Deveni interesanti fakti par grupu “Dabasu durovys” - lakuga.lv\nDeveni interesanti fakti par grupu “Dabasu durovys”\n18 Augusts 2020\nTemys: Dabasu Durovys, interesanti fakti, latgalīšu muzyka, Perimetrs\nItūrudiņ gaidoms latgalīšu popa-roka grupys “Dabasu durovys” pīktais albums “Perimetrs”. Tymā byus 10 dzīsmis, kurys leluokūtīs saraksteitys karantinys laikā. Jaunais albums byus bilingvals – latgalīšu i latvīšu literarajā volūdā, i tiks izdūts vinila platis formatā, kai ari byus daīmams digitalā formatā.\nGrupa sovus fanus īprīcynuojuse, pīduovojūt bez moksys lejupīluodēt vysu “Dabasu durovu” diskografeju i cytus albumus, kuru topšonā leidzdorbuojīs tuos liders Arņs Slobožanins. Albumi daīmami failiem.lv/dabasudurovys. Kai ari itamā lopā sevkurs var finansiāli atbaļsteit grupu, spīžūt iz pūgys “Atbalstīt”.\nSovukuort portals lakuga.lv apkūpuojs deveņus interesantus faktus par grupys leidzšinejū darbeibu.\n1. Pyrmuo grupys nūspālātuo dzīsme ir “Bezpruotā”\n“Dabasu durovys” sovu pyrmū koncertu nūspēlēja 2006. gods martā, i pyrmuo grupys publiski izpiļdeituo dzīsme beja “Bezpruotā”. Vāluok itei dzīsme tyka īkļauta pyrmajā latgalīšu muzykys izlasē “As ar čiulim nadoncoju!”.\n2. Grupys sastuovā spieliejs vaira kai pussymts cylvāku\nPa itim vysim godim “Dabasu durovu” sastuovā paspiejuši paspēlēt 56 cylvāki. Vysmoz itaidu skaitu atguodoj grupys liders Arņs Slobožanins, pībylstūt, ka skaitlis varātu byut ari leluoks, kaids mož asūt damiersts.\n3. Dzīsmis tykušs dzīšmu aptaujis “Muzikālā banka” finalā\n“Dabasu durovu” dzīsmis divejys reizis ir tykušys “Muzikālās bankas” finalā. 2015. godā grupa finalā tyka ar dzīsmi “Sejas grāmata”, bet 2016. godā ar dzīsmi “Šūpuļdziesma”.\n4. Grupys vystuoļuokais koncerts Australejā\nGeografiski vystuoļuok nu Latgolys snāgtais koncerts beja 2011. godā Normanvillā, Australejā. “Dabasu durovys” pīsadaleja Australejis latvīšu 33. Jaunatnis dīnuos.\n5. Vysvaira aranžātuo dzīsme ir “Pusnakts triadis”\nNu vysu “Dabasu durovus” dzīšmu vysvaira aranžeju bejs dzīsmei “Pusnakts triadis”. Tai ir verseja kuora, bigbenda, steigu kvarteta i pyutieju orkestra aranžiejumā.\n6. Vysilguokuo sadarbeiba grupai ir ar skonu inžineri Armandu Treilihu\nGrupai sadarbeiba ar skonu inžineri Armandu Treilihu, kas dorbojās grupuos “Rakstu raksti” i “Autobuss Debesīs”, ir jau nu 2006. gods. Pa itim godim Armands ir samiksiejs kūpā vaira kai 60 grupys dzīsmis.\n7. Nu suoku “Dabasu durovys” dzīsmis izpiļdeja tikai latgaliski\nSovys darbeibys suokumā “Dabasu durovys” dzīsmis izpiļdeja tikai latgaliski, bet 2011. godā piec grupys gitarista Romāna Sladža īrūsynuojuma tyka radeita pyrmuo dzīsme latvīšu literarajā volūdā. Tei beja “Grēku Fani”.\nGrupai ir ari pa vīnai dzīsmei krīviski i angliski –“Seti” i “White”.\n8. Grupa vairuokys reizis pīdzeivuojuse avarejis\n“Dabasu durovu” koncertdzeive nav iztykuse ari bez kuriozu, čudnu i pat traumatisku atgadejumu. Tai, pīmāram, basgitarists Sergejs pyrma kaida koncerta Brīžucīmā īkryta pašalē, sasyta rūku i navarēja paspēlēt. Juo vītā koncertā basu raudzeja spēlēt šofers. Kaidā cytā reizē piec naizskaidrojamom, styprom suopem kryutīs koncertu Baļtinovys vydsškolā navarēja snēgt bundzinīks Juoņs. Jam paleidzēja vītejuos medmuosys šprice, i koncerts tyka gūdam snāgts. Piec 1. apreļa koncerta Baļtinovā grupa tyka avarejā pi Maltys – autobuss nūsleidēja nu ceļa i ībrauce gruovī. Tymā pat zīmā grupys autobuss beja īstidzs dubļūs pi Rimicānu cīma, daguoja saukt traktori. Taipat ari grupys buss beja nūkriejs nu ceļa pi Jersikys. Tūreiz traktoru, kas tū izvylka, sarunuoja Jersikys pamotškolys direktore.\n9. Albumus izdūd rudinī\nDa šam “Dabasu durovys” izlaidušys četrus albumus – “Lepetnīks” (2008), “Styklu vītā skaņa” (2012), “Bāka” (2014) i “Pādys runoj” (2016). Tī vysi izguojuši rudinī. Ari pīktū albumu “Perimetrs” grupa klauseituoju viertiejumam nūdūs ituo gods rudinī.


Baltīši, lejzemnīki, čyuli.. – kai latgalīšim saukt puorejūs latvīšus? - lakuga.lv\nTemys: baltīši, čangali, čyuli, latgalīši, latvīši, lejzemnīki, puornūvadnīki, Sandra Ūdre\nMyusu dīnuos apritē ir gona daudz vuordu, kas nu latgalīšu poziceju apzeimoj puorejūs latvīšus. Tok na vysi viesturiski rodušīs “nalatgalīšu” apzeimuojumi atbylst myusdīnu situacejai i itamā terminologejā orientejās viņ nadaudzi, partū izsprīst, kaidu vuordu lītuot, reizem var byut problematiski. Rokstā apsavārti bīžuok lītuotī “nalatgalīšu” apzeimuojumi, pretstotūt atbiļsteigam latgalīšu apzeimuojumam.\nLatvīši : latgalīši\nPretstatejums “latvīši : latgalīši” ir oploms, partū ka latgalīši ari ir latvīši. Ari cariskuos Krīvejis imperejis laikā, tod, kod Latvejis vaļsts vēļ nabeja i tuolaika latgalīši iz vaicuojumu par sovu tauteibu vysbīžuok saceja, ka ir katuoli, latgalīšus par latvīšim sauce i vītejī cyttautīši, i oficialuo vara. Tū paruoda koč voi viesturiskī cīmu nūsaukumi, pīmāram, Kuorsovys nūvoda Mērdzinis pogostā ir Krīvu Styglova i Latvīšu Styglova, Rēzeknis nūvoda Ūzulmuižys pogostā – Krīvu Sloboda i Latvīšu Sloboda, a Muokūņkolna pogostā – Krīvu Vyrauda i Latvīšu Vyrauda, Rībeņu nūvoda Sylajuoņu pogostā – Krīvu Balbuorži i Latvīšu Balbuorži.\n1926. godā Padūmu Savīneibā latgalīšus atzyna par atsevišku tautu, pasēs īraksteja “латгалец”, tai muoksleigi nūškirūt nu puorejūs latvīšu. Taida izpratne par latgalīšim ir puormontuota ari niulenejā Krīvejā.\nZynuotniskūs, popularzynuotniskūs i publicistiskūs tekstūs vysbīžuok lītoj apzeimuojumu “latgalīši i puorejī latvīši”, a, runojūt par teritoreju, – “Latgola i puorejuo Latveja”. Itī apzeimuojumi byutu īsokami ari tuoļakam lītuojumam.\nKūrzemis i Vydzemis latvīši : Latgolys latvīši\nPyrmajā šaļtī redzīs skaidrys i saprūtams “nalatgalīšu” i latgalīšu pretstatejums, tok tai nav. Apzeimuojumu “Latgolys latvīši” var uztvert div nūzeimēs: 1) latgalīši; 2) Latgolā apsamatušī puornūvadnīki. 20.–30. godūs ūtrī poši sevi tai sauce, pulcādamīs Latgolys Latvīšu apvīneibā, konkurēja ar tuolaika latgalīšu politiskajom partejom. Palosit jūs izdūtū laikrokstu “Latgales Ziņas” – ar uzrunu “Latgales latvieši!” viersrokstūs aicynoj iz politiski i sabīdriski aktivu reiceibu, daruodeit sovu puoruokumu par latgalīšim. Golvonuo pretiškeiba tūlaik tyka saskateita pat na volūdā, a ticeibā – vīni luterani, ūtri katuoli.\nKa apzeimuojumi “Kūrzemis latvīši” ci “Vydzemis latvīši” ir saprūtami piec “gora” – dūmuoti paaudzēs īdzymtī kūrzemnīki ci vydzemnīki, na nasenejī puornūvodu ībraucieji, pat ka jī ir latvīši. Tok piec “burta” itī it kai neitralī apzeimuojumi ir puorprūtami i naprecizi – voi Kūrzemē i Vydzemē iz palikšonu apsamatušī latgalīši nav latvīši, voi Latgolā dzeivojušī puornūvadnīki i jūs piecteči, kas sevi pi latgalīšim napīskaita, nav latvīši?\nApzeimuojums “Latgolys latvīts” deļ latgalīšu dreizuok ir emocionala frāze, ka latgalīšam paprosa, voi jis ir latvīts, jis ar lapnumu atsaceis: “Asmu Latgolys latvīts!” Tok ar “Latgolys latvīšu volūdu” saprūt i Latgolā runuotuos latvīšu volūdys izlūksnis, i pīsaturiešonu pi latgalīšu rokstu volūdys normom runā i rokstūs.\nČyuli : čangali\nĪsuokumā, 19. g. s. beiguos, vuordu “čyuli” attīcynuoja iz sābrūs dzeivojūšajim luterticeigajim vydzemnīkim. Lītuots i kai neitralys nūzeimis vuords, i kai puornūvadnīku lītuotūs īsauku “polīši”, “poļi”, “čangaļi” opoziceja ar nycynojūšu nūzeimis nūkruosu. Čyuļu apdzeivuotuo teritoreja Čyuleja vaira gadīņūs pīmynāta bez nagativys nūkruosys. Dūmojams, ituo apzeimuojuma popularitate myusu dīnuos saisteita ar vuorda eisumu i nikaida nagativa satura juo lītuotuoji napauž, tok zynuotnuskūs i publicistiskūs tekstūs nav lītojams.\nIz latgalīšim attīcynuotais apzeimuojums “čangaļs”, iz vysa dreizuok, ir radīs nu vuorda “čangaļi”, kas nūzeimoj ‘palovys; gryudu apvolki’. Suokūtnejuo opoziceja gryudi–palovys bruoļu Kaudzīšu romanā “Mērnieku laiki” (1879) semaņtiski transformiejusēs vydzemnīku slātaviešu ‘vacpīboldzānu’ i atpalykušuokūs, naapsvīdeiguokūs čangaliešu ‘jaunpīboldzānu’ pretstatejumā, bet 20. g. s. suokuos nūsastyprynuojuse polaritatē čyuli–čangali kai nycynojūšs latgalīšu apzeimuojums.\nBaltīši : Vitebskys gubernis latvīši\nMyusu dīnuos par Baltejis vaļstem sauc treis – Igauneju, Latveju i Leitovu, partū redzīs nasaprūtami ar vuordu “baltīši” apzeimuot tūs latvīšus, kas nav latgalīši. Nasaverūt iz tū, myusu dīnuos škārsteiklā atrūnama pat “Baļtīšu-latgalīšu vuordineica”.\nApzeimuojums “baltīši” īsavīse cara laikūs, tūlaik par Baltejis guberņom (oстзейские/прибалтийские губернии) sauce treis vuocyskuos – Kūrzemis, Vydzemis i Igaunejis. Ar 1795. gods imperatrisis Katrinys II manifestu itamuos guberņuos saglobuoja vītejūs muižnīku privilegejis, dzymtnīceiba i juos atceļšona te nūtyka piec Prusejis parauga, a Latgolys teritorejā – dzeivis kuorteiba kai puorejā Krīvejā. Tai Kūrzemis i Vydzemis latvīši, kai Baltejis guberņu īdzeivuotuoji, tyka saukti par baltīšim.\nBet voi latgalīšim, pretstotūt baltīšim, ari navajadzātu tod sauktīs piec gubernis nūsaukuma? Par pleskovīšim (opskovīšim), polockīšim voi vitebskīšim. Izaruoda, cara laikūs Latgolys teritorejis administrativuo pīkriteiba ir bejuse maineiga: 1772.–1776. godā Krīvejis imperejis sastuovā Latgola agruokajūs Pūļu Inflantejis rūbežūs ir Pleskovys guberņā kai Daugovpiļs province (Provincia Dunensis) ar 4 apriņčim (Daugovpiļs, Rēzeknis, Ludzys, Drisys); 1777–1802. godā Latgola ir Polockys vītnīceibā (Полоцкое наместничество) viņ ar 3 apriņčim (Drisys apriņča ZR daļu davīnoj Sebežys, DA daļu – Polockys apriņčam); 1802.–1861. godā Latgola ir Vitebskys guberņā ar 3 apriņčim; 1861.–1920. godā Latgola ir Vitebskys guberņā ar 4 apriņčim, Drisys apriņčs otkon davīnuots Latgolai.\n20. g. s. latgalīši poši sevi, pretstotūt baltīšim, sauc, pīmāram, kai tū var atrasts Franča Trasuna rokstūs, par Vitebskys gubernis latvīšim. Tok cara laiku terminologeja nabyutu aktualiziejama šudiņ.\nLejzemnīki : augšzemnīki\nTradiceja daleit volūdys runuotuojus geografiski augšuok i zamuok dzeivojūšūs, i kas rūbežu ziņā sakreit ar jūs runuotuos volūdys sovpateibom, īsavīsuse vuocu volūdys sakarā – vuocu volūdai nūškir treis dialektu grupys: augšvuocu, vydsvuocu i lejisvuocu. Latvīšu volūdys sakarā par lejzemnīku izlūksnem sauc vyds dialekta i lībiskuo dialekta izlūksnis, pretstotūt augšzemnīku dialekta izlūksnem – sieliskajom i latgaliskajom. Tai kai latvīšu volūdys augšzemnīku dialekta runuotuo teritoreja ir plašuoka par Latgolys kulturviesturiskuo nūvoda teritoreju, termini “augšzemnīki” i “lejzemnīki” latgalīšu i puorejūs latvīšu vyspuoreigai apzeimuošonai nadar.\nVīneigi, runojūt par divejom viesturiski izaveidojušom latvīšu volūdys rokstu tradicejom, gruomatnīceibys, literaturys, raksteibys voi literaruos volūdys dalejums lejzemnīkūs i augšzemnīkūs puorprotumus naroda. Leidzeigi lītoj ari terminus “lejislatvīšu” i “augšlatvīšu”, pīmāram: “Latgaliešu jeb augstlatviešu literatūra līdzīgi lejaslatviešu literatūrai sākumā veidojās kā garīgā rakstniecība..” (“Latgalistikys kongresu materiali I”, 2009, 43)\nPuornūvadnīki : latgalīši\nMyusdīnuos vuordus “puornūvods” i “puornūvadnīki” vuordineicuos jau pīzeist par nūvacuojušim, tok apzeimuojums “puornūvadnīki” ir izmontojams kai “nalatgalīšu” sinonims. Ituo vuorda lītuošonu komentej filologejis doktors, literaturzynuotnīks, kulturviesturnīks Valentins Lukaševičs: “Maņ pateik Ulmaņa laiku termins “puornūvadnīki” i es jū lītoju, ar tū saprūtūt latvīšus “div pyrmajuos zvaigznēs”. Nav geografiskys pīsaistis, bet skotu punkts var byut Latgolai centrisks: mes – nūvods, jī – puori nūvodam. Var ari ūtraiži, kai tūlaik raksteja caur defisi: “latvieši-pārnovadnieki”, “latgalieši-pārnovadnieki”. Tūlaik lītuoja ari vuordu “tālumnieki” – tī, kas dzeivoj periferejā. Ari latgalīši zam ituo īsaderēja.”\nJuodasoka, ka, nasaverūt iz vuorda “tālumnieki” neitralū leksiskū nūzeimi, piec 1934. gods politiskuo apvārsuma presē losomi ceņtīni itam vuordam dadūt nagativu nūkruosu i cytu nūzeimi – Ulmaņa autoritaruo režima pretinīki: “Tālumnieks arī agrāk bija zināms un saprotams vārds; tas apzīmēja cilvēku, kurš dzīvoja kaut kur tālu no visiem pārējiem un kuram grūti bija no turienes kļūt pasaulē. Un tad radās tālumnieka vārdam jaunā nozīme un saturs. Viņu dziļi izdomātu pirmais izdeva Valsts Saimnieks, runādams par visas tautas līdzdalību savas zemes dzīves, īpaši saimnieciskās rosības un rocības pacelšanu. Pēc viņa norādījuma mēs redzējām, ka tālumnieki nav tikai tie, kas dzīvo tālu no galvaspilsētas vai citiem centriem.. (..)\nTālumnieks ar to beidza pastāvēt kā kilometros izteicams jēdziens, gūstot tīru idejisku nozīmību. Tagad mēs saprotam, ka tālumnieks ir katrs, kas savā darba un dzīvē ir tālu no tā, kā vajadzētu būt un kā varētu un iespētu būt, ja viņš visus spēkus un spējas būtu veltījis tas izkopšanai un pacelšanai. Tālumnieks ir katrs, kas pats savu dzīvi neveido pilnīgu pēc savas labākās apziņas un ari pēc visas tautas prasībām.” (“Darba Dzīve”, 1938, nr. 31)


