V�st�t�ja folklora - Nost�sti, le�endas\n�Kad tur da Agl�nai brauc, ir �ortaka azars. T� teirs jiudi��, dzi��, bet t� pe�d�tis, soka, navar. Var ��eist i naiz�eisi. Ar laivu nadriekst braukt � pazussi.�\nKara laik� v�tej� sliep�s iz Annys solis, j� mek��ja patv�rumu nu kr�vim i voc��im. Veira mama stost�ja, ka jos mama uztaisa sv�stmaizis i vad iz solu sliept�s.\nT�risti soka, ka iz Artura solys sp�koj�s naskas. Ka staigoj gar v�su moji i b�dej�t j�s. Vj�� iz Artura solys ir nazinomis izcelsmis akmi�u gr�dis, bet �iv�ns nazyn teikt nu kurainis jos t� ir.\nPie mysim beja itei, kur m�s tagad dzeivojam, s�d�a ir Ap�i. Vismaz t�vs ar muoti tai stuosteja, ka j� ir, tis jau n� vecu vec�s laik�s, t�lu t�lu izstuostieju�i. Ka m�s jim prosam, a par k� mysim taids n�saukums, mysu s�d�� � Ap�i. Nu vot i t�vs stuosta, k� jis beja vecuoks, muote beja jaunuoka par divdesmit p�ci godi. I t�, k� te bijis ��ti daudzi apkuortn� apsju. ��ti bejis daudzi, nu k� saka, vesels ri��is. Lielos vec� laika apsis. J�s nagr�zu�i i nagr�zu�i daudzu godu. A v�luok jau juo suoku�i. Suoku�i apkuortn�, redz, k� saka,  piepild�t, j� n�p�stiejo�i. Vot k�.\nKirkas kaln� esot redz�ti spoki. Saka, ka tur r�gojoties jauna d�ma. Reiz, senos laikos, divi jauni cilv�ki g�ju�i no ve�erinkas un redz, ka k�da jauna meita skrien no vienas priedes uz otru priedi. Saka, ka t� esot viena no Manfeite�u jaunkundz�m. Manfeite�u dzimta mui�� vald�ja no1687. � 1830.g. Vi�i tur uzc�la pili. Vecajam Manfeitelim bija skaista meita, kura iem�l�j�s Antonij� Veitko. T� nu visi Manfeite�a �pa�umi p�rn�ca Veitko rok�s. 1832.g Veitko kungs uzc�la mui�u. Tagad tur no 1927.g. ir skola � s�kum� t� bija ar 6 klas�m, v�l�k papla�in�j�s � no 1957.g. � vidusskola, tagad atkal tapa par 9-gad�go skolu. Tagad t� ir viesn�ca. Kara laik� ��s telpas tika izmantotas par hospit�li.\nTolka lela, tolka moza,\nTolka b�du padariej:\nTolk� apieda vucine�u\nAr vysimi radze�im.\nAs atcer�s, ka guoju gon�s v�l, m�slu tolkas bij. Tur bie m�slu vedieji, k�t� bie m�slu miez�ji. I par vediejim bie b�rni, golvon�kort- zyrgus, kas ku��rieja. I m�slu uordietuojas bie uz lauka. I tuos s�v�tes dz�duoja vot ��taidas dz�smas. Tod, kod m�slus izvedja, ja tys bij pi saim��ka, tad kod tei k�ts bij t�ra, saveda tur pakai�us, teir�s �k�� sasv�dja. Tod vajadz�ja voi nu saimin�ku, voi saimin�ci toj� k�t� ka dabuoja �k�� nu tod vi�u tur i mu�ynuoja, lai vi�� tod nastu i s�ru, i olu, i lai vi�us c��uotu. Ja na�asja, tod bij beigas. A v�nreiz bie atguojs, saim��ks beist�s �t i saim��ca, �siut�ja t� nu kaimi�iem v�nu, a tys �dziers bie i aizguoja tas iz t� k�ti, ta vi�am pylnas bikses ar nuotrem p�buozja\n�aravn�ki. Atbrauc taids vecs, te pat Morcin�k�s dzejvoja- tam jau j�s nou vysa �imi�a izmyrusja, �i moju, �i ko jau vairs napalyka, d�ls kor� kryta, v�ns d�ls pats n�myra i s�va, i vysi, i mojis n�jauca. Nu vot atbrauc tys vecs Leldi�u sazdi� v��, Ulma�a laik�s v�� (1937.- 1938.) Nu vot tys prosa: �Kas tovam d�lam?� T�vs soka: �Zyrgs ac� �spj�r rude�i. Vysu z�mu. �kol� napajemja.� A tys veciets. � Padej �� puis.� As podgoju jys capuri n�j�mja, porzekrystie jys, man t� aci runuo pa klusam i pierkstuvied opkuort aci. Porkrystj� treis reizis, n�runuo- kei dzeja i pa ��di�d�nai. Beja Katjka Cyskov�. Tei nu tuorpa k�di�a. �k�da tuorps i skr�n da juos. Jei parunoj i ej vasals. I l�pam, i po�am, i su�am. Tei vjacja beja kr�v�te, po�o�ka. Stuosteja- ka gryb izvyceit var izvyceit to�ka jaunoku pots par sjavi, vacoku navar. Tys vecs, kas man aci uorsta � vot jus naizvyceja niv�na. Kur� izvyca, zna�it jys n�mierst v�g�i, a ka naizvyca, tojys d�nom m�kuos, ruopoj. Ruopo po pogolmu, vysur kur sytuos, naizvyca nivina. Navycie- niv�ns nazainteresieja i cauri. To ve�a mjaita to�a uorstieja vysu. Kuram v�dars ��kys suopeja voi mugura, n��t, poruonuoja, paglaudja t� v�daru i �tr� d�n� vasals. Nu to���as pui�i brauca da jous, kur sazacie�ju, sazastrodoj stypry br�smeigi ��kys sop. Mariana Sanca, tai Masja . Nybrauc da juos jei izraizys paruno, acaguls�s gult� paylandja i paruno sovys zuo�is i vyss, i vasols. Agruok mysim teids uorsts zyrgu beja Odova saucja. Jys pi zyrgim soprota. Jys nabeja mycej�s a vysu nu praksis. Vot ja saslyma zyrgs, jys sj�d ustob� pi golda. �Vjat ustob�.� �Kur tu ustob�, tjav �e greida, a s�va tjevi lomuos, Odove�, �e salauzejs greigu zyrgs.� �Ka gribi byt vasols zyrgs, vjad ma� pi golda zyrgu ustob�.�Nu k� �e tam cylv�kam k� daries, a zyrgs ka kryss ar k� �e struodosi, nam�pierksi. Vad jys jam t� ustob� pi golda. Jys j� apsaver, apsaver, parunoj, maizis �im�su atgr��, �d�d tam zyrgam. �Vjad, reit tjev bys vasols, voriesi stot�s.� Nu vot, redz, kab navjads ustob�, bytu n�kruts iz muna pogolma.�\nBrauca nu Bier�ga�is ar zyrgu atpaka� uz Lend�im Vincenta. Pi kopim zyrgs na�t. Malna �na n���uoc, vysi k�ki gar ziami, zyrgi suoka kruokt. Pormetia krustu, n�skaiti�ja puotorus i vyss puorguoja.\nMuote ar t�vu �t gar Bi�u kopim. �t veir�ts pr�k��. Da�t da kopu vuortim i pazuda.\nDzeivuoja vacuo Au�i��te, spieceiga tantia, �arevn�ca (n�runuotuoja). Navarieja n�miert � gr�sti bej juon�nam. V�na tante par lobim dorbim nasuse Au�i��tiai ��e�is. �Kuo ne��u, aiz��u tai pat.� N���k zam tylte�a. Au�i��te zynuo, bet �ikuo nasacieja. Tei s�v�te guo atpaka�, skot�s, ka �lu v�t� � �iuskys. Vacuo Au�i��te vysys �iuskys nu apkuortnes ir izsaukuse tai, ka Lend��s nav �iv�nas �iuskas.\nAgr�k bij Le��u s�d�a, kas robe�oj�s ar Lend�iem. Liela, m�ja pie m�jas. S�d�a nodega mo��u d��. Pavasar� k�da tanti�a pak�pin�ja uz ogl�m pann� p�polzarus, paeg�u zarus. Kam�r k�pin�ja, aitas, kas tika izvestas ganos, lai mo��i ne�d pa vasaru, tika ��, apg�za pannu, panna pakai�os, aizdeg�s m�ji�a un t� nodega s�d�a. Palika viens saimnieks, kas aizg�ja uz viens�tu.\nJuo�a upeit� ir dzalta�eigs iudi�s. T� pat bejusi sv�tuo Juo�a statuja 1928.god�. V�ns b�rns nastaiguojs �eidz desmit godim, un muote aiznasuse, un jis suocis staiguot. Kod s�vys z�m� skaloju�s ve�u, upeite �ikod naizsalusia, ar� tagad jei tak, r�kys �ikod nasa�. Ar� tagad tur stuov akmi�s ar krustu ar gadskait�im Sv�tuo Juo�a g�dam.\nAs�t Cyrmys azar� n�grimusia baz�eica. Tei beju�s naticeigi cylv�ki. Suoku�i upuri�t vac�m d�vim. Baz�eickungs ��ti niknoj�s, sasaucs vusus baz�eic� un saciejis, kai tai var un kai sits pa kance�i, un tai baz�eica aizguojsa nu tuo nyknuma �aj�.\nMozguoju�s miaitis dr�bis, bejis na�els d��eits. Iz laipe�is i z��eju�s, kaids kurai bryugons byus. Kam�r juos t� z��eju�s, tykm�r mi�zeigs muok��s. V�na soka: �Uotruok bros�ejom z���t, pazavierit�s, kaids �t kai cyrms.� Itis vyss muok��s guoz�s �aj�, tai kam tam muok��am bejis ��� miaitu. T�, kur t�s miaitis beju�s, palykusia taida kai sa�e�a. T� sauc par m�rgu solu.\nAntons Rupai�s bejis ��ti slyms. Jam beju�s deve�i gody, vyss bejis iz�inds. Jam bejis �arlaks, bejis p�pams vyss kokls �ausmeigi. Mama variejusi j� pacia�t, pa�ast. Vysi sacieju�i, ka jis miers. Bejis ��ti �vaki, vysi sataisieju�s jau m�lastu bi�rom. Jau bejis sataisi�ts �sols olam, gatavoj�s kaut cyuku, beja p�sieju�s s�ru. Juo kaimi��na guojsia uz d�vkalpojumu Vosrassv�tk�s uz sarka�im, vysu ce�u d�muojuse, ka D�vmuote pa�eidz tam b�rnam voi nu lai jis izavese�oj�s, voi tu pa�im j� pi sevis. Jim �ausmeigys m�kys. Jis vairs navariejis pa�t. Baz�eic� jai vysu misi veltiejusi tikai tam puikam, jai bejis ��ti �i��. S�t� jis pamiers, jau beju�s ��iku�i z�rk�, p��iku�i sp�gu�eiti pi mutis, vai naalpoj. Mama aprauduojusia b�rnu. Jis pazacie�s I aizab�uovs, ka mama �d�t p�na, par t�, ka bejis �audzs mi�zeigi �els aug��s, taida kai b�rna golva iz kokla. It is aug��s sprucs va��, i ar t� viss laimeigi beidz�s. Tam zuorkam p��iku�s rite�ei�us I ar t� zuorku tepat nu �rma�u kolna, kas te pazace��s, jis braukuojis peic tam vysu laiku. T� s�v�ti vysu myu�u sauca par laimeiguos nuovis krustmuoti.Antons Rupai�s ir struoduojis Taudej��u sk�l�. Bejis d�zgan pavir�s. Aizguojis pi b�rnim nabuktietom bik�om, tai, ka jim krakls uor� karoj�s, bet z�mis laik� bez za�im n����btom k�rpiam aizguojs uz �kolu. ��ti skaisti dz�duojis i kuori vadiejs, daudz rakstiejs.\nBlokus apglobuots t�va bruo�s. Dzeivuoja Pozna��, Sarka�u azara krost�. Jis beja �ausmeigi nagonts, �rk�rteigi najauks i napateikams cylv�ks, p��u kungs, kas vysys miaitys par saimi�eicam pataisejis, izmantojis, uzcie�s muojis sovym kolp��am. Kad jis n�miers, tym� Sarka�u mui�� pi��eigi �iv�ns navariejis gluobt�s. Gon t� zirgi beju�s n�dznuoti pa nakti, ka j� navarieju�i pa�t, i vysi beju�i slapny, i zv�gu�i vysu nakti. Gon cylv�kim vyss kas ruodej�s. �iv�ns vairs navariejis labi gu��t, guoj�s t� mui�u puorsvietieju�s i �ikuo. Peic tam kaut kas ir �teics, ka vajaga izrakt t� kungu, n�cierst jam golvu i t� golvu n��ikt jam starp kuojom t� pat zuork�. Tai ir izdarieju�s un nu tuos po�is d�nis vyss bejis m�riegi.\nSarka��s beja mui�a un t� blakus kuodreizej�s mui�as s�ta, kur dzeivojs mui���ks puo�s un juo miaita, Leok�dija �verbicka, muocejusi�s P�terpil�. Tod pazy�oju�s jim iz muojom, ka itei miaita ir miruse. Aizbrauku�s �uti uotri un treju d�nu laik� t� miaiti�i ir apglobuoju�s, atvadu�s nu Pieterpils uz �aj��i. Tys bejis v�l� rudi��, kad ga�eju��s aitas uor�, kurys vysilguok gonuos, un aitu gons uzdzierdiejis, ka kaut kas vaid, b�auj zem ziamis. Jis ir �ausmeigi puorzabeid�s, skries i kl�dzs nabols�. Vysi saprotu�s, ka kaut kas nav labi. Atroku�s t� kopu i izruodej�s, ka tei miaiti�a ir aizmigusi �itar�iskaj� m�g�. I jai bejusi apsagr�zusi�s tai kop� �trai�uik, sak�dusia pierkstus mut�, n�sl�pusi, bet beja par v�lu.\nZam sv�tgleznys ir 84 votys � voi nu sirsne�s, voi r�ka� Tys n�zeimoj, ka ofici�li p�ruodeits, ka ir n�ticis voi nu izdziedinuo�anuos, voi nu kai kaids n�tykums breinumain� kuort�, pasaceit�t Sarka�u baz�eicai. Jo tei ir v�na nu trejom breinumdareituojam baz�eicam D�vmuotis vuord� Latvej�. Lei�, ka pyrm� sv�tce�ojumi beju� �ivys jau uzAgl�nu, bet uz Sarka�im. Nav viesturiki p�ruodi�ts. V�na nu pyrmom sv�tce��jumu v�tom un ir ��ti sana. Treis �Agl�na, Skaistkalne un Sarka�i Latvij�. Ir leluos 40 stundu atlaidys. Pulcynoj daudz cylv�ku. Beja puortraukts �ys sv�tce�uojuma laiks. Uzsuoka pyrms 12 godim pr�sters Andrejs Trapu�ka. Kotru godu ��ti �eli sv�tki.\nUzskatieju�i, ka Sarka�i taida nacyla v�ta, n�st nu vysim centrym. N�stuosts viesta, ka aizveda �eidz Cyrmys azara pusiai z�m�, zyrgi tuo�uok naguoja un treis riaizis vedia, i treis riaizis gr�z�s atpaka�.\nP�ci ar pus kilometri nu �aj�nis ir draudzis baz�eica. Tur bejis kuodreiz sans pilskolns, tei v�ta ira ��ti p�pacalta, san�s latv��u kulta v�ta. Tur bejis kuodreiz ��ti �els �zuls. T� ��ti ilgi karojs ar vuoc��im, symts godus aizastuovej�s latv��i, un vyss kolns bejis ar asi�im kluots. Par t�, ka vysi beju�s apkauti �eidz p�dejom veiram, par t� d�ts v�tai n�saukums � Sarka�i.Teiku p�raksti�jis p�vests Bud�e, kas ir �els viestur��ks. Baz�eica calta 140 godus atpaka�. Bejis �els �zuls pylskoln�, un pi �zula atrasta sv�tbilde, i n�l�mu�s tym� v�t� uzcalt Sarka�u baz�eicu. Suokum� bejsia k�ka baz�eica, peic tam � myura baz�eica, taida, kaida ir tagad. Ci��a pi��eigi vusi un ci��a par apkuortej�s �eidzek�im. Beja v�ns pr�sters, kas n�v���ja sovus �eidzek�us ( Ludzas dek�ns Antons Latkovskis, kas tyka puorcalts uz Sarka�im par pr�vestu). �suoka cia�t myura baz�eicu 1830.god�. Jis aizguoja myu�eib� un n�vie��ja vysu sovu montu sovim tuvi��kim un tykai ar taidu n�teikumu, ka j� uzcia�s sarka�u baz�eicu. J� uzci��a un 1860.god� �svieti�ja kai baz�eicu b�skaps Alb�ns Timons. P�zada��j�s vysi apkortej� calt��ceib�. Baz�eica calta nu akme�im. Lauza akme�us, lyka ka��u javu, jauca ar p�nu un ar �lom. Kotrai s�tai beja juod�d, lai tur�t�s c��i.\nIz v�na kolna beisia lela l�pa i n�saukts par L�pyskolnu. T� beisia aprokta nauda un t� vari�s pa�imt tikai tys, kas n��iks golvu. V�ns saimin�ks n��em t� l�pu n�gr�st, i kai gr��, tai n�syt kolpu. Dabuoja t� naudu, bet v�nam v�dzi�ja n�likt golvu.\nAgruok beja daudzi �eidu itym� apkuortn�. Braukuo apleik, puordevia vysaidus n�ce�us. Naskeids v�ns braucs I atrads sv�tbi�di, kura tagad ira Sarka�u bazneic�, i atdevs j�, i n�vesta jei iz Ludzu, bet t�m�r jei atsagr�zusia uz Sarka�im un tod ar� ci�lu�i t� bazneicu.\nDzeivuoja taids �iu�s Au�e��. Tys nu taidom ��tom pa�eidzj�ja. Ka l�pi voi kas saslyma, pi tuo aiz�t. Aiz�t da tuo. Au�e�� suoks: � Aiznes voi nu azar� n�s�eicynoj, voi dyu�ain� v�t�, kur �ikas nastaigoj. Ja tys stypruoks, kas t� padar�ja, par ma�i byutu, as napa�eidzi�tu.� Nu tuos riaizis vairs j� nab�dynoj.\nStapu��s dzeivuoja Mi�u�s Juo�s ar s�vu, kurai beja muosa, kura turpat dzeivuoja, bet struoduoja Riezek��. �trei muosa ar� appreci�j�s, paj�mia �guotni � Grei�kanu P�teri nu Me�in�kim. Obi svai�i navari�ja sadzeivuot. Mi�u�s padeva t�s�. ( Muns paps l�cynuoja.) Mi�u�s sacieja, ka jis t�, t� atvedia � i zyrgu, vysu k�. �A k� muns svai�s atvedia? Su�i, ka�i i �isapedu?� P�t�suoja t� vysu saim��ceibu Mi�u�am. �it� aizguoja uz Riezek�i struoduot, dzeivuot. Mi�u�a s�va riaiz� aizguoja ar svai�i un muosu. J� pametia, t� ve�uku, v�nu po�u.V�nu riaizi atbrauca s�va nu Riezek�is, jakai p�gys graizj�ja. Cyt� d�n� at�t kaimi��. Atsas�st�s pi pl�te�is sapiepi�t. Ar sierk�ci�im beja �likti. Saimi��ks soka: ��a spi�kis, t� nav pi kuo �g�is aizdegt.� Jis v�nolga tur pazaru�inuos. Potom - nau, nau. Paprasiejis: �Aizd�d voi puord�d ga�is.� Tys I �devis ga�i. I potom suocs t� ve�uku b�dynuot nakt�. Soka: �Kai tik aiz�si gul�tu, d�moj, ka vysys tapetis rauj kas nu s�nys, kreit.�Ve�am v�nym po�am bai�is, jam laikam ruod�s. Diveji pui�i sad�muoja, nu labi, aiz�s da juo. Pajim kartys. Vysi treis s�st�s, n�kartavoj par� vokor�, �s gul�tu. Ka atsagulst, kaut kas pl�� tapetis. Ce�s�s, �degs gu�i. Nav �ikuo. Tad jau gu��ju� pa divi v�n� gult�. Sierk�ci�us paj�mu� �eidza. �ikuo nav. Tad J� t� b�dynuoja. Pyrms tam vokor� Mi�u�s k�rs p��tu i paru�inoj palnus, zyrga ostri itym� v�t�. Izi�mja, nasadadzynuoja.\nPar Ceplei�u muolim runoj, ka D�vs radi�ja veir�ti un s�v�ti. Is j�s radi�ja nu muola un vysa dzeiveiba beja tum� veir�t� un s�v�ti rad�ja nu veir��a kaula. Veir�ts skuma, kai soka Ceplei��s, un D�vs soka : ��a tiav muola pyka un rodi.�\nTeiksma stuosta, ka tureig� Ceplei�u cylv�ki naudu apsli�pa muola p�d�s dzi�i ziam� un ar laiku t� p�di �gryma dzi�uok. Stuosta, ja Sarka�u bazneici� lauluos�s 12 puori, tod tei bogoteiba cia�s�s aug��. Ir ar� naudys d�be Ceplei��s.\nT�reiz beja Lobuor�u mui�a, kur zam tais beja taids azare�� � Vizu��ts, opols un milzeigs, kolnu p�kuoj�. Mui�kungs t� dzeivuoja, b��i n�v�ruoja kai tym� azar� peld�s jaunys miaitinis. P�c n�stuostim viesta, ka ar� is pats guojis uz �� azaru peldiet�s. �am mui�n�kam p�derieja ar� Ceplie�u ziamia. T��i Ceplei��s dzeivuo v�na skaista miatinia, kas jam ar� patyka, kaut ar� Lobuor�a kolns beja d�zgon tuo�i nu Ceplei�u kolna. Luobuo�a mui�� beja a�i bazneicia un puori ir radzams ar� Sarka�u kolns. Ceplei��s dzeivuo ��ti labsirdeigi cylv�ki un t� nikod nav bejs �iusku. T� miaitini t�m�r najau�i, dagum� br�n�t, �iuska �k�dia. Beja br�smuos miaitinis dzeiveiba un mui�kungs, m��uodams miaitini, lyudza Sarka�u D�vmuotei paleidzeibu, lai paleidz juos m��uotajai. D�vmuote izgluobe miaitini un �iuskys tyka n�luodeitys. I nu tuo laika Ceplei��s vairs nav ni v�nys �iuskys.\nJauki aprakstiejis par �� D�vmuotes bazneicu myusu n�vadn�ks Ontons Rupai�s � dzymis Bierzga�is vacaj� pogost�, P�rusk�s. Tys nu Sarka�im 4km. Ontons Rupai�s ar� tyka pagluobts caur Sarka�u D�vmuoti. Jys beja tik slimeigs un ar� vuorgs un n�m�ciejis sovus vacuokus. Krystamuote lyudza D�vu, lai D�vs iz�em b�rna likteni un jei niasa upuri uz Sarka�u D�vmuotis oltora. Ontonam jau beja sagatavuots zuorce�� un vysi jau beja n�zaska�uoju� iz t� �vak� golu, bet D�vmuote izdari� breinumu i puika paprasi� p�nu un palyka dzeivs. P�lyka ��ierste�am skritu�ei�us un vyzynuoj�s kai rate��s. Tys ir v�ns nu taidim gadejumim, kod D�vmuote gluobia lelu latgal��u rakstn�ku.\nSarka�i. S�c�ru azara krost� acar�n Sarka�u D�vmuotis bazneica, vina nu tuom, kas ir lela breinumdareituoja Latvej�. Sarka�us agruok daudzynuoja pat vairuok kai Aglyunu un nuoce ��ti daudz sv�tce�uotuoju � vysleluon� sv�tki ir Sv�to Gora sv�tki � t� ir Vasaryssv�tki.\nJuo�a upeite � 1927.goda akmins ar t�, ka t� jer pazaruodejs Juo�s Kristeituojs.\nBrauc�t iz Ceplei�im caur milzeigim me�im, soka, ka tur dzeivuoju�i ar� laupeituoji, tym�s me��s. Ceplei�i acar�n�s uz Ludzys i Moskovys ce�a � sansan�s ce�� � P�terpi�s �o�eja.\nNu Gailuma s�tas uz Lend�a pusi � ce�a mol� d�be. Jo reiz� brauks 12 k�zu p�ru, tod jei nauda izcals. J�brauc uz Sarka�u bazneicas D�vam�ti. Agata, Kangaru Edvarda m�te, st�steja par Bryu�as p�avu un kr�gu. To��k ar Naudas d�bi, p�ic tam ��k�eit� lels calms, b�dun��onas v�ta (eg�e). �anarals Vasi�kovs � p�pelniejs daudz naudas, n�piercs zemi � no vaselk�s sk�la. �audis pr�coj�s, beja dorbs, moks�ja labi. Edvarda t�vs �ogorus cierta moks�ja. �yuskas �enerals na�redziejis � naudu sm�las v�t� � mui�a.\nT� bez pr�stera globuoja, naudu leidza lyka. Tagad vyss izvandeits, taids Danu�s izvand�, garym, spr�gainim motim. Izvand�t kopu s�ds beja, ka sadaga �g��, e�ektreiba n�syta, p�saskuora pi augstspr�guma �inejis. Nabeja kuo zuork� �ikt. V�ns veir�ts guoja caur tim kopim i acas�duos, p�kusa. I tod jis dzierd, ka at�t veir�ts nu t�s kopu, iz�t, maln� saza�ierb�s, malns veir�ts, lelu augumu. Jis soka, ka jis kai veir�ts nazabeid�s. Atguoja i t�reiz jam jis lics iz placa ar t� �epu, ar sovu r�ku, jis t�reiz n�zabeids i soka, porzakristiejis. Tys veir�ts aizguoja, izgaiss. Aizbraucs muojem, iz tuo kostjuma sac�, kai izgrudusi r�ka - tei juo. Tys cylv�ks v�� dzeivs.\nAu�i��tei (v�tejuo rogona) dzeivuoja natuo�i, c��i slykta dar�. V�nu raizi aizguoja v�ns veir�ts, pa��ma �lys ska�ineiti, jai vystys beja. J� ar �aunu n�d�muja, �dava, jis �asa, tod pazav�r�s, bet �lu v�t� �iuskys. Iz�asa nu muojom, i j� puortaisa par �iuskom\nPar Lend�u Krusta kalnu\nBeja tikai v�ns kriste�� - vuocu zaldate�� jaun�s n�sauca. I as juo d�beiti zynu, t� ska�bei�i. Kod roka t�s k�ce�us, j� nap�mi�, ka beja kopi, �i kriste�u, t� nabeja niko, tikai golvys kausi � gon b�rnu, gon lel�s, i kau�e�i, kur raksi vysur kau�e�i. Sauc t� v�tu par Krusta ka�ne�u. I kriste�u uzstuod�ja, i vot t� guoja k�dreiz dz�duotu, piec tam as apsaprec�j�s, atguoju, kruste�� n�kryta. Mas pastatiejom, as sov� pastatieju. Veiramuota soc�, ko tod, kad jis nabeja svieteits, kod jo dzeivuo, b�dyn�, taida kai nauda, taids kai iz�t, kai kvadrats cylv�ka veid�, n�skan v�n, piec tam sabr�k. Tagad, kad as atguoju, ka jis svieteits tys ka�ne��, �sviet�ja j� kriste�i pr�sters, i v�� raizi sviet�, tagad nazaruoda �ikas, as izteireiju, mun� laik� �iko nau. A bet veiramuota sacieja, a vot ka j� atbrauca tys nabeja sveiteic, t� golvyskausi kas t�, kas t� mo� par kaidu mieru, kas nebeja v�� kops�tu globuoti, t� vyss kaut kas ir lobuots. Par t� j� n�sauca par krysta ka�ne�u. As t� skaitu puotourus i par myru��m t� vysim. �ite nau ni akmiste�u, ni kruste�u, �iko nau, tikai ka poroksi - golvyskausi. Vyspor tod kops�tys nabeja, kur j� lika, vot taid� kalne�� globuo, kur var�ja likt. Kaut kas ir bejs. N�atcer�s da�e juos babu�ka, ka t� byutu kaidi kopi, a bet paroksi ir, skaituos miera kopi. Lika kriste�i iz juo viers�, i sauca par krysta ka��e�i. Tai vysi kaimi�i sazalos�s, tiu�ejuos muojis cylv�ki pi kryste�a, pr�sters soka, ka k�dreiz ��ti labi beja sveiteigi aug�i tym�s, t� kruste�i kai sveiteibu �asa. Augim, muojom, laukim t� sveiteibu, ��ti lobi kriste�i. I, kod liudz�s, par kristeibu aug�us nas, lobu laiku izliugt var kaidu gribi. Palyugsi leitu, vot nau leita, pi tuo kriste�a liudz leita. Kotru d�nu pi kriste�a gons, kotru sv�td��i iz bazneicu. Brauc pa me�u i vairuok navar zyrgs pavi�kt, jis sit, nu �ikai, nu navalk zyrgs. Guoja, guoja i apstuoj�s. Jis tod apsaver�s � valn�nu mo� kaidu 10 s�d ar radze�im aizmugur� juo rot�s - vysi sas�du�i. I cik j� smogi, zyrgs navalk, tod jis ar t� peicku �valk, �ruovs - roz��ca vysi, i zyrgs aizbrauca.\nNost�sts par Ap�iem.\nPi mysim beja itei, kur m�s tagad dzeivojam, s�d�a ir Ap�i. Vismaz t�vs ar muoti tai stuosteja, ka j� ir, tis jau n� vecu vec�s laik�s, t�lu t�lu izstuostieju�i. Ka m�s jim prosam, a par k� mysim taids n�saukums, mysu s�d�� � Ap�i. Nu vot i t�vs stuosta, k� jis beja vecuoks, muote beja jaunuoka par divdesmit p�ci godi. I t�, k� te bijis ��ti daudzi apkuortn� apsju. ��ti bejis daudzi, nu k� saka, vesels ri��is. Lielos vec� laika apsis. J�s nagr�zu�i i nagr�zu�i daudzu godu. A v�luok jau juo suoku�i. Suoku�i apkuortn�, redz, k� saka,  piepild�t, j� n�p�stiejo�i. Vot k�.\nNu �kolys kolna var�ja radz�t azaru. V�ta smuka, sen�s laik�s t� beis lels azars. Valnam tys napatics. N�liems azaru aizb�rt. Milzeigu akme�u kaudzi uz muguras st�pdams, p�zavilcs t�pat pi azara, bet pusnakt� gails �zadz�duos. Valns dusmeigi sv�ds maisu zem�. Tikai puse akmi�u sabyrusa azar�, aizber�t tuo vydusda�u un rod�t �tru mozuoku treisstyurainu me�azaru Zvelte�u c�ma mol�. �tra akme�u puse palykusa mais� un veidoj stuovu platka�ni Adamovys gol�. Nu sv�d��a sp�ka da�a akme�u puorliduojusa puori azaram, veiduodama da�reiz �auru un osu kai uo�a mugora uzb�rtu stygu leidz pat Kolnazaru Adamovys pamat�kolai.


