Leldīnis nūtikšonys Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Latgola, Leldīne, Lieldienas, nūtikšonys\nKur i kai Latgolā sveiteis Leldīni? Informaceja par Leldīnis nūtikšonom nu 7. leidz 9. apreļam Latgolys nūvodūs:\n13:00 – 15:00 Aglyunā pi KC Leldīnis tierdzeņš i jampadracs bārnim\n22:00 Aglyunys KC grūzeņbals ar grupu “Migla”, īejis moksa 2,00 LVL\n13:00 Aglyunys bazilikys Boltajā zalā koncerts – pīsadola Aglyunys bazilikys Kora školys kors i Aglyunys bazilikys jauktais kors\n13:30 Aglyunys KC – Aglyunys KC jauktuo kora koncerts\n14:00 Aglyunys KC – Leldīnis izruode – Danskovītis “Sīvas muotes bizness”\n12:00 Baļtinovys Kulturys nomā – Leldīnis Baļtinovā – pīsadola kors, doncuotuoji, etnografiskais ansamblis, kai ari byus apsaverama izruodis „Ontans i Anne” 4. daļa.\n15:00 Bīdreiba „Sukrums” aicynoj iz Amatnīku centra atkluošonu\n22:00 Baļtinovys Kulturys nomā bals ar grupu „Pieskāriens”\n13:00 Bierzkalnis pogosts – Leldīnis pasuocīņs Sporta i atpyutys laukumā\n14:00 Bolvu Kulturys i atpyutys centrs – Leldīnis svātku pasuocīņs „Ko man dosi, Liela diena?”. Svātku koncertā pīsadola Bolvu KAC kolektivi – bārnu tautu deju kolektivs, dzigu kūpys „Rika”, „Nebēda”, „Luste”, „Atvasara”, kors „Pīlādzis” i jauktais vokalais ansamblis „Par to…” Īejis bilets – kruosaina ūla.\n15:00 Bolvu pogosta TN – Bolvu pogosta dramatiskuo kolektiva izruodis N.Gogoļa „Preceibys” fragments, Bolvu KAC i Naredzeigūs bīdreibys „Redzēt ar sirdi” izruode Z.Lāgerleva „Biegšona iz Egipti”.\n15:30 Bolvu Kulturys i atpyutys centrā Leldīnis začu darbneicys\n18:00 Bierzpiļs vydsškolā Leldīnis koncerts „Pavasarīgi sveicieni jums no mums”. Pīsadola Bierzpiļs pogosta i vydsškolys pašdarbeibys kolektivi\n18:00 Kubuļu pogosta Kubuļu Kulturys nomā – svātku koncerts „Šūpojies Lieldienās, priecājies Lieldienās”. Pīsadola pogosta pašdarbnīki i šova „Dziedi savai pilsētai” dalinīki. Īeja bez moksys.\n20:30 Brīžucīma TN – koncerts „Prieka strauti”.\n21:00 Bolvu Kulturys i atpyutys centrā Lelīnis bals ar grupu „Mākoņstūmēji” nu Smiltenis. Bilets iz balu – 2,00 LVL.\n21:00 Bolvu pogosta TN Leldīnis bals ar grupu „Kontrasts”. Īeja bez moksys.\n22:00 Brīžucīma TN bals kūpā ar Ruguoju muzykantim „Andris un kompānija”. Īejis moksa 1,00 LVL.\n13:00 Bierzkalnis pogosta Rubeņu saītu nomā Leldīnis pasuocīņs\n14:00 Krišjuoņu pogostā Leldīnis pasuocīņs „Veidosim Lieldienu prieku kopā!”.\n12:00 Pušmucovys TN koncerts „Agri lēca saulīte Lieldienu rītā” – uzastuos Ciblys i Pušmucovys pašdarnīki.\n14:00 Ciblys TN Leldīnys koncerts, uzastuos Pušmucovys i Ciblys pašdarbnīki. Byus apsaverama putynu byureišu izstuode. Piec koncerta dzeraunis laukumā jaunūs šyupēļu īšyupuošona, ūlu rypynuošona, ripys sisšona i ļusteigys stafetis.\n16:00 Leidumnīku TN Leldīnis pasuocīņs „Veidosim Lieldienu prieku kopā” – Leldīnis īskandynuošona, ūlu rypynuošona, rūtaļuos īšona ar folklorys kūpu „ILŽA”, pašdarbnīku i gostu koncerts, jūku izruode „Leldīnis breinums”.\n17:00 Blontu TN Leldīnis koncerts, pīsadola Isnaudys, Pušmucovys i Blontu pašdarbnīki.\n21:00 Pušmucovys TN bals ar Andri Rutuli, īeja bez moksys.\n22:00 Blotnu TN bals ar Ingu i Normundu, īejis moksa 2,00 LVL, leidza var jimt grūzeņus\n22:00 Ciblys TN bals ar Valdi i Juoni, leidza juojam grūzeņš, īejis moksa 1,00 LVL.\n22:00 Leidumnīku TN bals ar „Caspers&Co”, Īeja 1,00 LVL.\n14:00 Zvirgzdenis TN – Leldīnis sviniešona, gavilis i prīca par pavasara atīšonu. Leidza juojam ūlys.\n13:00 Dagdys nūvoda TN – Leldīnis pasuocīņs „Lielā diena mūsmājās”, kausa „Dagdas superola” izceiņa.\n22:00 Dagdys nūvoda TN – Leldīnis diskoteka.\n10:00 Bukmuižā – Ezernīku vydsškolā Baļtinovys pogosta dramatiskuo kolektiva „Palādys” izruode „Ontans i Anne”.\nNu 4. leidz 20. apreļam Dagdys TN ir apsaverama izstuode „Lieldienu rotas”.\n12:00 – 16:00 Leldīnis tierdzeņš Vīneibys laukumā\n14:00 – 16:00 saimis svātki Vīneibys laukumā „Ai, lielā’i Lieladiena” – muzykali prīšknasumi, šyupuošonuos, ūlu rypynuošona i ūlu sisšonuos.\n14:00 Vīneibys noma koncertzalā tautys muzykys i dzigu kolektivu koncerts „Lieldienu šūpoles”. Pīsadola folklorys kūpa „Svātra” i deju ansamblis nu Vitebskys „Ļavoniha”.\n13:00 Sventis pogosta TN Leldīnis pasuocīņs\n14:00 Ambeļu pogosta Tradiceju sātā – radūšuos aktivitatis\n14:00 Neicgaļs TN – Ūlu sisšonuos\n15:00 Vabalis KN – grupys „Latgolys dāmu pops” koncerts\n19:00 Bikernīku KN – Leldīnis pasuocīņs\n20:00 Salīnys KN Leldīnis pasuocīņs\n21:00 Leiksnys KN bals ar grupu „Angel”\n21:00 Skudralīnys pogosta Silenis klubā – diskoteka\n21:00 Vecsalīnys pogosta Černovkys pilī – tematiskuo diskoteka „Lieldienas”\n22:00 Ambeļu pogostā grūzeņbals ar grupu „Foršs laiks”\n12:00 Leiksnys pogosta parkā amfiteatrī „Bedre” pasuocīņs „Lieldieniņa braukšus brauca”\n12:00 Demenis KN bārnu pasuocīņs\n13:00 Maļinovys pogosta jaunīšu centrā Leldīnis pasuocīņs\n12:00 Varīšu KN – Leldīnis pasuocīņs\n12:00 Antužu KN – Leldīnis īšyupuošona ar folklorys kūpu „Vīkala”\n12:00 Zīlānu KN „Lieldienas Čučumuižā”\n12:00 Mežuoris KN – Leldīnis pasuocīņs\n13:00 Veipis pogosta klubs – Leldīnis ļustis pi Veipis kluba\n13:00 Atašīnis KN – Leldīnis svieteišona ar folklorys kūpu „Vīraksne”\n22:00 Varīšu KN – grūzeņbals ar grupu „Nakts ekspresis”, īejis moksa 1,50 LVL.\n22:00 Atašīnis KN – Leldīnis bals, spēlej Kristīne i Mārtiņš.\n12:00 Krystapiļs pogosta KN – Leldīnis pasuocīņs bārnim\n18:00 Goliševys TN – Leldīnis koncerts, 20:00 Grūzeņu bals\n11:00 Mežvidūs Leldīnu zača maratons (aksesuari zača auss i lipa, leidza vīna kruosuota ūla)\n15:00 Mežvidūs Leldīnis koncerts\n15:00 Malnavā pi pogosta puorvaļdis – Leldīnu ļustis.\n19:00 Mērdzenis TN – Leldīnis koncerts\n20:00 Saļnovys TN – Leldīnis koncerts\n21:00 Mežvidūs grūzeņu bals\n22:00 Mērdzenis TN Leldīnis bals pi galdeņu ar Lindu&Modri. Īejis moksa 1,50 i 2,00 LVL.\n22:00 Goliševys TN – diskoteka\n22:00 Kuorsovys TN – Leldīna ar grupu „A-EUROPA”. Īejis moksa nu 3,00 – 5,00 LVL.\n22:00 Saļnovys TN – Leldīnis bals ar Aināru Lipski, īejis moksa 1,50 i 2,00 LVL.\n14:00 Rūžupis KN – Leldīnis ļustis Rūžupē. Pavasareigs koncerts ar Matīsa Marcinkēviča, bārnu ritma dzigu grupys, bārnu vokaluo ansambļa i teatra daleibu.\n15:00 Rudzātu Saīta noms – piecpušdīne Leldīnis īskaņuos „Liela dina atnākusi, zaļas vēsmas atpūtusi”. Rūgalis, meiklis i dažaidys Leldīnis izdareibys.\n16:00 Leivuona KC – „Lieldienas Čučumuižā”, īejis moksa 0,50 LVL.\n16:00 Leivuona KC – Leldīnis koncertprograma „Ar mīlestību pavasaris nāk”, pīsadola J.Hiršs, I.Lintiņa, Z. Neimanis i V.Zilvers. Bilets 1,00 LVL.\n19:00 Jersikys TN – Santys Zapackys i Harija Ūzula Leldīnis koncerts, īeja bez moksys.\n20:00 Rudzātu Saīta noms – teatra kūpys „Okūts” izruode kriminalkomedeja A.Banka „Barona Bunduļa atgriešanās”\n21:00 Turku Saīta noms – Leldīnu grūzeņbals ar Mārtiņu Zaļū. Pīsadola Turku SN teatra kūpa ar izruodi „Lieldienas vistu kūtī”, bilets 1,00 LVL.\n21:00 Jersikys TN diskobals, bilets 1,50 LVL.\n22:00 Sutru KN – Leldīnu bals ar grupu „Galaktika”, īeja 1,50 i 2,00 LVL.\n22:00 Rudzātu Saīta noms bals ar grupu „Leivēri”, īejis moksa 1,50 i 2,00 LVL.\n12:00 Rundēnu TN – Ļusteiguos Leldīnis svineibys\n14:00 Isnaudys pogosta Martišu līpu parkā Leldīnis pasuocīņs vysai saimei „Kariet, brāļi, šupolītes…”. Byus ūlu dancynuošona, rypynuošona, šyupēlis, ļusteigys spēlis i atrakcejis. Dzīduos i prīcēs folklorys kūpa „Isnauda”.\n16:00 Brigu TN – Leldīnis pasuocīņs\nPildys TN – Leldīnis svātku koncerts\n15:00 Ludzys TN – dzigu kolektiva „Atvasītes” 5 godu jubileja koncerts „Lieldienu sveiciens dejā”\n11:00 Pelieču KN Leldīnis rūtalis i izašyupuošona.\n14:00 Aizkaļnē J.Raiņa muzeja parkā – Leldīnis Jasmuižā\n14:00 pi Preiļu KC – Leldīnis gavilis ar šyupuošonūs, ūlu kaujom i rypynuošonu, dzīsmem, daņčim i rūtaļom.\n17:00 Preiļu KC – Muzykys i sajiutu izruode „Cantando Y amando. Milonga. Pjacolla Bagele”. Biletu cena nu 4,00 – 6,00 LVL.\n22:00 Pelieču KN – Leldīnis bals ar grupu „Tranzīts”, īejis moksa 2,50 LVL.\n13:00 Saunys TN – Leldīnis pasuocīņs „Kas to Lieldienu iešūpoja”.\n16:00 Rēzeknis KN – Dzigu kolektiva „Vadži” jubileja koncerts „Saulis laiks”. Pīsadola Rēzeknis vaļsts gimanzejis dzigu kolektivs „Vadži”, Veremu videjuos paaudzis dzigu kolektivs „Kūzuls” i c., īeja bez moksys.\n15:00 Rēzeknis KN – postfolklorys grupys „Rikši” „Saulis koncerts”.\nMaltys pogosta KN – Latgaliskais azarts Leldīnē. Latgalīšu dzīsmis, muzyka, humors i daņči latgaliskā, azartiskā i pavasareigā ļusteišonā. Vokorā – večerinka.\n13:00 Čornajis pogosta Ratnīku TN – Leldīnis pasuocīns pi TN – šyupēlis, ticiejumi, rūtalis, šmukuokuos ūlys, ūlu rypynuošona i cytys Leldīnis ļustis.\n13:00 Strūžānu sliduotovā (ci švaku laikapstuokļu gadejumā Jaunstrūžānu pamatškolā) – Leldīnis pasuocīņs „Atguoja Leldīne puor augstim kolnim!”. Šyupēlis, dzīsmis, daņči kūpā ar Jaunstrūžānu pamatškolys školānim i pyrma školys izgleiteibys īstuodis „Zvaniņš” audzēknim. Leidza juojam stiprys i kruosainys ūlys.\n13:00 Drycanūs – „Lieldienu jampadracis”. Leldīnu začs, dzīsmis, daņči, sisšonuos ar ūlom i šyupēlis.\n13:00 Lūznavys pogosta puorvaļdis zalā – Leldīnu svieteišona ar tautysdzīsmem, rūtaļom, ūlu rypynuošonu, meiklu miniešonu i c. ļustem.\n14:00 Ilziskolnā Leldīnis koncerts.\n14:00 Čornajis TN – Leldīnis pasuocīņs „Pa Lieldienu zaķa pēdām…”\n15:00 Pušys pogosta puorvaļdis zalā – Leldīnis koncerts. 5 godu jubilejs Pušys sīvīšu ansamblim i 1 goda jubilejs Pušys linijdzigu grupai „Pirmais solis”, taipat koncertā pīsadaleis Maltys senioru vokalais ansamblis „Varaveiksna” i Muokuļkolna linijdzigu grupa „Superstar”.\n16:00 Čornajis pogosta Ratnīku TN – dueta „Sandra” koncerts, īeja bez moksys.\n16:00 Ūzulmuižys pogosta KN – orientiešonuos pasuocīņs „Lieldienu skrējiens 2012”. 17:00 pi KN šyupēļu pušķuošona, ūlu kruosuošona. 18:00 sadoncuošona latviskā gorā ar Mariju i Valereju.\n19:00 Bieržgaļs KN – pošdarbeibys kolektivu koncerts.\n19:00 Feimaņu KN – Leldīnis pasuocīņs „Ak, pavasari, pavasari!”. Pīsadaleis bārnu dzigu grupa „Ilgrozītes”, jaunīšu dzigu kolektivs „Vīmyns”, eksotiskūs dzigu grupa „Fazira”, dramatiskuo kūpa „Sovejī” ar Kristīnis Jokstis lugu „Lobuokajūs godūs”. Piečuok disko grūzeņu vokors. Īeja 0,80 LVL.\n20:00 Muokuļkolna TN – dueta „Sandra koncerts”, īeja bez moksys.\n20:00 Lendžu KN – Leldīnai veļteits pašdarbnīku koncerts\n21:00 Bieržgaļs KN – diskobals.\n21:00 Pušā grūzeņbals, spēlej Romualds Keirāns nu Preiļu, īeja 1,00 LVL.\n22:00 Lendžu KN – bals ar Romānu Ivanovu, īejis moksa 2,00 LVL\n22:00 Muokuļkolna TN – bals, īejis moksa 1,00 LVL.\n22:00 Ilziskolnā – dzigu vokors „Pavasaris klāt”\n22:00 Nagļu TN – bals ar grupu „Ginc&Es”, īejis moksa 2,00 LVL\n14:00 Stabuļnīku KN – Rībeņu amaterteatra kūpys uzvadums komedeja „Kāzas” i Preiļu teatra kūpys izruode „Līnis murdā”.\n15:00 Rušonys KN – Leldīnis pasuocīņs i koncerts „Lieldienu šupolēs” i Rušonys pogosta pašdarbeibys kolektivu Leldīnis koncerts.\n15:00 Seiļukolna KN – Baļtinovys amaterteatra „Palādas” izruode „Ontans i Anne”, 9. daļa. īejis moksa 1,00 i 2,00 LVL.\n19:00 Seiļukolna KN – grupys „Baltie lāči” koncerts, piečuok bals. Īejis moksa 2,00 (iz balu i koncertu atseviški).\n21:00 Gaileišu TN diskoteka.\n22:00 Stabuļnīku KN – bals ar grupu „Marchello”, īejis moksa 2,00 LVL.\n22:00 Rībeņū kopejneicā diskoteka.\n13:00 Gaļānu KN Gaļānu amaterteatru izruode „Dzeive Ūšupē turpynojās”\nRuguoju katuoļu bazenica pyrma miša i tuo laikā dzīž Ruguoju jauktais kors\n15:00 Ruguoju tautys nomā pasuocīņs „Krāsainā Lieldienu ola”\n20:00 Lozdukolna saīta nomā – Leldīnis koncerts\n22:00 Lozdukolna saīta nomā bals ar Kasparu Maku. Īejis moksa 1,50 i 2,00 LVL.\n20:00 Murmastīnis KC – Šmineņu saimis koncerts, īejis moksa 1,00 i 2,00 LVL.\n22:00 Murmastīnis KC bals ar grupu „Kiwi”, īejis moksa 1,50 i 2,00 LVL.\n22:00 Varkļuonu KN diskoteka AUDIENCE, īejis moksa 1,50 LVL.\n15:00 Varakļuonu KN – koncerts „Skani, mana dvēsele, skani!”. Pīsadola Varakļuonu KN sīvīšu vokalais ansamblis „Sidrablāses”, veriu vokalais ansamblis, folklorys kūpa i sīvīšu kors „Dzelvērte”, gosti – Viļānu KN sīvīšu kors „Alta”\n11:00 Škilbanu pogosta Upeitē – Leldīnis pasuocīņs pi Upeitis pamatškolys ūzula – Leldīnis īšyupuošona, dažaidys atrakcejis, šyupēlis i sisšonuos ar ūlom.\n14:00 Žīguru Kulturys noms – Leldīnis pasuocīņs\n15:00 Borisovys Tautys nomā – Leldīnis ļustis kūpā ar Upeitis jaunīšu folklorys kūpys dalinīkim\n17:00 Vileks kulturys nomā Leldīnis koncerts – izvadums „Viss vienā katlā”. Pīsadola kulturys noma kolektivi – bārnu vokalais ansamblis „Pogas”, bārnu dzigu kolektivs „Dēkainīši”, jaunīšu dzigu kolektivs „Dēkaiņi” i „Dēkaiņu” jaunuokuo grupa, dzigu kūpa „Dēka”, linejdzigu grupa, folklorys kūpa „Atzele” i „Atzelis” kapela”, vokalais ansamblis „Cansone” i dramatiskais kolektivs. Īeja bez moksys.\n17:00 Kupravys pamatškolā – Leldīnis pasuocīņs – koncerts, ūlu rypynuošona, bals ar Kupravys muzykantim\n19:00 Škilbanu pogosta Rekovys Kulturys centrā – Leldīnis koncerts ar pogosta pašdarbnīku pīsadaleišonu\n22:00 Žīguru Kulturys noms – bals kūpā ar „Medņevas puikām”\n22:00 Borisovys Tautys nomā bals ar grupu „OTTO”\n22:00 Škilbanu pogosta Rekovys Kulturys centrā – bals ar grupu „Ceļā”, īejis moksa 1,00 LVL\n20:00 Rūžkolnu KN jauktuo vokaluo ansambļa „Savādi gan” 10 godu jubileja koncerts\n22:00 Rūžkolnu KN bals ar grupu nu Leivuona „Airi”