10. A. 1641. E. A. Simsons no A. Taločko Sakstagala pag. Latvju kult. kr.\nDzeivuoja zemnīks. Sīva jam jau seņ nūmyra un jis nagribādams struoduot īdūmuoja teikt vysim, ka jis ir paragūns un ka zemes struduot jis vairuok naspēj. Bet tai kai īdzeivuotuoji mīstiņā beja vysi lobi ļaudis un jīm nikaidas nalaimes nabeja, tad jī naguoja pī paragūņa prasīt kaida nabejis padūma. Tai šis paragūņs dzeivuoja, cikom daudz naudas beja, bet kad naudu puordzeivuoja, nazynuodams, kū darīt, jis aizguoja vīnā duorzā un nūzoga audaklu, kurs kolta saulītī. Jis tū izdarīja tuopēc, ka gribēja, lai pi juo nuok prasīt padūmu. Tū audekļu jis aiznesja ūtrā pusē mīstiņa un nūgluobuoja pi vīna lela kūka.\nBuoba, kad guoja gulātu, īdūmuoja, va vajag audakļu īnest ustobā. Aizguoja buoba uz duorzu un redz, ka nav audekla. Viņa suoka klīgt, ka ir nazkur zaglis viņu mīstiņā. Atskrēja ļaudis, suoka vysur meklēt - nav nikur. Tūlaik buoba sadūmuoja aizīt pi paragūņa, lai jis pasoka, kur ir juos audakls. Kai sadūmuoja, tai izdarēja. Atguoja buoba pi paragūņa un vysu jam izstuostēja.\n"Labi, es tev teikšu, kur ir tovs audakls, bet par tū dūd maņ gaļas un putraimu!"\nBuobai beja žāļ audakla un viņa beja ar mīru, atnest jam gaļas un putraimu. Tad jis teicja: "Sēd te pi cepļa, un kad es tev īdūšu stūpu yudeņa, tu izlej treis lases uz greidas un runoj sevī: "Kur esi, muns audaklis?"\nBuoba tai izdarīja. Paragūņs staiguoja pa ustobu tur un atpakaļ nazcik reižu, kautkū tur runuoja un vāluok teicja: "Ej ūtrā pusē mīstiņa, tur taišņi uz lela ceļa stuov kūks, tur zaglis ir nūglobuojis tovu audaklu."\nBuoba aizskrēja un tyuleņ dabuoja audaklu. Pēc kaida laika, kad paragūns apēdja vysu gaļu un putraimus, jis sadūmuoja nūzagt nu vīna boguota zenunīka zyrgu. Kai sadūmuoja, tai tyuleņ izdarīja. Zemnīks suoka meklēt zyrgu, bet paragūņs aizvedja zyrgu mežā un pīsēja jū pi vīnas eglītes un pats aizguoja uz sātu. Zemnīks ilgi namaklādams, atskrēja pi paragūņa prasīt juo izzynuot, kur ir juo zvrgs. Jis otkon pasadynuoja zemnīku pi cepļa, kaut kū tur runuoja, izvuvorēja nazkaidas zuoļas un pīsacēlis runuoja: "Ej tyuleņ mežā, tur pi eglītes zaglis tovu zvrgu pīsēja, bet par dorbu atnes maņ gaļas, maizes un putraimu!"\nZemnīks aizskrēja uz mežu un tur dabuoja sovu zyrgu. Paragūnam par taidu lobu izzynuošonu jis labi samoksuoja. Tai otkon paragūņs suoka dzeivuot labi, bet par jū aizguoja slava pi paša ķēniņa. Ķēniņam pazūda meita un nazkas nūzaga gradzynu. Jis pateicja sulaiņam atvest paragūņi pi juo. Kad sulaiņi pateicja jam, paragūņs nūsabeida, kad izdzierda kēniņa vuordus : "Ja dabuosi gradzynu un munu meitu, daudz kū nu manis dabuosi, bet jo na, tūlaik golvu tovu nūjēmšu!"\nParagūņs aizguoja ķēniņa ustobā un jau suoka skaitīt puotorus, dūmuodams, ka jau tagad beigts. Gradzynu bija nūzadzis vīns sulainis. Kod sulainis izdzierdēja paragūņa puotorus, dūmuoja, ka vysleidza pagagūns izzynuos, ka jis pajēmja šū gradzynu un atnuocis pi paragūņa lyugdams soka: "Nasoki tu, ka es jū pajēmu, še gradzyns!"\nParagūņs prīcīgs jam soka: "Nu labi, es nateikšu, ka tu, bet vai nazyni, kur kēniņa meita palyka."\nSulainis jam atbildēja: "Zynu ari tū, m&127;eita juo aizbāga ar vīnu princi cytā kēnestī!"\nTai ūtrā dīnā paragūņs atdevja gradzynu kēneņam un pasacīja, kur juo meita. Kad kēniņš izzynuoja, ka tys ir taisnība, ka juo meita dzeivoj ar princu cytā kēnestī, tūlaik kēniņš īdevja paragūņam tik daudz naudas, ka jam&127; pītyka vysu myužu nūdzeivuot, nikuo nastruoduojūt.


Turpynojās projekta „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne” realiziešona - lakuga.lv\nSaruna ar Anatoliju Kreipānu par sportu, komentiešonu i latgalīšu volūdu\nTemys: Latgolys kulturviesturis muzejs, muzejs, Riezeknis Augstškola, Roksts, Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne\nRēzeknis Augstškola sadarbeibā ar partnerim nu Lītovys, Boltkrīvejis i Latgolys Kulturviesturis muzeja eistynoj puorrūbežu projektu „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne”.\nLatvejis–Lītovys–Boltkrīvejis puorrūbežu projekts „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne” teik eistynuots nu 2012. goda 1. decembra. Projektā golvonais partners ir Rēzeknis Augstškola, īsaisteitī partneri: Kedaiņu Regionalais muzejs (Lītova), Maksima Bogdanoviča muzejs (Grodņa, Boltkrīveja) i Rēzeknis piļsātys dūme, kurū puorstuov Latgolys Kulturviesturis muzejs. Projekta mierkis – izveiduot virtualys muzeju fondu galerejis, kurys byutu pīeimamys škārsteiklā, taidā veidā modernizejūt muzeja eksponatu apsavieršonu, pīduovojūt interektivus elementus i īinteresejūt dažaidys vacuma grupys, bet eipaši jaunīšus, apmeklēt muzejus arī kluotīnē. Projekta ilgtermeņa mierkis – sataiseit vīnuotu datu bazi (virtualu vītni) sovulaik viesturiski saisteitim nūvodim Lītovā, Boltkrīvejā, ari Krīvejā i Pūlejā, īpazeistūt kulturu i volūdu leidzeibys, meklejūt jaunys sadarbeibys idejis kulturys i tautsaimnīceibys atteisteibys laukā.\nLatgolys keramikai ir senejis tradicejis, i Latgolys kulturviesturis muzejā ir godu desmitim taiseita unikala keramikys darynuojumu kolekceja. Pasateicūt itam projektam, ari daudzim cylvākim cytur pasaulī ar škārsteikla paleidzeibu byus īspieja apsavērt gon Latgolai rakstureiguos tradicionaluos skrūzis, gon malnuos keramikys vazys, gon svečturus i ari modernā stylā taiseitus izstruoduojumus.\nKūpejuo projektu izdavumu summa – 374,832,33 eiro, nu tim 90% – Eiropys Savīneibys finansiejums. Projekta eistynuošonys laiks ir 24 mieneši. Der atguodynuot, ka kūpumā ūtrajam puorrūbežu projekta konkursam tyka īsnīgti 162 projektu pīteikumi, atbaļsteiti – 27 projekti, nu tim 10 projektu īsnīdzieji nu Latgolys regiona.\nPrograma aptver Latgolys regionu Latvejā, Panevežys, Utenys, Viļnis, Alitys i Kaunis apgobolus Lītovā, kai ari Vitebskys, Mogilevys, Minskys i Grodnis apgobolus Boltkrīvejā. Kai programys kūpeiguo vadeibys īstuode dorbojās Lītovys Republikys Īšklītu ministreja.\nProgramys oficialuo sātys lopa ir www.enpi-cbc.eu.\nIngars Gusāns, projekta vadeituojs\nAicynoj konkursā īsnēgt biļdis, kas dokumentej latgalīšu volūdu 02/09/2019\nAngliski runojūšūs aicynoj atkluot latgaliskū pasauli 23/09/2019\nPrezentēs video par šmakovkys ceļu Latgolā 10/10/2019\n23:00 Latgalīšu Repa koncerts @ Klubs "Tonuss", Jelgova\nLatgalīšu Repa koncerts @ Klubs "Tonuss", Jelgova\n17:00 Andrejdīna Lūznovā @ Lūznovys muiža\nAndrejdīna Lūznovā @ Lūznovys muiža\n18:00 Diska “Ryugts” prezentaceja @ Lazdukalna saīta nomā\nDiska “Ryugts” prezentaceja @ Lazdukalna saīta nomā\nDec 1 @ 13:00 – 15:00


Suipacha Suites i Buenos Aires, Argentina : Boka nu!\nTe esperamos! Visa regler för boendet


Zeitraum: 30. 08. 2020


Fotografeju izstuodē atkluoj Sakstagola viesturi 100 godu garumā - lakuga.lv\nTemys: Fraņča Trasuna muzejs "Kolnasāta", Roksts, Sakstagols\nTyvojūtīs Latvejis vaļsts symtgadei palīk aktuals vaicuojums par tū, kas pīdzeivuots pādejūs 100 godūs. Tū var īraudzeit ari caur fotografejom. Rēzeknis nūvodā Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” apsaverama fotografeju izstuode “Sakstagals un tā iedzīvotāji fotogrāfijās 1918. – 2018.”.\nIzstuode dūd īspieju īsavērt Sakstagola pogosta viesturis puslopuos, cylvāku sejuos, pogosta i tuo īdzeivuotuoju dzeivēs nūzeimeiguos nūtikšonuos, kas īmyužynuotys fotografejuos laika pūsmā nu 1918. leidz 2018. godam, atkluoj muzeja kruojuma globuotuoja Inta Deksne.\nSakstagola vuords viesturis olūtūs pyrmū reizi mynāts jau 1582. godā, Sakstagola pogosts izveiduots 19. godu symta beiguos i tys ītylpa Rēzeknis apriņčī. Sakstagolā dzymušs taidi īvārojami cylvāki kai bazneickungs i politikis Fraņs Trasuns, literate i Fraņča Kempa dzeivisbīdre Konstance Daugule-Kempa, goreidznīks i tautys dzīšmu kruojiejs Fēlikss Boļeslavs Laizāns, rakstnīks Raimonds Trasuns, goreidznīks, Rēzeknis školuotuoju instituta direktos, žurnala “Katōļu Dzeive” izdeviejs Dominiks Jaudzems i cyti.\nIzstuodē pamatā apsaveramys karteitis nu F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” kruojuma. Muzeja izstuožu noma foaje izstuodi var apsavērt leidz 15. oktobram.