LaKuGa – Rēzeknis jaunīši aicynoj svieteit Storptautiskū teatra dīnu\nLaKuGa 24. Marts, 2014. gods Comments Off on Rēzeknis jaunīši aicynoj svieteit Storptautiskū teatra dīnu\nSagaidūt i atzeimojūt Storptautiskū teatra dīnu 27. martā, obeju Rēzeknis teatru jaunīšu studejis prīcynuos skateituojus ar izruodem par dažaidom cylvāku sovstarpiejom attīceibom.\n26. martā 18.00 Rēzeknis Kulturys nomā (Bruoļu Skrindu ūļneicā 3) Rēzeknis Tautys teatra jaunīšu studeja aicynoj iz pyrmizruodi piec Maikla Freina dorba „Nemobilie” Mārys Zaļaiskalns režijā. Izruodē teik rysynuota myusu dīnom cīši rakstureiga situaceja – sovstarpiejuos komunikacejis tryukums i tuos radeituos sakys.\nRēzeknis Tautys teatra jaunīšu studeja (vadeituoja Linda Lonska) jau decembrī reikuoja atvārtū teatra nūdarbeibu – meistarklasi, kod sevkurs interesents varēja īsavērt izruodis topšonys procesā. Itūšaļt ir daguojs laiks izbaudeit pusgoda laikā īstudietū izruodi, tai horeografeju veiduojuse Jekaterina Garfunkele, telpu i kostimus – Ināra Apele, skaņu i gaismys – Ints Salmiņš.\nStudejā dorbojās i sovu teatra prasmi ir pylnveiduojuši vysaidu vacumu jaunīši – Regita Zeiļa, Jolanta Leitāne, Aiva Streļča, Agrita Vindača, Arturs Rozvjazevs i Jānis Noviks, kuri trešdiņ nūteikti gaideis skateituoju atbolstu i skaļus aplausus. Īeja iz izruodi ir bezmoksys, bet vītu skaits vys īrūbežuots, partū ka izruodis dalinīki i skateituoji sasatiks taišni iz skotuvis.\nSovukuort 27. martā 19.00 Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā (Latgolys ūļneicā 54) teatra-studejis “Joriks” jaunīšu studeja aicynoj iz izruodi piec Fjodora Dostojevska stuosta “Lēnprātīgā” Igora Mihailova režijā.\nIzruode atkluoj veirīša i sīvītis sarežgeituos attīceibys, kuruos vīns ūtram tik cīši ir vajadzeigi, ka īt būjā nu ituos tyveibys, diveji cylvāki ir radeiti vīns ūtram, tok nav muociejuši voi nav gribējuši tū saprast, i ir palaiduši garom ispieju mīļuot…\nIzruode krīvu volūdā.\nATSLĀGVUORDI » jaunīši, Joriks, Rēzekne, Rēzeknis Tautys teatris, Roksts, Storptautiskuo teatra dīna, teatris