Pogoda Słupsk, pn. 12.12\nPogoda Słupsk, wt. 13.12


Sibira stuosti. Pelmeni i ceļojūšuo diskoteka | Naktineica\n← Duraceņš Sergejs Kozlovs – puosoku gruomotys "Ezeits myglā" autors. EISA BIOGRAFEJA →


Kolnasāta 3. janvarī - lakuga.lv\nKolnasāta 3. janvarī\n4 Janvars 2015\nTemys: Borowa Mc, Kolnasāta, koza, LR1, Roksts\n2015 .goda pyrmajā “Kolnasātā” raidejuma vadeituojs Aigars Runčis stuosīs pi mikrafona, kab kai grupys “Borowa MC” dalinīks kūpā ar Guntru Kuzminu muzycātu i paviesteitu par jaunumim sovuos muzykalajuos gaituos. Sižetā apkūpuotys lobuokuos i nūzeimeiguokuos aizvadeituo goda nūtikšonys Latgolā. Raidejums viesteis ari par pavysam jaundybynuotu bolvu – Latgolys goda bolvu. Valentins Lukaševičs vuordineicā apcerēs ituo goda simbolu – kozu.


Foros Navaja! caos\nBuscar : navaja! caos\nTemas en relación con tu búsqueda: navaja! caos\nCrear tu foro navaja! caos


Atskots iz storptautiskū folklorys festivalu “Rudynōji ’2015” - lakuga.lv\nAtskots iz storptautiskū folklorys festivalu “Rudynōji ’2015”\n30 Septembris 2014\nTemys: folklora, Leivuona nūvods, Leivuons, Roksts, Rudynōji\nAizvadeitajā nedeļgolā tautys dzīsmis i dejis skanēja Leivuona nūvodā, kur nūsarysynuoja storptautiskais folklorys festivals “Rudynōji ’2014”. Tys kūpā puļcēja i lelus, i mozus tautys muokslys popularizātuojus i cīneituojus, kuri zyna, ka folklora vys vēļ ir nūzeimeiga vierteiba, kū nadreikst aizmierst. Storptautiskais folklorys festivals “Rudynōji” nūteik jau pīcpadsmytū reizi.\nVysys dīnys garumā vysaidūs koncertos beja vāruojama na tik latvīšu tradicionaluo folklora, nu ari sābru vaļstu folklorys montuojums. Festivalā pīsadaleja ari lītaunīku i boltkrīvu kolektivi, kurim itei beja vareiba na tik popularizēt sovys, nu ari īpazeit latvīšu tradicejis. Sastdīnis reitā pi Leivuona nūvoda Kulturys centra nūtyka festivala atkluošonys koncerts, kai ari sātys ražuotuoju i omotnīku tierdzeņš “Rudiņa veļtis”. Pasuokuma laikā dorbuojuos Čaja nameņš, kur sevkurs apmaklātuojs varēja baudeit korstu čaju i degustēt SIA “Daugulis&Partneri” produkceju.\nPiecpušdīnē ar plošu programu Leivuona nūvoda Kulturys centrā uzastuoja boltkrīvu kolektivs, kurim tys beja vīns nu “Boltkrīvu kulturys dīnu” koncertim, kas itymā laikā nūsarysynuoja daudzvīt Latvejā. Klauseituojim eipaša prīca beja par boltkrīvu dzīduotajom latvīšu tautysdzīsmem. Ar sovu uzastuošonu prīcynuoja ari Slāvu bīdreiba “Uzori”. Pa tū laiku vītejuos folklorys kūpys i folklorys kūpa “Reketukas” nu Viļņys devēs izbraukumā iz Jersikys pogostu, kur nūtyka Maizis gūdi.\nMuoceituojs J. Smirnovs Jersikys sv. Marijis Magdalenys Rūmys katuoļu bazneicā noturēja aizlyugumu par maizi i maizis audzātuojim. Tyka gūdynuotys i maizis cepiejis i cepieji, i gūda saimineicys i maizis audzātuoji. Vysus Maizis gūdu dalinīkus sveice Jersikys pogosta puorvaļdis vadeituoja Anita Lietauniece. Eipašu atzineibu izapeļneja Māra Skrimbļa svaigi captuo rudzu maize i veitātais špeks, Alekseja Grineviča Gūdu maize, Zinaidys Turkupolis pošcaptais torts i Marijis Gaidelis peirāgi. Fazer maizneica beja saguoduojuse maizeiti Garajam degustacejis goldam. Žuku saimis saimisteiba saguoduoja kriejumu, kuru Aina Usāre i Jevgēnija Romanovska puorvērte eistā lauku svīkstā. Kas tod byutu maizis gūdi bez maizis zupys! Pasuokuma nūformiejumam i vysaidom aktivitatem breineigi nūderieja Kulakuvu sātā izaudzātuo raža.\nVokorpusē vysi otkon atsagrīze Leivuona nūvoda Kulturys centrā, kur nūtyka vakariešona i daņči kūpā ar Leivuona nūvoda folklorys kūpom i draugu kolektivim.\nSvātdiņ “Rudynōju” aktivitatis turpynuojuos Latgolys muokslys i omotnīceibys centrā. Iz interaktivū nūdarbeibu “Nu gryudeņa da maizeitei” aicynuoja Aglyunys Maizis muzeja vadeituoja Vija Kudiņa. Folklorys ansambļa “Reketukas” vadeituoja Irena Strazdiene īpazeistynuoja ar rudynuoju tradicejom Lītovā. Tīpat Daugovys krostā nūsarysynuoja ari festivala nūslāgums.\nKūpumā folklorys festivalā “Rudynōji’2014” pīsadaleja apmāram 300 dalinīku. Festivalu finansiali atbaļsteja ari Vaļsts Kulturkapitala fonds i nūdybynuojums “Viduslatgales pārnovadu fonds”.\nPaļdis sevkuram, kurs guoduoja, kab svātki izadūtu – Leivuona nūvoda dūmei, Jersikys pogostam, Leivuona nūvoda kulturys centram, Fazer maizneicai, SIA “Daugulis&Partneri”, Leivuona nūvoda Multifunkcionalajam jaunatnis iniciativu centram “Kvartāls”.


Pyrmaviesture - Vikipedeja\nPyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: предыстория; доисторическая эпоха; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.\nPyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.\nDeļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.\nTradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:\nPaleolits (agreimī akmiņlaiki);\nMezolits (vydyskī akmiņlaiki);\nNeolits (vāleimī akmiņlaiki);\nKod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.\nTermina i periodizacejis kritikaLabot\nXX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.\nŠudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Pyrmaviesture&oldid=30661"\nPēdējoreiz labots 2015. gada 24. pavasara mieness 17.32\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 17.32, 2015. gada 24. pavasara mieness.


Rubyns - Vikipedeja\nMaterials nu Vikipedeja\nPasauļs Dzeivinīki (Animalia)\nTips Hordini (Chordata)\nAiļa Vystini putni (Galliformes)\nGiņts Rubyni (Tetrao)\nŠkira Rubyns (Tetrao tetrix)\nRubynu paplateiba pasaulī\nRubyns (latiņu: Tetrao tetrix) irā vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.\n4 Nūruodis i olūti\nIzavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]\nRubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49—58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys — spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.\nPaplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]\nDzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbrytaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragmentara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.\nLatgolā[pataiseit | labot pirmkodu]\nRubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.\nNūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]\n↑ Rubenis — Latvijas putni\nVikitekā ap itū temu irā dabojami faili. Verīs: Rubyns\nItys rakstīņs napiļneigs. Jius varit dūt sovu īlicīni Vikipedejā, papiļdūt tuo.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Rubyns&oldid=34852"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 14.51, 2020. gada 29. vosorys mieness.\nTeksts ir pieejams saskaņā ar Creative Commons Attribution-ShareAlike licenci; var pastāvēt papildus ierobežojumi. Plašākai informācijai skatīt lietošanas noteikumus.


pucuju sa u vas plavky?28. 12. 2007\npujčují, ale jsou většinou prochcané a prosrané :-)24. 02. 2012\nmno jasa tam pondelok chystam a strasne sa tesim....mno som zvedava11. 04. 2009


Etnografiskūs tārpu darynuotuoja Iveta Seimanova, Ludzys igauņu dzīsmis i „balavuotīs” / LR1 / / Latvijas Radio\nEtnografiskūs tārpu darynuotuoja Iveta Seimanova, Ludzys igauņu dzīsmis i „balavuotīs”\n13. aprīlis 2019, 18:15\nLatgolys etnografiskūs tārpu darynuotuoja, kulturys viestneica Iveta Seimanova kasdīnā ir školuotuoja, kura koč ari dzeivoj Reigā, sevi jiut kai latgalīti. Iveta atkluoj, ka pārnejais gods jai bejs cīši darbeigs, tuo laikā taps ari pyrmais 19. godu symta ūtruos pusis Vydsmyuižys sīvys tārps, kas apbolvuots ar Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” jaundybynuotuo atzineibu – boltū “Žyku” – latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv skaiteituoju simpateju.\nIveta Seimanova stuosta, ka par etnografiskim tārpim i tautystārpim suokuse interesētīs saleidzynūši naseņ, koč ari mīlesteiba iz rūkdorbim bejuse jau nu bierneibys.\n„Vyspuor es asu rūkdarbneica jau nu mozu dīnu, bet tautystārps pi mane atguoja ar godim. Pyrmuo sasadūršona ar tautystārpu beja jau mozūtnē, jo mamma dzīduoja folklorā i juos tautystārps beja gleišai sakuortuots i pakuorts vysod ocu prīškā. Godim eimūt, maņ roduos dyžan lela interese par tautystārpim.”\nPar sovejū Iveta sauc taišni mamys, Vydsmuižys sīvys tārpu, kuru bierneibā redzējuse pi sovys muotis i cytom apleicīnis sīvom. „Tys beja 90.godūs radeits i tam nabeja viesturyskuos vierteibys kai taidys, jo tys beja radeits folklorys kūpai, tīpat Vydsmuižā iz vītys.[..] Tagad vysvaira maņ interesej Vydsmuižys tārps, vysaidys detalis, jo vēļ ir cīši daudz kū ceļt gaismā muzejā i tys byus ari juodora.”\nPārnejā godā Ivetys rekonstruātais 19. gs. ūtruos pusis Vydsmuižys tārps ir rekonstruāts ar autentiskom metodem. Iveta pīzeist, ka jai ir cīši lela prīca, ka ir īsadevs itū tārpu nūkomplektēt tikai nu Vydsmuižys apleicīnei rakstureigom lītom i detaļom.\n„Jis ir šyuts ar rūkom i autentiski atdarynuots taišni tai kai beja muzejā, paraugūs voi ari aprokstūs. Vysgyutuok guoja ar tū, ka nabeja materialu par kraklu... Ieva Pīguozne zynuoja šū te lītu un jei tymā laikā struoduoja pi sovys gruomotys, i vīnā jaukā dīnā jei prīceiga zvona, ka jei aprokstūs ir atroduse kraklu luoeituojis nu tyvejūs draudžu stuostejumu, kurā ir pīraksteits ar kaidim rūbenim, ar kaidom maleņom tys krakls ir bejs. Nu un tod suocēs nuokamais, interesantais atdarynuošonys process, kod tev ir div pierksti tur, treis pierksti tur, tod tu otkol eimi iz muzeju, mierej, saleidzynoj ar cytim.”\nTaipoš aizvadeituo goda golā Ivetai topušs ari septenis mozuos Annužys, kas ir Vydsmuižys tautystārpūs sapucātys leleitis. Darynuotuoja atkluoj, deļkuo taišni Annuža.\n„Mes vēremēs tautys skaiteišonu, 1800. godu, i tī, Vydsmuižā i apleicīnē, vysizplateituokais vuords beja taišni Annuža. Gondreiž voi kotrā saimē beja pa kaidai Annužai.”\nKaidā nu tautystārpu atruodeišonys pasuocīnim, kas nūtyka Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā, Iveta izguoja ar rožancim i puotoru gruomotu rūkuos. Jei stuosta, ka byuteibā tys ir ceņtīns paruodeit tuo laika dzeivi, situacejis, jo taišni bazneica beja vīna nu reižu, kod sīvys vylka svātku tārpus.\n„Arhivūs ir cīši daudz Latgolai pīdarūšu škaplereišu, rožoncu i tai tuoļuok, tuos atributikys, kas ir saisteita ar religeju, bet, saprūtams, ka beja padūmu godi i tai tuoļuok. Ari tagad, lai tū atjaunuotu, drūši viņ tū naatjaunuos i naīness atpakaļ ni doncuotuoji, ni dzīduotuoji, ni koristi, jo tys drūši viņ izavārtu ari smīkleigai, bet individualais tautystārpa lītuotuojs, prūtams, ka šūs aksesuarus var pīlītuot, jo kur ta tei meita, Vydsmuižys Annuža, guoja tymā laikā, ka na iz bazneicu, voi nu bazneicys, psalmus dzīduot pi krysta i, prūtams, ka jom tys vyss beja. Škaplereišus otkol piec muzeja datu ir cīši gryuts atjaunuot, jo tod jī byutu juonas uorā nu muzeja, bet, kai mes zynom, jūs nadūd nest uorā, tu vari tikai apsavērt tīpoš iz vītys.”\nKulturys viestnīku naformalajā kusteibā Iveta puorstuov bīdreibu „Mans tautastērps” i ir vīna nu vaira nikai 240 kulturys viestnīku Latvejā. Vēļ jei stuosta, ka itūšāl nūteik vysaidi dorbi pi kaidys bīdreibys dybynuošonys – tūp bīdreiba „Latgolys etnografiksuo viestnīceiba”\n„Iz itū bīdreibu mes eimam jau kaidu laiku, tagad nūteik vysaidi sagataveišonys dorbi, lai mes varātu šmuki vosorā, kaidūs svātkūs, prūtams, Latgolā pīteikt tū vysu un dorbuotīs. Dybynuota tei byus Reigā, bet bīdreibys darbeiba byus vārsta iz Latgolu... Tī drūši viņ byus vairuoki zori, vyss, kas saisteits ar etnologeju, etnografeju. Taipat tuos byus ari izstuodis, kaids zors byus ari izgleituošonai itymūs vaicuojumūs. Redzēsim.”\nAusma Sprukte mums pastuosteis par Ciblys nūvoda folklorys kūpys „Ilža” jaunū albuma „Ludzys igauņu dzīsmis”, kas ir sovpateigs, ar unikalom melodejom i tekstim, ostoņpadsmit kompozicejuos tymā klausoma lucu aba senejūs Ludzys igauņu volūda. Folklorys kūpys dalineica Aija Andersone stuosta, ka tam kluotyn ir ari informativa brošura, kas ari viestej taišni Ludzys igauņu stuostu.\n„Tys nav parosts diskys, kai saceit CD formatā. Tei ir gruomota ar notom, vuordim i kluot vēļ ari diskys, ar originalīrokstim, myusu dzīduojumu. Tai ka, ja kaidam gribīs, var jimt i vuiceitīs.”\nVuordineicā Ilze Sperga i Arņs Slobožanins sprīž, voi nu balavuošonuos var dabyut koč kaidu pozitivu rezultatu. Kū var saukt par balavnīku voi balvanu. Bārni balavojās, a vacuoki izbalavoj, kai tys ir?\nMaizis muote – Aglyunys maizis muzeja saimineica Vija Kudiņa\n1. augusts, 18:15\n25. jūlijs, 18:15


