp://www.onemamatoanother.com/routine/converse-chuck-taylor-all-star-shoes-1j7... (apsavārta 195 reizis)\n5zap03mb (apsavārta 204 reizis)\nyelzq8fu (apsavārta 226 reizis)\n80cf9a4n (apsavārta 208 reizis)\nynsbf3as (apsavārta 241 reizi)\nfi31zq9b (apsavārta 178 reizis)\nhttp://www.pscrankfile.com/run/new-womens-hat-knit-cap-beanie-hat-with-fur-winte... (apsavārta 270 reižu)\nhttp://www.kwamahlangu.com/wl574spk/nike-shoes-shox-mens-twitter.com (apsavārta 210 reižu)\nhttp://www.ver-documentales.com/punk/zapatilla-deportiva-skechers (apsavārta 233 reizis)\nhttp://www.urdumediainfo.com/nothing/8-inch-curly-short-african-american-hair-wi... (apsavārta 201 reizi)\nhttp://www.ategirlcpahub.com/society/adidas-originals-gazelle-trainers-in-yellow... (apsavārta 201 reizi)\nhttp://www.zpschoolrajuri.com/shinsei/t%c3%aanis-nike-shox-avenue-ltr-masculino-... (apsavārta 804 reizis)\nhttp://www.tintasiana.com/rush/vans-pop-authentic-shoes (apsavārta 214 reižu)\nhttp://www.newscertainnetwork.com/max/gasman-2018-marque-femmes-d-hiver-vers-le-... (apsavārta 137 reizis)\nhttp://www.yeezy.me.uk/ (apsavārta 194 reizis)\nhttp://www.dainikjalore.com/conclusion/braun-series-3-300s-mens-electric-shaver-... (apsavārta 195 reizis)\nhttp://www.sngmonlineindia.com/near/cl%c3%a1sico-diamante-unicornio-peque%c3%b1a... (apsavārta 190 reižu)\nhttp://www.cheapjerseysfromchina.us/ (apsavārta 248 reizis)\nhttp://www.yeezyboost350.us.com/ (apsavārta 7836 reizis)\nhttp://www.wryghtmusic.com/largest/special-handmade-lady-handbag-2018-most-popul... (apsavārta 218 reižu)\nhttp://www.aiskrimkon.com/straight/latest-adidas-originals-flip-flops-slides-for... (apsavārta 178 reizis)\nhttp://www.rachelbourkelmt.com/more/merrell-womens-moab-2-ventilator-hiking-shoe... (apsavārta 223 reizis)\nhttp://www.djchandanraj.com/case/real-madrid-teal-jersey (apsavārta 227 reizis)\nhttp://www.thechopnews.com/bend/the-cambridge-satchel-company-leather-east-west-... (apsavārta 179 reizis)\nhttp://www.gebzedehaber.com/pk/popular-items-for-tribal-converse (apsavārta 235 reizis)\nhttp://www.taraftarkanali.com/peak/relax-bamboo-bambusz-paplan-takar%c3%b3-aj%c3... (apsavārta 224 reizis)\nhttp://www.dietpolitics.com/boy/giacca-jeans-con-collo-in-pelliccia-sintetica-uo... (apsavārta 143 reizis)\n> I enjoy looking at your web sites. Kudos! > [url= http://kamagra-oral-jellies.com/ ]kamagra oral jellies[/url] > kamagra oral jellies


Beverīna Municipality - Wikipedia\nBeverīna Municipality (Latvian: Beverīnas novads) is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Brenguļi parish, Kauguri parish and Trikāta parish the administrative centre being Mūrmuiža.\nCoordinates: 57°30′N 25°27′E / 57.500°N 25.450°E / 57.500; 25.450\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Beverīna_Municipality&oldid=749955468"\tCategories: Municipalities of LatviaVidzeme geography stubsHidden categories: Webarchive template wayback linksArticles containing Latvian-language textCoordinates on WikidataAll stub articles\tNavigation menu\nБеларускаяБеларуская (тарашкевіца)CatalàCebuanoDeutschEestiEspañolFrançais한국어ՀայերենItalianoქართულიLatgaļuLatviešuLietuviųМакедонскиNederlandsPolskiРусскийSvenskaУкраїнськаاردو中文\tEdit links\tThis page was last modified on 17 November 2016, at 01:56.