Termoveļa Norfin Cosy Line, S\nPreces kods: PL00010812\nPieejamība: Vēlaties pasūtīt? Tal. 25411998\nAtslēgvārdi: Termoveļa, Norfin, Cosy, Line\nTermokrekls ar garām piedurknēm Rucanor, XL\nTermokrekls ar garām piedurknēm Rucanor, XL Termokrekls ar garām piedurknēm paredzēta s..


LaKuGa – “Pi myusim Latgolā” saruna Trasunu dzymtys puorstuovi Ivaru Graudiņu\nLaKuGa 5. Majs, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” saruna Trasunu dzymtys puorstuovi Ivaru Graudiņu\nItei nedeļa teik aizvadeita Latgolys kongresa symtgadis zeimē. Ari raidejums “Pi myusim Latgolā” sekoj leidza nūtikšonom i apkūpoj redzīņus. Itūreiz Latgolys symtgadis kongresa viertiejumā ar Lauru Sondori-Strodi dalejuos Ivars Graudiņš.\nIvars Graudiņš ir Fraņča Trasuna bruoļa mozmozdāls. Jis dzimis Zvīdrejā, lelu daļu dzeivis pavadejs ASV, atsagrīzs pi senču sakņu i dzeivoj Latgolā.\nIvars Graudiņš cīši lepojās ar sovu dzymtu i eipaši nūviertej Fraņča Trasuna darbeibu i īguļdejumu Latgolys atteisteibā. Taišni deļtuo jis izjiut atbiļdeibu dasadaleit vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumūs, kai ari Latgolys kongresa symtgadei veļteitūs pasuokumūs.\nKoč i Latgolys symtgadis kongress pādejūs mienešu laikā cīši izdaudzynuots, Ivars Graudiņš ir nūskaņuots skeptiski i tū nūsauc par sabīdrisku čaja dzeršonu ar capumim. Pamatojūtīs iz tū, ka 1917. goda Latgolys kongresā pījimtī lāmumi da šam nav eistynuojušīs dzeivē, Graudiņš nalīk eipašys cereibys, ka niu kas varātu pasameit.\nATSLĀGVUORDI » Ivars Graudiņš, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts


Kulturys īsacejumi nedeļai: tuškavuoti kuopusti, poezeja i kūki - lakuga.lv\nTemys: dzeja, latgalīšu iedīni, latgalīšu literatura, Valentins Lukaševičs\nValentinam Lukaševičam i Aleksandram Čakam dzimšonys dīna ir vīnā datumā. Nasaverūt, ka jī nav laikabīdri, jūs obejus literaturzynuotnīki pīzeist par urbanistim. Vaļukam obeju kūpejuo dzimšonys dīna vīnkuorši pateik. I vyss. I cytys vīnkuoršys lītys, kas juo īsacejumūs, ari pateik. Saceisit – kas tī eipašs? A tai i par dzeivi var pasaceit. Jei tok ari vīnkuorša līta. Partū itūnedeļ vīnkuorši dzeivojam, i sveicīni Vaļukam dzimšonys dīnā.\nKotram cylvākam ir iz vīnys ci divu rūku pierstim skaitomi datumi, kuri spylgti palīk īguoduos. Tī nav ni Juoni, ni Jaunais gods, kurus svietej vysi, a nazkas individuals. Vyscieškuok tuos ir poša ci tyvu vylvāku dzimšonys dīnys. Es pīdzymu 27. oktobrī. Iz munu dzimšonys dīnu beja pyrmī skuobātī kuopūsti i pādejuos sieņs.\nTuškavuoti kuopusti beja iz gostu golda. Pošu izaudzāti, sašynkavuoti, miļzeigā emaljātā kastrulī ar dieleiti i akmini nūspīsti. Aicynoju itū nedeļ sātā paēst satuškavuotus kuopūstus! Mama vuorēja kūpā ar sardeļkom, bet var ari posnus. Var piečuok iz skaurodys kriejumā pacapynuot. Var vysaiži!\nSutynojās kuopusti. Karteņa: Valentins Lukaševičs\nKuopūstūs, ari stuņdi sutynuotūs, ir cīši daudz C vitamina. I myusu seņči, i jiurys braucieji gluobēs ar kuopustim! Tānejā situacejā – pošā laikā!\nAr poezejis gruomotu vokorā\nA kaidu vokor var palaseit aba paskaiteit poezeju. Jai pīstuov vokori. I ni kaidu romanu voi stuostu, a taišni poezeju. Īsim tū pošu galejū, tū pošu ekstremalū ceļu.\nPoezeja kai puoreja pa slīdem. Dīnests puoreja pi stacejis Rēzekne II. Karteņa: Valentins Lukaševičs\nApsasēd iz divana, klusumā, ar gruomotu rūkā. Ka nav, atrūņ i skaiti telefonā. Kū? A vysleidza kaidu poezeju! Es ar sovu gaumi taipoš natruopeišu jiusu gaumē! A poezeja vysa ir godna – te tei smukuokuo volūda, kaida viņ pasaulī ir! Te vyss koncentrāti i tālaini. Te nūskanis i dūmys! Te jauni vuordi i jaunys vuordu nūzeimis! Te volūda juos vysūs augstumūs!\nGostūs pi kūkim\nIr godā divys reizis, kod dobā nūteik dyžonys puormainis. Šudiņ vēļ zorā lopu nabeja, a piec trejom dīnom salateigys lapenis. Vakar lopa beja zaļa, a šudiņ maleņa jau oranža! Tuos ir kaidys div treis nedelis pavasarī i rudinī, kod vyss mainuos pa dīnom. Itū laiku navajag prolaist, pagaisynuot! Vēļ var paspēt – iz pādejū raundu! Navajag nikur tuoli īt ci braukt. Mes nadzeivojam tuksnesī voi tundrā, kūku pi myusim vysur ir daudz. Aicynoju kotru nedelis dīnu viereigi apsavēr tiuļuokūs kūkus. Kurs aug pi garažys. Kurs aug trotuara vydā i cytur. Šudiņ zorā vēļ ir treis lopys, bet voi juos byus reit, kod īšu garom?\nKarteņa: Valentina Lukaševiča personiskais arhivs


Home>powder lemon washing soap laundry powder powder washing\n4 Homemade Washing Powder Recipes - DIY Laundry Detergent ...- powder lemon washing soap laundry powder powder washing ,Aug 08, 2020·Castile soap, a common ingredient in DIY laundry detergent . Homemade Washing Powder Recipes 1. Borax Free Washing Powder With Added Softener. This is Live Simply’s recipe, …Rich Foam Laundry Soap Powder From China Direct Detergent ...Washing Detergent, Rich Foam Laundry Soap Powder, Small Schet Washing Powder manufacturer / supplier in China, offering Rich Foam Laundry Soap Powder From China Direct Detergent Factory, OEM 100g~5kg Laundry Powder Detergent Outer Carton Packing Good Quality Foaming for Hand Washing/ Machine Wash with Floral Long Lasting Fragrance, OEM Body Care Bath Toilet Soap Bar …\npre：bronzing powders blue powder roomnext：washingmachineusepowders


Raiņa muzejs „Jasmuiža” aicynoj tierguotuojus i sīra siejiejis - lakuga.lv\nTemys: Aizkaļne, Jasmuiža, kulinārais montuojums, Latgolys kulinarais montuojums, Pliekšānu Jurģi Jasmuižā, Plīkšāni, Rainis, Roksts, sīra siejiejis\nRaiņa muzejā „Jasmuiža” 21. julī tiks atzeimāta Plīkšānu atīšona pyrms 130 godim ar pasuokumu breivdobys estrādē „Pliekšānu Jurģi Jasmuižā”.\nPasuokuma laikā nūtiks konkurss sātys sīra siejiejom par gorduokū sīru. Pasuokuma organizatori aicynoj vysus, kuri sīn sīru, pīsadaleit konkursā ar sovim izstruoduojumim. Uzvarātuojus nūsaceis pasuokuma apmaklātuoji, bolsojūt par gorduokū ci naparostuokū sīru. Taipat pasuokuma laikā planavuots amatnīku, zemnīku i sātys ražuotuoju tierdzeņš, deļtam pīsasaceit teik aicynuoti ari tierguotīs grybātuoji.\nPasuokumu reikoj Raiņa muzejs „Jasmuiža” i Aizkalnis Tautys noms, atbolsta LRAA i VKKF.\nSīra siejiejus i tierguotuojus lyudz pīsasaceit leidz 15. juļam, zvonūt pa tel. 29487589 65329313 ci rokstūt iz epostu: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv.\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru materialim


25. Jun., 2019 08:01\nRīga, 25.jūn., LETA. Trešdien un ceturtdien Latviju šķērsos ciklons, aiz kura, pūšot stipram vējam, ieplūdīs vēss gaiss, tikmēr Rietumeiropā sinoptiķi brīdina par nebijušu karstumu.


Žurnala “A12” vosorys numerī – muzike Laura Jēkabsone i gasteišona Latgolys “Siguldās” - lakuga.lv\nŽurnala “A12” vosorys numerī – muzike Laura Jēkabsone i gasteišona Latgolys “Siguldās”\nTemys: A12, Akminīši, Evija Vasilevska, Inga Čekša-Ratniece, Ivars Matisovs, Karīna Važnaja, Laura Jēkabsone, Ludza, Malta, Siguldas, Žurnals "A12"\nIzguojs žurnala “A12” 2021. goda juņa/juļa numers, kurymā itūreiz var puorskaiteit sarunu ar muziki i komponisti, vokaluos grupys “Latvian voices” vadeituoju Lauru Jēkabsoni, izzynuot, kai Akminīšūs niu saiminīkoj Evija Vasilevska, car žurnala puslopom gasteit Latgolys “Siguldās”, kai ari īpazeit cytus ļauds i vītys.\nJuņa/juļa žurnala “A12” numera redaktore Inga Čekša-Ratniece atzeist, ka itūreiz sarunuos ar latgalīšim vaira atziņu par itū vaira nikai godu garū “viesturiskū puordūmu laiku”.\nJuņa/juļa žurnala “A12” numerī skaitit:\npar tū, kaids itys pūsmys ir muzikei i komponistei Laurai Jēkabsonei, kurei zyna – byut ceļā jai ir svareigi, koč itūšaļt tuo īrostī lūki nasaīt;\nceļazeimis, kas līcynoj, ka esi pareizajā vītā aba muokslys viesturneicys Evijis Vasilevskys dzeive Akmineišūs;\nari Latgolai ir sovys “Siguldys” – par tū uzjiemeigūs jaunīšu Dacis i Artura de Vaļdenu stuostā;\npar ļaušonūs dzeivis paviersīnim i dorbu radejā saruna ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis producenti Karinu Važnaju;\nviesturiskys skots iz Ludzu i kadri nu Varnaviču;\nīdviesmei paraudzeit braukt ar laivu itymā vosorā – Ivara Matisova leikumuotais ceļuojums pa Maltys upi.\nTaipat žurnalā daudzi cytu stuostu, kurūs vydā puorskaitoma informaceja par jaunuokajom gruomotom i muzykys izdavumim, kas kai jau īrosts tūp sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redakceju.\nVaira informacejis par žurnalu a12.lv.