Kolnasāta 18. aprelī - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, LR1, mežs, Roksts, sports\nViņgod taišni aprelī Latvejā beja leluokais meža guņsgrāku skaits. Itūgod, pasasokūt laika apstuoklim, guņsgrāku ir mozuok, tok Vaļsts meža dīnasts apreļa suokuos ziņuoja, ka meži itūgod daguši jau 102 reizis. Meža dīnasta puorstuovs Edijs Leišavnīks nūruoda, ka guņsnadrūšais periods varātu tikt izsludynuots maja suokuos. Pyrma tys suocīs, raidejumā Kolnasāta saruna par to, kai dzēst guņsgrākus, ka nav naudys, kū moksuot guņsdziesiejim. Mežu dziesšonys funkceja uztycāta Vaļsts meža dīnastam, tok īstuodei nateik pīškierts papyldu finansiejums, kab īsaguoduotu tehniku i inventaru, kai ari – nūdrūšynuotu dežurys vysūs guņsnūvāruošonys tūrņūs. Vaira par situaceju Dacis Dambis reportažā nu Janapolis guņsnūvāruošonys tūrņa Rēzeknis nūvodā, tys ir vīns nu tūrņu, kas itamā sezonā byus tukšs.\nMeža dīnasts ir Zemkūpeibys ministra padūteibā, ministrejā iz napītīkamuo finansiejuma problemu verās bez satraukuma, nūruoda, ka informativū ziņuojumu, kurymā praseits papyldu finansiejums mežu guņsgrāku dziesšonai, niu papyldynoj i konsultejās ar Finanšu ministreju. Voi rezultats byus, par tū ziņu vys nav.\nMeži na tik dag, tūs ari zūg, Vaļsts meža dīnasts apriekinuojs, ka viņgod mežim nūdareiti gondreiž 2 miļjonu eiro zaudiejumi. Latgolā konstatāti 180 patvaleigys ciersšonys gadejumi. Par zaglim, gruobalim i plagiatismu vuordineicā runoj Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins.\nNu raidejuma pyrmajā daļā Renāte Lazdeņa īrokstā vad Kolnasātu iz Ludzu, kū pamatuoti sauc par handbola aba rūkysbumbys lelpiļsātu. Latvejis vacuokajā piļsātā handbola tradicejis teik kūptys jau catūrtū godu dasmytu. Lela nūzeime ir pošvaļdeibys atbolstam i sakuortuotai sporta infrastrukturai – Ludzā ir sporta halle, trenažīru zals, maneža. Spālātuoji, kuri vuicuos i struodoj Reigā i cytur Latvejā, brauc iz Ludzu handbola treneņu dieļ. Te vys atsakluoj medaļa ūtruo puse – izbraukuot nu Reigys iz Ludzu ir duorgi i laikītiļpeigi, lobi jaunī spālātuoji pabeidz 12. klasi, aizbrauc i naatsagrīž. Renāte Lazdeņa devēs ari iz Rūbežnīkim, kur izveiduota alpinisma sīna i škieršļu jūsla, kai ari Rēzekni, kur, nasaverūt iz nalobajim treneņu apstuoklim, vīglatletu treneri sprīž, ka iz Riodežaneiro Olimpiskajom spēlem 2016. goda vosorā varātu braukt treis jūs sportisti.


Norises laiks - 20.10.2020 - 06.12.2020\nPirmā publiskošana - 12.10.2020 Mākslas muzejs RĪGAS BIRŽA\nLatvijas Nacionālais mākslas muzejs. Visas tiesības aizsargātas, 2015. Informācija pēdējo reizi atjaunota 29.11.2021 17:07


» Hallis Pagoda Rope Curtain Tiebacks\nHallis Pagoda Rope Curtain Tiebacks. The Pagoda tieback from Rolls is a contemporary design with a chrome rib detail, available in 3 rich, neutral colours.\nHallis Pagoda Curtain Rope Tieback, Chocolate\nHallis Pagoda Curtain Rope Tieback, Cream\nHallis Pagoda Curtain Rope Tieback, Linen


Muokslys rits Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: Mākslas dienas 2012, Muokslys rits, Rēzekne, Roksts\n10. majā 16:00 Rēzeknē, Kovšu azara pludmalē nūtiks tradicionalūs Muokslys dīnu kulminacejis pasuocīņs „Muokslys rits”.\n15:30 pyušamūs instrumentu orkestra „Rēzekne” pavadejumā suoksīs Muokslys dīnu guojīņs nu Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys pa Duorzu īlu da Latgolys īlai, tod pa Latgolys īlu iz Atbreivuošonys aleju, kur guojīņs nūsagrīzs iz azaru. Guojīni pušķuos zīpu burbuli, dalinīki byus tārpti boltā i sajims kruosainys lentys, ar kurom rūtuos Masļeņnikova kolnu pi Kovšu azara. Deju kūpa „Dziga” izdoncuos Maja kūku.\nPi azara byus guņkuri i povordi, dorbuosīs masku, kruosainūs burbuļu, hennys i tetovejumu, portretu zeimuošonys, ūlu kruosuošonys, leļu, dekorativuo audakla pučeišu-brošu, zeiliešonys, ritualūs piertsslūtu, improvizacejis, zivu zupys, blīņu cepšonys, puorsteigumu i „Saulis bārnu” darbneicys. Byus ari muokslys dorbu torgi i muokslys tierdzeņš.


LaKuGa – Rēzeknē nūtiks konfereņce “Muoksla i muzyka kulturys diskursā”\nLaKuGa 4. Septembris, 2014. gods 1\n19., 20. i 21. septembrī Rēzeknis Augstškola (RA) sadarbeibā ar Tallinys Universitati (Igauneja), P.M. Mašerova vuordā nūsauktū Vitebskys Vaļsts universitati (Boltkrīveja) i Moskovys Piļsātys Pedagogiskū universitati (Krīveja) reikoj III storptautiskū zynuotniski praktiskū konfereņci “Muoksla i muzyka kulturys diskursā”. Jemūt vārā īprīkšejūs godu pīredzi, var drūši saceit, ka konfereņce ir sajāmuse cīši lelu sabīdriskū rezonansi, tamā ir pīsadalejuši vaira nakai 250 dalinīku, zynuotnīku i praktiku na tik nu Latvejis, bet ari nu Lītovys, Igaunejis, Grīkejis, Norvegejis, Lelbritanejis, Boltkrīvejis, Krīvejis.\nKonfereņce ari itūgod pīduovuos apjūmeigu i saistūšu zynuotniski praktiskū i izgleitojūšū daļu ar tuoluokizgleiteibys īvirzi vysaidu leimeņu muokslys i muzykys nūzaru Latvejis, nu vysupyrma – Rēzeknis nūvoda pedagogim. Kai jau īrosts, kotru godu organizatori īvīš jaunynuojumus, i ituo goda inovaceja ir ituos konfereņcis Muokslys kataloga izdūšona. Ir īsnāgti 14 muokslinīku dorbi nu Latvejis, Krīvejis i Lītovys.\nKonfereņcis mierkis ir atteisteit storptautiskū sadarbeibu storp zynuotnīkim i zynuotnis institucejom, veicynojūt storpdisciplinarū pietnīceibu i praktiskuos pīredzis apmaiņu muokslā i muzykā.\nKonfereņcis temys: Kultura i sabīdreiba regionaluos identitatis diskursā, Muzykys zynuotne praksei, Muoksla i dizains, kai ari teik pīduovuota daleiba meistardarbneicuos, kuruos byus vareiba vuiceitīs profesionalū muzyku, kora dzīduošonu, tautys muziciešonu i dejis, tekstilmuokslu, gleznīceibu i grafiku, dizaina sovpateibys. Konfereņcis dalinīki sovus dorbus prezentēs latvīšu, angļu voi krīvu volūdā.\nMeistardarbneicu dalinīkim juojem vārā, ka leidz 2014. goda 15. septembram ir juosamoksoj daleiba meistardarbneicuos tim, kuri nav konfereņcis dalinīki (EUR 7.00 par daleibu 1 meistardarbneicā). Ar dorba materialu i apreikuojumu, individuali sasazynojūt ar konfereņcis organizietuojim, nūdrūšynoj meitardarbneicu vadeituoji.\nDalinīkim ari ir vareiba pīsadaleit nakts ekskursejā Latgolys sirdī – Rēzeknis piļsātā – i konfereņcis nūslāguma dīnā apmeklēt Ondrupinis lauku sātu.\nKonfereņcē aicynuoti pīsadaleit zynuotnīki, praktiki, pedagogi, amatīrmuokslys kolektivu vadeituoji i tūs dalinīki, klauseituoji i dalinīki meistardarbneicuos.\nKonfereņcis plenarsēdi varēs redzēt ari tīšraidē 19. septembrī 10.00 Rēzeknis Augstškolys sātys lopā www.ru.lv\nATSLĀGVUORDI » konference, Muoksla i muzyka kulturys diskursā, Rēzekne, Rēzeknis Augstškola, Roksts


Raksts publicēts: 2019.09.17. 15:35:34\n0.85057687759399 56(0) - 0.61359572410583 2020.07.06. 12:41 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=155&act=4&art=47182 ip: 3.236.26.93 usememcache: 1


Deklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin - Prūsiska Wikipēdija\nDeklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin\nWersiōni kāigi iz 09:36, 2 zallaws 2013 (Waidinnais appun)\nm (Ast teīkuns(si) nāunan pāusan " '''Deklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin''' (ēng. Declaration on the Rights of Indigenous Peoples) - Deklaraciōni stesses [[Peraīnintan Amzin Ōrganiz…")\nBigantī wersiōni kāigi iz 09:40, 2 zallaws 2013 (Waidinnais appun)\n'''Deklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin''' (ēng. Declaration on the Rights of Indigenous Peoples) - Deklaraciōni stesses [[Peraīnintan Amzin Ōrganizaciōni|PAO]] ezze gīmtan amzin tikrōmins, enīmtan en 2006 mettan na pirman sīndausnan stesse PAO Zmūnes Tikrōmis Wāitin en Genewai be ripīntei enīmtan pra PAO Empīriniskan Senrīnksenin en 13 spallinan 2007 mettas.\n'''Deklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin''' (ēng. Declaration on the Rights of Indigenous Peoples) - Deklaraciōni stesses [[Peraīnintan Amzin Ōrganizaciōni|PAO]] ezze gīmtan amzin tikrōmins, enīmtan en 2006 mettan na pirman sīndausnan stesse PAO Zmūnes Tikrōmis Wāitin en Genewai be ripīntei enīmtan pra PAO Empīriniskan Senrīnksenin en 13 spallinan 2007 mettas prei emprīkistalīsnan stēisan [[Amērikas Peraīnintas Wālstis|APW]], [[Kānada]]n, [[Austrālija]]n be [[Nawazēlandan]] - tāutas sen zentlawingin pōpulaciōnin stēisan gīmtan amzin. Per enīmsnan bēi 144 tāutas.\nDeklaraciōnis prōjaktan ebtarītan en 2006 bēi ilgai gēistan pra 310 miliōnan zmūnin iz kīrsa 70 tautāmans bēi rezultātan stesse 24 mettan diskusiōnin. Ainuntan tāutan gruppi bijāi, kāi deklaraciōni wīrtlai būwusi swarewīngi argumēnti per gīmtans amzins padrūktinantin tenēisan tikrōmin per zemmin be wāldan. Stesse paggan prōjaktan pastāi blōkitan en 28 lapkrūtin 2006 mettas. Pa mōdificisnans deklaraciōni pastāi enīmtan en 13 spallinan 2007 mettas.\nDeklaraciōnis prōjaktan ebtarītan en 2006 bēi ilgai gēistan pra 310 miliōnan zmūnin iz kīrsa 70 tautāmans bēi rezultātan stesse 24 mettan diskusiōnin. Ainuntan tāutan gruppi bijāi, kāi deklaraciōni wīrtlai būwusi swarewīngi argumēnti per gīmtans amzins padrūktinantin tenēisan tikrōmin per zemmin be wāldan. Stesse paggan prōjaktan pastāi blōkitan en 28 lapkrūtin 2006 mettas. Pa mōdificisnans deklaraciōni pastāi enīmtan en 13 spallinan 2007 mettas prei emprīkistalīsnan stēisan [[Amērikas Peraīnintas Wālstis|APW]], [[Kānada]]n, [[Austrālija]]n be [[Nawazēlandan]] - tāutas sen zentlawingin pōpulaciōnin stēisan gīmtan amzin. Per enīmsnan bēi 144 tāutas.\n===Endilinsnā na tāutan tikrōmijan===\nPirmā tautā, kawīda ast enimmusi šan deklaraciōnin en swajjan tikrōmin bēi Bōliwija. En 7 sallawan 2007 mettas prezidēnts Evo Morales ast papeisāwuns ''ensadīnsnan 3760'' sēntin kōpija stesses Deklaraciōnin stēisan gīmtan amzin tikrōmin.\nĒnturs ast preiēiminan en wikipēdijai stwi: [[Deklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin - ēnturs]]\n[[ru:Декларация о правах коренных народов]]\nBigantī wersiōni kāigi iz 09:40, 2 zallaws 2013\nŠin pāusan bēi panzdaumai kitawīdintan 09:40, 2 zallaws 2013