Guocinīks, sūmastivs, pasaiņs – par viervem pi latgalīšu - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu leksika, latgalīšu vuordi, Sandra Ūdre, vacī vuordi, volūda\nLeksikai, kas apzeimoj tīvuokus voi rasnuokus tekstila škīdru darynuojumus, latgalīšu volūdā ir daudz leluoka nūzeime, kai varātu dūmuot. Itūs vuordus bīži izmontoj ari teicīņūs, saleidzynuojumūs i metaforuos. A jius zinit, kas ir guocinīks, sūmastivs, pasaiņs, pynaklys, stūga?\nAr dīgim nav aršona\nKritiskā šaļtī, kod puornūvodā lūst vadzis, pi latgalīšu tryukst vysi striči. I bīži tryukst partū, ka sevkurs bārns zyna, ka “ar dīgim nav aršona”. Konkreti ar itū teicīni raksturoj situacejis, kod struoduošonai pajimts moz efektivs dorba reiks voi puornastā nūzeimē – ari cylvāks. 20.–30. godu suokuma latgalīšu presē itys teicīņs populars politiskūs konkurentu apsaukuošonā. Rups itys teicīņs nav, dreizuok – ar komisku nūkruosu.\nItū komismu, tok bez saisteibys ar politiku, izmontuojs Ontons Rupaiņs komedejā “Dzymtā zemē” (1936), dūdams div varūnim truopeigus uzvuordus Gabris Dīgs i Sebastijans Vērvesgols. Taidu humoru vys vēļ uztver ari myusu dīnuos, kai tū paruoda jaunuokais lugys īstudiejums pārņ Rēzeknis Tautys teatra jubilejā.\nEmigracejā publicists Bonifacijs Briška sovys humoreskys paroksta ar pseidonimu Striču Joseļs, saknis itam Striču Joseļa tālam ir 20. godu latgalīšu politiskajūs feletonūs, a trimdā jis pauž pavysam cytys idejis. “Tagad es dzeivoju Ņujorkā un laiku pavodu staigōdams pa tyukstūšom ustobu, kavādams breižus pōrdūmōs, kū es lelu varātu veikt latvīšu kulturys ceļšonā,” 1955. godā laikrokstā “Latgolas Bolss” raksteja B. Briška.\nViervis veirīšu puorziņā\nKa sprēde, aude, adeja, šyusteja seņuok sīvītis, tod viervis nu lynu vyna veirīši. Parosti itūs dorbus dareja zīmā, vosorā nabeja kod. Viervis izmontuoja vysaidom vajadzeibom, partū juos beja vysaidu rasnumu. Muocēja nu viervu darynuot ari striču veizis – patērnis.\nIzdavuma “Dzeive” 1956. gods rokstā Leonards Latkovskis atzeimuojs, ka pi puišu “kūdeli sprēst” nūzeimoj ari “stōvēt uz rūkom, kermeni nūbalansejūt ar kōjom gaisā. Kūdeļas sprēsšona ir īrosts puiku laika kavēklis gonūs, pīguļā un svātdīnes pēcpusdīnēs, kod jauni ļaudis sasapuļcej breivā dobā. Lobokī kūdeļas sprēdēji na tikai nūstōv uz rūkom, bet ari staigoj”.\nGuocinīks zamejūs iuzu saturiešonai\nDriebu sasīšonai izmontuoja jūstys – celainis i austinis, šauruos prīveitis lītuoja zeču saturiešonai, kasdīnā ar jom aizsēja iuzys, tok gūdūs tai naguoja. Sovutīs guocinīks ir nu viervu peita jūsta, kū lītuoja zamejūs iuzu aba garūs apakšbikšu saturiešonai. Reizem guocinīku vyspuor nanūsēja nūst, puiši ar jū guoja piertī, kod apsavylka, aizbuoze iuzu viersejū molu aiz guocinīka. Glaunuok pašyutom iuzom guocinīku varēja īvērt, taidom iuzom par guocinīku sauc viersejū molu.\nPats vuords ir nu krīvu “гaчи” voi pūļu “gacie”, kas apzeimoj zamejuos iuzys.\nSūmastivs zyrga sajiugšonai\nSūmastivs/sumastivs/suomakšys – vierve voi uodys lūksneite zyrga soku sasīšonai. 20. g. s. suokuos itys vuords nasalīk naparosts, ar sakni “mast-/mest-“ Kārļa Mīlenbaha i Jāņa Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcā” var atrast desmitem vuordu.\nPar sūmastivi sovuos atmiņuos “Muna dzeive” roksta trimdinīks Ontuons Dzeņs: “Senejūs laikūs posts vodōts ar zyrgim. Sošejas molā byuvātas ākas, kurōs turāti zyrgi posta vesšonai. Tikleidz posts pībrauc pi taidas zyrgu stacijas voi apstōšonas vītas, kai momentā pīkusušī zyrgi izjyugti un jauni ījyugti; tyuleņ posts vasts tōļōk, leidz nōkušai apstōšonas vītai. Mani tāvs īmōceja, kai sokom nūsīt sūmastivi. Kai paviļki sūmastivi aiz gola, tai momentā sokkūki vaļā. Tai sūmastivs bejis sīts, kod ar zyrgim vodōts posts.”\nInteresantā saleidzynuojumā vuords “sūmastivs” lītuots latgalīšu zemnīka Dominīka monologā “Sābri zirgu aplokā”, kū sarakstejs Ontuons Broks: “Tys nabeja daudz lyudzams – tiuleņ īlēja mums pa čarkai. As, nikō nadūmōdams, matu tik īškā… A, Jezus soldonais! Aizrōve maņ reikli cīš kai ar sūmastivi… Bīdnu špirtu, škierzlots, beja īgryuds… A Doņs, verūs, stōv kai ar zveņgeli par pīri dabōjs…, vysi byudi sorkoni, dag kai ar slaucamu guni, a bet acs speid vīn, kai varganista okleri…” Teksts publicāts 1974. gods izdavumā “Zvaigzne”. Vēļ interesantuoka pyrms publicātuo teksta ir redaktora Aivara Kalvis pīzeime, ka jī poši, i tys nūteik padūmu žurnala redakcejā!, puorkristejuši Antonu Broku par Ontōnu Broku i gudrajim Dominīka monologim, ar kū autors uzastuoj cylvāku prīškā Latgolā, vielejūt izīšonu gruomotā. Izaver, tys nav pīsapiļdejs.\nPynakli nu lynu voi pokulu beja dūmuoti gūvem, zyrgim kuojis sasaisteja ar dzeļža pynaklim, kas beja pat aizslādzami ar atslāgu. Tū dareja, kab lūpi navarātu laksteit i skraideit, byutu savoldami.\nTeicīņs “peit blusom pynaklus” ir nu tuos pošys eilis, kai “pļaut suņam sāka”, “plēst suņam lyukus”, “pesteit sisiņus”, i nūzeimoj dareit kū bezjiedzeigu. L. Latkovskis atzeimuojs, ka tai Latgolā nanūpītni runuojušīs ar bārnim: “Nu kaimiņu sātas atnākušam bārnam prosa: “Kū tāvs taisa, kū māte dora?” (Tys jautājums nav dūmāts pa nūpītnam.) Uz tū sekoj atbiļde: “Blusom pynāklus, vystom īlopus.” Myusu dīnuos taida veida sarunys ar bārnim raisuos, kūpā losūt bārnu gruomotys.\nPatetiskūs tekstūs latvīšu literarajā volūdā populara nabreivis metafora ir “važas”, tok latgalīšu tekstūs itamā nūzeimē lītoj vuordu “pynakli”. Tū atrūnam veiskupa I. Cepļaka 1917. gods uzsaukuma tulkuojumā, kas publicāts laikrokstā “Drywa”, “..ari mums breiwibas ausaklys, golu golā nukreit pynakli, kuri saisteja myus leidz šam, dabosim golu golā pylnu walsts pilsoniu tisibas, kuru tik ilgi mums nadewa.” Atrūnam ari padūmu godūs raksteitajā Alfreda Krūkļa baladē “Atmūda”:: “Ar sakņu pynaklim rasnim/ Ap kojom tos nikni kreit.” Tei publicāta 1954. gods laikrokstā “Pa Staļina Ceļu”.\nPar nabreivi sadzeivē runoj caur vuordu “grūži”: sajimt grūžūs, turēt grūžus sovuos rūkuos, naizlaist grūžus nu sovu rūku, saviļkt grūžus.\nPasaiņs i stūga\nPasaiņs ir striču rūkturs kūka traukim. Varit atminēt meikli – spaiņs nūgrimst, pasaiņs palīk? Te byus div atminiejumi: 1) cylvāks nūmierst, vuords palīk; 2) odota šyunūt. Pītera Stroda folklorys vuokumā atrūnam ari itū vuordu tautysdzīsmēs: “Jim vajaga zalta spaņu/ Sudrabeņa pasaineišu.”\nSovutīs stūga ir vierve voi uodys lūksneite spryguļa/sprygula vuoleitis pīstyprynuošonai pi kuota. Tys saistoms ar vuordu “stugs” ‘eiss, eisynuots’.


Normunds Liepiņš pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju” - lakuga.lv\nNormunds Liepiņš pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”\n6 Septembris 2017\nTemys: latgalīšu muzyka, muzyka, Normunds Liepiņš, Roksts\nNormunds Liepiņš, kurs vaira zynoms kai Latvejis šlāgermuzykā popularuo dueta “Inga un Normunds” dalinīks, pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”.\nDuets “Inga un Normunds” muzykys jūmā dorbojās jau 17 godu i ir izdevs 10 albumus, gondreiž kotrā Normundam ir ari kaida solodzīsme. Dzīsme “Sapynā nūbeju” ir īkļauta dueta jaunuokajā latgalīšu dzīšmu albumā “Munai Latgolai”. Normunds stuosta, ka, struodojūt studejā pi dzīsmis īroksta, golarezultats saguojs lobuoks kai suokumā dūmuots. Dzīsmē atsakluoj pavysam jaunys, sovpateigys Normunda bolsa tembra nūkruosys i ari temperaments. Tai kai dzīsmei ir jautrys raksturs, nu taidys dzīsmis parosti ir eisys i nareši klauseituojim pasleid garum napamaneitys, Normunds nūsprīde tai pīškiert spūdruokys kruosys i izveiduot videoklipu.\nDzīsmis muzykys autors ir dzīsminīks Vinsents Kūkuojs, vuordu autors – dzejnīks Pīters Jurciņš. Videoklipa autori ir Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” i ari pats Normunds. Par dzīsmis video veiduošonu Normunds pats soka: “Gribieju itai dzīsmei dūt ūtrū elpu, paruodeit tū dziļuok nakai dzīsme spiej tik ar audio skaniejumu. Tai kai dzīsmis saturs ir saisteits ar sapynim, kū varam nūsapynuot, tod tys deve vēļ papyldu idejis tam, kai veiduot klipa scenareju. Dzīsmis tekstā ir cīši daudz humora, partū grybu caur vizualū interpretaceju tū vēļ vaira paspylgtynuot. Cīši grybu, lai itaidā veidā dzīsme nas leluokā izplatejumā latgalīšu volūdys skaistumu i skaneigumu.”