Kur dzymst vairuok bārnu? - lakuga.lv\nTemys: A12, Igauneja, Narva, Žurnals "A12"\nReizē ar cylvāku skaita sasamazynuošonu, Eiropys Savīneibys normativī planavuošonys dokumenti izceļ centralizacejis napīcīšameibu – finansiejums teik īguļdeits lelajūs atteisteibys centrūs i konglomeracejuos, partū ka resursu koncentriešonuos roda efektivu ekonomiku. Itaida tendeņce vārojama vysu Baltejis vaļstu nuokūtnis strategejuos – i uorejais, i vaļsts finansiejums teik leluokajūs atteisteibys centrūs.\nNarvys koledžys direktore Kristīne Kalasa pīzeist, ka tys ir pretrunā ar demografejis veicynuošonu. “Lelpiļsātuos vysu varēs puorbaudeit, cylvākus saskaiteit, transporta sistemu labi izstruoduot, bet ilgtermeņā tys struodoj pret sabīdreibu. Demografejis problema natiks rysynuota piļsātuos. Piļsātuos dzymst mozuok bārnu, kū mozuoka dzeivis telpa, tū mozuokys saimis. Kab Tallinā izaudzynuotu treis bārnus, tys nūzeimej četru ustobu dzeivūkli, kurs gon tū var atsaļaut? Tei ir izteikta saikne storp urbanizaceju i dzimsteibys sasamazynuošonu, izteikta korelaceja vysuos vaļstīs, kū tyvuok centram, tū mozuokys saimis. Ka Baltejis vaļstis grib leluokys saimis i izdzeivuot, vajag panuokt, kab ari mozuos piļsātuos i lauku teritorejuos dzeive byutu sakuortuota. Vajag investēt vairuok uorpus golvyspiļsātu, tū eirocentu, kurs ir investāts transportā Tallinā ci Narvā, navar saleidzynuot, jī nav leidzvierteigi. Narvā vajag divreiz vairuok investēt. Bet tys ilgtermeņā dūs tū, ka Narvā byus kupluokys saimis, kurys struoduos i moksuos nūduokļus. Tys ir redziejums 50–60 godus nuokūtnē, tei ir patīsuo investiceja. Parkū Narvā div reizis vyss ir duorguoks, tod vajag optimizēt kai Tallinā, pīzeist politiki. Tys šudiņ izaver racionali, bet piec 50 godim byus rezultats, ka vysi pīrūbežys i mozpiļsātyas pamess i nūbrauks paceli nu Narvys. Politikā tū ir byutiski saprast, partū ka politiki dūmoj viņ četrus godus iz prīšku, tyvojās vieliešonys i ir juoatsaruoda.”\nProcesi sabīdreibā napasakuortoj pošvaļdeibys i Saeimys vieliešonu ritmam. Juosariekinoj, ka daudzi procesi sabīdreibā ir cīš ilglaiceigi i namiteiguos reformys jūs nagativi ītekmej. Igaunejā jau ir pīsaruodejs, ka nareali veiduot reformu izgleiteibys jūmā i ruodeituojus analizēt piec četrim godim. Vajag pagaideit paaudzis pūsmu, kura pabeigs školu, viņ tod var vērtēt reformys lītdereigumu. Piļsātom pīrūbežā ir juoizmontoj tuos prīškrūceibys i resursi, kuri te jau atsarūn. Narvā Krīveja ir rūkys attuolumā, tū var aptausteit i īraudzeit, tys ir turistim lels pīsaviļkšonys punkts. Kristīne Kalasa cer, ka piļsātai suoksīs tī laiki, kod krīvu volūda paliks par vierteibu i izaugsmis kapitalu. Rūbežlinejuos volūdu var izmontuot, kab radeitu lobkluojeibu, puormeit par pozitivū pusi, stypru realitati, storptautysku piļsātu skandinavim, krīvim, anglim, igaunim. Vaļdeiba ir atzeimiejuse Narvys eipašū nuokūtni, izvierzejūt piļsātu par Eiropys Savīneibys kulturys golvyspiļsātu 2024. godā. Itūšaļt Narva vēļ viņ tūp – ir eiropeiski lelveikali i puordevieju laipneiba, tryukst pīmīleigu kafejneicu, atpazeistamu festivalu, omuleigu vīsneicu i īlu arhitekturys. Piļsāta ir svaigs audaklys, kab radeitu cytu – jaunu nuokūtni. Kai pīgrīzt viereibu i likt īraudzeit atteisteibys potencialu Latgolys mozpiļsātuos?


UniLang • Latvian (Latviešu)\nResources :: Languages :: Latvian (Latviešu)\nThere also is a language forum available for Latvian (Latviešu)! Go there for discussions and practise in this language!\n19 resources • Page 1 of 1 • 1\nLatvian - learn thematic vocabulary (+2) Babelang - 07 Aug 2010 17:41 Latvian - learn thematic vocabulary\nLast: 01 May 2021 17:13\nLast: 11 May 2021 16:04\nLast: 11 May 2021 16:39


Nu jyurenas izpleidēja, (j)ēi, izpleidēja,\nDiv' dzaltoni kumieleni, trādi ralallā,\nDiv' dzaltoni kumieleni, trādi ralallā.\nVīnam beja zalta sadli, (j)ēi, zalta sadli,\nŪtram sudras īmauteni, trādi ralallā,\nŪtram sudras īmauteni, trādi ralallā.\nKuram beja zalta sadli, (j)ēi, zalta sadli,\nTam es lieču mugurāi, trādi rallalā,\nTam es lieču mugurāi, trādi rallalā.\nKuram sudras īmauteņi, (j)ēi, īmautēņi,\nTū pi rūkys dancinuoju, trādi ralallā,\nTū pi rūkys dancinuoju, trādi ralallā.\nKates Slišānes ansamblis, ierakstīts J. Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolā 2019.g. 16. maijā.


Jaunīt, ej vydā – nasabeist!\nLeidzeigī roksti:LgSC Rēzeknis birojs izzinoj Latgolys viesturiprojektu nakts i dīnys\nšudiņ es i vaļdis kvorums bejom inspicēt Rēzeknis biroju i īdvasmuot lelim dorbim. dorbi kai dorbi, a īdvasmys gona. jiudz koč zyrgā. pībiļde projektu autorim – ka kuram mane (Ilzis) vajag, mes ar zeimūgu byusim Tonis birojā trešdīņ vokorā. reit byušu ceļā. tūmār juobrauc komandiejumā iz Kauņu. naaizmierstit par Dagdys tolku i Vuolyudzānim! itūgod komandys […]


Stipeņdejis vareiba Latgolys jaunīšim - lakuga.lv\n“Ceļamaizis” stipeņdejis logo\nTemys: Latgolys ceļamaize, LU fonds, Pīters Aloizs Ragaušs, Stipeņdeja “Ceļamaize”\nLatvejis Universitatis (LU) fonds kas gods atbolsta vaira kai 100 LU studentus, tymā skaitā perspektivuokūs vydsškolu beidziejus, kuri suoc bakalaura studejis. Stipeņdeja “Ceļamaize” paradzāta ceņteigim, vuiceibuos spiejeigim i sabīdryskajā dzeivē aktivim 1. kursa studentim, lai veicynuotu izaugsmi i izcileibu. Itūgod pyrmū reizi div stipeņdejis byus paradzātys taišni vydsškolys beidziejim nu Latgolys, informej LU fonda sabīdryskūs attīceibu konsultaņte Brigita Zutere.\nfonds@fonds.lv ci 20127040.


Sastais raidejums “Laika leigučuos” - lakuga.lv\nAivars Mackevičs. Karteite nu A. Mackeviča personeiguo arhiva.\nSastajā raidejumā “Laika leigučuos” par latgalīšu volūdu, tuos lītuošonys i vuiceišonys īspiejom školā. Raidejums īsaver paguojušuo godu symta 90. godu beigu i 21. godu symta suoku diskusejā par latgalīšu volūdu i redzīņūs par latgalīšu volūdys vaicuojumim myusu dīnuos. Voi vaira nakai 20 godu laikā ir kas mainejīs?\nRaidejums īpazeist Aivaru Mackeviču, kurs pazeistams kai turisma nūzaris puorstuovs. Sovulaik Aivars, byudams students, apvīnuojs studentus, kas īt nu Latgolys , i veiduojs Latgolys Studentu centru, pīsadalejs nūtikšonuos Latvejis naatkareibys atjaunuošonys laikā.\nLatgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā raidejums īsaver 6. novembrī nūtykušajā 13. Saeimys sēdē, kurā vairuoki nu Latgolys īvālātī deputāti nūdeve zvārastu latgaliski, atspīgeļoj Latgolys deputatu Juoņa Krišāna (Saskaņa) i Ilgys Šuplinskys (JKP) redzīņus par veicamajim dorbim.


Cd kaseta radio Denver\nSve bez grske donet iz sem male rupice iza koja ...\nKofer Travelite 74x46x30cm.\nKofer u izuzetno dobrom stanju bukvalno kao novo bez i ...\nKucni mobilni Panasonik\nMobilni je u oidlicnom stanju samo baterje su malo slabije ...\nRoleri K" br.36\nRoleri odlicna marka dobro stanje doneti iz Nemacke. Pogledajte ...\nMuzička linija Denver\nMuzička linija cd, kaseta , radio čita MP3 lepo izgleda ...\nKofer Cavalier 52 x 38 x 22 cm.\nBukvalno novo bez i jedne jedine mane donet iz ...\nNosa za decu\nBukvalno nova nosa doneta iz Nemacke. Pogledajte i ostale ...\nStitnici HY SKATE vel.L\nIzuzetni kao novi stitnici.\nStitnici HY SKATE\nBez greske i mane.\nUsisivac 1400 w\nRadi lepo lepo izgleda ima posudu .\nReno Master 2008 god. 2.5 120 ks. nosivost 1540 kg. ...\nLepo izgleda odlicno radi doneta iz Nemacke. Pogledajte i ostale ...\nMikrotalasna gril marke Privileg\nMikrotaslasna sa grilom od inoksa marke Privileg, u izuzetno dobrom ...\nDubak u odlicnom stanju donet iz Nemacke. Pogledajte i ...\nKaciga Nolan vel. L\nKaciga Nolan l u dobrom stanju inace je crvena ...\nMini Pekarica Fif\nBukvalno nova pekarica dupla doza dva mešača bez i jedne ...\nKofer 67 x47 x 25 cm\nU odlicnom stanju ima tockice uvoz Nemacka.\nBez greške, doneta iz Nemačke. Pogledajte i ostale moje ...


Bolvūs nūtiks seminars “Dizains un amatniecība” - lakuga.lv\nBolvūs nūtiks seminars “Dizains un amatniecība”\nTemys: Aija Freimane, Bolvi, dizains, omotnīceiba, Roksts, seminars, Zīmeļlatgolys biznesa i turisma centrys\n19. februarī 10.00 – 16.00 Zīmeļlatgolys biznesa i turisma centrā (Vydzemis īla 2b, Bolvi) nūtiks seminars “Dizains un amatniecība”, iz kuru teik aicynuoti sātys ražuotuoji, omotnīki i uzjiemieji.\nSeminara lektore byus Latvejis Muokslys akademejis Dizaina nūdalis doceņte Dr. Aija Freimane.\nSeminara īvodā tiks runuots par dizaina i omotnīceibys mejīdarbeibu myusu dīnuos Latvejā i pasaulī. Piečuok ir paradzātys lekcejis par omotnīceibu kai prasmu, zynuošonu i tehniku puormontuošonu, dizainu kai laikmeteigu dūmuošonu i personaliziešonu, kai ari dizainu i omotnīceibu kai pamatu vītai i vaļstei rakstureigūs produktu radeišonā.\nSeminara ūtrajā pusē paradzāta praktiskuo darbneica – produktu analize ar dizaina dūmuošonys pīlītuošonu, kai ari diskuseja.\nDasasaceit seminaram var škārsteiklā voi telefoniski (26461435) da 12. februara.\nSeminars teik reikuots VKKF projekta “Nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšana un attīstība Ziemeļlatgalē” ītvorūs.\nKarteņa: momenti.lv (Dace Karuselis)\nLatgolai jauns zeimyns i darbeibys strategeja Septembris 7, 2020


Latgolys spaits Lēdmanē, Malnovas muižas atdzimšona i Kūkuoja Dūd pīci / LR1 / / Latvijas Radio\nLatgolys spaits Lēdmanē, Malnovas muižas atdzimšona i Kūkuoja Dūd pīci\nĒriks Zeps, Gunta Ločmele, Renāte Lazdiņa\n15. decembris 2018, 18:15\nŠudiņ dūdamēs uorpus Latgolys, kab Lielvārdes nūvoda Lēdmanē īsapazeitu ar Romualdu Zarembo - školuotuoju, bejušū školys direktoru, aktivu kulturys darbinīku, taipoš ari latgalīšu volūdys pietnīku i dzejnīku ar pseidonīmu Romons Spaitāns.\n"Tai es pa volūdu i jemūs, par tū, ka cyta nikuo nūpītnuoka navaru izdarēt," sovūs 93 godūs atzeist Romualds Zarembo, kurais par volūdnīku gribiejs byut jau nu jauneibys.\nSveitanas, ceinakls, meitovas, cegli - tī ir tikai daži no vacvuordim, kū jys ir apkūpuojs sovuos pīzeimuos i vys veļ lītoj kasdīnys sarunā. Romualds uzskota ari, ka volūdā tān ir puoruok daudzi svešvuordu, kurūs varātu aizvītuot. Raidejumā jys pīduovoj sovus variantus taidim vuordim kai "skelets", "alergeja" i "akacejis".\nPīdzims pi Pujatu azara Dricanu pogostā, Romualds vīnu školys sūlu dalejs ar par Latgolys keramikys tāvu gūdynuotū Juoni Pujatu. Bet juo školuotuoji bejuš taidys īvārojamys personeibys kai Miķels Bukšs, Valerija Seile, Broņislavs Spūļs. Sovpus jau vāluok juo školnīks bejs kardināls Juoņs Pujats.\nFoto: LR Latgales studija/ R.Lazdiņa\nRomualds Zarembo ir vyspuseiga personeiba, bejs ari muzikis, sovulaik vadeis vokalū i pyušomūs instrumentu ansambli. 2010. gadā jys apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordeņa Sudroba gūda zeimi, sajiems ari apbolvojumu "Goda lielvārdietis".\nLai ari ar lelu godu skaitu aiz mugurys, jam jūprūjom ir plani. Par pīmāru, uzraksteit vel vīnu, nu jau caturtū gruomotu "tī godi jau prosa saviļkt kūpsovylkumu par sovu dzeivi. I kotrā ziņā, par cik muns uzskats ir latviskīs dzeives veids, latvisko dzeives ziņa, tai man juoroksta latviski, bet latgaļu volūdā."\nBet vāruodams procesus, kas tān nūteik Latgolā jys soka:\n"Dūmoju, ka spāks aug, teišom aug. Ir talanteigi cylvāki i talanteigi uzjiemieji. Tikai tī pudureiši taidi parati. Tai ka juonūgaida brīsšonys faza, cikom tī pudureiši sasalaseis kūpā kaut kaidā taidā spieceigokā organā."\nIz Kuorsovys nūvodu itūreiz nūbraukuse Gunta Ločmele, kab tī apsavārtu, kai pa divejim godim puorsavierts viesturiskuos Malnovys muižas komplekss, kur sovu Latgolys šmakovkys dadzynuotovu īkuortuojs uzjiemeigīs i aktivīs Juoņs Krivtežs, kur jys ņi vīn rauga atjaunot šmakovkys dadzynuošonys tradicejis, kas te sasaglobuojuš jau nu muižu laikim, bet aizvīņ dūmoj koč kū jaunu, kab itai pīrūbežys pusei dasaisteit turistu uzmaneibu.\n"Mes asom pasauļa centrā storp Eiropu i Krīveju. Tei ir taida strateģiski svareiga vīta, kuru vīnmār ir ījiemušs. Lai kaidys varas ir guojušs Latgolys reģionam puori, jī ir kaidu laiku bazejušīs Malnovys muižā. Gon Napaleons ir guojs ite, gon Katrina Leluo ir braukuse gar myusim..." stuosta Juoņs Krivtežs.\nLiterats Oskars Orlovs aba Raibais "Kolnasātas gruomotplauktā" ītūreiz nūstuojs pi decembra gaviļnīka Ontona Kūkuoja gruomotu plaukta.\nOntons Kūkuojs (dzims 1940.goda 23.decembrī) bejs muokslinīks, režisors, aktīrs i prūtams dzejnīks aba ailenīks i dramaturgs, kurais izdevs ostoņus dzejis kruojumus, bet paguojušuo godsymta 70. godūs sarakstiejs i īstudiejs lugu “Troks voi nu Rogovkys” i ir pyrmuo vierīneiguokuo Latvejis folklorys uzvaduma “Kuozys Latgolā” autors.\nPiec Ontona aizīšonys myužeibā 2007.godā, nikas naapsastuoj i juo dzeja dzeivoj - muzikis Sovvaļnīks 2010.godā izdūd aļbumu “Bolts susātivs”, kas ir kai veļtiejums Ontonam Kūkuojam, bet 2015. godā izīt Ontona Kūkuoja dzejis izlase “Dūd pīci”.\nKū tu gon dori ar mani,\nka pa keŗza slapanuom duovovom\npate sirds gryb aizbēgt pi styrno?\nvarbyut tik teišam tys labi…\nSirds i styrnas bez moza vai muosas -\nobas juos gonuos\npa aizmierstim uobeļu duorzim,\nobas tik biklas\nkai sveša iztraucāts\n27. novembris, 18:15\nSenejūs omotu meistars Salimons Kipļuks\nIlzis Spergys stuostu kruojumam „Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja\n27. novembris, 18:25\nSaļmis Stiernīnē īkļautys Nacionalajā namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā\n20. novembris, 18:40\nDzīšmu stuosts – „SKAIDRA VOLŪDA”\n20. novembris, 18:31\nVolūdneica Māra Mortuzāne-Muravska par volūdys kūpšonu tuos ilgtspiejai\n20. novembris, 18:15