15. augusta svātku katuoliskuos i poguoniskuos saknis - lakuga.lv\nTemys: Aglyunys bazilika, Aglyunys svātki, Dīvmuote, Jaunova Marija, katuoļu Bazneica, Sandra Ūdre\nVyssvātuokuos Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki 15. augustā jau godu desmitem salykuši stabilu asociaceju komplektu ar Aglyunu, svātceļnīku pulkim i vaļsts omotpersonu kluotbyušonu. A itī Dīvmuotis svātki ītver daudzus arhaiskus sluoņus, kas šudiņ vaira nav īraugomi tradicejuos.\nAglyunys Breinumdareituoja Dīvamuote\n15. augusta svātkus Aglyunā tik īspaideigus padora svātbiļde “Aglyunys Breinumdareituoja Dīvamuote”, kas pīvalk cylvākus ar izdzīdynuošonys spiejom, i baroka dīvnoma eipašais statuss (1780) – Aglyunys Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys Rūmys katuoļu bazilika. 1980. godā, iz bazneicys 200 godu jubileju pāvests Juoņs Puovuls II pīškēre jai titulu “bazilica minoris” – mozuo bazilika.\nPiec nūstuostu Aglyunys Dīvamuotis Breinumdareituojis svātbiļde glaznuota Bizantejā, vāluok paduovynuota Leitovys lelkņazam Vītautam, kas pījiems kristīteibu 1384. godā i turāta Traku bazneicā.\nKara godūs voduota leidza vaļdnīkam, cikom atstuota i palykuse Aglyunā. 17. g. s. beiguos dominikani pasyutejuši glaznys kopeju, kas saguojuse tik loba, ka navariejuši atškiert nu originala. Ir verseja, ka glaznys originals atstuots Aglyunā, a kopeja atdūta iz Trakim.\nRakstnīks Ontons Rupaiņs pīzeist, ka seņuok Aglyunu daudzynuojuši viņ muižnīki i pūļa šļakta, latvīši svātceļuojuši iz Sarkanim, kur ir sova Jaunovys Marijis Breinumdareituojis glazna. Aglyunys nūzeimeibu pacāluši prīsteri ar politiskom aktivitatem – 1917. godā te sasaukta prīsteru apsprīde par Latgolys kongresu, 1920. godā nūtykuse veiskupa Antoneja Springoviča konsekraceja i organizāts goreigais seminars. (Piec “Pasaules vējos”, 2000, 181)\nDabasūs uzjimšonys svātku pyrmsuokumi\nAgreimajā kristīteibā, runojūt par Dīvamuotis zemis dzeivis nūslāgumu, lītuots termins “aizmigšona”. Austrumu Bazneicā itaida sviniešona pasludynuota 7. g. s. ar Bizantejis imperatora dekretu. Pareizticeibā vēļ šudiņ lītoj itū vuordu, Latgolā Vyssvātuos Dīvamuotis Aizmigšonys pareizticeigūs draudzis ir Ludzā, Daugovpilī, Bolvūs.\nTamā pat godu symtā “aizmigšonys” svātki tyka puornasti iz Rūmu, 8. g. s. katuoli itū terminu nūmaineja ar daudz plašuoku “dabasūs uzjimšonu”. Tūlaik jau svynāti četri lelī Marijis svātki: Marijis ceisteišonuos dīna 2. februarī, poši senejuokī Marijis svātki, kū niule sauc par Kunga prezentaceju svietneicā, a mes zinim ari kai Svacaini; Kunga pasludynuošona 25. martā; jau nazcik pīmynātī Vyssv. Jaunovys Marijis Dabasūs pajimšonys svātki 15. augustā i Marijis dzimšonys dīna 8. septembrī, kas Latgolā ar 1939. gods 8. septembrī atkluotū Latgolys Muorys pīminekli ir nūzeimeiguoka dīna kai viņ religiski svātki.\nCytys katuoliskuos Marijis dīnys\nVairuok ci mozuok plaši sevkurā draudzē svietej ari cytus Jaunovys Marijis svātkus ci ar lyugšonu atzeimoj Jai veļteituos pīminis dīnys: 1. janvarī Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis – Dīva Muotis –svātki; 11. februarī Vyssv. Jaunovys Marijis pasaruodeišona Lurdā; nuokušajā dīnā piec Vosorysvātkim Bazneicys Muotis svātki, 13. majā Fatimys Dīvamuotis dīna, 24. majā Vyssv. Jaunovys Marijis Kristeigūs paleidzeibys dīna; 31. majā Vyssv. Jaunovys Marijis apmekliešonys svātki, 27. junī Vyssv. Jaunovys Marijis Namiteiguos Paleidzeibys dīna, 2. julī Vyssv. Jaunovys Bezvaineiguos Sirds svātki, 16. julī Vyssv. Jaunovys Marijis, Karmela Dīva Muotis, dīna, 2. augustā Vyssv. Jaunovys Eņgeļu Karalīnis dīna, 22. augustā Vyssv. Jaunova Marija – Dabasu i zemis Karalīne, 12. septembrī Vyssv. Jaunovys Marijis vuorda dīna, 15. septembrī Vyssv. Jaunova Marija – Suopu Muote, 7. oktobrī Vyssv. Jaunovys – Rūžukrūņa Karalīne, 21. novembrī Vyssv. Jaunovys Marijis prezentaceja templī, 8. decembrī Vyssv. Jaunovys Bezvaineiguos ījimšonys svātki.\nUorpus liturgiskuo kalendara ticeigī gūdynoj Dīvamuoti ari mieneša pyrmajuos sastdīnēs. Nu nedelis dīnu sastdīnis ir Juos dīnys, partū ka Lelajā Sastdīnē, piec Jezus nuovis iz krysta, ari Marijai vēļreiz beja juonūtic i juopasaļaun, ka Dīvs vysu voda.\nNu mienešu majs ar dzīduojumim pi krysta i oktobris ar Rūžukrūni ir Vyssv. Jaunovys Marijis mieneši. Rēzeknis-Aglyunys diecezē 16 Rūmys Katuoļu bazneicys veļteitys Vyssv. Jaunovai Marijai.\n15. augusts – katuoliskuo Zuoļu dīna\nKaidi byutu Vyssv. Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki, ka mums nabyutu Aglyunys, var sprīst, pasaverūt iz Leitovu. Tī tautā itūs svātkus sauc Žolinė, kas nūzeimoj Zuoļu dīnu i ar myusu Vosorys saulgrīžu Zuoļu dīnu nav sakara. Ari Latgolys nūmaļuokuos draudzēs, kur masveidā nasadūd iz Aglyunu, īvāroj tradiceju 15. augustā piec sv. misis nūsvieteit bārnus i atnastūs zuoļu aba puču puškeišus.\nTradiceja nest pučis Jaunovai Marijai itamā dīnā saisteita ar legendu, ka apostols Toms nūvāluoja Dīvamuotis paglobuošonu i atguoja pi juos kopa treis dīnys vāluok, Juos vītā jis kopā īraudzeja zīdūšys rūzis.\nZemnīki, pareizuok, zemneicys, ir praktiski cylvāki i zīdu buketeitēs līk čaju zuoleitis. A vēļ Leitovā buketūs īlīk labeibys vuorpys, kuopustu lopu, nūmozguotu i dekorativi saslītu augšyn būrkuonu voi vēļ kū nu teiruma, duorza voi suoda. Tys pateiceibā Dīvamuotei par gotovū ražu, kas ir poguoniskūs ticiejumu atskanis.\nPoguoniskuos Muorys dīnys – rūbežzeimis dobā\nSenejom zemkūpu tautom svareigs beja i Saulis kalendars, kas īzeimēja 8 rūbežpunktus atškireigā dīnys i nakts garuma proporcejā, i Mieneša kalendars, kurā dīnys skaiteja piec pylnmienešim i kas kotrūs Mieneša grīžūs viesteja jaunys puormainis dobā. Mieneša kalendarā ir četrys Muorys dīnys, kas arhaiskajā byuteibā veļteitys Zemis i augleibys dīveibai Muorai, tok jaunuokūs laikūs piec datuma pīskaņuotys Bazneicys kalendara Marijis dīnom.\nHronologiski pyrmuo ir Pavasara Muorys dīna 25. martā, dzeivojūt piec vacuo stila, jei īkryta niulenejā 7. aprelī. Itamā dīnā doba jau ir piļneigi atsamūduse, suocās kuopustu siešona rasādā, nu reitu vaira nadreikst ilgi gulēt, juosaceļ pyrma saulis, var mozguotīs upē ci ryucī.\nPar Vosorys Muorys dīnys datumu folkloristim i etnografim skaidreibys leidz golam nav, jai vajadzātu īkrist nuokušajā pylnmienesī piec Pārkiuņa aba Pītera dīnys, puornūvodā jū saista ar Laidini 2. julī. Itys ir laiks, kod vysam, kas pavasar īsāts i īstateits, juolaiž augt i brīst. Lai tū veicynuotu, senejūs laikūs sātys gorim dadzynuojuši guņskurus – prīcys gunis, kas kaļtej, gatavynoj, bryunynoj. Leluos Muorys dīna kalendarā ir tyvu Guņs dīnai.\nLeluo Muorys dīna, kas pīskaņuota 15. augustam, zemnīka dorbu cyklā īzeimej duorzu i teirumu nūjimšonu. Tys ir jaunuos maizis i vysa puorboguoteibys laiks, kai tū paruoda ari tautysdzīsmis: “Kas pīsēja malnu zyrgu/ Munuos kliets durovuos?/ Meiluo Muora pīsiejuse,/ Kvīšus, rudzus mierejūt.” Piec Rudiņa Muorys, kas pīsaisteita 8. septembram, suoce gataveitīs zīmai – sakuortuot pa vītom puortykys kruojumus, teireit sātu nu kukaiņu.