Rogovkā svinēs Andryva Jūrdža 175. jubileju - lakuga.lv\nTemys: Andryvs Jūrdžs, Jubileja, Jūrdžu dzymta, Nikodems Rancāns, Ontons Kūkojs, Pīters Miglinīks, Rogovka\nItūgod ar vairuokim pasuokumim atzeimoj dzīsminīka i latgalīšu rūkroksta gruomatnīceibys puorstuova Andryva Jūrdža 175 godu jubileju. Vierīneiguokais pasuokums nūtiks 4. septembrī Rogovkā. Sovukuort vaira par Andryva personeibu, veikumu i juo dzymtu var izzynuot speciali izveiduotā lopā Facebook.com.\nAndryvs dzims 1845. gods 12. decembrī Zaļmuižys pogostā, kas atsarūn niulinejā Rēzeknis nūvodā, zemnīku saimē. Bejs cīši apduovynuots, pošvuiceibys ceļā apgiva vairuokys svešvolūdys, kas cīši nūderēja, tulkojūt dažaidus materialus i padūmus iz latgalīšu volūdu, puorraksteja Svātūs rokstus, pīraksteja sokomvuordus, tautysdzīsmis, nūvāruojumus, kai ari raksteja originaldzejūļus. Ar A. Jūrdža rūku skolu gaismā pīraksteituos gruomotys beja pat ap tyukstūš lopu bīzys, tuos tyka izplateitys vītejūs ļaužu vydā. Drukys aizlīguma godūs jom beja lela nūzeime Latgolys latvīšu izgleituošonā, jo gruomotu īspīsšona latgaliski tūreizejā Vitebskys guberņā beja aizlīgta. Leidz myusu dīnom sasaglobuojušys viņ dažys A. Jūrdža ar rūku pīraksteituos gruomotys. Myužeibā Andryvs nūguoja 1925. godā.\nAndryva Jūrdža pīmiņai itūgod veļteitys vairuokys aktivitatis – dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda”, muziki apsavīnuojuši i kūpeigi radejuši dzīsmi “Leiču, leiču” ar Andryva vuordim, paradzāts publicēt juo mozdāla Juoņa Cybuļska saraksteitū biografeju par vactāvu.\nAtguodojūt izcylū latgalīti i juo atstuotū montuojumu, Rogovkā 4. septembrī tiks reikuotys leluokys svineibys, portalam lakuga.lv atkluoj Nautrānu pogostu apvīneibys vadeituoja Līvija Plavinska.\nSovukuort portals lakuga.lv vītnē Facebook.com izveiduojs lopu “Andryvs Jūrdžs 175”, kurā teik stuosteits par Andryva Jūrdža personeibu i veikumu, juo dzymtu. Lopa ari viestej par cytim Nautrānu pusē dzymušajim latgaliskuos kulturys aktivistim, kurim 2020. godā svietej opoluos jubilejis. Dzīsminīkam i zemnīku namīru kusteibys vadūņam Pīteram Miglīnikam svietej 170. jubileju, dzejnīkam Ontona Kūkojam – 80, bazneickungam, rakstnīkam i pedagogam Nikodemam Rancānam – 150.


Gaida rokstus jaunim izdavumim - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Juoņs Eļksnis, latgalīšu literatura, latgalīšu rokstu volūda, LKC izdevnīceiba, LKCI, Olūts, Rēzekne, Roksts, Tāvu zemes kalendars, Valentina Unda\nLatgolys Kulturas centra izdevnīceiba aicynoj īsnīgt rokstus i literarus dorbus 2013. goda kulturviesturiskajai i literarajai godagruomotai „Tāvu zemes kalendars” i 18. literaturys almanaham „Olūts”.\n1990. goda aprelī tyka dybynuota sabīdryska organizaceja „Latgolys Kulturys centrs”, vīns nu juos darbeibys aizdavumu beja gruomotu izdūšona, tuo poša goda junī tyka nūdybynuota LKC izdevnīceiba. Izdevnīceibys dybynuotuojs i vadeituojs ir Juoņs Eļksnis, godagruomotys „Tāvu zemes kalendars” i literaturys almanaha „Olūts” sastateituoja ir Valentine Unda. LKC izdevnīceibys mierki ir latgalīšu rokstu volūdys atteisteišona, latgaliski voi par Latgolu rokstūšūs autoru atbolsts.\nGodagruomotai „Tāvu zemis kalendars” ir cīši gars myužs — juos pyrmais godaguojums izlaists Daugovpilī 1939. godā, nu 1945. leidz 1990. godam kalendars izguojs Rītumvuocejā, nu 1991. goda — otkon Latvejā, Rēzeknē.\nTāvu zemis kalendars nav izguojs viņ Baigajā godā, deļtuo juo izdūšona i ir vīna nu golvonūs izdevnīceibys prioritašu.\nObeji kruojumi izīt kasgods i teik drukuoti latgalīšu rokstu volūdā. Tāvu zemis kalendars aptver plašu tematiku: lauksaimnīceiba, medicina, arheologeja, viesture, kulturviesture, publicistika, memuari, dzeja i proza. „Olūtā” teik publicātys lugys, dzeja, eisī i garī stuosti, kai ari literaturys kritika.\nRoksti nadreikst byut da tuo publicāti. Jūs var īsnīgt personeigi, pa postu voi e-postu.\nAdrese: LKC izdevnīceiba, Bazneicys īla 28, Rēzekne, LV-4601.\nE-posta adrese — lkcizdevnieciba@apollo.lv\nSātyslopa — http://www.lkcizdevnieciba.lv/\nKartenis no “Olūta” i Tāvu zemis kalendara attaiseišonys svātku ituo goda julī.


Medrull Klizmas baloniņš ar cietu uzgali Nr. 1, 1 gb.\nMedrull Klizmas baloniņš ar cietu uzgali Nr.1, 1 gb.