Leiksnys meteorits - lakuga.lv\nTemys: Leiksnys meteorits, Maija Ārena, meteorits, Roksts\n1820. goda 12. julī (piec vacuo stila 30. junī) skaidrā laikā piecpušdīnē atskanēja pārkiuņa gruovīņam leidzeigs trūksnis. Ar itū trūksni tyka īvadeita vīna nu nūzeimeiguokajom 19. godu symta nūtikšonom, kas sovu nūzeimi nav pagaisynuojuse ari myusu dīnuos. Itamā dīnā teritorejā storp Vuorkovys i Kolupa muižom – myusu dīnuos Vuorkovys nūvoda Rūžkolnu pogostā – nūkryta pyrmais Latvejis teritorejā fiksātais meteorits. Piečuok meteoriti nūkryta ari Biržā (1863. goda 2. junī, storptautiskais nūsaukums Buschhof), Neretā (1864. goda 12. aprelī, Nerft), Boldūnē (1890. goda 10. aprelī, Misshof). Juoatzeimoj, ka 20. gs. geologiskūs pietejumu rezultatā tyka atkluots ari Dūbelis meteorita krāters, kas rodīs pyrma apmāram 300 miļjonu godu.\nPyrmuo meteorita pasaruodeišona\nLeiksnys meteorits ir akmiņa tipa meteorits (H4 hondrits). Tys nūkryta natuoli nu Lazdānu sādžys, kas atsaroda zīmeļūs nu Kolupa azara, tok sovu nūsaukumu Leiksnys meteorits (storptautiskais apzeimiejums Lixna) dabuoja nu itymā laikā leluokys apleicīnis centra Leiksnys, kur atsaroda grāfīnis Izabellys Helenys Zībergys (1785–1849) i juos veira grāfa Mihaila Plātera (1777–1863) rezideņce. Meteorits pasaruodeja kai “uguneiga, storojūša lūde apmāram pylna Mieneša lelumā i lelā uotrumā vierzejusēs apmāram nu dīnvydu iz zīmelim”. Piečuok ar spolgu trūksni Lazdānu sādžys laukūs natuoli nu 2 struodnīku nūkryta apmāram 16 kg smogs meteorita gobols. Apmāram 4 km tuoļuok ar apdullynojūšu sviļpīni cyts prīškmats īkryta Kolupa azarā, nu apmāram 3 km nu Lazdānu leidzeigs prīškmats īkryta Dubnys upē. Zemē nūkrytušū meteoritu struodnīki iz reizis devēs apsavērt i aptausteit, kuo rezultatā apdadzynuoja rūkys, partū ka suokumā tys bejs korsts, i ap tū izaplatejuse šaunampuļvera smoka. Piec tam kod meteorits atdziss, zemnīki akmini nu zemis izvylkuši i tīpat iz vītys sadauzejuši. Vīns nu meteorita nūkrisšonys oculīcinīku beja grāfs Mihails Plāters-Zībergs, kurs piečuok apvaicuoja 11 oculīcinīkus nu 7 dažaidu vītu, kai ari nu zemnīku savuoce sadauzeituo meteorita gobolus, kurus nūsyuteja Viļņys i Tārbatys akademejai.\n22. julī (piec vacuo stila 10. julī) Dinaburgys apriņča isprvaniks aba apriņča policejis prīkšnīks veice tīšu nūtykumu aprokstu sovā ziņuojumā 4 lopu apjūmā. Ziņuojuma nūroksts kūpā ar paketi, kurā beja meteorita gobols, i Vitebskys gubernatora pavodviestuli nūsyuteja Krīvejis Īkšlītu ministrejai. Ministreja viestuli sajēme 16. augustā i puoradresēja tū Krīvejis Goreigūs lītu i tautys izgleiteibys ministram, nu nav ziņu, voi itei viestule sasnēdze adresatu. Vēļ vīns nūtykumu aproksts pasaruodeja Jelgovā izdūtuos gazetys “Allgemeine deutsche Zeitung fur Russland” 28. juļa numerī. Roksta autors beja pats grāfs Mihails Plāters-Zībergs.\nLeiksnys meteorita zynuotniskuo izpiete\nZinis par meteorita nūkrisšonu dreiži izaplateja ari uorpus Krīvejis imperejis teritorejis. Meteorits tyka analizāts i saleidzynuots ar puorejim tūlaik zynomajim dabasu akminim. Ryupeiguokū Leiksnys meteorita analizi veice īvāruojams fiziks i kīmiks Teodors Grothuss (1785–1822), kurs beja cielīs nu senejis Kūrzemis muižinīku saimis i jau nu bierneibys aizaruove ar dobyszynuotņu studiešonu. Jis beja ari Kūrzemis Literaturys i muokslys bīdreibys lūceklis. 1820. goda 11. oktobra, 17. novembra i 4. decembra sēdēs tyka apsprīsti juo ziņuojumi par Leiksnys meteorita analizi. T. Grothuss piec veiktūs analižu izsaceja sovys puordūmys par meteorita rasšonuos cālūnim. Ituos puordūmys i atzinis bīži pasaruodeja ari tuo laika zynuotniskajā literaturā. Juojam vārā, ka itys laiks vyspuor beja zynuotniskuos meteoritikys tapšonys laiks, kod iņterese par nūkrytušajim dabasu akminim beja cīši sakuopynuota.\n19. i 20. godu symta laika gaitā gondreiž vysi meteoriti nu Latvejis tyka izvasti. Da šam vīneigi nu pādejuo – Boldūnis (storptautiskais nūsaukums Misshof) – meteorita beja sasaglobuojušys dažys škēlis, kurys globuojuos Latvejis Universitatis Viesturis muzeja meteoritu kolekcejis fondūs. Partū 2014. gods ir eipašs attīceibā iz Leiksnys meteoritu. Pārņ Latvejis meteoritu izpietis projekts Meteoriti.LV sadarbeibā ar Jaunanglejis Meteoritikys laboratoreju NEMS dabuoja atpakaļ nalelu daļu – 0,63 gramus – nu Leiksnys meteorita. Latvejā tyka nūguoduots Leiksnys meteorita pluonsleipiejuma etalons, kū izmontoj mikroskopiskai izpietei. Itī paraugi ir svareigi Latvejai i zynuotniskā, i kulturviesturiskā ziņā.\nKas tei taida Septeņu bruoļu dīna? 10/07/2019\nLubuona Ceļuotuoju dīnys 2019 03/07/2019


Create a forum Game! Ariks P6\nSearch : game! ariks p6\ngame! ariks p6\nDiscover a selection of top forums game! ariks p6 on the internet. Come to share your passion on forums game! ariks p6 and meet other fans of game! ariks p6. Then, why don't you create your own forum of game! ariks p6 ?\nCreate your game! ariks p6 forum


LaKuGa – Laimis šaļtenis/Māreitis Slišānis dzejūli\nLaKuGa 15. Janvars, 2013. gods 1\nEs grybātu byut\nPa dīnu izaugt\nBet ar nūsacejumu –\nKa tai kotru dīnu –\nVysu nu jauna –\nI dīnu, nu dīnys…..\nAtver munys acs vaļā\nI krampeits nasatur cīt.\nMeža zemneicu zapti\nI īeļļoj, i nu šokoladis konfektem\nAr jogurta piļdejumu\nAr kū aizviert cīt munys zaļuos sveču līsmu acs\nVēļ pajem sauju\nAr piparkūku glazuru\nI sataisi viertenis, lai garum\nGuojieji var pasmaideit\nKai ari atbaideit…\nsorkonejā kļovu lopā\nauški, auški golūtnē,\nkuru rudiņa viejs aijuoja\naijā žūžū luoča bārni\nik pa breiteņam vuordus\ngondreiž pošā golūtnē\ni nazynkai aizdūmeigi smaida\ncarādama, ka nivīns jū\nnapamaneis i nanūraus\nkai tuorpainū, īpuvušū\nnaīmess cyuku sumozgu\nEs radzu tū laimi,\nnui, radzu, pīmīdzu\nar aci, uzsaucu –\nes radzu tevi,\nBet naspieļoj ar mani\nšudiņ byut vodai…\nKarteņā Māreite Slišāne\nATSLĀGVUORDI » dzeja, dzeja latgaliski, Māreite Slišāne, Roksts


Muzykys Skrytuļs 2011 – vokora/nakts koncerts - lakuga.lv\nItuo goda 16.julī Daugpiļs nūvoda Leiksnā jau caturtū reizi nūtyka latgalīšu myusu dīnu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs 2011″. Īspieja pasakavēt atmiņuos i latgalīšu muzykā. Festivala vokora/nakts koncerts. Pīsadola: Krampis, Sovvaļnīks, Dabasu Durovys, Green Novice, Metrs, D-Light, Eriņu-Vorkaļu saime.


Datum tisku: 16. 5. 2021 20:30


Aicynoj "Vosoruošona 2012" - lakuga.lv\nTemys: kursi, latgaliešu valoda, latgalīšu volūda, Roksts, školuotuoji, Vosoruošona\nIr otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs.\nVuords vuordu sateik\nVolūda sevi sateik\nI pasauļam lobuok teik\nCylvāks cylvāku sateik\nBolss bolsu sateik\nI cylvākam lobuok teik\nVolūda pasauli sateik\nPasauļs cylvāku sateik\nSOVVAĻNĪKS – VOSORUOŠONAI


������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010 ����� ������ ���� ����� ������� ���� ����� ������� ���� ����� > ������� ����� �� > ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010\n��� ����� ��� �������ʿ ���� ������ ������� ��������� ���������� ����� ������� ����� ���� ���� ������� ������ ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ����� ����� ������� ������� ����� ������� ����� ������� �������� ������. ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010 ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ���� 1 �� 2 1 2 > ����� ������� ����� ��� ������� 05-21-2010, 01:09 PM\n��� �������� : 1 ���� ����� ���� �������� ��� ������� : 2 ����� ������� : Nov 2007 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 10,000 ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010 ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010����� ��� ������� ��������, ������ ���� ������� ��������, ����� ������ ���� ������� ��������, ����� ��� ������� �������� ��������� ����� ��� ���� ������� ������� ���� ������� �������� 2010 ������ ���� ���� ������� �������� 2010 - ������ ���� ���� ������� �������� 2010 � ����� HotSpot 0.1 - ������ ��� ������� �������� HotSpot 0.1 ������ Hotspot Shield - ����� Hotspot Shield ����� ������ hotspot shield launch ���� ������� �������� �( ����� toolbar mailcm.net - ������ ��� ������� ������� 2010 Free Proxy Script - ����� ������ proxy ������� ������ ������ �������� ������ ������ ����� ������ +������ ����� ����� ������ ��� ���� - download hotspot shield ������ 2010 - ������ 2010 ����� - ������ 2010 ���� ������ �������� � ����� IP Changer 2.0.10 - ������ ����� ���� �� �������� 2010 ����� The Shield Deluxe 2010 13.0.16 - ������ The Shield Deluxe 2010 13.0.16 ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ������ ����� onspeed ���� � ���� ������� ���� ������� �������� ������ ��� HotSpot 0.1 - ����� ������ HotSpot 0.1 - HotSpot 0.1 ���� �� ������ ����� 0 ����� ������ ���� ��� ������� ������� ������0 ����� ������ Avast Internet Security v5.0.545 + KeyGen0 ���� ��� - ���� ���0 ����� ����� ���� ������� ������0 ��ǡ ����� ������� ������ ������� �� ������� 05-24-2010, 02:13 PM\n��� �������� : 2 xxxxxxx ��� ���� ��� ������� : 83745 ����� ������� : May 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 2 ��: ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010 �������� �� ������ ����� 10-10-2010, 04:50 AM\n��� �������� : 3 �������31 ��� ���� ��� ������� : 121805 ����� ������� : Oct 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 1 ��: ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010 ����������������������������������� �� ������ ����� 11-14-2010, 01:09 PM\n��� �������� : 4 ���� ������� � ��� ���� ��� ������� : 108032 ����� ������� : Aug 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 7 ��: ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010 ������ ���������� ����� �� ������ ����� 11-15-2010, 04:11 AM\n��� �������� : 5 marqeez2008 ��� ���� ��� ������� : 136840 ����� ������� : Nov 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 1 ��: ������ ���� ������� ������� - ������ ������ ���� ������� ������� 2010 �������������������������������� �� ������ ����� ���� 1 �� 2 1 2 > ����� ����� (�������) Digg Google Facebook ������� �������� (Tags) 2010, ����, �������, �������, ����� ������ ���� ������� ��������, ����� ��� ������� ��������, ������, ������ ���� ������� ��������, ������, ����� ��� ������� �������� ��������� « ���� ���� ������ ������� ���� ����� ��� ������\nHotspot Builder 1.3 - ����� ������ ��� ������� �������� Hotspot Builder 1.3 » ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ����� ��� ������� ����� ������ �������� ��� ����� ������� �������� ��� ����� ������ �������� ��������� ������� ���� ������� ������� ������� ��� ������ ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ������ ����� onspeed ���� ���� ����� ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 947 02-06-2014 09:42 AM ����� ������ Proxy Finder Enterprise ������ ������ ���� ��� ����� ���� ������� ������� ����� ������ ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 1 10-06-2013 12:53 PM ������ ������ ������ ���� ������� �������� ���� ������ safouan ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 48 04-24-2012 06:28 AM ����� hotspot shield 1.52 ���� ������� ���� ������� ������� ���� ����� ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 2 01-18-2012 12:58 PM ������ ������ ����� ������ ������ ����� ����� ������ ���� ������� safouan ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 17 06-27-2011 09:48 AM RSS RSS 2.0 XML MAP HTML ������ ���� 08:03 PM. Version 3.8.8Copyright ©2000 - 2016, Jelsoft Enterprises Ltd.