Amatnīki i gruomotu meiļuotuoji\nIzveidots Ceturtdiena, 30 Augusts 2018 16:28\n“Myusu tāvs cīši meiļuoja skaiteit gruomotys, da pošai pādejajai myuža stundeņai iz naktsškapeiša, kas atsaroda pi divana, jam bie nūlykta gruomota. Kod beidze skaiteit, tāvs nikod nalīce gruomotai lopu, a vysod tymā vītā īspraude knageiti. Tāvam, aizejūt myužeibā, iz naktsškapeiša tai ari palyka gruomota ai īspraustu knageiti,” atsacer Leona Buklovska meita Ženija Keiša secynūt, ka dzymtai leidza nuok nu tāva montuotais gruomotu skaiteišonys gens. I tys vēļ nav vyss! Ženija, kurei augusta beiguos nūsvinēja sovu 60.jubileji, ir vīna nu kupluos BUKLOVSKU dzymtys, kurei izkleiduse pa Latveju. Baļtinovys nūvoda Žeikarūs dzeivuoja Ženijis bruoļs LEONARDS BUKLOVSKIS ai sīvu LŪCIJU. Dzymtys kūku Buklovski nav pietiejušs, nu apsazynoj, ka davušs boguoteigu pīnasumu Latvejai īdzeivuotuoju skaita ziņā.\nDzymtys pavuorde līk dūmuot par tuos pūļu izceļsmi, tymā pošā laikā ir ari vysai sovpateiga, īpasazeistūt tū bīži viņ puorprosa. Vysvaira pavuordē, ruodīs, mulsynoj diveji rādā esūšī leidzskani ‘k’ i ‘l’, partū ka cytys pūļu izceļsmis pavuordis, kas sastūpomys Latgolā, ir vīnkuoršuokys i lobskaneiguokys. Buklovsku bārni, kurī vuiciejušīs Rekovys vydusškolā vēļ padūmju godūs, atsacer, kai tik jī nav saukti,- gon par Bukovskiem, gon Bukulovskiem. Pavuordi gondreiž kotru reizi biejs juoizrunoj pa burtim. Biejušs ari gryuteibys ai latvīšu volūdu, partū ka sātā runuojušs tikai latgaliski i pūliski. Cik tuoli snīdzās godūs vacuokū Buklovsku dzymtys puorstuovju atminis, tod tāvs, tāva muote i tāvs biejušs pūļu tauteibys.\nAutoritate i cīši meiļuots\nBuklovski dzeivuoja Sepovkā (tān Brīžucīma pogosta teritorejā). Saimei bie sova legenda, prūti, ka šū zemi vaciks Gilarijs nūpiercs nu muižnīka, kam pavuorde bie Sepps, par pūdu zalta. I ka zalts aprausts zemē zem akmiņu kruovuma, kur atsaroda buļbu teirums. Deļ kuo muižnīks byutu tū dariejs?! Nu legenda palīk legenda.\nLeons Buklovskis ai Stefāniju nu Medņovys apsaženē, kod pasaulē i Latvejā nūsarysynuo Ūtrais pasauļa kars. Jū īsauce vuocu dorba dīnestā. “Ja naīsi, tod vysus nūsisim – sīvu i muoti,” jam pīsaceja. Atsagrīzs sātā, jis struoduoja vysaidus dorbus i bie vysaidūs omotūs - školā, byuvbrygādē, bie pat kolhoza prīkšsādātuojs. Muote struoduo kolhozā par slaucieji. Vīns piec ūtra saimē dzima bārni - dāls, tod ik piec divejim godim meita, meita, meita, meita, kod vēļ piec pīcim godim saimē gaideja pīaugumu, tāvs, dūmuotīs, cerie, ka dzymtu papyldynuos vēļ vīns dāls, nu pīdzima kuortejuo meita. “Taišni pyrma munys dzimšonys tāvs uzciele sovu muoju, pīstateja lelu uobeļduorzu. Kod man bie 18 godi, tāvs nu meža atnese ūzūleni i īstateja muola kolnā. Kas ar gleitu ūzūlu tān izaudzs! I kaidus vuordus tāvs myusim deve – keizarīņu i karalīņu: Viktorija, Lilioza, Elizabete, Vilhelmīne, Ženija!”soka Ženija. Jei atsacer, ka tāvs bārnim bie autoritate, styngrs, nu ari cīši meiļuots. Bārnūs audzynuoja dorba tykumu. Atīmūt nu školys, bie juoīt paleigā gon muotei fermā, gon juopadora dorbi sātā. Padūmju laikā, kod deve nūteiktu skaitu maizis kukuleišu iz rūkom, tāvs sādynuo vysus rotūs i brauce da veikala, kab maizis tyktu vairuok. Buklovsku sātā bie daudzi gruomotu, kū laseja gon tāvs, gon bārni. “Kotrā ziņā vairuok nakai sābru sātā. Tāvs gruomotys syuteja pa postu,” atsacer Ženija.\nGluži kai puosokā par Pelnruškeiti\nTāva saimis modeli atkuortuojs vīneigais dāls Leonards. Jis ai sīvu Lūciju ari izaudzynuojs sešus bārnus, nu kurīm dāli i meitys gon ir puse iz pusi. Dāli struodoj Latvejā. Vacuokais dāls Leonīds i jaunuokais dāls Artūrs dzeivoj i struodoj Reigā. Obeji ir meistari celtnīceibā, ai zalta rūkom. Andris vysu sovu dzeivi veļtiejs zyrgim, jūs treniešonai. Ari meitys Iveta i Silvija dzeivoj i struodoj Latvejā. Iveta ir Jāņa Rozes gruomotneicys vadeituoja Jākubpilī, a Silvija - pošvaļdeibys darbineica Baļtinovys nūvodā. Tuoli prūm nu Latvejis dzeivoj vīneigi muosa Sandra, kurys dzeivisstuostā var saskateit leidzeibu gon ai posoku par Pelnruškeiti, gon popularū kinu “Mūzikas skaņas”, prūti, jauna meitine nu daudzbārnu saimis dūdās struoduot par aukleiti uorzemēs, tī sateik sovu sapņu priņci, izīt pi veira i dzeivoj laimeigi. Sandra bie pabeiguse Baļtinovys vydusškolu, dabuojuse konditorys specialitati i struoduoja tierdznīceibys centrā “Pietālava”, kod pazeistamuo jai pīduovuoja aukleitis dorbu Vuocejā, “Aupair” programā. Aukleitis dorbs nasūleja lelu samoksu, nu deve īspieji apgiut volūdu. “Taidu izdeveibu navar prolaist! Es grybieju palikt Baļtinovā, nu perspektivu ite naredzieju. Pi tam beju jauna i zaļa, korsu pīdzeivuojumu i nūliemu, ka vāg paraudzeit,” soka Sandra.\nVuocejā jū sagaidie saime, kur auga četri bārni - septeņus godus vacs puika i treis pīcgadeigis treineitis. Bārnu tāvs Falks bie rosaškiers, bārnus audzynuo vīns. Sandra saimē bie jau pīktuo aukleite, partū ka “Aupair” programā aukleitis saimē dreikstie struoduot na ilguok kai godu. “Kod atbraucu iz Vuoceju, jutūs brīsmeigi, partū ka nasaprotu volūdys, kaut gon vydusškolā bieju vuicejusēs. Iz volūdys kursim naguoju, tū īsavuiciejūs kruši, partū ka bieju spīsta tū dareit. Muns veirs Falks soka, ka man ir talants iz volūdom. Suokumā ari skumu piec sātys i saimis,” atsacer Sandra. Kasdīnā jai bie juokuortoj muoja, juosaryupej par bārnim, iedīni. Aukleite dūmuoja, ka goda pītiks, lai izmeiginuotu vysus iedīnus i pusfabrikatus, kū varē īsaguoduot vuocu veikalūs. Bārnim vairuok garšuo taidi iedīni kai makaroni, lazanja. Kod Sandra iz makaronim vairuok nevarē pasaviet, jei suoka vuoreit buļbys, tod ari bārni pa druskai suoka ēst, i tān Kobušu saimē puorsvorā ēd latvīšu iedīņus. Piec Vuocejā pavadeituo goda Sandra atsagrīze muojuos, nu situaceja bie mainiejusies. Bejušuo aukleite juta, ka cīši ilgojās piec vuocu saimis. “Bie rodušuos jiutys,” smejās jaunuo sīvīte, kurei tān Vuocejā jau pavadiejuse gondreiž pusi myuža. Vēļ piec laika Falks ai bārnim boltā buseņā, nu kuruo skanē muzyka, īsaroda Baļtinovā pi Sandrys vacuokim lyugt juos rūku. “Tei nabie ļūbesteiba nu pyrmuo skota. Falks ir cīši lobs cylvāks, atbiļdeigs, lobs tāvs sovim bārnim. Jiutys atnuoce pa mozeižam. Kod bieju jauna, žāluojūs muoseņuškai: grybu ļūbesteibu! Jei atsaceja : ļūbesteiba atnuoks tod, kod tu nagaideisi. Sacieju, a es gaidu vysu laiku! Ļūbesteiba atguo, kod i tū napamaneju,” secynoj Sandra. “Munai sīvai ir daudzi ļūbesteibys!” pībylda Falks, kas ari bie kluot sarunys laikā, kas nūtyka Bolvūs.) Jei atsagrīze Borholzhauzenā, nalelā piļsieteņā, kur Falks ai bārnim dzeivoj nu vacika montuotā muojā. Puors nūsvinēja nalelys kuozys. Piec divejim godim saimi papyldynuo dveinis Ausma i Rieta. Falks ir izveiduojs nalelu gimenis galdnīceibys uznāmumu, kura dorbā paleidz ari Sandra. Kluot vēļ jai rodusēs jauna aisaraušona, kas, var byut, uzness jauna popularitatis viļņa viersyunē.\nRoksta dzeju prozā\nLeonarda i Lūcijis meita Sandra Kobuša i Ženijis i Valentīna meita Ilze Keiša ir na viņ muoseņuškys, nu ari vīnaudzis. Juos vīnoj lūbesteiba iz literaturu, nu likteņs kotrai sovs. Ilze nikod nav staiguojuse - jai vysod vajadzējs invalidu rateņus, kurymūs puorsavītuot. Ari tān tāvs ai muoti ir juos styprais bolsts. “Muns tāvs cīši par Ilzīti puordzeivuoja, ka jai taida diagnoze. Koč tik īsavuica skaiteit, - jis saceja. Paļdis Dīveņam, īsavuiceja. Arī raksteit īsavuiceja. Ai rūku raksteit beja gryušuok, nu tān, kod tū var izdareit ai datoru, ir daudzi vīgļuok,” saimis puordzeivuojumus atkluoj Ilzis muote.\nPar raksteišonu, kas ir vairuok nakai viestuļu i sacerejumu raksteišona, Ilze īsainteresie 14 godu vacumā. Obi vacuoki struoduoja, a meitine muojuos palyka vīna. Kod muote puornuoce nu dorba, jei bie pyrmuo skaiteituoja, viertietuoja i klaidu lobuotuoja. Šymūs godūs Ilze uzrakstejuse daudzi,- juos dorbi publicēti Riezeknis dzejis almanahūs, kurūs atvieršonys svātkūs ari pati pīsadalejuse. Ilze publiciejusīs almanahā “Olūts”. Kūpā ai Mārīti Slišāni iznuokuse gruomota “Dzīves svinēšana”, kai ari gruomotu “Muns laiks”. Ilze darbojās literarījā apvīneibā “Viļakas pegazs”, īgivuse vairuokys bolvys i sajiemuse Viļakys nūvoda dūmis Atzineibys rokstu par nūvoda vuorda populariziešonu. Ilze roksta sovpateigi, juos dorbu viertietuoji uzskota, ka jei īdybynuojuse jaunu vierzīni latgalīšu literaturā,- dzeju prozā. Nu kurīnis tī šmukī vuordi, dūmys liduojums, jiutu dziļums, nūvārojumi i dzilī puordzeivuojumi?! Ilzis vītā atsoka muote: “Kai saceja vīna amerikaņu rakstneica, - man pīteik nu kotrys gruomotys, kū dzeivē esu izlasejuse, panimt pa teikumam, kab es uzraksteitu sovys gruomotys. Tūs šmukūs vuordus Ilze, īspiejams, izlaseja gruomotuos.” Dūmuotīs, tī rodušīs, vārojūt dobu, cylvākus. Miniaturu i eseju autore uzrakstejuse ari romanu, kurū vēļ kaunejās izdūt, deļ tam ka, autorispruot, kaut kuo vēļ tryukst.\nSlyužys ir valī!\n“Es sapņoju byut par vysu kū, tik na par rakstneicu!” Tys suokuos tai. Bie cīši mistiska situaceja. Rudinī, braucūt nu Falka muotis iz sātu, radejā skanēja kaut kaida muzyka, cīši sovaida, kas īvede it kai cytā pasaulī. Gora acim Sandra redzēja ainu, ka meitine īīt sporta školys džudo ceinis telpā i soka, ka jai juosavuica sevi aizstuovēt, partū ka jai draud brīsmys. Sandra jutuos kai apsāsta nu šuos dūmys. Šei scena jai nalyka mīra. “Es navarieju nikuo cyta dareit, partū ka saprotu, ka man tei juopīroksta,” atsacer nu jau gruomotys autore. Sandra nivīnam nasaceja, ka roksta romanu, partū ka dūmuo, ka nesaīs, nivīns nikuo nauzzynuos. Kod daiļdorbs bie pabeigts, īdeve puorskaiteit saimei. Sovejī tū nūviertēja atzineigi, it seviški par romanu sajiusmā bie Sandrys veiramuote. Meita Lea, kurai ir loba volūdys izjiuta, palabuoja klaidys. I suokuos izdevnīceibys mekliejumi. Jaunījai rakstneicai pasaveice. Pyrms treis godim saulis gaismu īraudzeja pyrmuo gruomota. Pyrmajai sekuoja ūtrei. Jaunuo rakstneica secynuoja, ka stuoškus izdūmuojuse kūpš bierneibys, kod sacerējuse puosokys par priņčim i priņcešom, nu tūs nepīrakstejuse. “Vīnkuorši itys bie pirmais stuosts, kas atnuoce taidā veidā, ka bie juopīroksta. Slyužys ir valī! Tī stuoški atīt i atīt. Pabeigti vēļ diveji romani. Uzraksteitū puorstuodoju vairuokys reizis. Esu palāda, partū rokstu vālūs vokorūs, da pusvīnim naktī. Ja līkūs gulēt i pruotā nuok dūmys, pīrokstu tuos telefonā. Tys ir tys, kū man grybīs dareit vysu atlykušu myužu,” secynoj bejušuo baļtinovīte.\nVēļ atsacer. Lai gon Buklovski sovys dzymtys kūku nav pietiejušs, vys jau vacuokuos i videjuos paaudzis puorstuovji atsacer Gilariju Buklovski, kurīs dzeivuoja Brīžucīma teritorejā, bie apniems par sīvu Mariju Bartkeviču nu Tiļžys. Ari Marija bie pūlīte, ai sovim rodim i veiru sasarunuo pūliski. Jīm bie treis bārni - dāli Jānis i Leons (pyrmais nu kreisuos), meita Viktorija. Leona saimē izauga seši bārni - dāls i pīcys meitys, Jānim bie četri bārni, a Viktorijai pīci - treis dāli i divejis meitys.\nVuordi suocās ai ‘Leo’\nBuklovsku dzymtys puorstuovji secynuojušs, ka nazcik dzymtys veirīšu kuortys puorstuovjim ir vuordi, kurīm pyrmī treis burti ir ‘LEO’. Gilarijam Buklovskim bie dāls Leons, Leonam ir dāls Leonards, sovukuort Leonardam ir dāls Leonīds, kurījam ari ir dāls Ginters Leo. Leona jaunuokuo meita Ženija sprīž, ka vuords puorīt nu paaudzis paaudzē par gūdu tāvam Leonam, par kurū vysi bārni i mozbārni bie sajiusmā i cīnā turēja.\nMontuojumā gudreibys gens\nBuklovsku dzymtā nu paaudzis paaudzē na tik meiļoj skaiteit i augši viertej drukuotū vuordu, a montuots ari gudreibys gens. Ai izcileibu Daugovpiļs Pedagogiskū institutu pabeidze Leona vacuokuo meita Viktorija, kurei vysu myužu nūstruoduoja Līpnys vydusškolā par školuotuoju. Izcyli Rekovys vydusškolu pabeidze Leona jaunuokuo meita Ženija. Ari cyti Buklovsku dzymtys puorstuovji struodoj omotūs, kas prosa gon zynuošonys, gon atbiļdeibu.\nVuocejā dzeivojušuo Sandra Kobuša (dzim. Buklovska) jau kūpš školys godim sapņuoja par konditorys specialitati, kū īsavuicejuos kursūs. Tān jei sovai saimei cap gordus tortus, kasdīnā gon capūt vīnkuoršuokus, nu ka sazagryb kū ta eipašuoku, tūp motivtorti. Treineitis dzimšonys dīnā jei palutynuo ai tortim, kas dekorēti ai meiļuokajīm multkinu varūnim Vinniju Pūku, zylūneiti i lada luoci. Tortus capuse ari Sandras vacuomuote, tāva muote.\nIznuokušs pyrmuos gruomotys. Bejušījai baļtinovītei Sandrai Kobušai (dzim. Buklovskai) Vuocejā iznuokušs jau divejis gruomotys: “Er hat mich umgebracht” (”Jis mani nūsita”) i “Die ausgeloschten Nachte” (”Pagaisušuos nakts”). Pyrmuo Sandrys gruomota ir mistisks trillers, a otrei - psihologiska drama ai fantastikis elementim. Autore pīzeist, ka tei ir pasmoga losamvīla, partū ka myusdīnuos cylvākim pateik vierspusieji romani. Suokūt raksteit pyrmū romanu, Sandra sajuta, ka dūmys var pīraksteit viņ vuociski - latviski nesaguoja, lai gon pyrms godim vuociski nabie rakstiejuse pat puors teikumus bārnim školys vajadzeibom. Kasdīnā jei latviski sazarunoj viņ ai dveiņu meitinem, a puorejuo komunikaceja nūteik vuocu volūdā. Gruomotu autorei bie vielme puortulkuot gruomotys latvīšu volūdā, kab tuos var izlaseit ari muote Latvejā, nu jei saprota, ka latviski raksteit naprūt. “Vysvīnkuoršuok man ir runuot latgaliski i vuociski, kai ari raksteit,” jei secynoj.\nSirdsgudra. Vosoruos Ilze Keiša daudzi laika pavoda laukūs. Gruomotys “Muns laiks” īvodā jei roksta: “Doba ir vīns nu lelōkajīm īdvesmas olūtim munai dzejai prozā - par tū gribīs raksteit un raksteit.” Gruomotā Ilze leluokūtīs roksta par dobu.\nMunas vacmameņas dzīsme\n“Pīmiņu, kai gūvis maudamas sūlī lānā, zaļū zōli gramōdamas, staigōja pa pļovu, bet vacmameņa, sādādama tīpat natōli iz akmiņa sauleitē, klusu dzīdōja vīnu no sovom meilōkajom jauneibas dzīsmem: “Ak rūzes, rūzes ir veitušas, kas jauneibas dīnōs zīdēja...”. Un jōs boltū lakateņu breižim prīceigs plyvynōja vējs. Es beju vēļ bārns un klausejūs sovas vacmameņas bolsā, kas cēlēs pōri līpom un pokolnim un skanēja tōli.\nTei beja skaista munas bērneibas vosora. Saule speidēja spūža, un vacmameņa dzīdōja un mani ar pošas captim capumim, gaļveņu maņ glōsteidama, cīnoja nu klēpī īlyktas bļūdas. Un pa breiteņam jōs ikdīnas gryutajūs dorbūs sastrōdōtī pērsti maņ mozu vainadzeņu nu dzaltonom pučeitem pyna. Un vēl pīmiņu: dīnas vydā, stōvādama pi lela jōņugu kryvma, nūsalīkuse, pacīteigi laseja maņ sorkonas un soldonas jōņūgas, lai arī jōs boltais lakateņš bīži traucēja, acīs kryta.\nJei pa sovu dzeivi gōja smaideiga un sova sūļa nikur nažālōja. Vosaras reitūs rosainūs un agrūs sovas meilōs ragaineites ganēja, bet es klausējūs sovas meilōs vacmameņas bolsā un leidza klusu dzīdōju: “Ak, rūzes, rūzes ir veitušas, kas jauneibas dīnōs zīdēja...”\nVēļ tagad es atmiņā sovas meilōs vacmameņas dzīsmi dzēržu un breižim leidza dzīžu.”\n(Ilze Keiša “Muns laiks”, Latgolas Kultūras centra izdevnīceiba, Rēzekne, 2015.)


brescia.goturismo.it - Mappa Turistica : 49 a v valeriana, Artogne, Brescia, lombardia, italia - satellite Lat. 45_85549477 Lon. 10_16660392\n- 49 a v valeriana, Artogne, Brescia, lombardia, italia\n265997 - TRASPORTI PEZZOTTI OSVALDO SRL


Rajnikant's primary school geometry projects...\nRajnikant's primary school geometry projects...\nPyramids of Egypt are actually.\nRajnikant's primary school geometry projects !!


Nūsasliedzs jaunīšu seminars „Atzolys” – Latgolys Studentu centrs\nNu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu.\nNa par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojom. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.” Seminarā jaunīši sasateik i īsavuica byut kūpā ari latgaliski – kasdīnā, svātkūs, vuiceibuos, prīcā i sovuos puordūmuos, kab apsazynuotu sovys saknis i īspieju kūpt sovu īpašū pateibu i iz prīšku.\nNu 2004. goda, kod pyrmū reizi nūtyka nūmetne „Atzolys” i pyrmū reizi salasēja kūpā latgaliski runojūšus, rodūšus i dzīdūšus jaunīšus, atzolīšu bolsi vosoruos ir bejuši dzierdami Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā, Bieržgalī. Itūgod pyrmū reizi „Atzolys” nūtyka Preiļu pusē.\nPavysam „Atzoluos” beja 20 dalinīku – puiši i mārgys nu Latgolys: Kuorsovys, Rogovkys, Saļnovys, Kolupa, Preiļu, Ludzys, Rēzeknis i c. i nu puornūvodu – Lelvuordis. Atzolīši dzeivuoja ustabeņuos ar Preiļu apleicīnis vītvuordu nūsaukumim: puiši dzeivuoja Muktupuovulūs i Prīkuļūs, meitys – Upmolā, Vuorkovā, Arendolē, Rūžupē, Tyltovā, Rozalinā.\nKotra dīna suocēs ar reita rūsmi i reita riņči, kura laikā tyka pīškierti ordeni īprīkšejuos dīnys spylgtuokajim atzolīšim, skaiteitys „Atzolu” spletnis, kotrys atzolīts dabuoja sovu laimis devu – vysmoz 26 atzolīšu apskuovīņus.\nSeminara laikā dalinīki klausejuos lekcejis par latgalīšu literaturu i latgalīšu rokstu volūdu, prezentaceju taiseišonu, latgalīšu portalim internetā. Īgiutuos zynuošonys atzolīši varēja nūstyprynuot praksē – taisūt seminara avīzi „Atzolu Viestness”, prezentacejis par nūtykumim i cylvākim, kas saisteiti ar Latgolu.\nAri itūgod atzolīši ekskursejis laikā izzynuoja vaira par seminara nūrisis vītu – Preilim – i jūs viesturi.\nVokorūs atzolīši varēja rodūši izapaust, taisūt vysaidus muzikalus i teatralus prīšknasumus pasuokumim „Preiļu Oskars”, „Dzīšmu dueļs”, īpazeistynojūt puorejūs ar sevi, sovim talantim „Talantu vokorā”, sovu dzymtū vītu, sovu „Atzolu” ustabeņu i c. Juoatzeist, ka vysi atzolīši ir cīši rodūši i talanteigi jaunīši – kai aktīri i muzykanti, tai muokslinīki i ailinīki, akrobati i doncuotuoji. Seminara laikā topa jaunys dzīsmis, ailis, spuornuotī teicīni.\nPiec rodūšūs aktivitašu atzolīši izadoncuoja, doncojūt tradicionalūs daņčus. Kotrys ustabenis atzolīšim beja sovs „Atzolu” krysttāvs voi krystamuote nu organizatoru pusis, ar kurim piec garuos dīnys varēja puorrunuot dīnys prīcys i bādys, pasarunuot par dzeivi vyspuor. „Atzolu” krystvacuoki skaiteja prīškā latgalīšu puosokys, stuostus i c. Pyrms naktsmīra vysi atzolīši dzīduoja mīga dzīsmeiti „Par sapynu zyrgim”.\n„Atzolu” dorba grupys i dalinīku vuordā lelu paļdis sokom Vaļsts Kulturkapitala fondam par finansialū atspaidu, SIA „Salang-P” vadeibai i darbinīkim par atsauceibu i seminara atbaļsteišonu ar kancelejis precem, Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpai „Rūtoj” i vadeituojai Ilzei Rožinskai par skaneigom dzīsmem i ļusteigim daņčim! Taipat sokom paļdis grupys „D-Light” puišim par myusdīnu muzyku i bala daņčim, Ilgai Šuplinskai, Muorai Mortuzānei, Iretai Čeksei, Juram Viļumam par saistūšom i interesantom lekcejom! Sokom paļdis ari bistro „Preilene” vadeibai par sadarbeibu i kolektivam par gordu i suoteigu iedīni, a seviški – Preiļu Vaļsts gimnazejai par naktsmītnem i telpom seminara nūrisei!\nPaļdis dalinīkim par aktivitati, rodūšū i latgaliskū goru i paļdis dorba grupai par nasovteigu paleidzeibu seminara organiziešonā i vadeišonā. Itūgod „Atzola” dorba grupa atsaškeire ar tū, ka vysi ir bejušī atzolīši: Linda Orole, Arnita Grigāne, Edgars Ciganovičs, Laila Kaša, Laima Rēriha, Vineta Vilcānei i Vita Briška. Paaudžu maiņa ir nūtykuse, atzolys jau dūd paieni – cytom atzolom.\n„Atzolu” vadeituoja Linda Orole,