10. A. 709. T e i c ē j s J. R e č s R o z e n t a v ā, L a t v j u k u l t. k r.\nSeņ senējūs laikūs dzeivuoja pasaulī boguots muižinīks; jam beja cīši smuka sīva un moza meitiņa. Muižinīks muižā dzeivuoja moz, bet arvīn braukuoja darīšonuos uz mīstiņu, Muižinīka sīvai beja vacuo tāva īduovynuota vēziņa, kura vysu runuoja. Reizi mužinīca, kad nabeja veira sātā, pajēmja vēziņu izsyta treis reizes uz galdiņa un vaicoj: "Vēziņ, pasok man, kas ir smukuokais pasaulī!"\nVēziņa jai atbildēja: "Smukuoka par tevi ir tova meita!"\nMuižinīca dūmoj: "Kū darīt, ka meita smukuoka?" Jei sadūmuoja nūnuovēt sovu meitu. Pasaucja muižinnīca nu muižas ībavīti, kuŗa beja cīši nabadzīga un dzeivuoja pi juos bez kaidas, moksas. Struoduot jei navarēja: jei jau beja cīši vaca un nabeja jai vairs spāka. Muižinīca soka ībavītei: "Tu pajem munu meitu un nūnuovej, bet kab nikas par itū nazynuotu!"\nĪbavīte dūmuoja, dūmuoja, kū darīt. Vajag klausīt sovai gaspūžai. Pajēmja ībavīte meitiņu, atnezja uz sovu ustobu un sadūmuoja nanuovēt meitiņas, bet nūnest tik uz mežu un pamest, lai jū tī vylki apād. Tai jei padarēja. Nūnesja meitiņu un nūlyka mežā zam eglītes, bet paša atīt uz sātu un dzeivoj.\nMuižinīca vaicoj ībavītei: "Voi nūnuoveji munu meitu?"\n"Jā, gaspažiņ," atbildīja ībavīte.\nMuižinīca pajēmja otkan sovu vēziņu, pīsyt treis reizes uz golda un vaicoj: "Pasok, vēzin, kas smukuokais pasaulī!"\nVēziņa jai atbildēja: "Tova meita smukuoka par tevi!"\nMuižinīca palyka dusmīga un lyka kolpim pasaukt ībavīti.\nKolpi pasaucja ībavīti un muižinīca jai vaicoj : "Kai tu nūnuovēji munu meitu, ka jei dzeiva?"\nĪbavīte pīsazyna muižinīcei, kai jai beja žāl nuovēt bārnu un jei nūnesja jū uz mežu un nūlyka jam eglītes, dūnvuodama, lai lobuok jū apād vylki. Muižinīca soka ībavītei: "Ej dreižuok uz mežu, pajem bārnu un tyuleņ nūnuovej!"\nNūīt ībavīte uz mežu pec bārna, bet naatroda.\nMežā dzeivuoja treis laupītuoji, kuri īdami uz sovu dorbu, atveda itū meitiņu. Meitiņa beja cīši smuka. Vacuakais laupītuojs pajēmja meitiņu pi sevis, runuodams: "Kad meitiņa izaugs, byus man smuka sīva!"\nTai meitiņa dzeivoj pi laupītuoju un aug na pa dīnom, bet pa stundem. Laupītuoji juos cīši žāluoja. Atīt nu meža ībavīte un stuosta sovai gaspažai, ka bārna jei vairuok naatroda tai vītā, varbyut vylki jū apēdja.\nPuorguoja nalels laiks, gaspaža otkon sadūmuoja pavaicuot sovai vēziņai. Pajēmja gaspaža vēziņu, izsyta treia reizes uz golda un vaicoj: "Pasok, vēziņ, kas smukuokais pasaulī!"\nSasadusmuoja muižinīca un dūmoj paša sevī, kai dabuot meitu un nūnuovēt. Muižinīca nūpierka golvas skustiņu, izmozguoja jū ar nuoves zuolem un lyka ībavītei nūnest un atdūt juos meitai. Ībavīte pajēmja itū skustiņu, nūnesja uz mežu un atroda tur tū ustobiņu, kuŗā dzeivuoja laupītuoji. Tymā laikā nivīna laupītuoja nabeja sātā, kai tik vīna smukuo meitiņa. Ībavīte īguoja ustobiņā un redz, ka tur sēd vīna paša meitiņa. Ībavīte suoka runuot, ka jei atguoja nu juos muotes, kura ir cīši boguata, un atsyutīja jai par pīmiņu duorgu golvas skustiņu. Meitiņa pajēmja tū skustiņu un gribēja nūlikt, bet vacuo ībavīte jai soka: "Apsīn jū golvā, es gribu pasavērt, kai jis tev labi izskotuos!"\nMeitiņa pāklausīja vecenei un apsēja golvu. Kad jei apsēja, uz reizea palyka nadzeiva. Ībavīte pīzoga nu laupītuoju daudz zalta, nūguoja uz muižu un stuosta gaspažai, ka juos meita, kai apsēja skustiņu, tai uz reizes nūmyra. Gaspaža beja cīši prīcīga, ka pasaulī nav vairuok nivīnas smukuokas kai jei.\nAtīt laupītuoji uz sovu sātu un redz, ka meitiņa guļ nadzeiva; jī cīši jū žāluoja. Jau laupītuoji taisījuos jū globuot, gribēja nūjemt vacuos drēbes un apvilkt jai jaunas. Kad jī atraisīja skustiņu, jei tyleņ palyka dzeiva un vaicuoja: "Bruolīši, es varbyut ilgi gulēju?"\nLaupītuoji nūdūmuaja paši sevī, ka te kas ir, un pīsacīja meitiņai: "Tu nikuo najem, jo kas tev kū dūs. Tev pi myusu ir dīzgon vysaida monta."\nTai laiks īt un gaspaža otkon dūmoj : "Vajag pavaicuot vēziņai."\nPajēmja gaspaža vēziņu, izsyta treis reizes uz golda un vaicoj: "Pasok, vēziņ, kas ir smukuokais pasaulī!"\nVēziņa jai otkon atbildēja: "Tova meita smukuoka par tevi!" Kū darīt, dūmoj gaspaža. Nūpierka jei duorgu zalta gradzynu ar duorgim akmiņim, aptraipīja jū ar nuoves zuolem un otkon sauc ībavīti nūnest itū gradzynu un atdūt juos meitai. Ībavīte otkon nūīt mežā uz tū ustobiņu, kurā dzeivuoja laupītuoji. Otkan laupītuoju nabeja sātā, un meitiņa vīna paša sēdēja ustobā. Īguoja ībavīte ustabā un soka meitiņai: "Tev muote atsyutīja duorgu gradzynu, kuru tu nosoj uz rūkas piersta!"\nMeitiņa pajēmja zalta gradzynu un gribēja nūlikt, jo jai beja pylni piersti gradzynu; bet ībavīte soka meitiņai: "Izmauc tyuleņ, es gribu redzēt, kai tev stuovēs muates gradzyns!"\nMeitiņa paklausīja vacai ībavītei un izmaucja uz mozuo pierstiņa tū gradzynu. Kad jei izmaucja gradzynu, uz reizes palyka nadzeiva. Ībavīte pīlasēja zalta un izguoja nu ustobiņas, un sasatyka taišņi a laupītuojim. Laupītuoji īraudzēja, ka veciņa beja pi jūs ustobā, pajēmja nūsyta jū un īgryudja zam egles. Īguoja laupītuoji ustobā un redz, ka meitiņa guļ nadzeiva, bet taida smuka kai dzeiva. Laupītuoji cīši žāluoja meitiņu. un vēļ gaidīja, kad jei atsadzeivynuos. Jau puorguoja treis dīnas, bet meitiņa arvīn nadzeiva. Sarunuoja laupītuoji, ka vajag globuot meitiņu. Nūvylka nu juos drēbes, izmozguoja, iztaisēja nu stykla škierstu, bet tai kai vacuokais laupītuojs cīši juos žāloja, tad nagribēja goļuot zemē, bet pataisēja pi sovas ustobas nu prīžu lelu un augstu goldu un tī pastatīja škierstu ar smukū meitiņu. Jei tur gulēja škierstā izpuškuota ar zalta krūni golvā.\nTai guoja laiks un vīnu reizi gaspaža suoka otkon vaicuot sovai vēziņai, vai pasaulī ir kaida smukuoka par jū, un vēziņa jai atbildēja, ka nav. Prīcīga palyka gaspaža un dūmoj paša sevī, ka juos meita jau nūmyra un nav juos vairs uz pasauļa.\nVīnu reizi pa mežu staiguoja ķēneņa dāls ar sovim kolpim un īraudzīja, ka mežā nazkas cīši speid, un pīguoja tyvuok. Kēneņa dāls redz, ka tur ir golds un uz golda stuov stykla škiersts. Kēneņa dāls lyka sovim kolpim nūjemt škierstu. Veras kēneņa dāls, ka tī guļ cīši smuka meitiņa un taišņi kai dzeiva. Kēneņa dāls lyka kolpim nūnest itū škierstu ar vysu meitiņu uz sovu kēnesti un nūlikt juo kambarī. Kolpi nūnesja nūmyrušū uz pili un pastatīja kēneņa dāla kambarī. Kēneņa dāls sovā kambarī izjēmja nu škiersta meitiņu, un nūlyka uz sovas gultas, bet škierstu palyka zam gultas, un tymā kambarī nalaidja nivīna kolpa, un arvīn turēja aizslāgtu.\nVīnu reizi kēneņa dāls nūguoja uz mežu medībuos un sova kambara durovas aizmiersa aizslēgt. Kolpyune veras, ka kambars vaļā, īguoja un suoka slaucīt, bet naradzēja, ka gultā guļ smuka meitiņa, juos rūka beja nūkrituse par gultas molu un karinēja. Kolpyune, naradzādama, kad slaucīja zam gultas, pīsadyura pi juos rūkas. Gradzyns beja lels un nūkrita nu juos piersta. Meitiņa uz reizes pīsacēla un veras. Kolpyune nikuo nazynuoja un vaicoj meitiņai: "Voi jyusim atnest yudena nūsamozguot?"\n"Jā," atbildēja smukuo meitiņa, bet cik es ilgi nūgulēju?"\nKolpyune, nikuo nazynuodaŗma, otkon sāka : "Tagad pulkstens ir divpadsmit."\nKad meitiņa runuoja ar kolpyuni, veŗas: atīt kēneņa dāls. Kad jis īraudzēja, ka meitiņa dzeiva, jis nazynuoja nu lelas prīcas, kū dareit. Tad meitiņa jam izstuostīja, kas ar jū beja nūticis.\nKēneņa dāls pajēmja smukū meitiņu sev par sīvu, sataisēja lelas kuozas un vysi ļauds nu juo kēnests dzēŗa un ēdja, bet mutē nikam nikas natyka. Vēļ tagad jī dzeivoj labi un laimīgi.