Ka lītai nav stuosta, tai nav vierteibys – ESTO biedrība\nAri kotrai fotografejai ir sovs stuosts. Ļauds, gaismys, kruosys, ainovys… Aiz kotra foto ir fotografs, i par kotru fotografu ir otkon jauns stuosts. Gastejam pi Igora Pliča (66) Preiļūs – jam eipašumā ite ir mīsta vacuokuo kūka sāta, pi sīnys pluoksne latgaliski, kas taišni tū ari aplīcynoj: “Pliča sāta”. Pyrms laika ite beja kopeineica, tod vīsneica, niu vydā īkuortuotys vairuokys ekspozicejis – senejī Latgolys sadzeivis prīkšmati, sova biblioteka, īspaideiga fotoaparatu kolekceja, poša i cytu izcylu Latvejis fotografu dorbi. Pogolmā mostā pleivoj Latgolys karūgs, ite pat styureitī īkuortuots ari Latvejā mozuokais dīvnoms. I tam vysam pa vydu vysod smaideigais Igors ar sovim stuostim par kotru prīkšmatu, kas apleik radzams, par dzeivis nūtikšonom i par 340 Latgolys fotografim – pavysam naseņ juo vadeibā izdūta apjūmeiga i unikala gruomota, iz kuru niu ar skaudeibu verās puornūvadnīki, – jim nikuo taida nav.\nIgors ir prosts lauku puiss, kas nu dziļu Latgolys lauku (Tiļžys pusē) sovulaik da Reigai aizakiuļs, kur jau nu poša suokuma virziejīs iz sovys sirdslītys – fotografejis – izpieti. Pabeidzs orūdškolu Reigā, tod piec dīnasta gaitu Moskovys apgobolā tīpat aizakaviejs iz vēļ puors godu i absolviejis Moskovys tehnikumu. Tok “dzeive – leluokuo škola!” Piec atsagrīzšonys dzimtinē Ludzā struodova daudzus godus, īkuortova tī foto darbneicu, pa lauku teritorejom daudz brauce – tūlaik kū dziļuok laukūs, tū drupeit leluoks procents nu pakolpuojuma tics pošam fotografam. Kasgadejī kurgani treju vaļstu rūbeža sasatikšonys punktā aiz Zylupis bejs obligats pasuokums. Variejs knipsēt kara veteranus iz nabādu i tik raksteit jim “kvitancejis”. Vēļ padūmu laiku izskaņā Igors paspēja nūsyuteit ministrejai sovus praktiskūs īsacejumus foto kabinetu īkuortuošonai lauku teritorejuos. Sajiems tūlaik ari oficialu atbiļdi, ka īsacejumi sajimti, byušūt izviertāti i (varbyut) ari kas nu tuo īvīsts – pasarakstejs tod vēļ ministrejis īriednis Guntis Ulmanis.\nIgors Pličs ir profesionals fotografs ar lelu pīredzi, dybynovs Latgolys fotografu bīdreibu, kūpā ar kolegom izdevs vairuokys gruomotys ar šmukim Latgolys skotim i Latgolys cilvāku foto fiksacejom nu jau 21. godu symtā. Niu kai izdūta apjūmeiga gruomota “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX–XXI gs.” (Latgolys fotografu viesturis izziņu gruomota.) Dati aizvin vēļ teikūt papyldynuoti. Tys ir unikals dorbs, kurā apkūpuotys vysys zinis par ituo regiona fotografim. Na veļti ari dabuota latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” nominaceja. Latvejis Nacionaluo biblioteka ar prīcu pajāmuse tai sauktūs obligatūs septeņus eksemplarus, kas jai dateik nu kotra izdavuma, i vēļ dapierkuse kluot ostonis gruomotys, lai varūt nūsyuteit ari bibliotekys filialem uorzemēs.\nIgors nasliepn, ka beidzamajā laikā ituos gruomotys deļ saguojs gona daudz stuosteit vysaiduokuos intervijuos, tok ari dorbs īguļdeits pamateigs – seši ar pusi godi nu breiža, kod Viesītē kaidā fotografu saītā par viesturi runuots i vīns nu reidzinīku izasaceja, ka Latgolys fotografu darbeiba ir pilneigi bolta lopa… Igoram tys puoruok osai ausīs īsagrīze. I varbyut labi, ka tai. Pasarunova ar Pīteri Korsaku, kuram ir taiseitys intervejis ar vairuokim Latgolys fotografim, Igoram izadeve tikt ari pi materialu nu Boltkrīvejis, praseita informaceja nu vysu molu.\nTymā pošā laikā juosaprūt, ka itaida gruomota nikod navar byut piļneibā gotova. Materiali vys vēļ turpynoj īt kluot – kotram fotografam pi Igora ir īkuortuota atseviška mapeite. Pa druskai kluot īt kaidi foto, zeimūgi (ar kurim lykta informaceja biļdei ūtrā pusē, kai taida vizitkarte). Tok Igors jau nu poša suokuma beja pījiems, ka nazkurā breidī vys tik byus juolīk punkts i juosyuta iz drukuotovu. Autors pats atzeist, ka gruomota ir vairuok apkūpuojums, a na pietnīceiba, tod tys praseitu vēļ daudz vairuok laika. Tys pats P. Korsaks 50 godus pietejs vysaidus kara fotokorospondentus, leidz izdevs par jim gruomotu. I juojem vārā, ka kotra viesture ir gona staipams jiedzīņs. Par kaidu nu fotografu bejuse ari pretruneiga informaceja sajimta, tod juoizviertej, kurai nu tūs vaira uzaticēt. Slovonais kinorežisors Juoņs Streičs par kaidu nu fotografu na aprokstu, a gondreiž izreiz vasalu kinys scenariju sarakstejs. Igors meistara stuostejumu naeisynova – “lai ir, tei jau ari līceiba, kas poša par sevi ir vierteiga”.\nIgors Pličs pi sevi sātā vairuokys ustobys veļtejs izcyluo Latvejis fotografa Juoņa Gleizda pīmiņai, kura foto izmontuoti vēļ padūmu laikūs izdūtajā legendarajā J. Zālīša gruomotā “Mīlestības vārdā”. Atsazeišu – es da ituo nazynovu, ka J. Gleizds sovu fiziskūs sovpateibu deļ navariejs nūspīst fotoaparata pūgu ar rūku, deļ tuo puortaisejs aparatus, kab tū varātu izdareit ar specialu īmuti.\nCylvāks pīsalāgoj i dora! Igors dora pamateigi.\nTys jam nu fotodarbneicys veiduošonys pamatpryncypu īguojs ari cytuos lītuos. Kod struodoj pi fotonegativu apstruoduošonys, juobyut kuorteibai i teireibai. Sovulaik – bolts halateņš, puoraunamī opovi, lai uora dubli nasanosoj. Putekli tūlaik beja vīns nu leluokūs fotografa īnaidnīku. Pi fotonegativu atteisteišonys vyss palīk cīš labi radzams, kod vīns putekleits var biļdē pasaruodeit jau kai vasala bolka. Tai ka “teireiba – veseleibys pamats i prīšknūsacejums!” Nikuo jauna iz ituo pasauļa.\nStarp cytu, padūmu laiku nūrītā Igors pabeja ari Dzeļžabetona ryupneicys vadeituoja omotā – tei atsaroda pi Aglyunys stacejis. Iz barikažu vēļ īspieja nūsyuteit vairuokys kravys ar betona blučim i tod ari poši ar kolegom braukuši da Reigai paleigā. Vāluok, pyrma pavesta Juoņa Puovula II vizitis, pastatejuši ari betona krystus Aglyunys bazilikys kompleksā, tūlaik, sagaidūt pavestu, pamateigi tyka puortaiseita vysa bazneicys apleicīne. Žūga stobu pamatnēs salyktys dzeļžaceļa slīdis, kab stuovātu myužeigi!\nIgors jau pārnejuo goda 1. augustā eisā viestulē saraksteja sovys puordūmys par gaidomū Latgolys kongresu i myusu regiona byušonu iz prīšku kūpumā. Tamā jis vēļreiz aicynoj leluoku viereibu pīgrīzt taišni ekonomiskajim vaicuojumim. Prīcej, ka pasuokuma apušknūsaukumā ir īlykts “…nu volūdys da ekonomikai.” Juo puorlīceiba ir, ka volūdys i kuļturys lītys kuortojamys tikai kūpā ar saimnīciskajom, kai tys sovulaik īlykts ari 1917. goda kongresa rezoļucejā. Tikai Latgolys praseitais ir nazkai vysūs laikūs pa druskai izškeidynuots. Par sovom tīseibom i interesem daīs viņ pošim latgalīšim styngruok īsastuot, cytaiž nikuo nabyus.\nPa drupeitei i seceigi ir juoīt iz prīšku. Pi Pliča sātys dorbi nikod naatsastuoj. Kuorma fasadis prīškā īreikuots skaists skvers ar tiļteņu, stryuklaku, zuoluojim i celenim. “Daudz kas ir jau puoraudzs, šys tys apnics – vyss byus juopuortaisa!” Igoram nav mīra, i dreiž viņ dalīk, ka “leluokais deficits vysā Latvejā ir eistyns saiminīks.” Jis nasliepn sovys simpatejis Kārļa Ulmaņa dareitajam saimnīciskūs vaicuojumu rysynuošonā. “Nu kotrys varys var vys tik koč kū īsavuiceit, ari lobu. Drusku žāļ, ka vysu padūmu pīredzi nakritiski atsvīde i vysu tai gruobe nu rītumu – vajag ci navajag. Mes tok Latgolā niu gondreiž nikuo naražojam!” Vēļ vairuok ir juoveicynoj vītejuo uzjiemiejdarbeiba. Ari zemi varam vys vēļ pruoteiguok izmontuot. Igoram ocu prīškā vys vēļ ir Kanadā radzātais, kod lels, sorkons lauks, vydā moza muojeņa – saiminīks audziejs meļneicys. Tī nūsavārta ari vīna cyta ideja, kas ite, Preiļūs, ari eistynuota.\nMozuokais dīvnoms Latvejā\nPa Kanadu ar mašynu braucūt, pošā ceļa molā, var saceit, tukša lauka vydā īraudzeits mozeņš dīvnoms. Tūlaik Igors pi tuo atsastuojs, izpietejs, safotografiejis i piec tam sataisejs sovā pogolmā leidzeigu kūka nameņu – vysim kristīšim. Ite ir vairuoku konfeseju oltorgleznys, lyugšonu gruomotys ari vairuokuos volūduos. Dīvs vysim vīns. Parostai fonā skaņ klusynuota muzyka.\nSuokumā katuoļu bazneicys puorstuovi vārušīs iz Igora planim ar aizdūmom, tok piec skaistuo i sirsneiguo rezultata īraudzeišonys tys tyka atkluots 2007. godā eisai pyrma Leldīnis i ari ar katuoļu prīstera rūku īsvieteits.\nIgors stuosta, ka J. Streičs, gastejūt mozajā dīvnomā, pat asūt atziņs, ka piec sajiutu “nikur tik tyvai pi Dīva nav bejs, kai ite”.\nIgors uzsver, ka ite nav bazneica i nikaidi rituali nateik veikti. Kam vajag, lai atīt, pasiež, paklusej, pameditej ci pasalyudz, ka muok. “Vysa pamatā jau ir tuos desmit bausleibys, kas eistineibā paruoda ceļu, kuru eimūt, mes varim tapt par cylvāku.” Dīvamžāļ – var ari natapt. Igoram kuldā ir vēļ vīns stuosts par kaidu īriedni, kurs kopejneicys darbeibys laikā asūt atbraucs, veics puorbaudis i atkluojs vīna santima naatbiļsteibu kasē. Par tū asūt izlykta 100 latu struope! Igors naslieps sovys dusmys i skali pasciejs: “Pyrma par īriedni byut, vajag īsavuiceit byut par cylvāku!”\nKolpuot cytim ļaudim! Tys ir vysod bejs vysys Igora darbeibys vadmotivs. “Kod kungi klius par kolpim, tikai tod vyss pasamaineis.” Piec tam myusu sarunā jis vēļ drusku sovaiduok itū pošu dūmu formulēs: “Ka tautai byus labi dzeivuot, tod ari prīšknīkim labi dzeivuosīs.” Egoisms ir leluokais myusu īnaidnīks. Nadzeivojam harmonejā ni ar dobu, ni saticeibā ar cytim cylvākim, ni pat atbylstūši poši sovai sirdsapziņai. Par nūžālu asam tikai cylvāki (ar mozū burtu).\nSaprūtams, Igors sekoj leidza visim nūtykumim Ukrainā i kotru reitu puorbauda akualitatis (saruna nūtyka 3. martā). Kod tys vyss napruots beigsīs? Nivīns nav gaišregis. Vys tik juorauga dūmuot pozitivi i naļaut nagativajam tevi puorjimt. Nagativais daudz vīgluok dasasyt kluot. Ka na cytaiž, juomeklej īspieja pasasmīt. Īprīškejā dīnā kaids uzjiemiejs pīsūliejs miļjonu “par Putina golvu”. Igors smej, ka juoīt vaicuot pi Preiļu leļu kolekcejis eipašneicys, lai sataisa tū golvu nu muola ci kaids jai tī materials.\nSpēt pasasmīt – cik tys ir moz i reizē cīš daudz. Ari par sevi pasasmīt juomuok. Ūtra apsmīt – tī daudz gudreibys navajag. Igors izreiz nūruoda iz sovu plešu golvys vydā – “deļ tuo nav motu, ka maņ tī neironi cīš dreiž skraida i nūraun motim sakneitis.” Tymā poša golvā Igoram jau jauns dorbs pruotā, bet par tū pagaidam nastuosta. “Ai, vysaidi zababoni.”\nKai saprūtit, ar vīnu stuostu ite par moz – vasala gruomota juoroksta. Cytureizi kaids atvad pi Igora sovus gostus i prosa, lai jis “koč kū tai eisai pastuosta”, tod gon saiminīks palīk sirdeigs – mož tod lobuok nimoz i nasuokt? Ite gastejuši ari vairuoki vaļsts prezidenti – Zatlers, Vējonis, ari vairuoki ministri, daudzi Saeimys deputati… Vysi klausejuši, kū Igors stuosta. Augstajim Reigys gostim na reizi viņ jis ari pascejs: “Ka sasaukšu vysus latgalīšus sātā, tev tī Reigā vyss atsastuos!”\nPyrma vosorys plans sataiseit ari nalelu reklamys video – kūdūleigi pastuosteit, kū Pliča sāta Preiļūs pīduovoj – tod lai, kam interesej ite nūteikūšais, brauc gostūs! Stuostu Igoram gona. Ite par vysu ir sovs stuosts – “ka taida nav, tod…” (verīs roksta nūsaukumu).\nNākošais: Sabiedrības kolektīvā dimensija


in Jurmala, in Melluzi, Kāpu iela 95, Jūrmala - Latio.lv\nKāpu iela 95, Jūrmala, Melluži\nArea 42 m² - 188 m²\nRooms 4 - 3\nDescription Amenities Building\nThe JURMALAS PERLE complex offers 27 deluxe apartments with spacious terraces of the area of 68,5 - 129,1 m2 in the prestigious resort area at the coast of the Gulf of Riga, 200 m far from the sea.\nKitchen appliances: available, electric stove, sink, refrigerator, dishwashing machine, hood, BOSH\nHouse location: windows of the building are facing all four sides\nReplanning possibilities: available\nEquipment in bathrooms nr 1: bidet, toilet, bathtub, washing machine, sink\nBrands: Villerou&Boch, Duravit, Aquator, Victory\nEquipment in bathrooms nr 2: shower cabin, toilet, sink\nProject advantages: security, garden, interior, sea, dune zone, separately developed design projects for apartments\nHouse advantages: controllable heating system, floor heating - heated floors, possible to set up a fireplace, controllable microclimate, high quality finish materials , there are conditioners and built-in kitchen equipment\nConcert hall Dzintari\nConstruction permit: 52\nIn explotation from: June 25, 2008\nArchitect: A/S "Palast Architekts" license nr. 3470, Juris Bērziņš sert.Nr. 10-0798\nBuilder: Dmitrijs Jegorovs sert. 20-4246\nConstruction supervisor - Building supervisor: Ingus Apsarītis 20-459\nWall covering: painted wall\nCeiling finish: plasterboard lined\nWindows : double glazed wooden sash windows\nBuilding and territory improvement:\nUnderground parking places: 27\nStaricase: house has security guards\nTerritory: territory is guarded\nBasement: it is planned to construct a gym and sauna for all residents of the building\nBuilding carcass type: monolithic reinforced concrete carcass, brick/silicate brick carcass\nBuilding load-bearing constructions/walls: monolithic reinforced concrete carcass, brick/silicate brick walls\nFundament: pier foundation\nPartition walls: brick/silicate brick walls\nType of roof: flat roof\nRoof covering: molten bitumen\nFacade finishing materials: decorative plaster\nSound isolation: cotton wool\nKāpu iela 95, Jūrmala\n+371 20 055 034 Whatsapp jelena.roze@latio.lv\nObjects in this building 2\nno 169 000 €\nno 1 760 € / m²\ncontact possibilities Phone +371 20 055 034 Chat Whatsapp Send e-mail jelena.roze@latio.lv\nReceive email notifications for similar items Send real estate to e-mail Print\nPhone +371 20 055 034\nApplay for a visit Jeļena Roze