Rēzeknis Augstškola Archives - lakuga.lv\nRēzeknē atkluos LgSC fotoizstuodi “Myusu Latveja”\nKū varēja saklauseit Rēzeknis Augstškolys Andrejdīnā\nŠudiņ apbolvuos konkursa “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.-2015.godi” laureatus\nLuisa Kerola “Alise Breinumu zemē” latgaliski!\n13. septembrī padūs Nikodema Rancāna bolvu\nTiks svieteits augstuokuos izgleiteibys Rēzeknē 90 godu jubilejs\nRaidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleja Rēzeknis Augstškolys komanda\nZynoma zynuotniskuos konfereņcis “Autors. Teksts. Laikmats” programa


Aizvadeita “LgSC” kūpsapuļce i īvālāta jauna vaļde – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 05.04.2021.\n7. martā pyrmū reizi tīšsaistē tyka aizvadeita bīdreibys “LgSC” kūpsapuļce, atsaverūt iz padareitū 2020. godā i puorrunojūt iz prīšku īcarātūs planus.\nKai īrosts nūtyka ari bīdreibys vaļdis puorvieliešona. “LgSC” vaļdis sastuovā tyvuokūs div godus dorbuosīs Edeite Husare, Kristīne Pokratniece i Laura Melne. Vaļdis sēdē par bīdreibys prīšksādātuoju tyka īvālāta Edeite Husare, par juos vītineicu – Kristīne Pokratniece.\nVaļde lēme, ka iz prīšku vaļdis sēdis nūtiks kotra mieneša pyrmajā ūtardīnē cikom tīšsaistē, īcarātais laiks septeņuos stuņdēs vokora (var maineitīs atkareibā nu situacejis). Sēdis ir atkluotys i tymuos var pīsadaleit kotrys grybātuojs, tik lyugums pyrma tuo da mieneša pyrmuos ūtardīnis pušdīnis laika (12.00) atsyuteit viesti iz e-postu lgsc@lgsc.lv, kab varātu piečuok aizsyuteit sēdis datikšonys saiti.\nTaipat kūpsapuļcis dalinīki tyka īpazeistynuoti ar bīdreibys darbeibu 2020. godā i planim 2021. godam.\nSvareiguokī 2020. goda bīdreibys darbeibys pīturys punkti:\n2020. godā pījimtuos izmainis, kas skar “LgSC” statutus:\nMaineits bīdreibys nūsaukums nu “Latgolys Studentu centrs” iz “LgSC”\nVeikti statutu lobuojumi – niu vaļde teik īvālāta iz diveju godu\nKūpsapuļcē pīsadaleit var ari tīšsaistis variantā\nTyka sajimts Vaļsts kulturkapitala fonda (iz prīšku VKKF) finansiejums projektā “Atbalsts latgaliskās kultūras aktivitātēm 2020. gadā” (7000 EUR), lai nūdrūsynuotu bīdreibys pamatdarbeibu, projektu raksteišonu, eistynuotu dažaidys aktivitatis portalā lakuga.lv.\nAtjaunuota LgSC sātyslopa lgsc.lv.\nNūdrūsynuota Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeiba – portalā publicāti 297 roksti. Eistynuoti projekti:\nLatgaliska satura radīšana portālā lakuga.lv 2020. gada pirmajā pusē (VKKF, 8000 EUR)\nLatgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv (SIF, 9879,85 EUR)\nAtbolsts latgaliska satura radeišonai portalā lakuga.lv (VKKF LKP, 7500 EUR)\nDigitālā Latgale portālā lakuga.lv (VKKF, 2200 EUR)\nCytys portala aktivitatis:\nWhatsApp i Telegram stikeri\nFacebook profila biļžu latgaliskī rameiši\nPasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā (sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju)\nProzys skaitejumu uzvarātuoju video īroksti;\nNūdrūsynuota koncerta “Dzīšmu gruomota” tīšraide;\nPasuokuma “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam – 175” tīšraide;\nOnline lekceja “Revitalization of the Latgalian language”;\nPortala redaktore Vineta Vilcāne tyka nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2020”.\nTurpynuojās projekta COLING – “Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools” (projekta eistynuotuojs Varšavys Universitate, LgSC kai sadarbeibys partners) – dorbi. Aktiva projekta eistynuošona gon apsastuojuse pandemejis īrūbežuojumu deļ, jo projekts paradz pietnīceibys braucīņus i kluotīnis storptautysku pasuokumu reikuošonu.\nDarbeibu turpynuojuse LgSC folklorys kūpa “Ceidari” (cik īrūbežuojumi ļuovuši).\n2020. goda suokumā izguojs leluokais latgalīšu dzīšmu notu i vuordu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”:\nNominaceja Latvejis Sabīdryskuo medeja “Kilograms kultūras” 2020. goda pavasara bolsuojumā;\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2020” sajiemiejs;\nSadarbeibā ar Latgolys viestnīceibu GORS eistynuots koncerts “Dzīšmu gruomota” (pīsaisteits finansiejums projektā “Latgaliešu dziesmu stāsti koncertprogrammai “Dzīšmu gruomota”” (VKKF, 2500 EUR)), nūdrūsynuota koncerta tīšraide lītuotnē “LMT Straume” i portalā lakuga.lv, koncertu vēļ arvin aktivi translej Re.TV i TV4.\n2020. goda beiguos/2021. goda suokumā izdūts Sandrys Ūdris stuostu kruojums “Tīsys syla bolsi” (projekts “Sandras Ūdres stāstu krājuma “Tīsys syla bolsi” izdošana” (VKKF LKP, 2126,97 EUR))\nAizsuokts dorbs pi izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” izdūšonys (projekts “Izdavums “Trusīni vessim reitā pi puiša”” (VKKF LKP, 2500 EUR), dorbi drupeit aizakaviejuši, publiski paradzāts prezentēt 2021. goda pavasarī.\nPlani 2021. godam:\n2021. goda planūs kai prioritate vēļ arviņ ir latgalīšu volūdys atteisteiba i tai veļteitys aktivitatis.\nLatgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv uzturiešona i atteisteišona:\nRedakcejis sastuova izmainis;\nAktiva darbeibys atsuokšona piec puora mieniešu pauzis nu 2021. goda 1. apreļa\nLatgaliskūs ziņu platformu i formatu paplašynuošona;\nSajimts finansiejums projektā “Latgaliskās kultūras dokumentēšana 2021. gadā portālā lakuga.lv” (VKKF, 20 000 EUR)\nSagataveiti i īsnēgti vēļ četri projekti portala atteisteibai, teik gaideiti rezultati.\nAtbaļsteits i paradzāts eistynuot Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (iz prīšku AIF) projektu “Biedrības “LgSC” kapacitātes stiprināšana pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju līdzdalības veicināšanai un to interešu pārstāvībai Latgales reģionā” (daškiertais finansiejums 19 995 EUR), itūšaļt nūteik projekta leiguma nūsliegšonys sakuortuošonys dorbi i preciziejumu īsnēgšona. Projekts paradz bīdreibys kapacitatis styprynuošonu:\nbīdreibys strategejis sakuortuošonu;\nzīduošonys kampanis eistynuošonu;\nbīdreibys zeimyna sataiseišonu;\nbīdreibys komunikacejis plana sataiseišonu i eistynuošonu;\nstorptautyskūs sadarbeibys partneru lūka paplašynuošonu;\nPlanavuots atsuokt COLING projekta aktivitatis (cik īrūbežuojumi ļaus). Vīna nu aktivitašu – sadarbeibā ar Adama Mickeviča Poznanis Universitatis (Pūleja) profesori Nikoli Nau tops losomuo gruomota latgaliski vydsškolānim.\nTurpynuosīs bīdreibys folklorys kūpys “Ceidari” darbeiba\nItūšaļt kasnedelis mieginuojumi nūteik attuolynuoti (grybātuoji pīsavīnuot aicynuoti raksteit lgsc@lgsc.lv);\nPlanavuots suokt dorbu pi Bierzpiļs pusis dzīšmu albuma īraksteišonys (itūgod izpietis daļa).\nApstyprynuots “Valodu māja” projekts “Latgaliešu un jaunnorvēģu valodas izstāde: sadarbība un pieredze mūsdienīgu digitālu risinājumu izstrādē”, kurā LgSC konsultēs “Valodu muzeju”, kai ari pīsadaleis pietnīcyskajā dorbā i tekstualuo satura i konceptualuos pīejis izstruodē. Projekts juoeistynoj da 2023. goda augusta.\nPlanavuots dorbs pi Juoņa Cybuļska manuskripta par P. Miglinīka dzymtu izdūšona latgaliski i angliski, kai ari Juoņa i Viktora Cybuļsku stuostu izdūšona latgaliski i angliski (pīsaisteits privats finansiejums).\nSajimts atbolsts projekta “Grāmatas “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” manuskripta sagatavošana izdošanai” eistynuošonai 2021. godā (VKKF, 1500 EUR).\nSagataveiti i Latgolys Kulturys programā i VKKF mierkprogramā “Kultūrelpa” īsnēgti projekti, kas gaida rezultatus, padareišonai 2021. godā:\nGruomotys “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” izdūšonai;\nLatgalīšu volūdys aplikacejis sataiseišonai;\nIlzis Spergys dzejis kruojuma pīaugušajim “Rudiņa bolsi” izdūšonai;\nIlzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu sagataveišonai (sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju);\nSibira etnolingvistiskūs ekspediceju materialu publiskuošona;\nDzejūļu i dzīšmu kruojuma bārnim “Vuškeņa iz pļovys” izdūšonai.\nPlanavuots nu 2022. goda atjaunuot (bet dorbu pi tuo suokt jau 2021. godā) i reizi godā taiseit kaidu nu seminaru – “Atzolys” (jaunīšim), “Roksti!” (pīaugušajim car raksteibys prizmu) i atbaļsteit vosorys školys školuotuojim “Vosoruošona” nūtikšonu.\nKa ir idejis i iniciativys kūpā dareišonai, drūsai aicynojam sasazynuot ar bīdreibys vaļdi, rokstūt lgsc@lgsc.lv.\nIzdavums “Muna dzīšmu gruomota” sajam Boņuku


Latgolys Vuords nu Reigys - 21.06.2012. - lakuga.lv\nTemys: Bronislavs Sprydzāns, Drycani, Juoņi, Latgolys Vuords, Malta, Nagļu bazneica, Naujene, Roksts\nSarunys ar Genovefu Janovnu i Skaidreiti Melni par Juoņa dīnys svieteišonu i sakūptuokūs sātu cyldynuošonu Drycanūs, pravestu Albertu Cymanovski nu Viļānu par draudzi, latgalīšu volūdu i saimis vierteibom, prīsteri Boleslavs Baginskis par Nagļu draudzi, Maltys pogosta puorvaļdnīku Vitāliju Skudru, par Naujenis pogosta Juonim i Pīterim ar pogosta puorvaļdis vadeituoju Ināru Miglāni i Arendolis “muižnīku” Arvīdu Turlaju.\nMuzykalajā nūformiejumā dzīž i spielej folklorys kūpa „Ilža”.\nKarteņā – Arendolis muiža, foto nu škārsteikla orūdim


Emīlija Buša. 12.03.2020–22.03.2020. Diary in the Times of Pandemic\nBridge Building, house City Country Lake Market Part of a city Region, area River River section Street\n(Scandinavia) 12.03.2020 Mentioned in the text Region, area\n(Latvia) 12.03.2020 Mentioned in the text Country\n(Latvia) (not set) Mentioned in the text Country\n(Lielirbes iela 29, Rīga, LV-1046) 13.03.2020 Mentioned in the text Building, house\n(Apuzes iela, Rīga) 13.03.2020 Mentioned in the text Street\n(Rīga) 13.03.2020 Mentioned in the text City\n(Nēģu iela 7, Rīga, LV-1050) (not set) Mentioned in the text Market\n(Rīga) 14.03.2020 Mentioned in the text Part of a city\n9 Dienvidu tilts, Rīga (not set) Mentioned in the text Bridge\n(Skolas iela 15, Rīga, LV-1010) 18.03.2020 Mentioned in the text Building, house\n(Bulgaria) 19.03.2020 Mentioned in the text Country\n(Moscow, Russia) 21.03.2020 Mentioned in the text City\n("Dzilnupes", Babītes pagasts, Babītes novads, LV-2107) 21.03.2020 Mentioned in the text River\n("Pērlītes", Salas pagasts, Babītes novads, LV-2105) 21.03.2020 Mentioned in the text Lake\n(Kūdra, Jūrmala) 22.03.2020 Mentioned in the text Part of a city\n(Buļļupe, Latvia) 22.03.2020 Mentioned in the text River section


Fondu “1836” i “Viegli” draugi koncertēs Upeitē - lakuga.lv\nTemys: Fonds "1836", fonds "Viegli", pīrūbežs, puorguojīņs, Roksts, Upeite, Viļakys nūvods, Žeiguri\n25. i 26. junī Viļakys nūvodā byus guojīņs nu Žeiguru da Upeitis, kas nūtiks fonda “1836” ceļa “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” ītvorūs. Guojīņs suoksīs sastdīnis reitā Žeigurūs, kur ceļuotuojus sagaideis Meža lobumu cīma mārga ar paleigim. Pyrmajā dīnā dalinīki dūsīs da Medņovys (Semenovys), kur nakšņuos školā, nu ūtrajā dīnā īs atlykušū ceļu da Upeitis. Svātdiņ, 20. juņa vokorā, 18.00 Upeitis parkā “Ontona Slišāna duorzs” nūtiks fonda “1836” i fonda “Viegli” draugu bezmoksys koncerts, kurymā pīsadaleis ari apbolvuojuma “Laiks Ziedonim 2014” laureats Andris Slišāns ar saimi.\nPar gūdu Latvejis symtgadei fonds “1836” veidoj turisma maršrutu apleik Latvejai, kas byus apmāram 1836 kilometru garumā pa sauszemis rūbežu. Turisma ceļš “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” planavuots kai duovona Latvejai i tuos dzeivuotuojim vaļsts symtgadē. Vyss maršruts tiks sadaleits symts 18,36 kilometru garūs pūsmūs, kū veikt, braucūt ar mašynu, ritini voi staigojūt.\nKotrys dalinīks, kurs pīsadola itymūs guojīņūs, īsaguodoj eipašu pasi, kurymā kruoj zeimūgus par nūītajim ceļa pūsmim. Nedeļgolu puorguojīņūs īspiejams sajimt kotra nūvoda eipašū zeimūgu. Guojiejim, kurī pīsadaleis Viļakys nūvoda pūsmā, juojam leidza ari elektroniskuo identifikacejis karte (ID) voi pase, partū ka itys ceļš vad gar Latvejis rūbežu.\nGuojīņs nu Žeiguru iz Upeiti byus jau pīktais pūsms itymā ceļā, nu maja vyda projekta autori ar draugim paspiejuši gasteit Kūrzemis i Vydzemis jiurmolā i Latgolā, kod devēs ceļā nu Rekovys da Malnovys, nūeimūt jau pyrmūs 160 km i ībadūt pyrmuos ceļa nūruodis, kū veiduojuši muokslinīki Velga Vītuola i Gaitis Burvis, Kolkys rogā, Kuorsovā i Salacgreivā. Ceļa “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” guojīņūs var pīsadaleit sevkurs interesents, nūeimūt sev vālamū ceļa gobolu, koč tik vīnu dīnu, puors kilometrus. Guojīņu nūslāgumā svātdīnēs parosti ir koncerti, kurymūs pīsadola fonda “1836” i fonda “Viegli” draugi, kai ari teik ībasts eipašais ceļa stobs, kas ruodeis vierzīni cytim ceļuotuojim.\nTurisma ceļš apleik Latvejai sadaleits četrūs simboliskūs pūsmūs: Pījiurys ceļš – nu Rucavys da Ainažu, Zīmeļmeitys ceļš – nu Ainažu da Muorkaļnis, Muorys ceļš – nu Muorkaļnis da Demenis i Leišmaleite – nu Demenis da Rucavys. Viļakys nūvoda pūsmys īkļauts “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” Muorys ceļā.\nGuojīni nūteik nedeļgolūs, nasaverūt iz tū, voi ir saule voi leits, partū ka mierkis ir īpazeit Latveju, tuos dobu i kulturviesturiskuos vierteibys vysaidūs laikapstuokļūs. Ceļa dalinīku sabīdruotī ir na tik satyktī ceļa bīdri i sarunys, nu ari dzīsmis i vītejī dzeivuotuoji. 2016. goda guojīni nūtiks da septembra vyda, nu tod atsasuoks 2017. goda pavasarī.\nDa Latvejis symtgadis planavuots izveiduot atbylstūšu ceļuošonys infrastrukturu ar apsamesšonys, izklaidis i atpyutys vītom.