Pogoda Al Miḑmār al A‘lá - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Jemen Pogoda na dziś - Al Miḑmār al A‘lá\nAktualna pogoda, godz. 01:48 06:36 17:56\nAl Miḑmār al A‘lá - pogoda godzinowa na dzisiaj\nAl Miḑmār al A‘lá - pogoda godzinowa na jutro\nAl Miḑmār al A‘lá - pogoda godzinowa na\nAl Miḑmār al A‘lá - archiwum pogody\nAl Miḑmār al A‘lá - średnie temperatury\nShi‘bat al Waqār\nNie żyje matka Celine Dion. "Całe życie poświęciła dobru rodziny"\nBan Sa Thale


Veidoj tautys deju oriģinalhoreografejis (VIDEO) » Daugavpils ziņas portālā Grani.lv\n«Top Latgale» ar Sandri Gaugeru (19.11.2020.)\nVeidoj tautys deju oriģinalhoreografejis (VIDEO) 0\nPirmdiena, 16 dec 2019, 14:40 Versija drukāšanai\n“Latgolys kuļturys programmys 2019” atbolstu tautys deju oriģinalhoreografeju izveidei īgiva bīdreiba “Večernika” i niu vysim Latgolys deju apriņčim repertuaru ar sešom dejom atjaunoj deju svātku viersvadeituojs, horeografs i deju kūpys “Dziga” vadeituojs Ilmārs Dreļs.\n8. aprīlī, 11:25 Tautas deju kolektīvu sadraudzības koncerts “SAIME” DRAUGU LOKĀ\n12. aprīlī, 09:30 “Deju vilnī” piedalījās 400 pāru\n18. februārī, 08:32 Daugavpils novada deju kolektīvs Sadancis\n17. maijā, 21:40 Deju kolektīvs "Atbalss" gatavojas braukt uz Dziesmu un deju svētkiem (VIDEO)\n13. decembrī, 15:56 Kolektīvs “LAIMA” piedāvāja koncertprogrammas “LAIKMETA AINIŅAS” pirmatskaņojumu (VIDEO)\n28. decembrī, 09:03 Starptautiskais tautas deju sadancis Daugavpilī\n23. aprīlī, 21:00 Līvānu novada KC tautas deju ansamblim “Silava” 40.jubileja (VIDEO)\n14. martā, 10:57 Baltijas valstu breika deju turnīrs Daugavpilī\n21. jūnijā, 11:09 Izdejoti pirmie Latgales jauniešu deju svētki


15 OKADA GYUKU Illustr. Description of Famous Sites of China 163  - €5,340.00 : Antique Maps, Virtual fair\nHome :: AUTOGRAPH/MANUSCRIPT/CALLIGRAPHY :: MANUSCRIPT BOOKS :: 15 OKADA GYUKU Illustr. Description of Famous Sites of China 163\n15 OKADA GYUKU Illustr. Description of Famous Sites of China 163\nDescription: OKADA GYUKUZAN, OKA YUGAKU, OHARA TOYA MINSEI


Najam automobila Vysoke tatry, Slovačka. Zajamčeno najniže cijene! - Rentalcars.com\nRent a Car Slovačka Vysoke tatry\nNajam automobila u Vysoke tatry\nPronađite najbolje cijene najma za Economy, Luxury i Family automobile u Vysoke tatry\nBlizu Vysoke tatry\nKlasa Kabriolet u Vysoke tatry\nKlasa za više osoba u Vysoke tatry\nKlasa Luxury u Vysoke tatry\nRentalcars.com je operativno ime tvrtke Traveljigsaw Limited koja je d.o.o. kompanija registrirana u Engleskoj i Velsu (Broj: 05179829) sa registriranim predstavništvom na adresi 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. PDV broj: GB 855349007. ID: BEAF8


1997 Oldsmobile Achieva Latch. Instrument panel compartment door lock and console compartment door - 22585947 | Wholesale GM Parts Online,\nBuy 1997 Oldsmobile Achieva LATCH. Instrument Panel Compartment Door Lock and Console Compartment Door LATCHFFLR - OEM Oldsmobile Part # 22585947\nLET'S CONFIRM FITMENT 1997 Achieva 1997 Achieva: Other Products\nBase S SC SL\nThis Fits Your 1997 Oldsmobile Achieva


Latvia | Gapframe\nEqual opportunity (4.2) – society\nWaste treatment (5.0) – planet\nInnovation (5.2) – economy\nCarbon quotient (5.3) – planet\n2. Carbon quotient 5.3 Carbon quotient 5.3\n4. Land & forests 8.2 Soil quality 9.2\nOrganic farming 5.4\n9. Health 7.0 Child survival 9.2\nAlcohol abuse 4.6\n10. Equal opportunity 4.2 Gender wage gap\nFemale representation in parliament 2.0\n11. Education 8.0 Primary education, enrolment rate, net% 8.8\nYouth in educational training 8.7\n13. Social integration 3.1 Tolerance for homosexuals 2.0\n16. Resources use 8.9 Energy intensity 8.7\n18. Sustainable production 7.4 Irrigated agricultural land 10\nSoundness of banks 4.9\n19. Innovation 5.2 Ease of access to loans 2.5\nBudget balance 8.5\n22. Peace & cooperation 8.1 Share of voice - Freedom of assembly 5.0\n24. Transparency 6.7 Good governance 6.3\n2. Carbon quotient 5.3\n4. Land & forests 8.2\n10. Equal opportunity 4.2


Suocīs 10. storptautyskais Latgolys grafikys simpozejs - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, Gunārs Krollis, Storptautyskais Latgolys grafikys simpozejs\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā dorbu suoc 10. storptautyskais Latgolys grafikys simpozejs, kas ir leluokuo storptautyskuo grafikys nūtikšona Latgolys regionā, informej Rotko centra vadeituojs Māris Čačka. Sovā pastuoviešonys laikā simpozejs kūpumā puļciejs vaira par 100 grafikim nu vaira nakai 35 vaļstu.\nSimpozejs nūtiks nu 2022. goda 13. da 27. maja Daugovpilī. Tuo dalinīku pulkā ir vīnpadsmit muokslinīku nu ostoņom vaļstim: Tomijs Šneiders (Austreja), Mihaels Šitnigs (Austreja), Inga Heamegi (Igauneja), Lembe Rubena (Igauneja), Vaidots Janulis (Leitova), Vaiva Kovietaite Trumpe (Leitova), Elizabete Alsosa Stranda (Norvegeja), Hunge (Mērija) Džana (Kīna), Šarlote Dorna (Vuoceja), Roberts Rabejs (Pūleja), Dana Vasiļjeva (Latveja).\nDiv nedeļu garumā paradzātys diskusejis i darbneicys, kas byus saistūšys kai muokslys meiļuotuojim, tai jūmys specialistim. Simpozeja izskaņā jau tradicionali tiks atkluota formā daudzveideiga i saturiski pīpiļdeita izstuode i izdūts katalogs.\nSimpozeja atkluošona nūtiks Daugovpiļs Kulturys piļs izstuožu zalē 14. majā 15.00 stuņdēs ar Gunāra Kroļļa izstuodi “Visums, mīti un simboli” nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra kolekcejis. Ekspoziceja ir veļtejums muokslinīkam itūvosor gaidomajā dzeivis jubilejā. Tei īzeimoj grafikys vacmeistara rodūšuo myuža garumā dabuotūs īspaidus, lokali īraudzeitūs i cytvīt sajustūs, vysdažaiduokajuos religejuos i kulturuos baļsteitūs atkluojumus – vysu plotū i boguotū temu lūku, kura ītvorā jis ir dūmuojs i radejs. Muokslinīka filigrani izkūptais rūkroksts atsakluoj dažaidā tālu volūdu ansamblī, cikom lineju i laukumu rytmys stoltai izakuortoj da perfekcejis izkūptuos kompozicejuos. Miti i simbolūs īskautī tāli i tūs grupys leidzsvarojās ar kosmosa i zemapzinis byušonu sūpluok – atkluoj puordūmys par cylvāka eseibys jāgu i myusu dīnu sabīdreibys moralis i etikys normom i vierteibom.\nGunāra Kroļļa izstuožu pīredze Latvejis grafiku saimē ir vīna nu ilguokūs. Nu pyrmuos izstuodis 1956. gadā jis ir eistynuojs symtim izstuožu projektu Latvejā i uorvaļstīs (Eiropā, ASV i Tyvajūs Austrumūs), kai ari reikuojs vairuokys saimis izstuodis (kūpā ar Izabellu Krolli i Ingunu Krolli‑Irbi). Juo muokslys dorbi atsarūn Latvejis Nacionaluo muokslys muzeja, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra, cytu Latvejis leluokūs muzeju, Tretjakova muokslys galerejis i Puškina muokslys muzeja kruojumūs, kai ari daudzuos privatkolekcejuos Latvejā i cytur pasaulī.\nSimpozeja nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Daugovpiļs piļsātys dūme. Projekts teik eistynuots ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, “Latvijas Valsts mežu” i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys finansiejumu.


NY177586 Populus nigra var. italica\n3716 -dupl. d Mono Alameda Alpine Amador Butte Calaveras Colusa Contra Costa Del Norte El Dorado Fresno Glenn Humboldt Imperial Inyo Kern Kings Lake Lassen Los Angeles Madera Marin Mariposa Mendocino Merced Modoc Mono Monterey Napa Nevada Orange Placer Plumas Riverside Sacramento San Benito San Bernardino San Diego San Francisco San Joaquin San Luis Obispo San Mateo Santa Barbara Santa Clara Santa Cruz Shasta Sierra Siskiyou Solano Sonoma Stanislaus Sutter Tehama Trinity Tulare Tuolumne Ventura Yolo Yuba unknown\nSpring 0.7 miles S of Milner Creek mouth, 0.6 miles N 83° W of Copper Queen Mine. Owens Valley drainage


Rēzeknē nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja - lakuga.lv\nTemys: fonds "Viegli", Laiks Ziedonim, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts\nImanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonds “Viegli” aicynoj iz apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneju 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, informej fonda puorstuove Kristīne Tjarve. Ceremonejā na tik cyldynuos laureatus kaidā nu pīcom apbolvuojuma nominacejom, nu byus ari myusdīneigu tautys muzykys aranžiejumu prīšknasumi.\nJau catūrtū godu nūteik nūzeimeigs pasuokums Latvejis kulturys vidē – apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja, kas nūtiks Imanta Zīdūņa dzimšonys dīnā, 3. majā. Kotru godu ceremoneja nūteik cytā Latvejis vītā, itūreiz aicynojūt iz sasatikšonu Latgolā, kur jau itūgod aprelī i majā, atguodojūt viesturiski nūzeimeigū Latgolys kongresa izaškieršonu i Latvejis vaļstiskuma ceļa suokys, teik izsuokta Latvejis symtgadis svieteišona.\nRežisora Pītera Krilova i muzika Goran Gora veiduotajā apbolvuojuma ceremonejā skateituoji tiks cīšā saiknē ar Latgolys skaņom. “Kotra “Laiks Ziedonim” ceremoneja ir kai atsevišks stuosts, kurū raugam pastuosteit, reizē cyldynojūt fantastiskys personeibys. Tai kai ceremonejis nūtikšonys vīta ir Rēzeknis GORS, myusu fokuss itūgod byus Latgolys skanis – kai skaņ orūdi, cylvāki, telpa i vide. Kab tū izpieteitu, braucem ekspedicejuos, kurymuos sasatykom ar breineigim cylvākim. Jī tod ari palyka par myusu Latgolys skaņu viestnīkim. Kaidi beja itūs ekspediceju rezultati, redzēsim apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremonejā,” stuosta Goran Gora.\nSkotivis vizualū nūformiejumu veiduojuse muokslineica Evija Pintāne. Ceremonejis vadeituoji – Renārs Kaupers, Juoņs Holšteins-Upmanis i trešais vadeituojs, kas tiks atkluots jau tyvuokajā laikā.\nSevkuram, kuram ir gribiešona vērtīs ceremoneju kluotīnē, ir vareiba īsaguoduot beletus Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cenys – suocūt nu 7 EUR.\nSovukuort tim, kuri navarēs 3. majā byut Rēzeknē, byus vareiba sekuot leidza ceremonejai ar Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis tīšraižu paleidzeibu.


MellyCutie livejasmin MonicaHillsxxxASIANBOY69xxx livejasmin davidspit21MisstresDevina livejasmin LucasAndShelbydulcesammy1x livejasmin joanprettyhotATheRealSlave livejasmin salladfingerscindythaicock livejasmin LilGingerDevil\ncandyskittren livejasmin MaryKimchicosexyrd livejasmin AnomimWomanSlaveDev0te livejasmin MISTRESSwarriorsNaughtyJoshua livejasmin MISTRESSwarriorsLilGingerDevil livejasmin AnniexXoJennyGrierX livejasmin Lallia\nKarmasMarga . roomService. Damyssboy. NahomyDollsexy.\nRated 5/5 based on 4649 users\nJennyLeenLucasAndShelbyMaryKimJennyLeen .angeldemonsXX1AshleeShineLarvikaLucasAndShelby .SellenaBella1982AnomimWomanMisstresDevinaPrincesSophia .YannikaPrincesSophiaroomServicefaves520 .AnomimWomanebonnysex121cindythaicockMsHelga .SunnyCuteLiamDominicCTokenMissyNastyTastyPie .LalliaPrincesSophiaEmylieSkinnyLatinLover .02AmazingTransssethjames2MelanyBigTitsEmylie .ARDENTCOCKTSCarrinoBestBoobsMisstresDevinaKinkyMia4U .shooterlivecumangeldemonsXX1SlaveDev0teLiamDominicC .EmylieSellenaBella1982LizzieRoseshooterlivecum .\nsweetblondymilf VideoClassyyLydia Videokayleesmoke VideoMsHelga VideoroomService VideoEmylie Video\nthechamp VideoSunnyCute Videomissleeddu Videoferchobigcock VideoAnomimWoman Videocindythaicock Video\nMISTRESSwarriors9inAsianSausageCarrinoBestBoobsLilySweeety .MelanyBigTits9inAsianSausageDamyssboyMelanyBigTits .NOZHOT1faves520MelanyBigTitsMeghanDyer .LATINASQUIRXXkayleesmokejoanprettyhotNaughtyJoshua .cindythaicockNe3abydkaxxxASIANBOY69xxxmillashkka .LATINASQUIRXXHotTwinksCplNe3abydkaMiniDoll18 .ferchobigcocknymphomaniacferMisstresDevinaMISTRESSwarriors .KinkyMia4UHotTwinksCplxxxASIANBOY69xxxTroyMazza .AvvaShineAshleeShineLienLoveMsHelga .NOZHOT1Yannikafaves520LizzieRose .TokenMissynymphomaniacferkayleesmokeLUKKREXCIA .