Datum tisku: 28. 9. 2021 11:50


Inta Nagla. Kur muotis volūdā i ryučeits vuovuļoj - lakuga.lv\nTemys: ailis, dzeja, Inta Nagla, latgaliski, Roksts\nNiule LaKuGā eisa dzejis pauzeite. Jiusu viereibai Inta Nagla i juos latgaliskuos ailis.\nĪsapazeisim! Inta par sevi soka: „Latgalīte nu motu golim da papiežim.” Dzimuse i dzievoj Kuorsovys nūvodā Mežvidu pogostā, nu jau 23. godu – Mežgalēs. Jau 29 godus ir latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja, niu struodoj Ludzys nūvoda vokora vydsškolā. Dzeja muotis – latgalīšu volūdā – atīt eipašuos šaļtīs, deļ tam ir cīši meila. Dzeju roksta jau nu školys laikim, nu vēļ eipašuoku vītu Intys dzeivē dzeja ījāmuse pādejū septeņu godu laikā. 2011. godā izguoja Intys pyrmais dzejis kruojums „Smilšu pulkstenī iestrēdzis laiks”. Tī ailis ir gon vaira literarajā volūdā, nu dreižumā gaidoms ūtrais aiļu kruojums ar nūsaukumu „Dvēseles dienasgrāmata”, kurymā vasala nūdaļa „Kur muotis volūdā i ryučeits vuovuļoj” byus latgaliskajā mēlē.\n– Kur muotis volūdā i ryučeits vuovuļoj?\n– Jis sovu dzīsmi Latgaleitei burbuļoj!\n– Kur zilim zīdim vasiļcenis zīd?\n– Tī vosoruos es grybu bosom kuojom skrīt…\n– Kur syltu dzīsmi dzieržu vālā vokorā?\n– Tū gunteņa dzīd sātuos povordā!\n– Kur dreižuok kotra styga preteimā skrīn?\n– Tī, munā meilā dabasu molā, vīn…\n– Ir kotram meila sova sāta, muotis volūda,\nKas dryumūs vokorūs myus sirdis sasylda…\nGrybu! Grybu! Gribuleits!\nMyusu sātā Gribuleits!\nGrybu dasumaizi vīnu!!!\nKū vēļ sagribēsi tu?\nGrybu soldu marmeladu!\nGrybu pīna šykaladu!\nI vēļ gribu limonadi!!!\nMāmai acs nu pīris spīžās,\nBet Gribuleits vēļ skaņ i grīžās:\nGrybu! Grybu! –\nTai kai viļceņš apļeik svīžās.\nKū lai īsuok?\nKū lai dora?\nAk tu prīca, laime muna!\nMunu mozu gribuleiti,\nMunu meilū Lāsmuceiti…\nTovā prīkšā, Dīvs,\nEs nūlīku vysus\nTu padareisi tūs vysus,\nKurūs atzeisi lobus.\nTovā prīškā es nūlīku\nKū pīpiļdeit grybu,\nLai paleidzi īgiut\nVēļ Pasaulī itymā\nLaimi i mīlesteibu.\nTovā prīškā pazemeigi\nI šaļtim, kod namīrā sirds,\nSovys bādys Tev syudzu.\nKa leidziesi maņ\nI munu nostu dareisi vīglu,\nDeļ tam eimu pi Tevis\nAr patīsu prīcu.


Prezentēs rakstnīkam Ontonam Rupaiņam veļteitu kinu - lakuga.lv\nTemys: Antons Rupainis, Bērzgale, Ontons Rupaiņs, Roksts\n13. junī 17:00 gostūs aicynoj Rēzeknis nūvoda Bieržgaļs Kulturys noms, kur tiks prezentēta dokumentaluo kina „Laika i myuža roksti” – veļtejums rakstnīkam Ontonam Rupaiņam.\nOntons Rupaiņs dzims 1906. goda 13. septembrī, mirs 1976. goda 20. aprelī i ir vīns nu izcyluokajim latgalīšu rakstnīkim.\nKinys prezentacejā pīsadaleis kinys taiseituoji Ilga Šuplinska, Voldemārs Ivdris i Māris Justs.\nVaira dazynuošonai par Ontonu Rupaini skaiti ITE.\nKarteņā – Ontonam Rupaiņam veļteits pīmineklis, foto nu Ontona Rupaiņa muzeja arhiva


Sylajuoni – Latgolys pūdnīceibys pyrmsuokumi - lakuga.lv\nAmbulance - šmukuokuo sāta cīmā. Karteite: Māris Justs.\nTemys: A12, Silajuoni, Silajuoņu keramika\nRoksta autoris: Ināra Volkova, SilvijaIvanovska, žurnals “A12”\nSylajuoni ir vīns nu Rībeņu nūvoda pogostu. Itūšaļt jimā ir registrātys 29 apdzeivuotuos vītys, 408 īdzeivuotuoji. Sylajuoni Latvejā ir atpazeistamiar Latgolys pūdnīceibys pyrmsuokumim. Sylajuoņu keramikys nūsaukuma pamatā ir pogosts, kura teritorejā dzeivuoja i struoduoja lels skaits “pūdu meistaru”.\nStorp Feimaņu, Rušyuna i Pušys azaru atsarūn vysleluokais Latgolys pūdnīceibys centrys, eipaši nūzeimeigs pūdnīku pudurs plešās ap Feimaņu azaru, tī ir tai sauktī “vīminīši” aba Sylajuoņu pūdnīki. Jī ir poši rūseiguokī vysā Latgolā. Vasalys sādžys sūpluok lauksaimnīceibai nūsadorbuoja ar pūdnīceibu: Dūbis, Jureiši, Babri, Ušpeli, Leiņakolns, Kazmerova, Skrauči, Paslavys, Kūžmi, Limani, Eisagi, Šembeli. Taišni Sylajuoņu apleicīnis pūdnīki saglobuoja nūvoda senejūs pūdnīku omotu, boguotynuoja juo tradicejis i pacēle Latgolys tautys muokslu vēļ nabejušūs augstumūs.\nSilajuoņu keramika. Karteite: Māris Justs.\nŠudiņdīnys Sylajuoni atsaškir nu viesturiskūs. Sylajuoņu doba nav puorsamejuse i juos skaistums kutynoj iztieli taipat kai Paulāna laikūs, kod dzymtuo cīma kūšuo ainova ar bārzu bierzim, pakolnim i azarim rūsynuoja trauku kruosys, izlīkumus i formys. Pūdnīceibys pīruodejumus Sylajuoņūs naatrast, keramikys ekspozicejis globojās Juosmuižā, Latgolys Kulturviesturis muzejā, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā i vēļ daudzuos kolekcejuos Latvejā i pasaulī. Pogosta puorvaļdis vadeituojis Ingys Jurkānis jauneibys pavuorde ir Ušpele kai slovonajai pūdnīku dzymtai. Dzymtys kūku Inga nav pietejuse. Tī, kuri nūsadorbuoja ar keramiku, ir puorsacāluši tyvuok Rēzeknei ci Daugovpilei. “Mes palykom sovā sādžā ar nūsaukumu Ušpeli, es asmu tī dzymuse, iz vītys tī nikas vaira nav palics, praktiski vīna dzeivojamuo sāta tikai. Jei ir 4 km nu centra iz Feimaņu pusi.” 2014. g. ir slāgta Sylajuoņu škola. Koč ari telpys teik uzturātys i dasavārtys, tūmār pīlītuojumu jom pošvaļdeibai nav tik vīglai atrast. Ir pīmynāts, ka pogosts varātu atsadzeivuot kai lītiškuos muokslys centrys, tūmār niu te nav nivīna omota meistara.\nVīns no izcyluokūs sylajuonīšu ir Polikarps Vilcāns. Dzims 1894. g. 26. janvarī Sylajuoņu pogosta “Dūbēs”. Sylajuoņu keramikys stila dekorativūs formu radeituojs. Izkūps grafiskuo roksta elementus i kompozicejis pajiemīņus, bejs teicams kolorists. Omotu apgivs pi tāva Joahima. Patstuoveigi pūdnīka omota gaitys suocs 1910. g., pīsagrīzs pamatā saimnīceibys trauku darynuošonai. Dekorativajai keramikai pīsagrīzs 20. godu nūgalē. Devs latvīšu tautys muokslai skaidri izsvaruotus, formuos i kruosuos izjustus klasiskus paraugus. P. Vilcāns sovu keramiku vysbīžuok dekorej ar smolku, grafisku zeimiejumu, zierneišim i izvyrpuotom plastiskom linejom. 1957. g. pajimts Muokslinīku savīneibā. Dorbi atsarūn vysu leluokūs Latvejis muzeju kruojumūs i daudzuos privatkolekcejuos. Pīsadalejs izstuodēs Parizē, Berlinē, Moskovā, Bukarestē, Leipcigā. 1937. g. Francejā sajiems zalta medaļu i diplomu i Latvejā sudobra medaļu, 1938. g. Vuocejā – Storptautyskuos amatnīceibys Gūda diplomu, bet 1940. g. Latgolys nūvoda dailamatnīceibys izstuodē apbolvuots ar sudora medaļu i diplomu. Paglobuots Gaileišu cīma Antonišku kopūs.\nPreiļu keramikys kūpa saglobuoja i turpynuoja lobuokuos Latgolys i Sylajuoņu keramikys tradicejis. Pūdnīceibys terminologejā Sylajuoņu meistari paaudžu paaudzēs saglobuojuši eipašūs nūsaukumus dorba reikim, materialim i doromajim dorbim, kas ir izaveiduojs par Sylajuoņu pūdnīku leksikonu. Šņaraks – vyrpojamais dieleits šļakaču (škeistūs muolu) nūjimšonai; čimiņnīks – instruments trauka pamatnis veiduošonai; cencers – instruments trauka nogrīzšonai nu vyrpys; štagars – muola storplyka lītuota, kuortojūt traukus ceplī; smeļtiešona – pūdu apdadzynuošona; paļava – vuope, glazura (izpaļavuot); čymyns – trauka zamejuo daļa, kas vierspusē nūsaslādz ar rīvu.\nCimermane Dzidra. Tautas keramiķim Andrejam Paulānam – 100.


Aizvadeits 13. Upeitis uobeļduorzs - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, Bez PVN, Ceidari, Dagneja Bramane, Edeite Husare, Ēriks Zeps, Kārlis Kazāks, Laura Bicāne, Mārīte Slišāne, Ontons Slišāns, Rikši, Roksts, Upeitis uobeļduorzs, Upītes Uobeļduorzs, Vincents Kūkuojs, Vineta Zeltkalne\nSaulainajā sastdīnē, 20. septembrī, Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka 13. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals Upeitis Uobeļduorzs. Vacuokais latgalīšu festivals nabeidz puorsteigt! Itūgod Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns beja izdūmuojs puorsteigt apmaklātuojus. Vysupyrma nūtyka uobeļduorza stateišona, a ūtru puorsteigumu varēja izzynuot, kod suocēs treispadsmytais festivals. Pavasarī Slišānu saime sajēme Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” īdybynuotū apbolvuojumu “Laiks Ziedonim” nominacejā “Kedas”, bet rudinī Upeitis Uobeļduorzā skanēja Imanta Zīdūņa dzeja latgaliski.\nIdeja par uobeļduorza stateišonu roduos Ligitai Spridzānei. Bīži ir tai, ka cylvāki atbrauc iz Upeitis Uobeļduorzu i prosa, kur tod ir tys jiusu uobeļduorzs? Tod beidzūt byus i festivals Upeitis Uobeļduorzs, i uobeļneicu Upeitis Uobeļduorzs. Uobeļneicys stateja muokslinīki, kas itūgod uzastuoja – dzejnīki i muziki, taipat ari atbaļsteituoji i ari apmaklātuoji.\nAtkluojūt festivalu, Andris Slišāns saceja, ka skaitlis treispadsmit ir pats laimeiguokais skaitlis pasaulī i jau treis godus festivala dybynuotuojs Ontons Slišāns nūsaver iz itū pasuokumu nu dabasu malenis, cerams, ka prīcojās par tū, ka mes juo tradiceju turpynojam. Imanta Zīdūņa dzeju latgaliski iztulkuoja Ontona Slišāna meita Mārīte Slišāne. Kotram festivala dalinīkam A. Slišāns duovuoja Annelis Slišānes tamburietūs uobeleišus, partū ka itūgod stateitajā uobeļduorzā raža byus sagaidama piec puors godu, nu kab simbols uobeļs par festivalu atguodynoj kotru dīnu!\n“Tulkuot Imantu Zīdūni beja bruoļa Andra ideja. Koč kod piec bolvys “Kedas” sajimšonys, jis maņ pīzvaneja i stuosteja, ka jam rodusēs ideja, ka tuo kuo ir sajimta bolva, tod varātu iz Uobeļduorzu Imanta Zīdūņa dzeju puordzejuot latgalīšu volūdā. I es pīkrytu pamieginuot. Andris jau saskaņuoja tū, ka dreikst voi nā – sasazvonūt ar Imanta dālu Rimantu. Muns dorbs beja izavieleit dzejūļus piec sovys izvielis. Skaitūt Imanta Zīdūņa dzejūļu kruojumus, es izavielieju tūs dzejūļus, kas asociativi koč kaidā veidā, vysmoz maņ, sasaistejuos ar tēti – Ontonu Slišānu. Lai cik tys naskanietu sovaiži, nu beja pat tai – skaitu, teksts ir latviski, nu maņ automatiski skaitejuos latgalīšu volūdā. Maņ Zīdūņs vysod tūmār asociejīs ar puosokom, partū bonusā pi dzejūļu, puortulkuoju kruosainuos puosokys. Nazynu, kaids beja rezultats, tū sprīst cytim i kritizēt cytim, nu tys beja muns redzīņs,” īpazeistynuoja Mārīte Slišāne.\nKa vīnu godu nav byuts festivalā, tod ir sajiuta, ka ir palaisti garum naskaitami jaunumi, naskaitamys sasatikšonys, konstatej, ka ir zynuošonu rūbs par latgalīšu grupom, dzīsminīkim i ailinīkim. Festivalā pīdzeivoj otkon sasatikšomys prīcu ar muokslinīkim, īsapazeist ar jaunim muokslinīkim. Latvejis golvyspiļsātā Reigā dzeivoj daudz latgalīšu. Lela prīca, ka latgalīšim ir gribiešona saīt kūpā, muzicēt i saglobuot latgaliskū. Festivalu atkluoja “Ceidari” nu Reigys. Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” ir dybynuota 2013. goda majā. Edeite Husare, vīna nu folklorys kūpys vadeituoju, izstuosteja: “Ideja par itaidys kūpys izveidi maņ beja jau pyrma 4 godu. Tod īsapazynu ar tūpūšū etnomuzikologi Martu Vaivodi. Es atbyldu par organizatoriskajim vaicuojumim, bet Marta atbyld par muzykalū repertuaru, izpiļdejumu. Itys ir vīns nu dorbu, kuru asmu padarejuse dzeivē i ar kuru es lepojūs. Kūpā dorbojās latgalīši nu vysaidu vītu, tai nu kotrs kūpys repertuarā īnas sovys dzymtuos vītys dzīsmis.”\nFestivala dalinīki itūgod beja nūskaņuoti cīši romantiski. Dzejneica Mārīte Slišāne beja izavieliejuse runuot dzejūļus par mīlesteibu. Zinaīda Logina skaiteja dzeju, kura bija radeita, pasastaigojūt pa mežu, pyrms braukšonys iz festivalu. Leigys Rundānis, Ligijis Purinašys, Zaigys Lācis dzeja beja par mīlesteibu. Pat Raibīs beja saceriejs dzejūli par mīlestību, kurā beja pīmynāts Vileks nūvods. Dagneja Bramane cylvākus ir īdalejuse pīcuos grupuos: pyrmī ir tī, kuri namīl i nagryb mīļuot, ūtrī – mīl, tod, kod īdzer, trešī – grybātu mīļuot, catūrtī – tī, kuri vuicuos mīļuot, i pīktī – tī, kuri mīļoj sevi i vysu pasauli. “Taidu Upeitē vysvaira itūvokor,” tai D. Bramane. Ailineica Māreite Bikovska īdybynuoja jaunu tradiceju, ka ailinīki na tik skaita dzeju, nu ari dzīd, aicynojūt vysus apmaklātuojus, kūpā nūdzīduot dzīsmi “Auga, auga rūžeņa”.\nFestivalā pyrmū reizi uzastuoja i beja īspiejams skateituojim īsapazeit ar folklorys kūpu “Gara taka” nu Reigys, popgrupu “Dumpling” nu Bolvu. Pyrmū reizi uzastuoja ari Vileks nūvoda puišu grupa “Unknown Artist”, jaunīšu gaumei atbylstūšys grupys “Šudīn Pīcūs”, “Gondreiž 10nīkā” i “Weird Wednesdays”. Dziesminīku Daiņa Adijāņa i Zemnīka romantiskuos dzīsmis gitarys pavadejumā salauze na vīnys viņ daiļovys sirdi.\nVēļ leluoka prīca beja pīdzeivuot otkonsasatikšonu ar īmeiļuotim muokslinīkim. Postfolklorys grupa “Rikši” festivalā uzastuoja tik trešū reizi. Grupys solists Ēriks Zeps saceja, ka jauneibys dullumā dzīsmi par pavasari var dzīduot ari tod, kad gondreiž ir īsastuojs astronomiskais rudiņs. Sirsneiguo Laura Bicāne piec dzīsmis ar Ontona Slišāna vuordim atkluoja, ka cytugod izīs juos ūtrais soloalbums. Vincents Kūkuojs publiku uzrunuoja ar spieceigu i puorlīcynūšu uzastuošonu, juo gitarspēli pavadeja bundzinīks, Vincenta dāls Rihards. P.S “Sala” nu Saļņovys sevi prezentēja pavyam eisai – P.S. vacuoka godaguojuma cylvākim, kab palīk atmiņā kai padūmu saimisteiba, nu jaunuokim ļaudim kai post scriptum. Grupys dalinīks Jurs Lynužs stuosteja, ka jim cīši pateikūt dzeivuo muzyka. Dzieržūt, ka Upeitē dybynojās grupa, piec sovys uzastuošonys Andrim Slišānam izduovuoja tūpūšajai grupai pyrmū instrumentu – basgitaru. Festivals navar nūtikt ari bez grupys “Bez PVN”. Itūgod “Bez PVN” puorsteidze, ka var uzastuot duetā “Jurs, Cīn. Cekša k-gs un es”. Obeji dueta dalinīki Guntis Rasims i Jurs Vucāns spielēja iz sintezatoru. Suocūt uzastuošonu, jī kautreigai bylda, “ka myusu muziciešona jums napateik, tod siedit, ka pateik, tod stuovit”. Jūki uzrunuoja publiku i jau piec pyrmuos dzīsmis zalā vaira beja stuovātuoju, na sādātuoju.\nFestivalā eipašu Upeitis t-krekleņu, uzvarūt konkursūs, beja īspiejams dabuot sovā eipašumā ari pasuokuma apmaklātuojim. Drūsmeiguokī puiši beja gotovi dzīduot, doncuot, pat, ka byutu napīcīšams ar rūku izspīst uobeļu sulu, kai eipašumā dabuotu krekleņu. Andris Slišāns pasuokuma dalinīkus puorsteidze ari trešū reizi – duovojūt vīnam nu dalinīku īrokstu vīnai dzīsmei profesionalā īrokstu studejā Reigā. “Bez PVN” puiši veice atbiļdeigū izlūzi i laimeigais uzvarātuojs beja Vincents Kūkuojs.\nFestivala eipašais gosts beja Kārlis Kazāks. Dzīsminīku ar Andri Slišānu īpazeistynuoja Edeite Husare. Kārlis Kazāks itūgod Upeitē asūt jau trešū reizi, nu vēļ nav īsavuicejs runuot latgaliski. Dzīduot dzīsmis latgaliski vys īsavuiceja, izpiļdeja dzīsmis i ar Ontona Slišāna vuordim, i vīnu dzīsmi kūpā ar folklorys kūpu “Ceidari”. “Pasasokūt “Ceidaru” mārgom īpazynu Latgolu. Pyrmū reizi Upeitē gasteju kai Imanta Zīdūņa fonda žurejis puorstuovs, kab īsapazeitu ar Slišānu saimi. Jiusu cylvākūs ir mageja. Ciļvieciska mageja ir forša. Sirdī ir īkrytuse Upeite. Raunūs iz Upeiti, cik varu. Latgolys vide ir breineiga. Nūvālu latgalīšim turpynuot naaprunuot sābrus, turpynuot slavēt sābrus. Pyrmū reizi itū sajutu Baļtinovā. Nūvālu turpynuot dzeivuot taipat kai šudiņ, dzeivi izdzeivojūt,” sajiutys paude K. Kazāks.\nLels paļdis par finansialu atbolstu VKKF, ZS KOTIŅI, ZS LADUŽI, SIA DOLO, SIA ADVORS, Vileks nūvoda dūmei, jureits.lv.\nKartenis: Andris Slišāns i Vineta Zeltkalne