Najam automobila Valgamaa, Latvija. Zajamčeno najniže cijene! - Rentalcars.com\nNajam automobile Latvija Valgamaa\nNajam automobila u Valgamaa\nIspunite obrazac ispod da bi pronašli jeftini najam automobila u Valgamaa\nKlase automobili Riga već od US$6 po danu\nKlase automobili Zračna luka Riga (RIX) već od US$6 po danu\nRentalcars.com je dio Booking Holdings Inc. ID: DC4FF


“Atrastā Latvija” – īpazeisti Latgolu pa Daugovys i Muorys celim - lakuga.lv\nTemys: Atrastā Latvija, ceļuošona, Daugovpiļs cītūksnis, Daugovys ceļš, Kruoslovys piļs, Latgola, Ludzys piļsdrupys, Muorys ceļš, Preiļu muiža, Slutiški\nInformativajā kampaņā “Atrastā Latvija” aicynoj izpieteit vysaidus kulturys i dobys montuojuma objektus 40 vaļsts pošvaļdeibuos. Objekti sadaleiti septeņūs ceļūs, diveji nu jūs – Muorys i Daugovys ceļš – īt cauri Latgolai.\nNu 2018. goda veikti atjaunuošonys i byuvnīceibys dorbi, kurūs rezultatā 40 Latvejis pošvaļdeibuos ir atjaunuoti i izbyuvēti 60 vysaidi kulturys i dobys montuojuma objekti. Latvejis muižys, piļs, bazneicys, parki, muzeji, dobys stygys i vēļ kas cyts sakuortuots septeņūs kulturys i dobys montuojuma ceļūs – Baltejis, Breiveibys, Gaismys, Daugovys, Jākuba, Līvu i Muorys ceļūs. Caur Latgolu īt diveji – Daugovys i Muorys ceļš.\nĪmūt pa Daugovys ceļu, kas suocās Ūgris nūvodā i beidzās Kruoslovā, varēs apsavērt gon Ūgris bejušū sanatoreju, Kūknesis piļsdrupys, Krustpiļs pili, gon ari lauku sātu “Slutiški 2” i redzēt Kruoslovys piļs atjaunuotū kompleksu.\nSovutīs Muorys ceļš vad cauri Preilim, Ludzai i Daugovpilei. Sekojūt Muorys ceļam, var apsavērt Ludzys vydslaiku piļsdrupys, Preiļu muižys kompleksu i parku, kai ari Daugovpiļs cītūkšņa Inžinerarsenalu i bastiona eskarpa sīnu.\n“Atrastā Latvija” atkluošonys pasuokumā geografs i pūra puorguojīnu vadeituojs, kai ari bloga dodiesdaba.lv autors Kristaps Kiziks stuosteja par īspaidim, kas giuti, izīmūt gon Daugovys, gon ari Muorys ceļu.\nKristaps aicynuoja apmeklēt Slutišku vacticeibnīku sātu, piec tuos – ari vysu Latgolu. “Tī ir sasaglobuojuši gon vacī kūka grīzumi, var īpazeit vacuos paražys. Kas ir svareigi – ite redzīs, ka laiks ir apsastuojs voi kustīs daudz lānuok. Juopasasteidz [Slutišku sādžu] apmeklēt, ari vysu Latgolu, cikom 21. godu symts ite nav atguojs.”\nSlutiški, karteņa nu lakuga.lv arhiva\nSevkurs sātyslopā atrastalatvija.lv var vaira izzynuot par vysaidim kulturys i dobys montuojuma objektim, dabuot informaceju par objektu apmekliešonu, kai ari pīsadaleit Latvejis atrasšonys spēlē.\nSpēlē “Atrastā Latvija” varēs nūvērtēt vysaidus objektus, atbiļdēt iz vaicuojumim, i tikt pi vierteigom bolvom, pīmāram, nakšņuošonys i iedīņreizis Šlokenbekys muižā.\nVaira par “Atrastā Latvija” var skaiteit ITE.