1 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 61 Vilks pirtī kasas laukā. Архив латышского фольклора\n2 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 84 Negaidi velti uz cietiem. Pieliec pats roku tad darbu veiks un būs maize. Архив латышского фольклора\n3 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 112 Dosi suņam desu glabāt. Архив латышского фольклора\n4 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 113 Kur dūmi, tur siltuma. Архив латышского фольклора\n6 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 154 Skaista sieva, kas godu neprot, ir zelta gredzens cūkas purnā. Архив латышского фольклора\n7 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 179 Tāds ar tādu satiekas, tāds ar tādu ķīvējas. Архив латышского фольклора\n8 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 182 Kas nu nabaga bērnam kliņģeri dos. Архив латышского фольклора\n9 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 183 Gudram gudra nelaime. Архив латышского фольклора\n10 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 184 Gudrība labāka par zeltu. Архив латышского фольклора\n11 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 185 Tam tik daudz gudrības kā vistas kājā gaļas. Архив латышского фольклора\n12 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 187 Mazs cinītis gāž lielu vezumu. Архив латышского фольклора\n13 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 188 Kas nu cels āzi par dārznieku. Архив латышского фольклора\n14 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 189 Vecam bukam stīvi ragi. Архив латышского фольклора\n15 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 191 Putniņš, agri cēlies, degunu slauka, vēlu cēlies - astīti vien rubina. Архив латышского фольклора\n16 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 193 Kāds draugs, tāds pats. Архив латышского фольклора\n17 1 Collection of Bauņi Mīlītes Primary School 195 Ēd kā zirgs, strādā kā gailis. Архив латышского фольклора


Casona La Beltraneja. Cuenca. Hoteles | spain.info España\nCasona La Beltraneja Hotel 2 estrellas\nHermanos Romeu, 8\nAdmite tarjetas de crédito, Aire acondicionado en zonas comunes, Bar/Cafetería, Escalera de servicio, Jardín, Restaurante, Sitio céntrico, Terraza, Transporte público próximo


Nacionalais teatris iz Upeiti vad eistu bierneibu - lakuga.lv\nTemys: Īstā bērnība, Latvejis Nacionalais teatris, Roksts, Upeite, Upīte\nLatvejis Nacionaluo teatra LMT Jaunajā zalā jau trešū sezonu tiks spālāta izruode “Īstā bērnība”, tok itūnedeļ pīsapiļdeis izruodē īsaisteitūs akteru sapyns – par izruodēs savuoktajim leidzeklim jī vysi 16. augustā vess “Īsto bērnību” klasis ekskursejā iz Upeiti.\n16. augusta reitā akteri Jānis Vimba, Līga Zeļģe, Ģirts Liuziniks, Inga Misāne – Grasberga, Jānis Āmanis, Arturs Krūzkops, Mārtiņš Brūveris i Marta Ančevska kūpā ar rodūšū komandu dūsīs ceļā ar velosipedim nu Mērdzinis Upeitis cīma mekliejumūs, kab piec ekskursejā labi pavadeitys dīnys sasatyktu ar skateituojim pošu atvastajā izruodē Upeitis Tautys nomā.\n“Īstā bērnība” ir pošu akteru izveiduotuo izruožu cykla “Īstais…” turpynuojums, sekojūt īprīkšejuos sezonuos veiksmeigi spālātajom izruodem “Īstie Ziemassvētki”, “Īstie Jāņi” i “Īstais teātris”. Ar saukli – “Ko Tu bērnībā? Mājās?…” akteri īvad skateituojus bārnuduorza, pyrmū skūpstu, mīlesteibys i vysvysaidu pīdzeivuojumu pasaulī. Īprīkš breidynojūt, ka, nesaverūt iz izruodis nūsaukumu, capumim i cukravatu, izruode ir pīaugušajim!\nLatvejis Nacionaluo teatra LMT Jaunajā zalā beleti iz “Īstās bērnības” izruodem ir eists ratums, partū ka teik izpierktys lelā uotrumā. Ari iz ituo gods 7. oktobrī plānuotū izruodi beleti strauji tyvojās beigom. Īspiejams, ka taišni iz Upeiti klasis ekskursejā aizvastuo izruode ir vīnkuoršuokuo vareiba tikt pīpraseitajā izruodē.\nIzruode “Īstā bērnība” Upeitis Tautys nomā tiks spālāta 16. augustā 20.00, nu interesenti ir aicynuoti pīsavīnuot i akterim velobraucīnī nu Mērdzinis, i Upeitis svātkūs, kur vysaidys nūtikšonys paradzātys vysys dīnys garumā.\nKarteņa: nu Latvejis Nacionaluo teatra arhiva\nJiurmolā nūtiks koncerts “Taiseits Latgolā” 03/01/2020\nTreis muosu spāks muzykalajā projektā “Muosys” 12/02/2020


Rūbežys efekts – Vydzemis i Latgolys pīmārs - lakuga.lv\nRūbežys efekts – Vydzemis i Latgolys pīmārs\nGosteņu bazneica. Karteite: Ivars Matisovs.\nTemys: A12, Ivars Marisovs, Žurnals "A12"\nGeografs Jānis Rutkis sovulaik raksteja: “Mežim i pūrim boguotais Malīnys leidzonums (niule Austrumatvejis zemīne – I. M.) senatnē bejs geografiska barjera, kas nūškēre A daļu nu puorejuos Latvejis i nazcik godu symtus veiduoja ari politisku rūbežu ar sovrupeju atteisteibys gaitu juos A i R pusē. Antropogeografiski tys izapauž kai atškireibys īdzeivuotuoju etnokonfesionalajā sastuovā, izgleiteibys i saimnīcyskuos atteisteibys leiminī.”\nPastuov redzīņs, ka itei rūbežškiertne beja ari “puoreja storp R i ZR-Eiropys kulturu R pusē i zamuokū slaviskū leimini E aizrūbežā. Zeimeigi, ka vēļ nasenejā paguotnē, latgalīšim dūdūtīs iz Reigu, piec Aivīkstis puorbraukšonys sarunys turpynuojušuos nu jau latvīšu mēlē.\nLatvīšu tautys etnopsihologiskuos atškireibys pasaruoda ari vydzemneicys Ilzis Kalnāris (eistajā vuordā Nina Ivanova) sovai veiramuotei veļteitajā dzejūlī:\nAi, māte, Latgalē…\nPar tevi domāju un tavu skaisto dēlu.\nKas trijas vasaras jau velti mani saucis,\nLīdz pašai Aiviekstei man lepnai pakaļ braucis;\nKas trijas vasaras jau zābakos vien āvies,\nPa talkām dzēris daudz un radu godos kāvies…\nDīmžāļ vys vēļ vārojama pretstuove nazcik godu symtus atškierteibā dzeivojušūs latvīšu storpā. Kaids latgalīšu dzejnīks skumi rezumej:\nAiviekstes krastos divi brāļi stāv\nUn viens uz otru šķērmi noskatās.\nVienā pusē – čiuļs, otrā – čangaļs,\nKādreiz lepnas cilts\nPūrim i mežim boguotuo Aivīkstis apleicīne izsenis bejuse reši apdzeivuota, upis krostūs ir viņ vīns piļskolns – Vysagolā. Ari šudiņ ite nav daudz lelu apdzeivuotu vītu i Aivīkstis krostūs atsarūn viņ div piļsātys – augštecē Lubuona i lejtecē – Pļavenis. Viesturis olūtūs Lubuona pīmynātuo jau 13. g. s., bet kai īvārojama apdzeivuota vīta suoce veiduotīs viņ 19.–20. g. s. mejā. Platslīžu dzeļžaceļa pūsma Madūna–Lubuona izbyuve (1935), kas beja paradzāts puorsvorā kūkmaterialu izvesšonai, veicynuoja cīma uzplaukumu, bet padūmu godūs Lubuona palyka par nūzeimeigu mežryupneiceibys centru i piļsātcīmatu (1958). Lubuona vysod bejuse izteikti latvyska i kaidā gruomotā izlaseju itaidys ailis: “Pat vītejī žeidu tauteibys īdzeivuotuoji sovom sātom izlykuši sovpateigi latvyskus nūsaukumus: tai, pīmāram, vīnam Kacam sātu sauc par Saulgriežiem, bet ūtram – par Prātniekiem.”\nPiļsātys tīseibys Lubuonai īdūtys 1992. godā, kod juos ilggadejais mērs Miķelis Gruzītis jau beja palics par Vyslatvejis šlagermuzykys zvaigzni. Varonī ūzulu stuovi ir soveigs ainovys elements Aivīkstis i ari juos leluokuos pītakys Pededzis krostūs.\nPi Aivīkstis ītakys Daugovā, sovulaik bejs pat treju vaļstu rūbežpunkts – ite sasatyka Zvīdru Vydzeme, Pūļu Vydzeme i Kūrzemis hercogiste viņpus Daugovys, bet Pļaveņu piļsātys nūmale Gosteni sovulaik pīderēja Latgolai. Mīsts, kuram bejuši pat septeni nūsaukumi – ari Evestmunde, Glazmanka, Dankera, Trentelberģis, naoficiali – ari Zornu mīsts i Žeidu mīsts, suoce veiduotīs ap 1830. godu. Tod pi Aivīkstis ītakys Daugovā Vitebskys guberņai pīdarūšajā zemis gabaleņā Aivīkstis lobajā krostā apsamete daudz plūstnīku, enkurnīku i žeidu tierguotuoju – tūlaik jim beja līgts dabuot eipašumus Vydzemis i Kūrzemis guberņuos. 1933. godā Gostenim tyka īdūtys piļsātys tīseibys, jei beja mozuokuo piļsāta Daugovpiļs apriņčī i puorsvorā ite dzeivuoja ebreji. 1956. godā Gosteņus pīvīnuoja Pļaveņom i sovpateiguo Latgolys mozpiļsāta nūguoja nabyuteibā.\nBraucūt cauri Pļaveņom, īsoku nūsagrīzt nu automagistralis i pīstuot pi naleluos Skanstupeitis ītakys Daugovā. Ite var apsavērt 17. g. s. suokuos zvīdru caltuo nūcītynuojumu atlīkys, kai ari pasaprīcuot par 0,7 metrus augstū Skanstupeitis iudiņakrytumu, kas izaveiduojs iz Pļaveņu sveitys dolomita kuoplis. Tīpat sūpluok pyrma godu pīcdesmit ir īkūpts ainavisks Draudzeibys parks. Jimā sastateits ari nazcik palelu laukakmiņu i iz vīna nu tim ir īkoltys izcylā rakstnīka, muokslinīka i makšernīka vīnā personā, sovulaik ari Pļaveņu piļsātys īdzeivuotuoja Jāņa Jaunsudrabiņa (1877–1962) ailis: “Vysus myus vīnoj dobys varonums i skaistums, saule, gaiss, zeme i iudiņs, kas myužam atsajaunoj i atjaunoj.” Redzīs, ka itūs vuordus ir sacejs kaids vīds vidis zynuotnīks ci ilgtspiejeigys atteisteibys adepts – tik myusdīneigi i pat zynuotniski precizi skaņ itys latvīšu literaturys klasika poša pīredzē baļsteits pīzynums!


03-09-2010, 12:31 #21\n03-09-2010, 12:50 #22\n03-09-2010, 12:52 #23\n03-09-2010, 12:55 #24\nLast edited by icebird; 03-09-2010 at 13:10.\n03-09-2010, 13:13 #25\n03-09-2010, 13:29 #26\n03-09-2010, 13:31 #27\n03-09-2010, 13:54 #28\nLast edited by john_sheppard; 03-09-2010 at 15:54.\n03-09-2010, 22:02 #29\n04-09-2010, 00:21 #30\n04-09-2010, 00:28 #31\n04-09-2010, 11:25 #32\n04-09-2010, 11:51 #33\n04-09-2010, 12:15 #34\n04-09-2010, 12:20 #35\n05-09-2010, 10:26 #38\n05-09-2010, 10:46 #39\nLast edited by Download; 05-09-2010 at 11:05.\n13-09-2010, 23:43 #40


LaKuGa – Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks izstuodis „Gandarījums” atkluošona\nLaKuGa 10. Janvars, 2013. gods Comments Off on Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks izstuodis „Gandarījums” atkluošona\nLatgolys Kulturviesturis muzejā (Rēzeknē) šudiņ 15 stuņdēs nūtiks Makašānu Omotu vydsškolys školuotuoju i audziekņu dorbu izstuodis „Gandarījums” atkluošona.\nItamā vuiceibu godā Makašānu Omotu vydsškola svietej 20 godu jubileju, i izstuodis dorbi veiduoti par gūdu itam nūtykumam. Izstuodē byus radzami školuotuoju i 1. leidz 12. klasis školānu jaunradis dorbi dažaiduos izpiļdejuma tehnikuos i materialūs, i tī topuši vuiceibu procesā. Izstuodis apmaklātuoji varēs apsavērt kūka beņčeišus, krāslus, goldus, tamburātys sedzenis, pierleišu rūtys lītys, adejumus i cytys lītys.\nIkvīnā dorbā jaušams gon školuotuoju, gon školānu gondarejums par sasnīgtū i omotnīceibys tradiceju saglobuošonu i nūdušonu nu paaudzis paaudzē.\nMakašānu škola atsarūn natuoli nu Rēzeknis, glaznainā apleicīnē Iugulovys azara krostā. Tei dybynuota 1884. godā, bet 1992. godā mozuo lauku škola pīdzeivuoja sovu atdzimšonu jaunā kvalitātē – tei puorsaveiduoja par omotu vydsškolu. Myusu dīnuos škola ir īvārojams kulturys centrs, kurā bīži nūteik sabīdriskuos aktivitatis ar rakstnīku, muokslinīku i folklorys kūpu pīsadaleišonu.\nIzstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā atvārta nu 10. janvara da 2. februaram.\nĪejis moksa školānim i studentim Ls 0,20, pīaugušajim – Ls 0,40.\nKarteņa: Lūcejis Rancānis Makašānu Omotu vydsškolys arhivs\nATSLĀGVUORDI » izstuode „Gandarījums”, Latgolys kulturviesturis muzejs, Makašānu Omotu vydsškols, Roksts


lakuga.lv – Juoņs Ūzuleņš\nJuoņs Ūzuleņš\t»\nPyrmizruodi pīdzeivuos kina par Andryva Jūrdža dzymtys liktini\nPortals lakuga.lv September 23, 2016 Comments Off on Pyrmizruodi pīdzeivuos kina par Andryva Jūrdža dzymtys liktini\nKinoteatrī “Splendid Palace” 29. septembrī pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Juoņa Ūzuleņa-Ūzula veiduotuo dokumentaluo kina “Likteņzeme”, kas sekoj leidza vīnys Latvejis dzymtys liktinim, kurūs aptymsuoja i emigraceja, i deportacejis Ūtruo pasauļa kara laikā. Dzymtys vaicuojumu ceļā\nPortals lakuga.lv October 24, 2012 9\nStorptautyskuo Rakstnīku i tulkuotuoju sāta, Latvejis Rakstnīku savīneiba i Latvejis Literaturys centrs aicynoj pīsaceit autoru dorbus Latvejis Literaturys goda bolvai 2012. Dorbus viertēs i gūdalguos itaiduos kategorejuos: lobuokuo dzeja, lobuokuo proza, lobuokuo Latvejis autora\n“Latgolys Studentu centra” gruomotu golds. Vaira informacejis gramatizdeveji.lv\nSeikuoka informaceja sekuos tyvuokajā laikā.