Nūvodu vuiceiba školuos – īpazeit vītejū – latgaliskū – kulturu i volūdu / Raksts\n26. februāris, 2019, 16:18\nLatgaliskais i latgalīšu rokstu volūda regiona školuos – šudiņ i iz prīšku. Par vaļsts lūmu latgalīšu rokstu volūdys atteisteibā i nūvodu vuiceibys fakultativa nūzeimeigumu, formu i vītu regiona školuos saruna ar Baļtinovys vydsškolys školuotuoju Intu Ludboržu, Rēzeknis nūvoda izgleiteibys puorvaļdis vadeituoju Guntaru Skudru i bīdreibys „Latgolys spāks” vadeituoju Juri Viļumu.\n"Tī bārni, ar kurim es suoku, tagad īt 11. klasē, un es dūmoju, ka jim tys latgaliskais ari saimē i uorpus školys ir palics. Itūšaļt mes gribim pamatškolys pūsmā nu nūvodu vuiceibys 7. klasē puorīt iz 5. klasi. Suokumškolā – suocūt ar sešgadeigim un leidz 5. klasei – tī bārni, kuri gryb, var pīsadaleit interešu izgleiteibys puļceņā – folklorys kūpā, kuru voda Upeitis školuotuoja Ligita Spridzāne. Tys byutu pyrmais latgaliskais pūsmys školā. Tod pamatškolā iz prīšku byus 5. klase ar nūvodu vuiceibu. Tuoļuok jau pats školys direktors ir aizsuocs vydsškolā vuiceit taišņi latgalīšu rokstu volūdu. Īsazeimoj piecteceiba."\nRaidejums "Kolnasāta": Nūvodu vuiceiba školuos\nGuna Igavena, Ēriks Zeps\nTaipat Inta atkluoj, cik daudzi var īspēt vīna vuiceibu goda laikā, ar bārnim sasateikūt aptyvai divejis reizis nedeļā. "Es faktiski goda grīzumā īmu cauri pamatviesturiskim pūsmim, pa laikam pīvīnoju ari koč kū nu literaturys, tod ari tuos pošys spielis, kū Rēzeknis Tehnologeju akademeja ir izstruoduojuse, gon „Īpasazeisim”, gon „Aizej tur, nazyn kur”. Vuordu sokūt, lai tys nav otkon vēļ vīns vuiceibu prīkšmats, kur bārnam ir tikai juosavuica. Vajag radeit iņteresi."\nSovpus Rēzeknis nūvoda izgleiteibys puorvaļdis vadeituojs Guntars Skudra, kuram pošam ir treis bārni, doluos sovys saimis pīredzē i runoj par situaceju nūvodā kūpumā. "Juosoka, ka Rēzeknis nūvoda izgleiteibys īstuodēs šūbreid ir tys ciļvēceigais faktors, školuotuojs, pīmāram, Nautrānu vydsškolā mums ir Veronika Dundure, kura ir struoduojuse ari pi tuo poša „Olūteņa”. Ari ite itys fakultativs ir kai nūvodu vuiceiba i kai iņterešu izgleiteiba. Jī tī dorbojās ni pa jūkam, vysuos klasēs var koč kū dareit, ari rokstu volūdu vuicuos. Tys ir deļtuo, ka tī ir taida Veronika Dundure.\nBīdreibys „Latgolys spāks” vadeituojs Jurs Viļums pīmiņ, cik daudzi latgaliskuo sovulaik beja školā, kod jis vuicejuos, i pauž sovu redzīni par tū, kai tam byutu juobyut šudiņ. "Nagrybu puormest sovim školuotuojim, jo eistineibā koč kū jī raudzeja maņ izstuosteit par kulturviesturi, viesturi, bet par volūdu gondreiž nicik. Byusim gūdeigi. Maņ redzīs, ka tys beja stypri par moz.\nAri Jurs pozitivi viertej itūšaļt daīmamūs materialus latgalīšu rokstu volūdys i latgaliskuo vuiceišonai, vys tik niu redz īsazeimejam vēļ vīnu izaicynojumu taišņi školuotuojim – kai tū īkļaut puorīmūt iz kompeteņču izgleiteibu tyvuokā laikā. "Ar latgalīšu volūdu, kas ir ari naatjimoma nūvodu vuiceibys sastuovdaļa Latgolā, mes varim suokt jau leidz školai, gon saimē nasakaunēt runuot latgaliski. Dīvamžāļ, vysaidu īmesļu deļ vacuoki reizem tu nadora, pījemu, ka varbyut ari sovys koč kaidys na tik veiksmeiguos pīredzis deļ."\nInta Ludborža pīkreit, ka koč i vacuoki ir pozitivi nūskaņuoti par nūvodu vuiceibys fakultativu, sātā jī bīži viņ ar bārnim poši narunoj latgaliski.\nJurs Viļums nūruoda, ka itūšaļt vēļ ir vysai moz argumentu tam, deļ kuo bārnim ir vierteigi vuiceitīs latgalīšu volūdu i kur jim tei iz prīšku nūderēs praktiski. "Iz prīšku, es dūmoju, ka latgalīšu volūdys praseišona varātu īt tikai plotumā, kotrā ar sabīdreibu struodojūšā īstuodē, strukturā. Tys ir svareigs pamats cylvāka kai personeibys veiduošonā, lai jis saprūt, kas jis ir, nu kureinis īt i kaida ir juo vīta itymā pasaulī. Latgalīšu volūda un kultura ir myusu saknis. Deļ tuo es ite izreiz radzu ari atbiļdi, kai byus ar mozuokumteibom, ka nūvodu vuiceibu īvīst kai obligatu, jo, ka mozuokumtauteibys puorstuovi dzeivoj Latvejā, Latgolā, tys ir tikai pošsaprūtami, ka jī īpazeist vītejū – latgaliskū kulturu i volūdu."


Pure Juicy Style - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 1.7 oz | Birchbox\nPure Juicy Style - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 1.7 oz\nPure Juicy Style\nIts sweet and spicy like many other juicy scents. It matches with previous styles. I think it smells great, I just don't particularly care for the name "juicy"\nJuicy Couture - Viva La Juicy - 1.7 oz


Raksts publicēts: 2018.01.10. 12:22:46\n1.2226581573486 104(0) - 0.9350733757019 2022.01.21. 10:30 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=42075 ip: 172.70.174.24 usememcache: 1


Ilze Sperga: Latvejis pīdzimšonys dīna - lakuga.lv\nIlze Sperga: Latvejis pīdzimšonys dīna\nTemys: Ilze Sperga, Latgola, Latgolys kongresa dīna\nKod 1. aprelī kuknē puorškeirem kalendara lopu, bārni vērēs, kod tod byus Leldīne. Beja daudz vaicuojumu, kod ta jei suocās. Voi juosuoc svinēt jau sorkonajā datumā pīktdiņ? Voi ir ari ūtrei, trešuo i catūrtuo Leldīne? Gols golā – voi tod, kod beidzās Leldīne, jau suocās majs?\nMajā dālam ir dzimšonys dīna, i tys ir pats lobuokais goda mieness. Ir cīši svareigi zynuot, kod suocās majs. Ite es jam pīkreitu, partū ka majā ir ari muna dzimšonys dīna i tys vysod ir bejs i ir cīši skaists goda laiks, šūgod vysa zīdiešona vēļ tikai prīškā.\nMeita skaiteja seikūs burteņus kalendara apakšā i vaicuoja, kas tei par Latgolys kongresa dīnu. Dūmoju, ka itys vaicuojums šūmienes izskanēja daudzuos Latvejis saimēs. Dūmoju ari, ka tys beja lels vaicuojums ari pīaugušūs storpā.\n– Voi tei kongresa dīna ir juosviņ? Kas ir juoād tamā dīnā?\nDāls pavaicuoja konkretuok:\n– Kas tys taids par kongresu? Voi jis nūteik kotru godu?\nJis suoce runuot par olimpiskajom spēlem i dailsliduošonu. Meitai gon lobuok patyka bobslejs. Reizem jī reikoj olimpiskuos spēlis ustobā, tys vysod ir skali i prīceigi.\nSaceju, ka gondreiž tai ari ir. Tik spēlis nūteik kotrus četrus godus, a kongress reizi pīcūs godūs. Vīneigi šūgod mes tī kongresā nabyusim, partū ka sātā ir mozs bruoleits. Nuokušā kongresā bruoļs byus tikpat vacs kai tu niu.\nSaskaiteišona iz pierstu, dāls mudri pasaceja, ka tod jam byus desmit godu. Desmit godu! Juo acs izaplēte lelys, jis naticeigai nūsavēre iz mane, iz muosys i iz zeidaiņa.\nSarunys ar bārnim ļaun precizi definēt lītys. Kod jī vaicoj par byutiskū, bārnim nav laika garom runom, partū ka juorunoj pošim, juodora pošim, juosaspielej, juodūmoj, juodora. Bierneibā laiks īt lieņuok, partū ka vysu laiku kas nabejs ir juodora – niu i ite, tiuleņ.\nKod bārni maņ pavaicuoja, kas tei par Latgolys kongresa dīnu, es atbiļdieju eisai. Tei ir Latvejis pīdzimšonys dīna.\nMeita par reizis saceja, ka Latvejis dzimšonys dīnu tok sviņ novembrī. Juolīk sorkonboltsorkons karūdzeņš pi driebu, juovalk šmukuo kleita. Dāls precizēja, ka novembris ir juo mieness, partū ka tod ir juo vuorda dīna. Vysod ir cīši svareigi zynuot, kas ir sovs. Sovs ir sovs. Sovejais. Vysod taiduos reizēs pi seve atguodoju Ontona Slišāna dzejūli – sarunu ar dālu par tū, ka tu sovejam nadreiksti dareit puori. Lai tei ir sova zeme voi sova volūda, sovejam nadreiksti dareit puori.\nNui, es saceju, 18. novembris ir Latvejis dzimšonys dīna. Tei ir dīna, kod ēst tortu, vystys cepeti, tušeitūs kuopustus, aizdegt sveci iz golda, īt guojīnī. Bet 27. apreļs ir Latvejis pīdzimšonys dīna.\nEs nasaceju ījimšonys, partū ka tuo breiža, kod cylvāku pruotūs tyka īsāta sākla par sovu latvīšu tautu, sovu zemi, sovu kūpeibu, mes nazynim. Bet 27. apreļs ir svareiga dīna, kod pīdzyma tei Latveja, kaidu mes jū pazeistam niu.\n– Kab nabejs ituos dīnys, – es saceju, – ak jau niule nabyutu ari Latvejis. Voi ari jei byutu bejuse i byutu cīši cytaida.\nEisai īskicieju iz kartis, kai byutu, ka tymā laikā lāmums byutu cyts. Ka latgalīši nabyutu apsavīnuojuši ar puorejim latvīšim, Latvejis rūbeža ak jau ītu pa Aivīksti i koč kurā vītā apsarautu, partū ka Sielejis apendikss piec 1. Pasauļa kara vysu tycamuok byutu Lītuva, a Daugovpiļs niu byutu iz Lītuvys i Krīvejis rūbežys. Nabyutu ari latgalīšu dzeivuo spāka i cylvāku, kas nu suokuma pīsadaleja Breiveibys ceiņuos, vysys ituos godu desmitis plyuda iz Reigu, ekonomiski styprynuoja Latvejis centru. Zynūt demografiskū situaceju i 2. Pasauļa kara nūtykumus, genocidu, byutu gryušai nūturēt ari itū solu pi jiurys. Saītu našmuks rūbs Baltejis kartē storp Lītuvu i Igauneju.\nLatgaliska Latgola vysod ir bejuse i ir latvyska Latgola. Latgalīši ir latvīši i runoj latvyski. Volūda ir na tikai sazinis, bet ari ekonomiski i pat militari svareigs fenomens.\n– Mes tod nabrauktu pi babys? – dāls vaicuoja.\n– Nā, tod jau nabyutu kam braukt. Partū ka tova mama ir nu Latgolys, a tētis dzymta īt nu Kūrzemis.\n– Jius sasatykot Reigā? – gribēja precizēt meita.\n– Nā, internetā. Latvīšu socialajā teiklā draugiem.lv. Ka 27. aprelī nabyutu bejs Latvejis pīdzimšonys dīnys, tēte i mama ak jau nasasatyktu latvīšu sātyslopā i nabyutu ari myusu saimis.