Myužeibā aizguojs profesors Pīters Zeile - lakuga.lv\nMyužeibā aizguojs profesors Pīters Zeile\n6 Februars 2020\nPīters Zeile. Karteite: Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys arhivs.\nTemys: nekrologs, Pīters Zeile\n5. februarī 92 godu vacumā myužeibā aizguojs žurnalists, muokslys zynuotnīks, kulturviesturnīks, filozofejis habilitātais doktors profesors PĪTERS ZEILE.\nJis sevi vysod skaitejs par Latgolys kulturviesturis entuziastu i ceņtīs giut sevī vysu ar tū saisteitū. 2006. godā izguoja juo apjomeiguokais dorbs “Latgales kultūras vēsture. No ledus laikmeta līdz mūsdienām”– 800 puslopu bīza gruomota – 12 godus gara i naatlaideiga pietnīceibys dorba rezultats. Jis ir ari apjūmeiguos monografejis “Latgales glezniecība” (2009) autors.\nSūpluok apjūmeigim dorbim topuši ari tematiski šauruoki pietejumi, kai “Vertikāles. Osvalds Zvejsalnieks no Zvejsalām” (2004), “Meistars no Ušpeļu dzimtas” (2007) par keramiki Pīteri Ušpeli, “Konstantīns Raudive” (2009), „Rainis un Latgale” (2012) “Dzīves patiesībai un skaistumam” (1967), „Estētiskā doma Latvijā (līdz 1940. gadam)” (1976), „Personība un vērtības” (1979), „Titānisms, pseidotitānisms un māksla” (1995) i c. Kai profesors Latvejis Muokslys akademejā lasejs estetikys viesturi, estetikys i muokslys kritikys, teorejis i metodologejis kursus, Latgolys kulturys viesturis kursu tūreizejā Rēzeknis augstškolā.\nPar raksteišonys prīcu pats profesors ir sacejs tai: “Maņ pošam šaļtim gryuši nūdaleit, kur es asu raksteituojs žurnalists, kur asu kulturviesturnīks. Runuot par abstraktu ideņtitati navar. Maņ kai Muokslys akademejis pasnīdziejam maizis dorbā raksteišona it kai saīt blokuslīta. Bet, gūdeigi sokūt, tei vysod beja sirdslīta.”\nIzvadeišona sastdiņ, 8. februarī, 12 stuņdēs nu Reigys 1. Meža kopu kapleicys.


Kulturys īsacejumi nedeļai: apmeklej Teirumnīkus i pagastej Ludzā - lakuga.lv\nTemys: ceļuošona, Dāvis Suharevskis, īsacejumi, kultura, Ludza, Ludzas amatnieku centrs, Ludzys Leluo sinagoga, Teirumnīku pūrs\nItuos nedelis īsacejumus saguoduojs latgalīšu kulturtelpā pazeistams jauns cylvāks – Vīstura Kairiša kinys “Piļsāta pi upis” Aņša lūmys atveiduotuojs i lakuga.lv “Kulturys viests” vadeituojs Dāvis Suharevskis. Jis īsoka tyvuok apbraukuot i apcīmuot Ludzu i Teirumnīku pūra stygu Rēzeknis nūvoda Nagļu pogostā.\nTeirumnīku pūra azars i styga\nPar jū Dāvis soka: “Vosorys korstums vylynuot vylynoj nūsamauduot, vīna naaizmierstama vīta var byut Teirumnīku pūra azars, kura iudiņs, dabeigi izasyucs car pyura sfagnim, palīk meiksts i uodai cīši teikams. Azaram apleik iztaiseita laipa, kas izvad car pūru i piečuok vad car mežu atpakaļ iz suokumu. Saīt vasala pastaiga car divim Latvejai rakstureigim i nūzeimeigim biotopim.” Dāvis stuosta, ka Teirumnīku pūra laipa atsarūn natuoli nu Latvejis leluokuo azara – Lubuona, kuru nūteikti var pagiut apsavieršonai, tok pīdzeivuojums pavysam cytaižuoks.\nKarteņa: Teirumnīku pūra styga pavasarī, foto Edeite Husare\n“Amatnīki var tev īvuiceit keramikys, kūkapstruodis, aušonys i vēļ vysaidu senejūs omotu zynuošonys i pamatus, lai tuoļuok rūku varātu pīšaut pats nu sova loba pruota,” stuosta Dāvis. “Kas īvuiceits, tys iz mugurys nav juonosoj.”\nKarteņa: Ludzys amatnīku centrs, lakuga.lv arhivs\nSovutīs te var izzynuot Latgolys viesturi i redzēt Latvejā arhitekturys goda bolvu īgivušus restauracejis dorbus. “Sinagoga restaurāta juos senejūs dīnu glaznainumā i ekspozicejā īspiejams izgleituot sevi par Latvejis un Latgolys viesturis faktim, kurus kasdīnā škatynuot aizamierst aba nasagrib,” nūbeidz Dāvis.\nKarteņa: Ludzys Leluo sinagoga, lakuga.lv arhivs


Ainava ar laivām - Mākslas Vēstniecība - Antikvariāts - Galerija\nIzmērs 25.5x33.5 cm\n1962. Grafika. 41x36 cm\nAudekls, eļļa. 52x35 cm\nElla Mainule, 2016. Audekls, eļļa. 100x80 cm\n1970. Papīrs, oforts 71/100. 30x19 cm


Balvi | Izbaudi ziemu Ziemeļlatgalē! | Lauku tīkls\nBalvi | Izbaudi ziemu Ziemeļlatgalē!\n17. Februāris, 2018 līdz 18. Februāris, 2018\nizbaudi_ziemu_ziemellatgale_programma.pdf 78.24 KB\ntilza_svecu_darbn_3.jpg 552.5 KB\ndap_pargajiens_1_numerne_3.jpg 1.4 MB


Celmiņš: Klāt PČ pludmales volejbolā! Cik augstu uzleks Latvijas dueti? - 11 TV


Projektu eistynoj LU LFMI Latvīšu folklorys kruotive (saturs, skenētī materiali, manuskripti) sadarbeibā ar Ainaru Brūveli (interneta rysynuojumu izveide i finansiejums). Projekta tehniskuo realizaceja – SEED IT.\nLU Literaturys, folklorys i muokslys instituta Latvīšu folklorys kruotive (LFK) ir nūdybynuota 1924. godā, tei ir Latvejā senuokais i leluokais folklorys vuokšonys, uzglobuošonys, publiciešonys i izpietis centrs, kura puorziņā ir vīns nu Eiropys apjūmeiguokajim folklorys arhivim ar apmāram 3 miļjonim folklorys vīneibu. Tei ir ari pietnīciska īstuode, kurā struodoj Latvejā vodūšī folklorys pietnīki, kas vuoc i pietej folkloru, gatavej zynuotnyskuos publikacejis, veidoj publiski pīejamus informacejis i materialu kruojumus.\nLFK arhivā globojās rūkroksti, skaņu i video īroksti, kai ari fotomateriali, kas portretej folklorys teiciejus i folklorys vuokšonys viesturi Latvejā. Arhiva materiali dokumentej tautys dzeivisveidu, pasauļa uztveri, viesturi i volūdu vairuoku godu symtu garumā. Vīna nu dyžonuokūs arhiva vierteibu ir Dainu skaps – Kryšjuoņa Barona sastateituo tautysdzīšmu kartoteka, kas ītver „Latvju dainās” (1894-1915) publicietū tekstu originalus. 2001. godā Dainu skaps kai pasauļa mārūga kulturys vierteiba tyka īkļauts UNESCO Pasauļa atminis registrā. Seikuoku informaceju par LFK vaicojit www.lfk.lv.\nAinars Brūvelis – uzjiemiejs, iņženers, beidzs Latvejis Universitatis Fizikys matematikys fakultati; piec studeju beigšonys papyldynuojs zynuošonys tīseibu zynuotņu jūmā LU Tīseibu zynuotņu fakultatē, kai ari vaļsts mārūga informacejis sistemu projektu vadeibā Kalifornejis Universitatē (University of California, Irvine, Graduate School of management).\nVaira kai 20 godu pīredze uzjāmumu vadeibā, lelu, vaļsts i storptautyskys nūzeimis tīsyskuos i ekonomiskuos informacejis apstruodis sistemu izstruodē.\nAutoru kolektivā pīsadalejs virtualuo Dainu skapa www.dainuskapis.lv škārsteikla versejis izstruodē i finansiešonā; breivajā laikā kūpā ar dūmubīdrim finansej, taisa i papyldynoj virtualuos enciklopedejis nekropole.info, latvijaslaudis.lv i c.\nSajiems Latvejis Zynuotņu akademejis i kompanejis „Dati” bolvu i medaļu par nūzeimeigu vaļsts informacejis sistemu izstruodi (2002), autoru kolektivā Kulturys ministrejis i agenturys „Jaunie 3 brāļi” Goda bolvu kulturā (2005), vaļsts apbolvuojumu – Uzjāmuma registra Gūda zeimi (2012).\nVaira informacejis – https://www.linkedin.com/in/ainarsbruvelis\nSEED IT ir jauns informacejis tehnologeju uzjāmums, bet tū dybynuojuši pīredziejuši informacejis tehnologeju specialisti. Uzjāmums struodoj pi vairuoku projektu, nu kurūs sabīdreibā pazeistamuokais ir www.nekropole.info.


Euonymus alatus var. pubescens Maxim. | ООПТ России\nСинонимы и комбинации Euonymus sacrosanctus Koidz.


• Darui, Nidaime Mizukage, Yondaime Raikage, Jiraiya, Chōjūrō, Killer Be, Oonoki, Gaara, Yamato.\nhttp://wolvesdawn.rolbb.ru/viewtopic.ph … p=5#p16444\nhttp://homelike.rusff.ru/viewtopic.php? … 25#p295827


Bolvūs byus storptautysks dzigu festivals „Eima, eima!” - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, doncuošona, Eima eima, Roksts\n30. junī Bolvu nūvods jau ūtrū reizi aicynoj iz Storptautyskū tautu dzigu festivalu „Eima, eima!”. Festivalā byus vareiba baudeit na viņ latvīšu, nu ari lītovīšu, igauņu i krīvu dzigu breineibu i spāku.\nFestivala laikā nūtiks vairuoki koncerti dažaiduos Bolvu nūvoda vītuos, taipat 30. junī Bolvu piļsātys parkā byus amatnīku tierdzeņš.\nFestivalā pīsadaleis 8 Bolvu nūvoda dzigu kolektivi, 8 dzigu kolektivi nu sābru nūvodim, kai ari gosti nu Olyuksna, Ludzys, Pilvys (Igauneja), Opskys (Krīveja), Zarasim (Lītova).\nAmatnīku tierdzeņš Bolvu piļsātys parkā\n15:30 Labdareibys koncerts Bolvu pansionatā. Pīsadola gostu kolektivi nu Igaunejis, Lītovys i Olyuksna.\n16:30 Sasadoncuošona Bolvu nūvoda Bierzkaļnis pogosta estradē. Pīsadola gosti nu Krīvejis, Olyuksna, Ludzys, taipat Bolvu Kulturys i atpyutys centra senioru dzigu kūpa „Luste”. Olyuksna piļsātys Tautys noma dzigu kūpa „Jukums” izruodeis tematiskū originalizvadumu „Malienīši smolki ļauds!”.\n19:00 Bolvu piļsātys parkā lelkoncerts „Doncuosim!”. Pīsadola vysi festivala dalinīki. Pyrma tam 18:30 svātku guojīņs nu Kulturys i atpyutys centra laukuma pa Breiveibys īlu.\nPiec lelkoncerta parkā zaļumbals ar grupu „Rolise”.\n15:00 Sasadoncuošona Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta estradē. Pīsadola gosti nu Krīvejis i Bolvu nūvoda dzigu kolektivi.\n16:00 Koncerts „Igauneja, Latveja, Lītova…myus vīnoj dziga!” Vileks estradē. Pīsadola Igaunejis, Lītovys i Vileks nūvoda kolektivi.\nVaira par festivalu skaiti ITE