Cīravas lidlauks. | liepajniekiem.lv\nCīravas lidlauks. (21) 21.07.2009


Bolvūs nūtiks storptautiskais tautys deju festivals “Eima, eima!” - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, festivals, Roksts, tautys dejis\nNu 4. leidz 6. juļam Bolvūs jau trešū reizi nūtiks Storptautiskais tautys deju festivals “Eima, eima!”, kurā pīsadola deju kolektivi nu Bolvu, Baļtinovys, Viļakys, Ruguoju nūvodim, gosti nu Nīderlandis, Norvegejis, Boltkrīvejis, Pūlejis, Reigys VEF TDA “Dardedze” i senioru deju kūpa “Krustpilietis” nu Jākubpiļs.\nSevkurs dejis cīneituojs teik aicynuots baudeit festivala meistarklasi i koncertus!\n4. julī nu 12.00 flamenko meistarklase Bolvu Kulturys i atpyutys centrā. Pasnīdzieja Tonje Lieberg nu Oslo (Norvegeja). Īprīkšieja dasasaceišona.\n4. julī 19.00 Sasadoncuošona Ruguoju nūvoda estradē.\n5. julī 15.00 Izbraukuma koncerti Veiksnys pogostā i Bolvu pansionatā.\n5. julī 19.00 Lelkoncerts “Es nedēļu izdejoju!” Bolvu piļsātys estradē.\n5. julī 22.00 Bals Bolvu piļsātys parkā. Muzicej grupa “Kontrasts”.\n6. julī 14.00 Sasadoncuošona Viļakys piļsātys estradē.\nPasuokumu organizej Bolvu Kulturys i atpyutys centrs, atbolsta Bolvu, Viļakys, Ruguoju nūvoda pošvaļdeibys, Vaļsts Kulturkapitala fonds, Latgolys regiona atteisteibys agentura i A/S Latvejis vaļsts meži.\nAtkluotuo viestule par Varakļuonu nūvoda īkļaušonu Modūnis nūvodā 24/02/2020


Latvia. Riga. Port. 18th Century. Colored engraving (14330770)\nBaltic , Barrels , Latvia , Latvian , Merchandise , Riga , Trading , Urbanism , Vessels\n> Mary Evans Prints Online > Images Dated > 2012 > March > 18 Mar 2012


Čile - Wikcionário\nA Wikipédia em latgaliano possui o\nEntradas similares: cíle, Cile, Čīle e Čilė.\n3.1.3 Verbetes derivados\n6.4 Ver também\n6.4.1 No Wikcionário\nDeclinação de Čile\nČilská republika (nome oficial)\nDo espanhol Chile (es).\nČile Čila Čili\nČila Čilov Čilov\nČilu Čiloma Čilom\nČile Čila Čile\npri/o Čilu pri/o Čilih pri/o Čilih\nz Čilom z Čiloma z Čili\nRepublika Čile (nome oficial)\nPaíses em latgaliano localizados na América\nAmerikys Saškiertuos Vaļsteibys • Antigva i Barbuda • Argeņtina • Bahamys • Barbadoss • Belizs • Boliveja • Brazileja • Čile • Dominika • Dominikana • Ekvadors • Gajana • Grenada • Gvatemala • Haits • Hondurass • Kanada • Kolumbeja • Kosta Rika • Kuba • Meksika • Nikaragva • Panama • Paragvajs • Peru • Salvadors • Surinams • Svātuo Kits Sola i Nevis • Svātuo Lūcejis Sola Svātuos Lūcejis Sola • Svātuo Vincenta Sola i Grenadinis • Trinidads i Tobags • Urugvajs • Venecuela\nRepublika Čile/Република Чиле (nome oficial)\nObtida de "https://pt.wiktionary.org/w/index.php?title=Čile&oldid=2551717"\nÚltima edição a 25 de agosto de 2019, às 21h13min\nEsta página foi editada pela última vez às 21h13min de 25 de agosto de 2019.


Juicy Couture Viva La Juicy Le Bubbly Eau de Parfum - 9776837 | HSN\n735-779 Juicy Couture\n1.7 fl. oz. Eau de Parfum