Uldis Zuters (1941), 2006. Audekls, eļļa. 50x61 cm


7. A. 1164. V. Z a c h a r s k a n o S. G a r a n č a V i l ē n u p a g.\nVīnā cīmā dzeivuoja vīns zemnīks. Tam zemnīkam beja sīva un cīši sirdīga. Zemnīks kad pasacīs vīnu vuordu uz sīvas, jei jam desmit vuordu atpakaļ. Bēdīgam zemnīkam ar taidu buobu navar nikai dzeivuot uz šuo pasauļa, kaut ej uz upi sleiktu. Vīnu reizi sadūmuoja zemnīks kai nabejs nūbeigt sovu buobu, bet jam vys nikai navarēja. Reizi zemnīks aizbraucja uz mežu pēc molkas. Mežā jis pīcierta molkas, pīlyka pylnu vazumu un brauc uz sātu. Ceļā jis īraudzēja lelu un dziļu dūbi. Jis tyuleņ apturēja zyrgu un pīguoja pi tuos dūbis pasavērt. Pi pašas dūbes auga lela uobeļnīca un pylna ar skaistim uobūļim. Zemnīks pastuovēja pi dūbes un sadūmuojis, pīlyka uz dūbes žogoru un viersā uz žogoru pīlyka sīna. Tad pīruovja nu uobeļnīcas uobūļu un izlyka uz tuo sīna. Vēl ar sevi pajemja kaidi treis uobūļi un aizbraucja uz sātu. Atbraucja zemnīks uz sātu. Sīva jū satyka un suoka lomuot, runuodama: "Kū tu, vacais, tai ilgi mežā beji?"\nTad suoka jū ar vysaidim vuordim kristīt un golu golā satvēŗa pagali un gribēja sist veiru. bet jis tyuleņ pīnesja pi sīvas mutes skaistūs uobūļus, runuodams : "Es dēļ tevis atvežu!\nSīva ar dusmem izruovja nu veira rūkom uobūļus un vaicoj: "Kur tu jūs dabuoji?"\nVeirs jai atbildēja: "Es dabuoju mežā, bet tī vēļ daudz palyka!"\nSīva vēj vairuok suoka lomuot sovu veiru, bet dreiži jai apnyka lomuotīs un jei puorstuoja. Veirs jai soka: "Kuo tu lomuojīs? Jo gribi brauksim, es tev paruodīšu, kur daudz taidu sikaistu uobūļu!"\n"Tyuleņ brauksim uz tū vītu!" klīdzja dusmīguo sīva. Tai jī tyuleņ sasalasīja un brauc. Pa ceļu jau sīva nalomoj veira un runoj kai cylvāks. Veirs jai soka, ka uobūļu jis tai napametja, bet vysus salyka uz sīna. Tai jī runuodami pībraucja pi tuos vītas.\nSīva, kai īraudzēja uobūļus, tyuleņ izkuopja nu rotim un dreižuok aizskrēja pi uobeļnīcas. "Ai, kaidi uobūļi skaisti!" klīdzja sīva un kai stuojās uz tūs pīlyktūs žogoru, žogori puorlyuza un sīva puorkrita cauri taišņi tymā dziļājā dūbē. Zemnīks, stuovādams uz molas ituos dūbes dzierdēja, kai juos sīva tī klīdzja un luodējās. Zemnīks dūmuodams, ka paldīs Dīvam buobas rogonas nav, aizguoja pi sova zyrga, pagrīzja atpakaļ, atbraucja uz sovu sātu un suoka dzeivuot mīrīgi.\nSīva, patykuse dybynā tuos dūbes, atroda tī lelu lītūni, kuru suoka jei tī lomuot un plēst. Lītūns, cīši nūsabaidis, klīdzja un peikstēja dīnas un naktis. Ļauds, kuri braucja pi tuos vītas, vysod dzierdēja, ka nazkas dūbē klīdz. Vīnu reizi braucja pa ceļu vīns vecs un izdzierdja pi ituos vītas, ka nazkas peikst un klīdz. Vecs apturēja zyrgu, pīguoja pi ituos dūbes un klausuos, kas tī klīdz. Klausējas, klausējas vecs un golu golā vaicoj: "Kas tī klīdz?"\n"Paleidz, lobais cylvāks," suoka prasīt lītūns nu dūbes. "Jau septiņas dīnas nadūd man mīra dusmīga buoba, as gribātu izleist nu ituos dūbes, bet muni spuorni nalaiž!"\n"Es tev paleidzēšu, jo tu man dūsi vuordu mani naaiztikt."\n"Es tevis naaiztikšu, bet vēj tev par itū paleidzēšu,"\nZemnīks paklausēja lītūna , pajēmja ciervi, izcierta garu mītu un īlaidja dybynā ituos dūbes. Lītūns aizatvēŗa aiz mīta un zemnīks jū izvylka nu dūbes. Lītūns pasateicja zemnīkam, pasacēļa un aizskrēja pa gaisu, bet buoba vīna paša palyka dzeivuot tymā dūbē. Zemnīks atbraucja uz sātu un dzeivoj mīrīgi. Lītūns skraidīja, skraidīja pa gaisu, sāduos uz upes un izdzēŗa vysu upi. Ļauds suoka bez yudeņa miert zemē un nazyna, kas izdzēŗa vysu upi. Zemnīks, kurs izvylka lītūni, saprota, ka upi izdzēŗa lītūns. Jis nikam nikuo napascīdams aizguoja uz upi un redz: guļ uz upes lītūns. Zemnīks suoka klīgt: "Globuojis, dusmeiguo buoba izleida nu dūbes!"\nNūsabeida lītūns, ka vēl īt tei paša buoba, kai pasacēļa, tai aizskrēja pa gaisu nazyn kur. Iudens nu vysom pusem tecēja, ļauds vysi palyka prīceigi, bet zemnīks uz tuos vītas, kur gulēja lītūns atroda lelu skreini zalta naudas, par kuru nūpierka sev lobu ustobu, daudz lūpu un dzeivoj sev, kai vysim boguotim pīdar.


Latvia SIG #Latvia JewishGen Discussion Group Revised Rules now online 1 messages #latvia\nJewishGen Discussion Group Revised Rules now online 1 messages #latvia\nLatvia SIG #Latvia Re: latvia Digest LOST??? 1 messages #latvia\nlatvia Digest LOST??? 1 messages #latvia\nLatvia SIG #Latvia Latvia digest 1 messages #latvia\nLatvia digest 1 messages #latvia\nLatvia SIG #Latvia Re: latvia digest: August 01, 1998 1 messages #latvia\nlatvia digest: August 01, 1998 1 messages #latvia\nLatvia SIG #Latvia is the list working? 1 messages #latvia\nBy George Friedman ·\nis the list working? 1 messages #latvia\nLatvia SIG #Latvia Jewish doctors in Latvia 1 messages #latvia\nJewish doctors in Latvia 1 messages #latvia\nLatvia SIG #Latvia Re: latvia digest: August 23, 1998 1 messages #latvia\nlatvia digest: August 23, 1998 2 messages #latvia\nLatvia SIG #Latvia Re: Jewish Doctors in Latvia 1 messages #latvia


“Pi myusim Latgolā” par Latgolys kongresam veļteitū pīminekli - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Kongresa pīmineklis, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, pīmineklis, Rēzekne, Roksts\nItūgod raidejums “Pi myusim Latgolā” jau ir viestejs par tū, ka daudzys latgalīšu sabīdryskuos organizacejis diskutēja i ceinejuos par Latgolys kongresa symtgadis atcerei veļteituo pīminekļa uzrokstim i tū, kai Rēzeknis piļsātys dūme pīsakuope latgalīšu sabīdryskūs organizaceju spīdīņam. Itūreiz Tenis Bikovskis raidejumā “Pi myusim Latgolā” aktualizej vaicuojumu par pīminekļa apleicīnis sakūpšonu i lobīkuortuošonu.\nItuo gods 5. majā, asūt kluotyn vaļsts augstuokajom amatpersonom, medejim i citym gostim, Rēzeknē tyka atkluots pīmineklis “Latgolys kongresam 100. Jau tūreiz beja skaidrys, ka pats pīmineklis ir gotovs i pastateits, nu vaicuojums par tuo apleicīni daudzūs radeja naizpratni.\nPīminekļam atvālātuo teritoreja tyka īkuortuota lelā steigā, apzaļumuota daleji, viņ dažys dīnys pyrma pīminekļa atkluošonys. Sūleitūs boltuo i palākuo betona pluokšņu, granita pakuopīņu i simboliskūs storu vītā apleicamais laukums tyka nūbārts ar smolkom akmiņa skombom. Saimem ar bārnu rotim, cylvākim rateņkrāslūs i damom augstpapiežu kurpēs itūšaļt tikšona da pīminekļa ir apgryutynuota.\nPīminekļa pastateišonys i lobīkuortuošonys dorbus beja planavuots pabeigt jau aprelī. Piec pīminekļa atkluošonys paguojuši div mieneši, tok apleicīne vēļ nav sakuortuota.\nKarteņa: Renāte Lazdiņa


Kulturys īsacejumi nedeļai vaļsts svātku zeimē - lakuga.lv\nTemys: Beāte Poikāne, dzymtys kūks, Ludza, Ludzys amatnīku centrs, roduroksti, tautystārps\nKulturys īsacejumus itai nedeļai sagatavejuse Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv praktikante Beāte Poikāne, kura studej Daugovpiļs Universitatis storpkulturu attīceibu magistra studeju programā. Tai kai itūnedeļ palīk 32 godi, kai atjaunuota Latvejis vaļsts naatkareiba, ari Beātis īsacejumi ir vairuok voi mozuok patriotiskā zeimē.\n4. majā, svietejūt Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys godadīnu, sevkurs teik aicynuots aplīcynuot sova regiona identitati, apvalkūt i pīsadolūt tautystārpu guojīnī. Vysleluokais guojīņs nūtiks Reigā, nu rātslaukuma da Breiveibys pīminekļa, tok leidzeigs guojīņs paradzāts ari Baļtinovā (vaira par itū pasuokumu var izzynuot ITE). Īprīškejūs div godus akceja nūsarysynuoja digitali, publicejūt kartenis interneta vidē ar atzeimi #tautastērpugājiens. Ari itūgod uorvaļstīs dzeivojūšī latvīši voi tī, kuri navarēs apmeklēt guojīni, teik aicynuoti nūsabiļdēt ar sovu tautystārpu.\nKarteņa: nu Beātis Poikānis personeiguo arhiva\nVuicīs senejūs omotus!\nLudzys amatnīku centrā īspiejams paraudzeit vysaidus senejūs omotus, par pīmāru, pīsadolūt audieju i keramiku darbneicuos, kai ari baudeit Latgolys tradicionalūs iedīņus Latgolys kuknē ci braukt ar plūstu pa Mozū Ludzys azaru. Amatnīku centra salonā īspiejams īsaguoduot ari dažaidus meistaru darynuojumus.\nApzynoj sovys saknis!\nRodu rokstu pieteišona ir veids, kai tikt pi jaunu zynuošonu i atsavaidzynuot jau asūšuos saisteibā ar sovys dzymtys viesturi. Apzynuojūt sovys saknis, īspiejams tikt pi skaidruokys regiona viesturiskuos kūpainys, par pīmāru, kai dažaidi nūtykumi Latvejis viesturē ir ītekmiejuši myusu seņču liktiņus. Pietnīceiba ari dūd vareibu apsazynuot sovu identitati i pīdareibu sovam dzymtajam nūvodam.\nFraņča Trasuna dzimšonys īroksts bazneicys metriku gruomotā.


Mozais priņcs - El Principito en Latgalian - El Principito en idiomas\n> Mozais priņcs - El Principito en Latgalian\nMozais priņcs - El Principito en Latgalian\nHablado en una antigua tribu de Letonia en la zona de Latgale\nTraductor Tulkuotuoja Evika Muisniece\nPyrmū nakti es gulieju smiļktīs, tyukstūša jiudžu tuolīnē nu koč vīnys cylvāku apmetnis. Es beju škierts nu cytu kai cylvāks iz pluovojūša plūsta okeana vydā piec kuģa nūgrymšonys. Tod jius varit īsadūmuot, cik es beju izbreineits, ka nu reita, saulei lācūt, mani pamūdynova nazkaids seiks baļsteņš, saceidams:\n- Izzeimej maņ, lyudzu, vuškeņu!\n- Nu izzeimej maņ vuškeņu…\nEs mudri pīlieču kuojuos, kai zibiņa sparts, trynu acs i vierūs sev apleik. I tod es īraudzeju seiciņku puiškynu, kas cīši manī vērēs. Te jius varit redzēt juo lobuokū portretu, kū es asmu izzeimiejs. Tok muns zeimiejums vystik nav i iz pusis tik breineigs, cik taids beja pats ciļvieceņš. A tei na muna vaine. Partū ka eisa beja muna muokslinīka karjera. Pīaugušī maņ atjēme drūsumu tū veiduot jau sešu godu vacumā. Es nikuo naīsavuiceju zeimēt, vīneigi boa nu īškpusis i uorpusis.


Da kongresa 61 dīna | Latgolys kongress\nViestsKongressDa kongresa 61 dīna\nDa kongresa 61 dīna\n28. aprelī paradzāts, ka kongresa delegati sasatiks Rēzeknis Tehnologeju akademejā, kab jau tradicionali četrūs pamatvierzīņūs rysynuot Latgolys i latgaliskuma atteisteibai svareigus vaicuojumus, zeimojās — tei ir latgalistika ar centriešonūs iz izgleiteibu, volūdys vaicuojumi — nu juos viesturis da lingvistiskajai ainovai, pošvaļdeibu i regionaluo politika, respektejūt uzjiemiejdarbeibys problemys, kai ari viesturis vaicuojumi nu tīsyskuma i drūšeibys aspekta.\nKai redzim nu apvaicuošonys, respondentu (itymā gadīnī tūs, kas pīsasaceja kongresam i aizpiļdeja pīteikuma anketu) leluokuo interese ir saisteita ar pošvaļdeibu i regionaluos politikys vaicuojumim, aiz jūs īt izgleiteiba, tuoļuok leidzeiguos proporcejuos sasadola tī pīsasacejušī, kam svareigi ruodīs volūdys, viesturis i uzjiemiejdarbeibys vaicuojumi (vērtīs grafiku).\nKab varātu vierzeit konkretai reiceibai praktiskus rysynuojumus, tymā pošā laikā respektejūt zynuotnei svareigū pīruodejumu, argumentaceju, statistiskū puorskotu i metodologeju, kotrā nu četru pamatvierzīņu pīsadaleis akademiskuos i profesionaluos sferys eksperti, īsaistūt diskusejā i rezolucejis prīšklykuma apsprīsšonā ari kluot asūšūs. Pa vareibai tiks nūdrūšynuota pīsasliegšona ari attuolynuoti.\nTeik apkūpuoti īsnāgtī prīšklykumi, tok tys, kas atsakuortoj vysbīžuok, ir vīns nu pyrmūs sajimtūs: Volūda, volūda i vēļ reizi volūda! Partū ka vyss cyts var byut vinolga kurā vītā pasaulī, bet sova volūda dzeiva var byut tikai Latgolā.\nIepriekšējais rakstsDr.iur. Jānis Pleps par Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu\nNākamais rakstsAgris Bitāns par myusdīnu latgaliskajom vierteibom


Ministre, Rāznys zvejnīkskofeja, šmakovka – jaunais žurnals “A12” - lakuga.lv\nTemys: Ināra Groce, Žurnals "A12"\n“Pavasars ir puorbaudis laiks gaideišonā,” puorlīcynuota žurnala “A12” redaktore Ināra Groce. Jaunajā žurnala numerī, kai vysod, dorbuotīs īdvasmojūšys tikšonuos, pīredzis i puorlīceibys stuosti, gudrys atzinis.\nIzgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska rūsynoj dūmuot kritiski, dareit pošim, na gaideit iz blata byušonom ar sovys pusis politikim. Režisors Normunds Pucis atkluoj filmu par nacionalūs partizanu kusteibu “Segvārds Vientulis” i “Sarkanais mežs” ideju i veiduošonys pīredzi.\nMuokslinīka Osvalda Zvejsalnieka i muzikis Ilzis Grudulis nu puorlīceibu par golvonū radūša cylvāka ceļā – īdvasma i idejis rūnās strodojūt. Rāznys zvejnīks Venedikts Mihailovs pīdzeivuojs osus myuža pagrīzīņus, bet dzeivis gudrais veirs vysā pasaļuovs iz Dīvu i pasateic par sevkuru jam pīškiertū dīnu. Školuotuojs i dambretists Donāts Kondrovs sovim audzieknim vysod ceņtīs byut kai vacuokais bruoļs.\nAleksandrs Lubāns, “Kroma kolna bruolistis” vadeituojs, stuosta par arheologiskajim tārpim i sovys kulturtelpys atrasšonu. Uzjiemeigūs stuosti – kai Latgolā suoce dorbu kofeja grauzdātova i kai lūbās Malnovys šmakovkys ražūtnei, naizpalīk gasteišona restauratoris darbneicā i c.\nLatgolys melomana Ivara Matisova pīzeimu trešajā cielīnī “Non Divisi”, “Fēnikss”, “Austrumeiropa” i daudzi cyti, kai dajiukts – izstuodis, jaunuos gruomotys i diski.