N2200 AN nosedzošais vāks antracīts 2mod. Zenit | iLUMINO N2200 AN nosedzošais vāks antracīts 2mod. Zenit | iLUMINO\nSākums - ROZETES UN SLĒDŽI - ZEMAPMETUMA ROZETES UN SLĒDŽI - N2200 AN nosedzošais vāks antracīts 2mod. Zenit\nN2200 AN nosedzošais vāks antracīts 2mod. Zenit\n€3,30 iesk. PVN\nN2200 AN nosedzošais vāks antracīts 2mod. Zenit daudzums


Last Updated on Monday, 10 August 2020 06:59\nEvidencija - Bodovi 2019/20.\nSaturday, 23 May 2020 15:23\nEvidencija - Bodovi 2019/20. (242kB)\nRaspored i teme za ispit IV/2020.\nRaspored za ispit (114kB)\nTeme za ispit (165kB)


Homework.lv - Arhīvs - Latviešu literatūra, 9. klase, lpp. 1\n№ 22651, Latviešu literatūra, 9 klase\nПомогите пожалуйста, написать письмо Lotei или Ingaru из рассказа Ingas Karlstremas * Zem viena lietussarga* . Надо написать, типа как ты оцениваешь их поведения, взаимотношения, поступки... типа дать совет и т.д..\n№ 24403, Latviešu literatūra, 9 klase\npomogite s laty6skoj literaturoj .. lačplēsis mozhet ktonitj raskazatj o 4om v tretem dziedajumsie\nCreative Jesli jest vremja, 4itaj:


Kas ir LgSC – Bīdreiba "LgSC"\nBīdreiba “LgSC” (īprīkš “Latgolys Studentu centrs”) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj cylvākus, kurim ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Organizacejis mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, puorstuovēt i styprynuot saikni ar Latvejis diasporu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.\nLgSC ir 20. g.s. suoku latgalīšu studentu i jūs apvīneibu goreigais maņtinīks. Paguojušuo godu symta deviņdesmytajūs godūs Latgolys jaunīši suoka apsazynuot sovu latgaliskū izcelsmi, lepuotīs ar tū i izveiduo dūmubīdru kūpu. Organizieja dažaidus pasuokumus, pamozom suoka popularizēt latgaliskū i plašuokai sabīdreibai paruodeit, ka var lepuotīs i ir juosalepoj ar tū, ka esi latgalīts. Tika izdūta avīze “Graidi”, izguoja latgalīšu literatu kruojums “Pagdrauda”, tyka reikuoti kursi školuotuojim “Vosoruošona”, nūtyka sasatikšonys pi kaida sātā voi kaidā tukšā auditorejā, dzīsmis, daņči i braucīni ar stopim iz sātu voi kaidu pierti ci tolku Latgolā.\nNu tuo laika LgSC ar eisuokim i garuokim puortraukumim struoduoja Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī, Jelgovā i cytur, kur beja jauni ļauds ar Latgolu sirdī. Ar puortraukumim deļtuo, ka tei ir jaunīšu organizaceja – mainuos paaudzis, ļauds beidz školys, suok struoduot, aizceļoj iz sātu Latgolā voi iz cytom zemem, apsaprecej, palīk par tāvim i muotem.\nKai juridiska organizaceja Latvejis Republikys Uzjāmumu registrā bīdreiba “LgSC” oficiali ir registrēta 2005. gosa 2. novembrī. 2008. gods 16. julī bīdreiba dabova sabīdriskuo lobuma organizacejis statusu izgleiteibys veicynuošonā, kulturys veicynuošonā i pilsūniskuos sabīdreibys atteisteibā. Tys zeimoj, ka, dūdūt atspaidu bīdreibai i juos projektim, ikvīnam ir vareiba atbaļsteit organizaceju, kas veicynoj latgaliskuos pošapzinis paceļšonu i jaunuotnis interesi par regionalū identitati, Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim, kai ari dabuot materialū lobumu, sajemūt nūdūkļu atlaidis.\nItūšaļt “LgSC” sovā darbeibā fokusejās iz atsevišķu projektu eistynuošonu.\nBīdreibys “LgSC” statuti:\nLatgalīšu rokstu volūdā Word doc.formatā; PDF formatā.\nLatvīšu literarajā volūdā Word doc. formatā; PDF formatā.


Latgales bekons - Karotite.lv\nReg. Nr. : 41503007904\nPVD Nr. : A 002165\nAtzīts gaļas ieguves un pārstrādes uzņēmums, veic mājas nagaiņu kaušanu un sadali\nAtdzesēti cūku pusliemeņi


Vēļ var pīsaceit školuotuojus Nikodema Rancāna bolvai - lakuga.lv\nTemys: Latgalīšu kulturys bīdreiba, Nikodema Rancāna bolva, Nikodema Rancāna bolva Latgolys izcyluokajim pedagogim, Nikodems Rancāns, Roksts\nLeidz 12. septembram školuotuojus aicynoj pīsaceit Nikodema Rancāna bolvai Latgolys izcyluokajim pedagogim. Konkursa mierkis – ir styprynuot pedagoga profesejis prestižu un atpazeistameibu sabīdreibā, gūdynojūt izcylu veikumu pedagogiskajā darbeibā, latvyskuos un latgaliskuos kulturys tradiceju īaudzynuošonu jaunajā paaudzē.\nN. Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba, bet konkursa reikuošonu atbolsta ari Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Latgolys pošvaļdeibys.\nKonkursam var pīsaceit pedagogus pīcuos nominacejuos: 1) par latgalīšu volūdys, kulturys viesturis, nūvodvuiceibys populariziešonu i īvīsšonu vuiceibu voi studeju vidē, 2) par inovativu metodikys lītuojumu apvuiceibys procesā, 3) par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai, 4) par veiksmeigu pedagoga debeju (na vairuok kai pedagogim ar 3 godu darba stažu). Pīktuo nominaceja ir guojuse kluot piec pošu pedagogu lyuguma – par latvyskuos i latgaliskuos kulturvidis veiduošonu pyrmsškolys izgleiteibys īstuodēs. Aizpiļdeitys dasacejumu anketys gada da 12. septembra iz e-posta adresi ilga.suplinska@gmail.com.\nKonkursa nūslāguma pasuokums nūtiks Preiļūs 23. septembrī.\nKonkursa nūlykums i pīsacejuma anketa.


Dagdā apsaverama fotoizstuode “Mirklis Rāznas nacionālajā parkā” - lakuga.lv\nTemys: Dagda, Dagdys nūvods, Dagdys tautys noms, Fotoizstuode, izstuode, Rāznys nacionalais parks, Roksts\nNu 25. janvara Dagdys Tautys nomā apsaverama fotoizstuode “Mirklis Rāznas nacionālajā parkā”, kas veiduota, gaidūt Rāznys nacionaluo parka desmit godu jubileju, kas byus cytugod.\nKotrā šaļteņā doba duovoj sajiutu, pīdzeivuojumu voi puordzeivuojumu. Kotrā šaļteņā cylvāks izdzeivoj kaidu stuostu voi nūtikšonu. Daudzus nu tim raudzejuši apturēt i īmyužynuot Dobys aizsardzeibys puorvaļdis Latgolys regionaluos administracejis veiduotuos izstuodis dorbu autori.\nIzstuodis veiduotuoji aicynoj iz šaļti apsastuot i īsavērt šaļtenis radeitajā nūskaņā. Apsastuot, kab īpazeitu, apbreinuotu, atguoduotu i, īspiejams, arī apmaklātu vīnu nu eipaši aizsorguotuom dobys teritorejom Zylūs azaru zemē – Rāznys nacionalū parku.\nRāznys Nacionalais parks ir jaunuokais Latvejā i vīneigais Latgolā. Par nacionaluo parka dzimšonys dīnu teik skaiteits 2007. goda 1. janvars – taišni tod stuojuos spākā Rāznys nacionaluo parka lykums. Rāznys nacionalais parks izveiduots, kab saglobuotu Rāznys azara i ar tū saisteitūs sugu i biotopu daudzveideibu, teritorejis kulturviesturiskuos i ainovyskuos vierteibys, kai ari veicynuotu teritoreju nanūplycynūšu saimnīciskū atteisteibu, dobys turismu i ekologiskū izgleiteibu. Rāznys nacionalais parks ir īkļauts Eiropys Savīneibys aizsorguojamūs teritoreju teiklā NATURA 2000 i ES nūzeimis putynim nūzeimeigū vītu sarokstā. Nacionaluo parka plateiba ir 59 615 ha.\nFotoizstuode Dagdā apsaverama dorba dīnuos nu 9 da 17 stuņžu.


“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Arturu Doniku - lakuga.lv\n“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Arturu Doniku\nTemys: Arturs Doniks, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts\nJau kaidu laiku socialajā vītnē “Facebook” latgalīšu vydā īcīneita lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”, kurā kotru dīnu skaitami jūki, myusdīneigi ticiejumi i parunys latgalīšu volūdā. Kad dazynuotu kod i parkū radeita itei lopa, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar lopys “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” radeituoju Arturu Doniku.\nSovu bierneibu Arturs Doniks pavadejs pi Rāznys azara, nu piečuok puorsaciels iz dzeivi Reigā. Sovā profesionalajā darbeibā jis paspiejs dareit celtnīka, radejis regulātuoja, bārmeņa i krūga apsorga dorbu. Arturam Donikam pīdar ari lela sporta atributikys i zynomu sportistu autografu kolekceja. Itūšaļt paraleli sovim kasdīnys dorbim Arturs Doniks kūpā ar sovim dūmubīdrim popularizej latgalīšu volūdu, uzturūt lopu “Latgaļu vyspasauļa gudreibu alūts” socialajā škārsteikla vītnē “Facebook”. Jis pastreipoj, ka latgaliski juoroksta koč voi ar klaidom, partū ka tik ar volūdys lītuošonu tū var saglobuot. Lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” tyka radeita ar mierki popularizēt i saglobuot latgalīšu volūdu, i lītuotuoju vydā ir atzineigi nūvārtāta.\n“Tys laikam varēja byut kaids 2012. – 2013. gods, kod es škārsteiklā, “Facebook”, lyku rokstus par viesturi, par volūdu, par tū, kū varēju raksteit pats,” stuosta Arturs Doniks. “Ka mes runojom par pošu suokumu, tod mums varbyut nabeja svareigs tys saturs, nu svareiga volūda, kab tys byutu latgaliski. Tik ar laiku tī materiali aizguoja taidi nūpītnuoki i dziļuoki ci smīkleiguoki. Prūtams, nabeja daudzi tūs aktivūs latgalīšu, kas kū na viņ dareja.”\nLopys “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” atteisteišonā Arturs Doniks suoce sasadorbuot ar Sergeju Čakānu i Armandu Muško. Kai izaruod, sasatikšona i īsapazeišona personeigi sekuoja tik godu piec komunikacejis i sadarbeibys suokšonys virtualajā vidē.\nTāpat Arturs Doniks dasoka, ka portalā “Facebook” apsaverama vēļ vīna lopa – “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”. “Mes dorbojamēs, kai prūtam,” soka Arturs Doniks. “Bet gaidom ari jaunuokū paaudzi i jaunuokūs čaļus, kas puorjims tū vysu i dareis tuoļuok.”\nPortals lakuga.lv niu ir modernuoks i ārtuoks 29/11/2018\nTV šova “X Faktors” dalinīku vydā ari “Baritoni” nu Latgolys 15/10/2018


LaKuGa – “Pi myusim Latgolā” saruna ar gazetys “Ludzys Zeme” redaktori Laimu Linužu\nLaKuGa 12. Majs, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” saruna ar gazetys “Ludzys Zeme” redaktori Laimu Linužu\nGatavejūtīs pošvaļdeibu vieliešonom, raidejums “Pi myusim Latgolā” rauga dazynuot, kaidys politiskuos vāsmis volda Austrumu pīrūbeža pošvaļdeibuos. Kab sajimtu plotuoku īskotu, Laura Sondore-Strode tykuos ar gazetys “Ludzas Zeme” redaktori Laimu Linužu, sovpus Tenis Bikovskis izguoja īluos, kab uzrunuotu vītejūs dzeivuotuojus.\nGazetys “Ludzas Zeme” redaktore Laima Linuža doluos savā redzīnī par politiskū situaceju Kuorsovys, Cyblys, Ludzys i Zylupis pošvaļdeibuos. Linužu puorstuov satrauc dzeivuotuoju nauzticeiba nonu apsaimnīkuotuojim. Taipoš gazetys redaktore kritiski viertej taidu lelu projektu eistynuošonu kai Kuorsovys stadions, Ludzys sinagoga i peldbaseins, nūruodūt, ka pošvaļdeibai byutu juopuorviertej prioritatis. Sovpus vītejī dzeivuotuoji pošvaļdeibys dorbu viertej atzineigi.\nATSLĀGVUORDI » Laima Linuža, Ludzas Zeme, Pi myusim Latgolā, Roksts


Izsludynuots fotokonkurss “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm” - lakuga.lv\nTemys: fotokonkurss, jaunīši, konkurss, Roksts\nBīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu da 18. janvara izsludynuojuse fotokonkursu “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”, viestej informaceja Latgolys planavuošonys regiona sātyslopā.\nKonkursa mierkis ir mudynuot Latgolys jaunīšus vacumā nu 13 da 25 godu apzynuot i izpieteit Latgolys planavuošonys regiona teritorejā asūšuos nacionaluo, regionaluo i vītejuo leimiņa nūzeimis dobys boguoteibys, izceļūt nūzeimeiguokūs i ainaviskuokūs objektus (ainovys, parki, dobys pīminekli, kulturviesturiski objekti i cyti), tai veicynojūt lokalpatriotismu i popularizejūt Latgolys regionu kūpumā.\nVaira informacejis par konkursa dalinīku dasasaceišonys kuorteibu, karteņu i tūs aprokstu publiciešonu, viertiešonys kriterejim, bolvom i cytom ar konkursu saisteitom detaļom īspiejams atrast fotokonkursa nūlykumā.\nFotokonkurss teik eistynuots Latvejis vidis aizsardzeibys fonda apstyprynuotuo projekta “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm” ītvorūs.