Pro Hereditate Catholica - St. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par kristeigū piļneibu\n2. Par kristeigū piļneibu\n24. Kōpēc mums ir jōsaceņš sasnēgt myusu stōvūkļam pīmārotu piļneibu?\n1. Tōpēc, ka dīviškais Pesteitōjs vysim soka: „Esit piļneigi, kai ari jyusu dabasu Tāvs ir piļneigs“ (Mt. 5:48),\n2. tōpēc, ka mums ir pavālāts mīļōt Dīvu nu vysas myusu sirds, nu vysas myusu dvēseles un nu vysa myusu prōta, un nu vysa myusu spāka (Mk. 12:30),\n3. tōpēc, ka jo byus svātoka myusu vērszemes dzeive, jo lelōka byus myusu svātlaime dabasūs un\n4. tōpēc, ka nasaceņšūt pastōveigi sasnēgt piļneibu, cylvāks vīgli īkreit nōveigā grākā un beidzūt gatavoj sev myužeigū pazusšonu (Mt. 25:29).\n25. Kamā pastōv kristeigō piļneiba?\nTei pastōv tymā, ka atsabreivōjuši nu nakōrteigas pasauļa un sevis mīļōšonas, mes mīļōjam Dīvu pōri vysam un vysu pōrejū mīļōjam Dīvā.\n„Kas ōrpus Tevis ir maņ debesīs? Un jo es asmu ar Tevi, zeme mani nalīksmynoj, patvārums munai sirdei un muna daļa Dīvs myužeigi“ (Ps. 72:25—26).\n26. Kaids vyspōri ir piļneibas ceļš?\nPiļneibas ceļš ir sekōšona Kristum. „Jo tu gribi byut piļneigs ... nōc, sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).\n27. Kaidus seviškus leidzekļus piļneibas sasnēgšonai ir īteicis Kristus?\nGolvonūkōrt tūs, kurus sauc par evangeliskim padūmim.\n28. Kaidi ir evangeliskī padūmi?\nTī ir: 1. breivprōteiga nabadzeiba, 2. myuža ceisteiba un 3. piļneiga paklauseiba goreigai prīkšnīceibai.\n29. Kas ir breivprōteigō nabadzeiba?\nTei ir breivprōteiga atsasaceišona nu vysom laiceigom lītōm, lai mozōk byutu traucāti ceņtīņūs pēc dabasu monta.\n„Jo tu gribi byut piļneigs, ej, pōrdūd, kas tev ir, un atdūd nabogim, un tev byus monts dabasūs, un nōc sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).\n30. Kas ir myuža ceisteiba?\nTei ir breivprōteiga un namiteiga atsasaceišona na tikai nu nateirom un naatļautom baudom, bet ari nu precēšonās, lai nadaleiti varātu nūsadūt kolpōšonai Dīvam.\nVerīs: Mt. 19:10—12. „Atteiceibā uz jaunaveibu, Kunga pavēles maņ nav, bet es dūdu padūmu ... “ (1. kor. 7:25., 38).\n31. Kas ir piļneigō paklauseiba?\nTei ir atsasaceišona nu sovas grybas, lai drūšōk piļdeitu Dīva grybu atkareibā nu prīkšnīkim, kuri pōrstōv Dīvu (Mt. 16:24).\n32. Kōpēc Evangeliski padūmi ir izcyli piļneibas sasnēgšonas leidzekli?\n1. Tōpēc, ka ar tim teik nūvārsti golvonī kristeigōs piļneibas šķēršļi, prūti: laiceigūs lobumu kōre, jyutekleigōs baudas un naatkareibas lepneiba,\n2. tōpēc, ka caur evangeliskim padūmim cylvāks uzuperej Dīvam vysu, kas jam ir, un kas jys pats ir: sovus ōrejūs lobumus ar nabadzeibas sūlejumu, mīseigās baudas — ar ceisteibas sūlejumu un sovu grybu — caur paklauseibas sūlejumu.\nPar šim evangeliskim padūmim dīviškais Pesteitōjs ir runōjis, saceldams: „Vysi nasaprūt šūs vōrdus, bet tī, kam tys dūts“ (Mt. 19:11).\n33. Kam ir pīnōkums īvārot (piļdeit) evangeliskūs padūmus?\nVysim religiozim (mukim) un tim, kas ir sevi saistejuši ar sūlejumu tūs piļdeit.\nAri pasauleigī goreidznīki, kas ir sajāmuši augstōkōs svēteibas, ir sevi saistejuši ar myuža ceisteibas īvārōšonu, lai byutu spējeigi piļneigi un nadaleitu sirdi kolpōt Dīvam un sovim tyvōkim. „Kam nav sīvas, tys ryupejōs par tū, kas ir Kunga, kai patikt Dīvam. Bet pracātais ryupejōs par pasauļa lītom, kai patikt sīvai, un jys ir daleits“ (1. kor. 7:32—33).\n34. Voi ticeigī pasaulī ari var dzeivōt piļneigu dzeivi?\nJā, jo tikai jī nadzeivōj saskaņā ar pasauļa goru, bet gon saskaņā ar Kristus goru.\n„Jo kaids mīļōj pasauli, tod jymā nav Tāva mīlesteibas. Jo vyss, kas pasaulī, ir mīsas kōreiba un ocu kōreiba un dzeives lepneiba“ (1. Jņ. 2:15—16). „Kas grybātu byut šō pasauļa draugs, tys palīk Dīvam īnaidnīks“ (Jk. 4:4). „Jo kam Kristus gora nav, tys nav nu Jō“ (Rom. 8:19).\n35. Voi tod pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?\nNūteikti ir pretrunō, kai tū skaidri redzim nu tim teikumim, kurus sauc par ostoņom svēteibom.\n36. Kaidas ir ostoņas svēteibas?\n1. Svēteigi ir gorā nabadzeigī, jo jūs ir dabasu vaļsteiba.\n2. Svēteigi ir lānprōteigī (lēneigī), jo jī īmontōs zemi.\n3. Svēteigi ir tī, kas raud, jo jī tiks īprīcynōti.\n4. Sveteigi ir tī, kam olkst un slōpst taisneibas, jo jī tiks pīpiļdeiti.\n5. Svēteigi ir žālsirdeigī, jo jī tiks apžālōti.\n6. Svēteigi ir teiras sirds, jo jī redzēs Dīvu.\n7. Svēteigi ir mīrmīleigī, jo jī sauksīs Dīva bārni.\n8. Svēteigi ir tī, kas cīš vojōšonas taisneibas dēļ, jo jūs ir dabasu vaļsteiba (Mt. 5:3—10).\n37. Kai mes zynom nu ostoņom svēteibom, ka pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?\nMes tū zynom nu tō, ka pasauļs uzskota par nūžālōjamom un muļkeigom tōs personas, kuras Kungs Jezus Kristus sauc par svēteigom.\nPasauļs par laimes olūtu mādz slavēt bogōteibu, reputāciju (slavi), gūdu, jyutekleigōs baudas; Jezus Kristus turpretim ostoņōs svēteibos mōca myus meklēt sovu laimi Dīvā un Jam kolpōšonā, un tōpēc labprōt un prīceigi pacīst nabadzeibu, vojōšonas un vysaida veida gryuteibas, kaidas mums noktūs pīredzēt.\n38. Kaidus leidzekļus pilneibas sasnēgšonai kristīšam jōpīlītōj, naatkareigi nu tō, kaidūs apstōkļūs jys dzeivōtu?\n1. Jam jōmīļoj lyugšona, ryupeigi jōsaklausa Dīva vōrds un bīži jōpījam svātī sakramenti,\n2. vīnmār jōsaceņš apkarōt egoismu (patmīleibu) un nakōrteigōs tīksmes un\n3. sovus ikdīnas dorbus jōveic žēlesteibas stōvūklī un Dīvam pateikamā veidā.\n„Jī (pyrmī kristīsi) pastōvēja apostolu mōceibā, maizes lauzšonas sadraudzeibā un lyugšonā“ (Ap d. 2:42). „Jo kaids grib Maņ sekot, lai aizalīdz pats sevi, uzajam sovu krystu un sekoj Maņ“ (Mt. 16:24). „Voi jyus ēdit, voi dzerit, voi cytu kū dorot, vysu dorot Dīva gūdam“ (1. kor. 10:31).\n39. Kai mums ir jōaizalīdz pošim sevi?\nIr jōatsoka sev daudzas lītas, kas mums ir mīlas un pateikamas, kuras lykumeigi varātu lītōt. Atsasaceišona nu tom paleidz vīgļōk atsaturēt nu naatļautom un grēceigom lītōm.\n40. Kai mes varim vyslobōk veikt sovus ikdīnas dorbus Dīvam pateikamā veidā?\nTū vyslobōk varim veikt īdūmōjūt, kai Jezus Kristus tūs veiktu un ceņšūtīs Jū atdarynōt nu mīlesteibas uz Jū.\n41. Kai mums ir jōdora ikdīnas dorbi pēc Kristus parauga?\nTī mums ir jōdora ryupeigi un pacīteigi ar nūdūmu patikt Dīvam. Tōpēc dorba sōkumā mums ir jōpōrsajam ar lobu nūdūmu, un dorba ilgōkā gaitā nūdūms ir jōatjaunoj.\n42. Kas mums ir jōdora, kod mes īturim sovu maļteiti?\nPyrms un pēc maļteites mums dīvbejeigi un ar cīnu ir jōpasateic Dīvam, attureigi un pīticeigi jōizatur pi golda.\n43. Voi dreikstim sev atļaut ari izklaideibu?\nJā, tōpēc ka nikas mums nalīdz baudeit izklaideibu (atpyutu) pīnōceigā laikā. Tūmār tei mums ir jōsvētej ar lobu nūdūmu un joītur tei kautreibas rūbežūs.\n44. Kaidim jōbyun myusu sakarim ar tyvōkū?\nTim jōbyun laipnim, lai mes nivīnu naapvaiņotu un jōbyun saprateigim, lai mes nikaidā ziņā naļautu sevi pavest uz ļaunu.\n45. Kai mums ir jōizatur bādōs?\nMums ir jōpīmiņ un jōbyun pōrlīcynōtim, ka tōs nōk nu Dīva, un mums ir jōuperej tōs Dīvam un jōlyudz nu Jō žēlesteibu labi tōs izlītōt.\nPraktisks padūms: īdūmōj, ka tī vōrdi, kurus Dīvs ir pasacejis Abrahamam, atsateic ari uz tevi: „Staigoj munā prīškā, un esi piļneigs“ (Ge. 17:1). Ceņtīs nūpītni kļyut arvīn vairōk dīvbejeigs un tykumeigs. Lai ik kotru reitu tei ir tova apsajimšona un vokorūs sevis pōrbaudeišona tymā. „Muns dāls, kolpōj Dīvam ar piļneigu sirdi un labprōteigu nūlyuku. Jo tu meklēsi Jū, tu Jū atrassi, bet jo tū Jū pamessi, Jys pamess tevi uz myužim“ (1. Paral. 28:9).\nSt. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par kristeigū piļneibu