Par laimi i par skrīšonu – Naktineica\nPar laimi i par skrīšonu\nPiec garys jimšonuos ap serveri i nasaprasšonys, parkū nastruodoj ftp, koč pyrms nedelis struoduoja, sova blonduma genu atzeišonys, laikam Dīnā byus ar vysu klipu.\nGrybu pasadaleit ar sovu prīcu. Nu latgalīšu muzykys teiruma. Grupai “Bez PVN” (sātyslopa ite) ir izguojs klips dzīsmei “Screen”.\nGrupai “Dabasu Durovys” izguojs jauns muzykys skrytuļs “Ļepetņīks” (latgaliski – tauriņs). Jī ar sovu muzykys prīcu byus i spēlēs Upītē, latgalīšu meilys dzīsmu i aiļu festivalā „Upītes Uobeļduorzs” (vaira informacejis ite), jī ir atsasaukuši ari Daugovpiļa studentu aicynuojumam i 25. septembrī byus Reigā, Muzykys akademejis Studentu klubā. Koncerti jau ir bejuši Daugovpilī i Reigā.\nA vyspuor maņ ir bais. Maņ ir bais nu ļaužu ļaunuma. Nu ļaunūs ocu, mieļu i pruota. Nu ļaunūs dorbu, vuordu, komentaru i vysu vaira – nu ļaunūs dūmu.\nCeļš iz eļni ir brugeits vysu vaira ar lobim dorbim i vuordim (i tik pa šaļtei ar ļaunim). Leluokuos pasauļa cyuceibys ir saguojušys, grybūt kū nabejs lobu. Tys ir, vīnu lobums ir ūtrūs ļaunums. I tī vīni izlem ūtrūs vītā.\nTok dūmys ir pats stypruokais cylvāka īrūcs. Juos navar byut najaušys.\nKas byutu totalitarī režimi bez totalitarūs sabīdreibu, kas jūs roda i atbolsta – aiz sovys ceņteibys, pīdereibys mekliejumu, bailis dzeivuot švaki voi bailis nūmiert, aiz cereibu dzeivuot lobuok. Kas byutu maniaki voi slapkavnīki bez jūs uperu voi ubogi iz zagli bez tūs, kas jim dūd voi nu kuo var atjimt.\nVoi esit īsavāruši, cik pādejā laikā ir daudz ļaunuma publiskajā telpā? Cik vyss ir švaki? Kai teik zogts tovs i muns mīrs. Kai tev i maņ atjem spāku, laiku i sirdsmīru, prīcu par dzeivi.\nKū vaira ļaunūs ziņu, tū augstuoki ziņu devieju reitingi. Nui. Ļaunums pīvalk cylvākus – apsavērt, kai cytim naīt. Dūmuot, nu tuo pošam ītu lobuok.\nKū vaira ļaunūs ziņu, tū cylvāki natic lobajom ziņom. Naredz jūs.\nKū vaira ļaunuma publiskā telpā, tū acīs vaira bolku i skoborgu – vaira naredz pasauļa breinumu, skaistuma, lobuma, dīviškeiguma, ļūbisteibys, atdevis, mīra i prīcys.\nNui, naīt tik labi. Inflaceja, apkuris sezona, mozys olgys i leli nūdūkli.\nTok voi dzeive paliks skaistuoka, vīgluoka, ar pierstu valkūt pa napadareitūs dorbu i naizmoksuotūs naudu sarokstim. Voi dzeive nu tuo pasastīps garuoka, ka šudiņ i šudiņ, i šudiņ vysam pasauļam nūsažāluosi, cik dzeive ir eisa i kai tev naīt.\nKū vaira rokstu par sovu baili, tū vaira nūsabeistu.\nPubliskai raksteit ir taipat kai plykai izīt uorā nu pierts – voi nu krist, voi nakrist snīgā. Byus solts, tok byus ari labi.\nDorba kai eļnis. Kū vaira padori, tū jauni kolni otkon gaida. Voi nu namuoku izalaseit prioritatis, voi ari apsajemu par daudz, voi ari taids laiks i taidys praseibys. Līkī atbierst poši, puorejī skrīn pakaļ nazyn kam.\nNav laika dzeivuot. Kur ta vēļ dzeivuot skaisti i byut. Mīrā ar sevi i ar apleicejim.\nPirmeņ es saprotu, ka ir divejis realitatis. Eistuo i tei, kuru es izdūmoju. Vysi napadareitī dorbi ir tamā ūtrejā. Kod pasaveic i es daboju kū nabejs, pīmāram, sarokstu publikaceju voi maņ īdūd naudu, tod tamā realajā pasaulī īsalauž tei narealuo. I tod tam vaira navar nūticēt, tik jūceigi tys ir.\nA vyspuor vaira ir tuos narealuos. I ir cīši juosaver, kab jamā napalyktu, naīsadzeivuotu i napadareitūs dorbus napadūmuotu par padareitim.\n22. septembrī Baltu vīneibys dīna. Ar latgalīšim? Bez latgalīšu?\nVarbyut latgalīšu kulturys, literaturys i volūdys atbaļsteišona i par vierteibu atzeišona ari jau skaituos padareita. Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā sataiseituo dorba grupa, kas sprīde i ziņuoja ministru prezidentam, kur i kas vaļstī ir dareits latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai, atteisteišonai i atteisteibai i kas tiks dareits iz prīšku, dorbu jau veikuse.Atskaite nūdūta.\nNiu da cytys dorba grupys, kas otkon dūmuos, kas taids varātu byut dareits. Kū taidu pīraksteit atskaitē.\nTik dareišona kai i da ituo – entuziastu i trokūs rūkuos.\nŠūvokor piec puors stuņžu braukšu iz Pīterburgu. Tī nūtiks pyrmuo latgalistikys konference, kas veļteita Ontona Skrindys gramatikai, kas izguoja tuolejā 1908. godā, kod latgalīšim otkon beja juosavuica raksteit latgaliski.\nPīterburga pyrms symta godu beja Latgolys i latgalīšu gaismys piļsāta. Kur niu ir latgalīšu gaismys piļsātys?\nGribīs ticēt, ka atbiļde ir jaunajā grupys “Bez PVN” dzīsmis “Screen” klipā. Skrīņ, kur gribi. Laime ir niu i ite. Itepat, kur esi tu i es.\nSūpluok. Blokus. Ite. Niu. Ar tevi.\nPosted on 18.09.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lv, muzyka\nPrevious Previous post: nu soki nu\nNext Next post: Islandīši Islandē ci terminologejis Sisifi


Kolnasāta 5. martā - lakuga.lv\nKolnasāta 5. martā\nTemys: Artis Logins, Edeite Husare, Kolnasāta, LR1, Māris Bozovičs, Roksts\nLatgolys zeimūls. Kaids tys ir? Cik veiksmeigi i mierktīceigi teik radeits Latgolys tāls? “Kolnasātys” studejā Daugovpiļs šmakovkys muzeja idejis autors Māris Bozovičs, jis ari Latgolys regiona atteisteibys agenturys vadeituojs, Latgolys viestnīceibys GORS marketinga vadeituoja Edeite Husare i Artis Logins, škārsteikla veikala taiseitslatgola.lv i veikala “O! Marta” saiminīks, popularizej latgalīšu literaturu i muzykys īrokstus.\nDiskusejā teik skaidruots, kas teik dareits, kab potencialais ceļuotuojs izzynuotu par Latgolu, cik informaceja ir daīmama i dataiseita cylvāku vajadzeibom; teik vaicuots, voi “latgaliskuo” birkys dalikšona produktam voi pakolpuojumam dūd lobus rezultatus, kai ari teik vaicuots, cik cīša ir Latgolys piļsātu sadarbeiba.\nVuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par tematu, kas saisteits ar tāla veiduošonu i bolvom, verūtīs nu pīškieršonys aizkulisem.


LaKuGa – Jaunus dalinīkus uzjims Rēzeknis nūvoda kors “Ezerzeme”\nJaunus dalinīkus uzjims Rēzeknis nūvoda kors “Ezerzeme”\nLaKuGa 5. Septembris, 2016. gods Comments Off on Jaunus dalinīkus uzjims Rēzeknis nūvoda kors “Ezerzeme”\nRēzeknis nūvoda jauktuo kora “Ezerzeme” dirigenti aicynoj dasavīnuot jaunus dalinīkus. Jaunūs dalinīku uzjimšona vysuos bolsu grupuos nūtiks Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys zalā (Atbreivuošonys alejā 95a, Rēzeknē) 6., 8., 13. i 15. septembrī.\nRēzeknis nūvoda jauktais kors “Ezerzeme” sovu skaneigū nūsaukumu izavieliejs jau 1981. godā i itūs godu laikā ir palics par Latvejā zynomu augstys klasis kolektivu. “Ezerzeme” ar lelim panuokumim startējuse koru konkursā Rimini, Italejā, sajamūt zalta i sudobra medalis, taipat juopīmiņ uzvara jauktūs koru kategorejā Pasauļa koru olimpiadē. Kors pādejūs godu laikā prīcynoj klauseituojus daudzūs vītejuo regiona koncertūs, koru skatēs, kai ari rūn laiku muzykalim izbraucīnim aiz Latvejis rūbežys – Makedoneja, Italeja, Pūleja, Fraņceja, Sloveneja, Austreja i cytys vaļsts.\nAri jaunuo sezona gaidoma ar daudzim kruošnim koncertim. Kors uzastuos i Latgolys viestnīceibys GORS skotuvis kūpā ar taidim Latvejā īmīļuotim muzikim kai Daini Skuteli, Muorteņu Braunu, Artūru Uškānu. “Ezerzeme” planavoj braukt ari kaidā muzykalā ceļuojumā.\nATSLĀGVUORDI » Ezerzeme, kors, Rēzeknis nūvoda jauktais kors "Ezerzeme", Rēzeknis nūvods, Roksts


koji se odnosi na centralizam i centraliste [centralističke države]\ncentralìstičkī — centralìstičk|ī prid. koji se odnosi na centralizam i centraliste [∼e države] … Veliki rječnik hrvatskoga jezika\nMarija — Màrija DEFINICIJA 1. v. 2. ime šesnaest europskih regentkinja i kraljica 3. Antoaneta (1755 1793), francuska kraljica, žena kralja Luja XVI, kći carice Marije Terezije, giljotinirana za vrijeme Francuske revolucije (izjava »Ako nemaju kruha, neka … Hrvatski jezični portal


Dzīsminīks Kārlis Kazāks: Latgalīši ir drūsmeigi pasceit, ka mes asam cytaida kultura / Raksts\nRīgā skaidrs +27 °C, D vējš, 5m/s\nKārlis Kazāks Latgalīšu kulturys godabolvā "Boņuks 2018"\n23. marts, 2019, 15:00\nAutori: Guna Igavena (Latvijas Radio Latgalē), Ēriks Zeps (Latvijas Radio, raidījums "Kolnasāta")\nDzīsminīks i muzikis Kārlis Kazāks Latgolu sev atkluoja jau pyrma kaida laika, i niule arviņ bīžuok kuojis i dūmys vad iz iteini. Projektā „Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” jis gastēja ari treis Latgolys vītuos, kas papyldynuoja na viņ juo latgalīšu volūdys zynuošonys, bet ari veicynuoja daudzys truopeigys atzinis par regiona ļaužu sovpateibom. Navar napīminēt – projekts „Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” tikū sajiems ari Latgalīšu kulturys goda bolvu "Boņuks 2018”.\nRaidījums "Kolnasāta": Kārlis KazāksGuna Igavena, Ēriks Zeps 00:00 / 00:00\nDivejūs godūs projektā jis apbraukuoja treis Latgolys vītys – Ludzu, Baļtinovu i Ondrupini. Kārlis Kazāks atkluoj, ka Latgola jam cīši pateik na viņ sirneiguos izjimšonys, bet ari skaneiguos volūdys deļ.\n„Taida pošapzynuota pyrmuo īsapazeišona ar Latgolu, ruodīs, beja muns „Velomuzykys” projekts, kur mes ar ritinim braucem dzīduodami. Kai reize pyrmais braucīņs beja pa Latgolu, i tod es tai pyrmū reizi eistyn saprotu tū foršu cytaidū, kas ite volda. I leidz ar tū suoku vaira iz itū pusi braukuot… Latgalīši nadzan uorā nu sovys sātys i, ka tev pateik, tod tu atbrauc i teve nadazan paceli. Ir vīgli i forši ite byut,” tai par pyrmū apzynuotū īsapazeišonu ar Latgolu stuosta pats dzīsminīks i raidejumu vadeituojs.\nKārlis Kazāks sajem "Boņuka" bolvu\nTaipoš vīns nu Kārļa nūvāruojumu jau studeju godūs Jelgovā bejs, ka latgalīši vysod sasalosa kūpā i pabolsta cyts cytu. Kārlis turpynoj par cytom sovpateibom:\n„Vīnolga, kas tu esi, ir sajiuta, ka tu esi gaideits i tys pyrmais moments ir cīši vīglys. Tu īīmi sāta i jau esi pi golda. Leidz goldam nav tuoli, bet paraugit itai Vidzemē…\nKa tai cīši vīnkuoršojūt saleidzynojam latgalīšus ar cytim, tod Latgolā tu par reizi esi sovejais i, kas zyna, varbyut ari īsapatiksi. Kūrzemē i Vidzemē tev nu suokuma juoīsapateik i tod – varbyut byusi ari sovejais. Latgolā nav tai, ka tu par reizi esi leidz golam pīdereigs.”\nItūšaļt Kārlis daudz moz saprūt latgalīšu volūdu, bet pīzeist, ka runuot gon byutu pagryuši.\n„Myusu dažaideiba vysa lobuok pasaruoda ari tymā, kai mes runojam. Tei latgalīšu sirsneiba tok skaņ volūdā. Deļtuo jau tei volūda plyust. Pi kūrzemnīka tu puora vuordūs dabuosi par muti. Kūrzemnīks ir cytaids, tīšuoks, jam navajag garai runuot.”\nKārlis, pietejūt i atkluojūt sev vysaiduos Latvejis volūdys izlūksnis, bīži dūmuojs i runuojs ari par tū, kai tys ir, kod daudzys skaistys izlūksnis arviņ mainuos, pagaist.\n„Bīži teik runuots par tū, ka tuos myusu kulturatškireibys neikst uorā, maņ redzīs, ka latgalīši itymā ziņā ir drūsmeiguoki pasceit, ka mes asam cytaida kultura…\nMaņ jau saceja, ka izlūkšņu raidejums ir provokativs. Tod niule maņ golvā ir vēļ kaida provokativuoka līta – paraudzeit atrast mums kūpeigū ar mozuokumtauteibom Latvejā.”\nKārlis pīzeist, ka latgalīši komunikacejā i sadzeivuošonā atsaškir nu puornuvadnīku:\n„Lela Latgolys prīškrūceiba ir tei sadzeivuošonys spieja, īraudzeit vīnam ūtru, tys ir koč kas, kas daudzvīt cytur Latvejā byutu juosavuica. Tys nanūzeimoj atdūt, ka mes vīns nu ūtra dabojam, na apzūgam. Munā skatejumā tei vide, kurā es pats asu audzs, kod juosyt cytaidais i tod es pats byušu lobuoks, nav nikaids lobs rysynuojums. Tikai drūsmeigi asūt ar sovu varim poši nūsastyprynuot.”\nKārlis stuosta, ka pa reizei jam kaids vaicoj, voi naasūt žāl, ka tuos vysaiduos izlūksnis arviņ īt mozumā, niu juo vīdūklis ir drupeit atškireigs nu suokūtnejuo, kod ruodejīs, ka tys nav labi.\n„Apstuodynuot koč kaidu procesu i tagad saceit, ka niule īkoņservēsim i byusim taidi, kai mes bejom, tys maņ nasaredzīs pareizi, bet tuos saknis tim, kurim ir, tuos pīturēt i saprast, nu kureinis tu ej, tys gon ir svieteigi, ka tū var.”\nLatgaliskās kultūras aktualitātes būs skatāmas video raidījumā «Kulturys viests»