Os Simpsons 19ª Temp. Ep. 7\nMarge abre uma academia somente para mulheres e deixa Homer preocupado em perdê-la assim que ela se torna uma empresária de grande sucesso.\nElenco: Vozes de Julie Kavner, Dan Castellaneta, Nancy Cartwright, Pamela Hayden, Russi Taylor, Jack Black, Daniel Clowes, Maurice LaMarche, Harry Shearer\nDiretor: Nancy Kruse


Cerastium dinaricum - Beck & Szyszylll.\nKingdom: Plantae > Division: Tracheophyta > Class: Magnoliopsida > Order: Caryophyllales > Family: Caryophyllaceae > Genus: Cerastium > Species: Cerastium dinaricum\nCerastium dinaricum Beck & Szyszylll.\n2008-03-21 Slovenia Article 17 Report Cerastium dinaricum


Pi myusim Latgolā! – 17.10.2014. i 18.10.2014. - lakuga.lv\nKulturys īsacejumi nedeļai: vosorā iz dzerauni!\nKai turpynuot paleidzēt Ukrainai\nPi myusim Latgolā! – 17.10.2014. i 18.10.2014.\n19 Oktobris 2014\nTemys: Guntra Kuzmina, kūdra, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Skonai, Strūžāni\nPīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”.\nPīktdīnis raidejumā tuo veiduotuoji atkluoj, kur palykuse ogruokuo Strūžanu kūdrys gūdeiba i skaidroj, voi kūdru var saukt par Latgolys zaltu\nSastdīnis raidejumā teik gasteits pi “Skonai” i Guntrys Kuzminys, muzikis i školuotuojis, kura nasabeist pīpiļdeit sapynus\nRaidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejā “Ef-Ei” (FM 91,4 Rēzekne) i “Divu krastu radio” (FM 96,9 Jākubpiļs, FM 90,1 Daugovpiļs):\ncatūrtdīnēs 17:30, ar atkuortuojumim pīktdiņ 10:30 i 19:30, sastdiņ 11:00 viesteis par kulturys aktualitatem;\npīktdīnēs 18:30, ar atkuortuojumu sastdiņ 13:00 – nedelis aktualitatis;\nsastdīnēs 16:00, ar atkuortuojumu svātdiņ 16:00 – nedelis interveja.\nĒterā izskaniejušū raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs ari latgale.lv, lakuga.lv,publika.lv,lietiskalatgale.lv.\nRaidejuma veiduotuojim var sekuot ari socialajūs teiklūs draugiem.lv i facebook.\nRaidejums tūp NEPLP reikuotuo konkursa “Par raidījumu veidošanu 2014. gadā Latgales reģionālajos un vietējos plašsaziņas līdzekļos, kas raida radio programmas” gaitā. Raidejumu taisa producentu grupa “Lietišķā Latgale”, daaicynojūt vītejūs žurnalistus.\n11:00 Sātys kopejneicu dīnys @ Preili, Aglyuna i Leivuons\nSātys kopejneicu dīnys @ Preili, Aglyuna i Leivuons\nJul 2 @ 11:00 – Jul 3 @ 17:00\n17:00 Maltai 85 @ laukumā pi Maltys KN\nMaltai 85 @ laukumā pi Maltys KN\nJul 2 @ 17:00 – 23:45\nvysu dīnu Izstuode “Līvāni=Stikls” @ Daugovpiļs muola muokslys centrs\nIzstuode “Līvāni=Stikls” @ Daugovpiļs muola muokslys centrs\nJul 3 vysu dīnu\nDaugovpiļs piļsātys svātku dīnā, 3. junī 14.00 stuņdēs Daugovpiļs muola muokslys centrā nūtiks Leivuona stykla i amatnīceibys centra izstuodis “Līvāni = stikls” atkluošona. Izstuodē apsaverami Leivuona stykla i amatnīceibys centra stykla pyutieju Aleksandra Logvina i[...]\n14:00 Koncertprojekts “PārNovadnieki” @ Rūžupis estrade\nKoncertprojekts “PārNovadnieki” @ Rūžupis estrade\nJul 3 @ 14:00 – 15:30\n13:00 Leiksnys pogosta svātki @ Leiksna\nLeiksnys pogosta svātki @ Leiksna\nJul 4 @ 13:00 – Jul 8 @ 23:45\nRogovkā nūsvieteita Pīterdīna\nLatvejis Universitatis folkloristu ekspediceja itūgod byus Viļakā\nTod nabeja eistais laiks, bet pareizais. Saruna ar “Puordaris” saiminīkim\nPeipis, rokstomgolds i mūceņa – Roberta Mūka muzeja kruojuma duorgumi\nStorptautyskajā folklorys festivalā “Baltica” pīsadaleis 76 Latgolys kolektivi\nLatgolys sabīdreibu Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūmē puorstuovēs Dainis Mjartāns\nKopusvātku tradiceja turpynojās voi pagaist?\nViļakā nūtiks storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2022”


Muzejā Zīmyssvātku izstuode – tierdzeņš - lakuga.lv\nTemys: Latgolys kulturviesturis muzejs, Roksts, Zīmyssvātku tierdze, Zīmyssvātku tierdzeņš\nLatgolys Kulturviesturis muzejā (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102, 1. stuova zalā) nu 19. decembra leidz cyta goda 5. janvaram apmaklātuojim atvārta tradicionaluo Tautys lītiškuos muokslys Zīmyssvātku izstuode – tierdzeņš.\nIzstuodē – tierdzeņā apsaverami i nūpārkami Rēzeknis apleicīnis tautys omota meistaru darynuojumi, kas byus syltys i sirsneigys duovonys svātkūs. Ar sovim dorbim pīsadola A. Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis dalinīki, TLMS „Dzeipareņš” meistaris i individualī omotnīki, pīduovojūt apsavērt ci nūpierkt dažaidus tautys muokslys darynuojumus gon lelim, gon mozim – adeitus cymdus, zečis i rūtaļlītys, capuris i šalus, tambuorātus skustus, austus dečus i sūmys, muola i peitūs traukus, pierleišu rūtys, dekorativūs prīkšmatus i c.\n19., 20., 21., 27., 28. decembrī – 10:00-17:00\n22., 29. decembrī – 10:00-16:00\n2., 3., 4. janvarī – 10:00-17:00\n5. janvarī – 10:00-16:00\n23.-26., 30.,31. decembrī, 1. janvārī – slāgta\nškolānim i studentim Ls 0,20\npīaugušajim Ls 0,40, pyrmsškolys vacuma bārnim – breiva\nFOTO: Tautys lītišķuos muokslys Zīmyssvātku izstuode – tierdzeņš muzejā 2011.g. A.Bondarenko foto.\nLatgolys Kulturviesturis muzeja sabīdrskūs vaicuojumu i reklamys specialiste\nLūznovys muižā suocīs “Pūdu pavasars” Juņs 2, 2020


Kommune Salacgrīva, Latvia - Byer og landsbyer i verden\nBeliggenhet Municipalité Salacgrīva : Land Latvia, Kommune Salacgrīva.\nStore byer : Salacgrīva og Liepupe.\nSalacgrīva 3.269 Innbyggere\nLiepupe 2.211 Innbyggere\nVær Salacgrīva (Salacgrīva)\nSalacgrīva


2020. gods Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi (III) - lakuga.lv\nKarteņa: Karina Komlačova, Rībeņu vydsškolys 11. klase\nPīduovojam Naaizmērstulei veļteituo Latgolys nūvoda lauku školu jaunradis konkursa 8.–9. klašu audziekņu latgaliski saraksteitūs dorbus. Itūgod konkursa tema beja ”Jam ērgļa spōrnus un skrīn augši…”\nSintija Ruskule, Kuorsovys vydsškola, 8. klase\nBeja korsts pīktdīnis reits. “Ar kotru dīnu palīk vys švakuok, spāki pamat munu mīsu,” nūdūmuoja Dārta, rauduodama siežūt iz greidys sovā ustobā. Klusumu puortrauce spolga zvona skaņa pi durovom. Dārta dreiž pīsacēle, nūslauceja klusu osoru i guoja vērt durovys vaļā. Aiz durovom stuovēja treis mozi bārni, kas kautreigi skatejuos meitinei acīs, rūkuos turūt pošcaptus capumus. Bārnu skumuos acis aicynuoja: “Lyudzu, nūpierc…” Dārta, ilgi nadūmojūt, nūpierka treis kasteitis capumu – vīnu vacuokim, vīnu babeņai, vīnu onkuļam. Par sevi aizmiersa.\nMeitine īguoja soltā dušā. Iudiņs tecēja puori juos sejai kūpā ar osorom. Dārta saprota, ka juosasajam. Uzkruosuoja acis, apvylka smukuokū kleitu, īsavēre spīgelī i devēs iz dorbu. Dorbā vyss kai parosti – daudz papeiru, tikšonuos, porrunys… Dārta ar vysu teik golā.\nPa ceļam nu dorba iz sātu Dārta īraudzeja bārnus, kas mieginuoja nūzagt peirādzeņus vītejā tierdzeņā. Jei pīskrēja kluot, pasauce jūs molā i saceja: “Nūzogtai montai ir symts reizis mozuoka vierteiba, kai ar dorbu nūpalnātai.” Bārni jai atbiļdēja: “Bet ēst ļūti gribīs…” Dārta īdeve bārnim naudenis i paleidzēja nūpierkt puortiku. Ar puordzeivojumim pylnu sirdi jei guoja tuoļuok iz sātu. Golvā skanēja vaicuojumi – kur jūs vacuoki, par kū bārni ir naāduši? Dārta sātā drupeit nūsamīrynuoja, sagatavuoja vakarinis, pačatuoja ar draugim, īraksteja pīdzeivuotū dīnysgruomotā. Vēļ vīna dīna golā. Pasateice Dīvam par vysu lobū, kas nūtyka, i devēs pi mīra.\nPiec kaida laika Dārtu uzaicinuoja iz lobdareibys pasuokumu. Meitinei liktiņs beja sagatavuojs puorsteigumu. Pasuokumā Dārta īsapazyna ar Niku. Jis beja vīnkuoršs puiss nu lauku, tureiga tāva dāls, kas jau nu mozu dīnu beja radynuots pi dorba, partū ka saimē gūdā turēja dorba tykumu. Pasuokuma beiguos Niks Dārtu uzaicynoja iz tasi kafejis. Atsasāda pi tuoluoko gaļdeņa, pasyuteja kafeju i šokoladis kiukys gabaļeņus. Dzēre kafeju, ēde kiuku i runuoja par dzeivi. Namonūt paguoja pīcis stuņdis… Sarunys ritēja tik vīgli, ka obeji napamaneja, kai paguoja laiks, leidz vīsmīļs pīkluojeigi atguodynoja, ka kafejneica beidz struoduot. Jaunīši aizguoja iz parku, atsasāda uz sūleņa i, kūku lopūtnis īskauti, runuoja, runuoja… Gaismu nūmaineja tumsa, i pavysam kai puosokā par Palnruškeiti Dārta pusnaktīs devēs iz sātu.\nPaguoja treis mieneši. Jaunīši beja kūpā kai vīns vasals. Kaidu dīnu Dārta sajuta smogumu, kas nūmuoce juos sirdi i pruotu. Draugs apkēre jū nu vysa spāka, nūslauceja Dārtai osorys i saceja: “Tu esi muns eņgeļs nu dabasu, kū Dīvs syuta. Tev ir spuorni, kas atsakluoj tovā lobsirdeibā, mīrā, ticeibā i sirsneibā. Vīnkuorši jam eņgeļa spuornus i skrīņ augši!” Dārta īsavēre drauga zylajuos acīs, kas nu jau beja osoru pylnys, pīsakļuove cīši kluot. Jī stuovēja tai ilgi jū ilgi. Leidz Dārta saceja: “Es nazynu, par kaidim dorbim tevi asmu peļniejuse, bet apsūlu tevi napazaudēt!”\nGuoja godi, i nu jau jei leigovys tārpā pi tāva rūkys drūsā sūlī īt pi oltora, kur jū gaida Niks. Vacuoku acīs osorys, jaunī bezgola laimeigi. Nu tuos dīnys jei vaira narauduoja, jis vysod beja kluot, i jī kūpā skrēja pa dabasim i zemi. Pec goda pīsateice dāls, vēļ piec četrim – meita. Vacuoki bārnus audzynuoja piec vysim laimis lykumim. Ceins, mīleisteiba, uzticeiba, lobsirdeiba, mīrs, ticeiba tyka īlykti bārnu šyupeļūs. Dārta beja pateiceiga par tū, ka Niks eistajā laikā īguoja juos dzeivē.\nVysod pīmini, ka jiutys byus stypruokys par suopem, stypruokais uzvarēs, sopys tiks sakautys, lai cylvāks palyktu stypruoks! I tys byus Dīva pīskuorīņs, kod Jis tev duovuos spuornus!\nAgnese Skangale, Saļņovys pamatškola, 9. klase\nMunys muotis dzymtuo puse ir Viļaka. Tāva dzymto puse ir Saļnova, kur dzeivoju ari es. Kotrā vītā – gon Viļakys, gon Saļņovys izlūksnis atsaškir, es runoju obejuos, kas ir puortopušyss vīnā –munā izlūksnē. Nūteikti Aglyunā runoj vēļ sovaižuok. Rokstūt itū konkursa dorbu, izlūkšņu leksikys eipatneibys pasaruoda.\nNu sapynu iz realitati\nKas gan var byut lobuoks par tū, kai pasaceļt spuornūs i liduot! Aizliduot koč kur prūjom – nu realitatis iz sapynim, kur pīsapylda vysys vieliešonuos, i nivīns tū navar apturēt, i nivīns tū navar tev aizlīgt voi pavēlēt, kū tev dareit.\nAizliduot iz sovu sapynu pasauli var pavysom vīnkuorši – kotru nakti ej laiceigi gulēt, kū ilguok guliesi, tū ilguoki tovi sapyni byus. Pajem meikstu dyunu spylvynu, lai sapyni byutu šmukuoki. Īsatiņ sovā syltajā segā i mieginoj sapņuot par koč kū šmuku – par saulainū pavasari, kas tyvojās ar syltū sauleiti i putnu dzīsmem. Sapņoj ari par tū, kū dareisi korstajā vosorā, kur dūsīs, kūpā ar kaidim draugim. Izsapņoj kaidys situacejis, i var byut tys pīsapiļdeis.\nMes, pusaudži, parosti sapņojam par sovu pyrmū ļūbesteibu, ka vēļ naasam jū satykuši. Izsapņoj sovu pyrmū tikšonuos reizi. Izsapņoj sovu pyrmū skūpstu.\nVysšmukuokī sapyni ir bārnim i pusaudžim, kuri cīš nu vardarbeibys dzeivē. Kuopiec tīši jim? Atbiļde ir pavysam vīnkuorša. Ikdīnā jūs apsmej, najauki kaitynoj, baumoj vysaidus malus, bet sapynūs jī var sevi izatāluot kai kaut kū eipašu i svareigu sovā i cytu dzeivē. Parosti šaidi bārni i pusaudži sovā dzeivē sasnādz ļūti daudz, kliust par slaveneibom, profesorim.\nOtkol vaicuosit, parkū es tai stypri sapņoju?\nAtbiļde: “Maņ tok ir styprī iergļa spuorni i varu liduot pretī sovai nuokūtnei i varu sapņuot par daudz kū. Es varu sapņuot par lobu izgleiteibu i dorbu nuokūtnē, varu sapņuot par tū, ka pasaulī vysym byus labi. Beistūs īlaist sevī dūmys par kara šausmom, par biegļu gaitom. Nadūt, Dīvs, pīdzeivūt tū vysu, kū ir pīdzeivuojuši myusu seņči – nažieleigi gryutu dorbu, bodu, karu, izsyuteišonu iz Sibireju. Es varu prīcuotīs par latvīšu folkloru, nest itū montuojumu tuoļuok i sapņuot par tū, ka vēļ piec daudzim godim Latvejā skaņdēs tautysdzīsmi, runuos latgaliski, Reigu pīpiļdeis Dzīšmu svātku daleibnīku tyukstūšys.”\nNu, redzit, ka muni i munu vīnaudžu sapyni tīcās iz realitati, kurā ir konkreti mierki myusu personeiguos dzeivis sasnāgumim i vaļsts nuokūtnei.\nTicēsim vysam lobajam, ticēsim sev, vysi cylvāki – gon leli, gon mozi!\nSintija Verza, Rībeņu vydsškola, 9. klase\nMaņ niule gribīs īt tik tuoli,\nKoļč munys kuojis apsastuos,\nKoļč vysys jiutys izasmeļs…\nKod elpu apraus soltais gaiss,\nKod bezspāks lānai sirdi žņaugs…\nUn varbyut tikai tod\nIt vyss maņ paliks skaidr’s?\nUn varbyut beidzūt tikai tod\nŠei Dzeive duovynuos maņ gaismu?\nJo tagad jiutu izmysumu,\nNaidu, dusmys, vīnaļdzeibu.\nUn par šū vysu volda pruots,\nKurs nalīk mīra,\nKurs mani (nū)muoc.\nUn, grymstūt dūmuos dziļuos,\nApleik naradzūt un nadzieržūt nikuo,\nMaņ nūtak osora par byudu, –\nMirklis līk maņ saprast tū,\nKa… nagrybu vairs tuoli… īt,\nEs grybu jimt tūs iergļa spuornus\nUn sovim spākim, pretim gaismai\nTuoli, tuoli, augšyn skrīt.