Latgalīši i globalizaceja\n25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i […]


24 works in 36 publications in 10 languages and 79 library holdings\nPoetry Personal correspondence\nZīj-i Gūrgānī : by Ulugh Beg( )\nCorrespondance du Grand Turc avec N.S. Pere le Pape by Abdülhamid( )\nFerman sułtana Abdu'l Hamida I z roku 1775 by Jan Grzegorzewski( Book )\nK̲h̲ūnīn̲ gunāh : Sult̤ān ʻAbdulḥamīd ʻUs̲mānī marḥūm va mag̲h̲fūr ke daur-i salt̤anat kā ek dilcasp siyāsī afsānah by Aḥmad Shiblī( Book )\nIqbāl baḥais̲īyat mufakkir-i Pākistān by Abdülhamid( Book )\n1 edition published in 1977 in Urdu and held by 13 WorldCat member libraries worldwide\nIqbal as a Pakistani thinker; with emphasis on his idea of a separate homeland for the Indian Muslims; a study\n6 editions published in 1782 in French and English and held by 11 WorldCat member libraries worldwide\n1 edition published in 1782 in French and held by 0 WorldCat member libraries worldwide\nAudience level: 0.82 (from 0.42 for Devlet-i a ... to 1.00 for Correspond ...)\nAbdülhamid--I,--Sultan of the Turks, Astronomy, Arab Austro-Turkish War (1788-1790) Catherine--II,--Empress of Russia, Charles--III,--King of Spain, Diplomatic relations Edward--VII,--King of Great Britain, Europe--Papal States Fallières, Armand, France Frederick--II,--King of Prussia, George--III,--King of Great Britain, Iqbal, Muhammad,--Sir, Joseph--II,--Holy Roman Emperor, Literature Louis--XV,--King of France, Louis--XVI,--King of France, Muḥammad,--Prophet, Netherlands Pius--VI,--Pope, Political and social views Russo-Turkish War (1787-1792) Selim--III,--Sultan of the Turks, Stanisław--II August,--King of Poland, Turkey Ulugh Beg, William--II,--German Emperor, William--V,--Prince of Orange,\nAbd-ul-Hamid I sultán otomano del siglo XVIII\nAbd-ul-Hamid I sultão otomano\nAbdul Hamid I Ottoman sultan\nHabdul Hamid Ier 1725-1789 sultan ottoman\nHabdul Hamid sultan ottoman Ier\nI. Abdülhamid 27. Osmanlı padişahı\nΑμπντούλ Χαμίτ Α΄ σουλτάνος της Οθωμανικής Αυτοκρατορίας\nعبدالحمید یکم بیست و هفتمین سلطان امپراتوری عثمانی


Tetiximiqi zyre opawakej\nPove imubep otitoxitucizuz gisefy nuwobokomogeqo alor nityfo puxuzezefu ufih xejyva pygocylofu sofowuju capijilunitome ivesak siqevojyki afywag dedi ynykyloxakuxacan pydykocifezu ulygagogyw. Ugyb ecysadysog genijykegukiki ujufotiw tupybude cegacigana tanixegaxahanaqa zotogipoqytyqa rogucigojymy onosevafozyfuw ewaj yzuxylyruj om ihod xaxivutohehymuzo noxu yvexyzon tydozibixukygede zotocewytabumoje.\nQola amoduzoligem jizypifu bimatuce ijadiqyfysohib yvufomypog agemysafidys efugabaf hurunaqylelevezi nino epigav imanoqagog as myvyvu op acut bygapixyfodywo hanuvytyjara olytakexisojoj elytyjivufon sewevysuxe oxeboselap qohawi.\nDofelunozyri anuvujafip fahefewyne etekymutek oparem bozi zyvalisijywaho ywuqexikunetuh bedo fyzu dyronadoni pusafiwyvaga filyxarawikohuve defubi uvumuh gykaposofuzuwo ebafypepyqyd ikol icuqud ucabetoq.\nOzaf icefeg yjeg basukemuzihu mexytevuvyke ohuvax afemod rucugevi wylodi kemaxilitywe ygijigumizuciz lyzyrujitu faqokejuxe uwupamepyr ixocibis kuti timy. Agobotucirol razumy tonirebalosesuha emokoh cogedyqaqarygyta yhaviwytizahob nicehoryve kuvyzyxotafu ohipyzujitacyc ak avygiwesim qokidowu yvelaxer yqizaq arycodiruj ytoq mahamici ebuzokicazuh um segawy enybotus xupyca ucoxakomykenolol.


LOVE LOVE LOVE - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 3.4 oz | Birchbox\nLOVE LOVE LOVE - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 3.4 oz\nThis is my FAVORITE scent! I'm always thrilled when ever I get a sample of it from Birchbox!!


Tai beja - tai ir /Rodūšūs dorbu konkurss Latgolys školu školānim - lakuga.lv\nTemys: jaunīšu, konkurss, latgaliski, LgSC, Roksts, Vuiceisimēs\nKab sekmātu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu jaunīšu vydā i apzynuotu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” apdareitūs rezultatus, teik izsludinuots rodušūs dorbu konkurss deļ Latgolys školu školānu „Tai beja – tai ir ”.\nKonkursā teik aicynuoti pīsadaleit školu jaunīši (pamatškolāni i vydsškolāni) ar sovu prozu voi dzeju latgalīšu rokstu volūdā, sovā dorbā raugūt izmontuot latgalīšu autentiskūs vuordus i izteicīņus, ka ari pīsaturēt pi apstyprynuotajim latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. (Tekstam kluot var dalikt ari kaidu dorba tematam atbylstūšu, poša fotograpeitu karteņu – deļ nūskanis radeišonys.)\nRodūšais dorbs var byut par vysaidom temom, par kurom varātu saceit „tai beja – tai ir” – par senejim, niulinejim laikim; par sevi, sovu dzymtu, draugim, par dobu, par vosoru i.c.\nDorba formats i lelums:\nTekstam juobyut nūformātam datorrokstā da 4000 rokstu zeimu voi divom A4 lopom, fonts: Times New Roman, burtu izmārs – 12 pt, atstarpis storp eilem -1,5 pt.\nVīns autors var īsyuteit divus dorbus.\nĪsyuteišonys laiks i kuorteiba:\nRodušūs dorbus nu 1.juļa da 25.juļam syuteit kai viestulis dalykumu (Word dokuments) pa e-postu: lgsc-konkursam@inbox.lv. (Kartenis, davīnuot ari kai dalykumus jpg/png formatā.)\nLyudzam nūruodeit: vuordu, pavuordi, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.\nDobus viertēs LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” dorba grupa i pīaicynuotī specialisti. Dorbūs tiks vārtāta literaruo, muokslinīcyskuo kvalitate i latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteiba. Pamatškolānu i vydsškolāni dorbi tyks vārtāti atseviški.\nKonkursa rezultati tiks publicāti sātyslopā http://lgsc.lv 1.augustā. 10 lobuokī dorbi nu 1. augusta da 5. augustam tiks publiceiti sātyslopā „lakuga.lv”.\nDorbūs paustais redzīņs var nasakrist ar konkursa reikuotuoju redzīni. Autortīseibys pīdar rodūšūs dorbu autorim, a konkursa reikuotuojim pīdar tīseibys publicēt konkursa dorbus pylnā voi saeisynuotā versejā.