Translation Services USA - Translate "I love you" into Latgalian (latgaļu)\nTranslate "I love you" into Latgalian (latgaļu)\nes tevi mīļoju (Latgalian / latgaļu)\nNow that you've learned the Latgalian word for "I love you", maybe you also need English translation for your document, website, or app? You're in the right place!\nFind other interesting words in English and Latgalian by browsing through our dictionary:


Repera Artura Skuteļa jaunajā albumā ari sadarbeiba ar Ūgu - lakuga.lv\nRepera Artura Skuteļa jaunajā albumā ari sadarbeiba ar Ūgu\nArturs Skutelis i Ūga koncertā "Palladium". Foto: Ritvars Stankevičs\nTemys: Arturs Skutelis, Ausmeņa Records, Bēgums, Palladium, reps, Rolexus, ūga\nItūmienes izguojušajā repera Artura Skuteļa albumā “Jā” īkļauta ari dzīsme “Bēgums”, kas veiduota sadarbeibā ar latgalīšu reperi Ūgu. Tamā skaņ ari myužeibā aizguojušuo repera Rolexus (Runu Zāle) 2004. goda intervejis fragments.\nŪga stuosta, ka Artura Skuteļa i apvīneibys “Ausmeņa Records” sadarbeiba izaveiduojuse jau pyrma vairuoku godu. Jī asūt īsiļdejuši reperi kaidā nu juo Reigys koncertu, piec tam ari Skutelis kūpā ar grupu “Tvērumi” uzastuojuši Rēzeknis “Ausmeņa Kebabā”. Kod pi Latvejis hip-hopa apvuoršņa ir pasaruodejuse Ūga, ari jei tykuse īvāruota i paaicynuota īsiļdeit Artura Skuteļa īprīškejuo albuma “Lavīna” prezentacejis koncertu Olyuksnā.\nPīduovuojumu veiduot fītu aba sadarbeibu Ūga sajāmuse ar prīcu. “Cik asmu vāruojuse Skuteļa darbeibu, jam nav bejs nivīnys sadarbeibys ar sīvīšu puorstuovi reperi. Maņ ir cīši lels gūds, ka, pa manim, asmu pyrmuo, ar kuru jam ir fīts taišni kai ar reperi.”\nArturs Skutelis nūruoda, ka izavieliejs veiduot sadarbeibu ar Ūgu, partū ka jam cīši pateik juos muzyka. “Tys ir cīši gūdeigs hip-hops, kura autore labi puorzynoj kai latvīšu, tai uorzemu repa tradicejis, vīnlaikus sovā skaniejumā īlaižūt ari dzymtuos pusis melodejis. Ir desmitim latvīšu reperu, kuri skaņ vīnaiž, koč i īt nu vysaidu Latvejis molu; tok, kod es dzieržu Ūgu, es dzieržu Latgolu, tuos sātys i kuormus, mežus i upis, es dzieržu pīdereibu i ituos pīdereibys reprezentiešonu. Itaidi aspekti – individualitatis i dzymtuos pusis izdzīduošona – maņ ir cīši svareigi, tī ir hip-hopa kai kulturys epicentrā. Asmu cīši pateiceigs Ūgai par vareibu īraksteit kūpeigu skaņdorbu.”\nInteresants bejs dzīsmis tapšonys process. Skutelis atbraucs iz “Ausmeņa Records” studeju Rēzeknē, kur Ūga īrakstejuse sovu daļu, tok juo daļu repere izdzierdiejuse tik puors dīnu pyrma albuma “Jā” izīšonys. Ūga kai eipašuo gaška ar sovu soloprogramu pīsadaleja ari albuma prezentacejis lelkoncertā Reigā, koncertzalē “Palladium”. “Beju cīši saviļņuota, tik lela zale maņ nikod vēļ nabeja bejuse. Vēļ ari lels gūds, ka varieju byut ar vacajim bukim aizskotuvē. Tok es jutūs kai zivs iudinī. Paļdis Arturam, ka jis mani paaicynuoja! Itys pasuokums myus satyvynuoja kai kolegus, sajutu juo lepnumu par sovu albumu, jutu leidza vysam tam pyuļam. Tys beja lels nūtykums jam. Sajutu kai atbiļdeibu, tai tū breineigū svātku sajiutu,” emocejuos doluos Ūga.\nŪga nasliep, ka dreizumā nu juos var sagaideit ari cytus jaunumus. Par pīmāru, jau reit, 1. junī, izīs dzīduotuoja Jāņa Šipkēvica soloalbums, kurā byus ari juo kūpeiga dzīsme ar Ūgu.


Juļs 2021 - Page 3 of 4 - lakuga.lv\nKulturys īsacejumi nedeļai: stuosts par Skryndom i Vabali, antologeja “Kūkle”\nArchive: Juļs 2021\nSaimē kotrā jūmā atrūnam leidzsvoru. Saruna ar Ingūnu Semuli\n19 Juļs 2021\nIzguojs videoklips Jura Ostrovska dzīsmei “Vacuoku sāta”\nByus pīmineklis muokslys zynuotnīkam Juoņam Pujātam\n16 Juļs 2021\nLūznovā pīminēs muokslinīku i pedagogu Vladislavu Pauru\n10 saturiski boguoti stuosti par viesturiskim pagrīzīnim, personeibom i ceiņu\nLatgaliskuos kulturys viests par nūtikšonom junī\n“Auļu” jaunajā albumā izskaņ ļusteiguo “Kōrklu polka”\n14 Juļs 2021\nJaunūs literatu konkursa bārnu literaturys i prozys nominacejā gūdolguotī dorbi\nĪsasaisti EKG 2027 viestnīku i breivpruoteigūs kusteibā\n13 Juļs 2021\nJaunūs literatu konkursa gūdolguotais dorbs nominacejā “Latgaliskuos vierteibys”\nAr muokslys objektu “#nekādu lībiešu nav” pīvierš viereibu lībīšu situacejai Latvejā\nVidis muokslys objektā “Savpatība” skanēs ari Latgolys dzīduotuoju bolsi\n12 Juļs 2021\nDokters Klauns ir piļneiga mageja. Saruna ar Zelmu Magaznieci\nJaunūs literatu konkursa dzejis nominacejā gūdolguotī dorbi\n18:00 Atcalts! Vokaluos muzykys koncer... @ Vīneibys noma koncertzals, Daugovpiļs\nAtcalts! Vokaluos muzykys koncer... @ Vīneibys noma koncertzals, Daugovpiļs\n22. oktobrī 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Vīneibys noma koncertzalā byut vokaluos muzykys vokors, kas ir veļteits dirigentis Terēzijas Brokas pīmiņai. Muzykys vokorā pīsadalēs Preiļu nūvoda školuotuoju kors “Latgale”, Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys kulturys centra “Vārpa” jauktais kors[...]\n18:00 X Muzykys i muokslys festivals “... @ Daugovpiļs\nX Muzykys i muokslys festivals “... @ Daugovpiļs\nItymā nedelī Daugovpilī suocās X Muzykys i muokslys festivals “Daugavpils ReStArt 2021”, tuo mierkis ir atkluot muzykys i muokslys daudzveideibu. Festivala ītvorūs Daugovpilī ar sovom koncertprogramom gasteis taidi muokslinīki kai soliste Margarita Levčuka nu Boltkrīvejis,[...]\n19:00 Grupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Valmierys kulturys centrs\nGrupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Valmierys kulturys centrs\n19:00 Grupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Preiļu nūvoda kulturys centrs\nGrupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Preiļu nūvoda kulturys centrs\n09:45 Dorbu īsnīgšona Latgolys muoksli... @ Latgolys Kulturviesturys muzejs\nDorbu īsnīgšona Latgolys muoksli... @ Latgolys Kulturviesturys muzejs\nOct 30 @ 09:45\nLatgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj Latgolys muokslinīkus leidz 30. oktobram īsnīgt dorbus rudiņa izstuodei. Ituo gods rudiņa izstuodis moto ir tema “Pēdas” aba latgaliski “Pādi”. Pādi, kū mums atstuoj nūtikšonys, satyktī cylvāki, šaļtenis. Izstuodis aptuvenais laiks[...]\nVar dasasaceit tīšsaistis bibliotekarajai stuņdei “Feletonistam Pīteram Kuļšam – 135”\nπ, cik šmuki!\nAizsuokts dorbs pi interaktivys digitaluos izstuodis par latgalīšu i jaunnorveģu volūdom\nTiks izdūta Leivuona nūvoda tradicionalajai kulturai veļteita gruomota\nUorzemnīkus aicynoj dasasaceit latgalīšu volūdys kursim\nTūp stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja\nDzeivuļs ci dzejūļs, lisapetka ci velosipeds, upurs ci upers?\nGrupai “Fak’n’Turīs” pyrmuo dzīsme i video “Izlaidums”


Leinwandbild - Caspar David Friedrich - Felsenriff am Meeresstrand | Bilderdepot24.de\nLeinwandbild - Caspar David Friedrich - Felsenriff am Meeresstrand\nBitte wählen 120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 40 x 40 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Caspar David Friedrich - Felsenriff am Meeresstrand"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Caspar David Friedrich - Felsenriff am Meeresstrand"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Caspar David Friedrich - Felsenriff am Meeresstrand"


“Laika leigučuos” 11. raidejums - lakuga.lv\nRuta Cibule. Publicitatis karteite.\nTemys: gazeta, Laika leigučuos, latgalīšu gazetys, Latgolys entuziastu grupa BILDIS, Rūta Cibule\nDrukuotais i raksteitais vuords – zinis, nūtykumu apskoti, iņtervejis ir naatjamama cylvāka kasdīnys sastuovdaļa. Nu 20. g.s. 90. godu situaceja drukuotūs medeju laukā ir krītni mainejusēs, ir pasaruodejušs jauni medeji, kas pīvierš viereibu taišni latgalīšu volūdai.\nLatgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā ekskluziva cīmuošonuos Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, kur 11. decembrī nūtyka Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis i nu Latgolys īvālātūs 13. Saeimys deputatu sasatikšona, kurā tyka sprīsts par izaicynuojumim Latgolys regiona atteisteibā.