2012. goda 20. janvārī Baļtinovas kultūras nomu pylnu puļceja latgalīšu jaunīšu večerinka „Vasali Baļtinovā”, kuru organizieja Baļtinovas vydsškolas interešu pulceņš „Latgola – zeme, tauta, volūta”.\nLatgalīšu saītā pīsadaleja jaunīši nu septeņīm Latgolas nūvodīm – Baļtinovas, Bolvu, Ruguoju, Viļakas, Kuorsovas, Riezeknes i Dagdas nūvoda. Kūpā ar baļtinovīšīm beja jaunīši nu Ruguoju, Tiļžas, Kuorsovas, Dagdas i Nautrānu vydsškolas, Riezeknes Augstškolas (RA) i Upītes.\n„Večerinka Baļtinovā” nūtyka trešū reizi i beja vyskupluok apmaklāta. Pyrmuo „Večerinka Baļtinovā” nūtyka 2006. goda apreļī, ūtruo – 2007. goda decembrī. Šūreiz daleibnīku vydā beja arī Baļtynovas vydsškolas absolventi, kas sovulaik bejuši latgalīšu pulceņa aktīvisti i paši organiziejuši pyrmuos večerinkas. Pa vydu konkursīm i cytom aktivitātem daleibnīkus uzrunova latgalīšu volūdnīce Ilga Šuplinska nu Riezeknes Augstškolas, dzejnīks Juoņs Ryučāns nu Daugovpiļs, Baļtinovas nūvoda dūmes prīkšsādātuoja Lidija Siliņa, uzastuoja Guntis Rasims jeb DaGunchi nu grupas „BezPVN”, Laura Bicāne nu Daugavpiļs i Jurs Vucāns nu grupas „Likteneigais pagrīzīns iz Vainovu”.\nPasuokuma organizatori – latgalīšu pulceņš i vadeituojs Imants Slišāns – pasateic labdarim, kas večerinku atbaļsteja finansiāli i materiāli.\nRiezeknes Augstškolas komandas kūdulu veidova studenti, kas absolviejuši Baļtinovas vydsškolu. Komandā pīzadaļieja – Marta Zvejsalniece (1. kurss), Guntis Pundurs (3. kurss), Dace Ločmele (4. kurss), Rolands Keišs (1. kurss), kai arī Ēriks Začs, kas pats nūsmieja, ka ir myužeigais Riezeknes Augstškolas students.\nKai muojas dorbs, lai pīzadaļeitu pasuokumā, kotrai komandai vādzieja sagatavuot prezentāceju par sovu školu. Prūtams, arī mums – Riezeknes Augstškolas komandai – beja sagatavuota prezentāceja. Beja arī daudz vysaidu citu konkurseņu, kai, pīmāram, „Atpazeisti latgalīšu populāru cylvāku”.\nKūpumā rezultātus saskaitēja, bet vītas tai i nasadaļieja, jū organizatori sacieja: „Golvanīs – latgaliskuo vīnuoteiba”. RA komandai konkursu gaitā rezultāti beja ļūti lobi.\nPasuokums izadevuos vīnkuorši breinišķeigs i turpinuojums arī beja lobs. Piec pasuokuma beja disko baļļe, kai arī sadzīduošanuos ar Juri Vucānu i DaGunchi.\nRolands Keišs, RA 1. kursa students


Kolnasātys vuordineica: vītu nūsaukumi / LR1 / / Latvijas Radio\nArnis Slobožaņins, Ilze Sperga\n15. augusts 2020, 18:38\nVuordineicā par vysaidom pasauļa vaļstu i vītu nūsaukumus nasūšom vītom pi mums. Voi tu zyni, kur Latgolā ir Parize, Egipte, Moskova, Vašingtons, Varšaveņa, Malta, Bostona, Pentagons, Brazileja i Balkani?\n“Runojūt par hidronimim, iudiņu nūsaukumim, patīseibā tī vyslobuok viesturē nas vysaidūs nūsaukumus... Upis nūsaukums Maltai, ari vaļsts Malta, ka patīseibā, tei ir vīna indeiropīšu sakne -malt, -melt, ka tys ir tai kai iudiņs ka maļās. Gar klintim tuolīnis Maltā i taipat ari upē. Sovpus nu upis ari piļsāta dabuojuse sovu nūsaukumu. Mes vysi pīdaram pi vīna calma. Volūda globoj senejuokū viesturi.”\n23. decembris 2021, 9:21


NEDELJNI HOROSKOP OD 7.-13. septembra 2020. godine. Archives | Astrosudbina\nNaslovna Ključne reči NEDELJNI HOROSKOP OD 7.-13. septembra 2020. godine.\nKljučna reč: NEDELJNI HOROSKOP OD 7.-13. septembra 2020. godine.


10 saturiski boguoti stuosti par viesturiskim pagrīzīnim, personeibom i ceiņu - lakuga.lv\nKarteņa: šaļteņa nu izruodis, foto lakuga.lv\nTemys: Mans kaimiņš ebrejs, Mārtiņš Eihe, Regita Zeiļa, Rēzeknis Zaļuo sinagoga, teatris, Zaļā sinagoga\nRecenzejis autore: Regita Zeiļa portalam lakuga.lv\nBet izruode nav tikai par tū – dūmoju, ka lelā mārā tei ir apceriejums par ceiņu, iztureibu i viesturis narativim, kas kaidu naceju attāloj vīnā voi cytā gaismā. Nazynomais bīži viņ teik apveits mītim, anekdotem, nūsaceitam attāluojumam i stereotipim. Ari ebreju tēma kūpumā nav vīnnūzeimeiga – bīži viņ jei teik saisteita ar holokaustu voi sārom, voi taišni ūtraiži – komiski, ar zynomom rakstura soveibom i izskotu. Ebreju narativs izruodē teik apsavārts daudzpuseigi – ar vīglumu anekdotēs, ar cylvākstuostim, ar avīžu viersrokstim i medeju ironiski greizū atainuojumu, i ari ar īsavieršonu viesturis rūbežškiertnēs, kas nūsacejušys nacejis pastuoviešonu i atteisteibu Latgolā.\nIzruodi ir varams pīdzeivuot kai viņ daļu nu stuosta voi 10 ne-hronologiskus i nasaisteitus stuostus, kuri atainuoti shematiskā maršrutā iz A4 lopys, kū īgiustu pi īejis – kai ceļš, kuram sekuot, breivi izalosūt pīturpunktus i laiku, kū gribīs tī pavadeit – sevkurs stuosts teik atkuortuots ik piec 5 minotu i kūpumā ir ap 15 minotu gars. Tys ir narativs, kam nav suokuma voi beigu, voi riņča kompozicejis – viesture ir fons, bet ari golvonais fokuss, sevkuru stuostu papyldynuot ar godsskaitlim, kas paleidz stuostu pīsaisteit nūsaceitam kontekstam i vītai. Tī nav fakti voi tikai stuosti, tys ir viestejums caur dzeju, muzyku, kusteibom, skateituoju īsaisti – kaidā šaļtī Tu pats palīc par daļu nu izruodis, meitini ebreju školā, kas vuicuos raksteit i sajauc veidu, kai juolosa ivritā, Tu sverīs i mierejīs, kab izzynuotu, voi esi dereigs karaveirs breiveibys ceiņuos. Tu palīc par sovu sābri – ebreju – kurs var byut sevkurs nu myusu itamā kasdīnys ceiņā, kū navarim ītekmēt.\nIzruode ir ari par nūzeimeigim cylvākim mums sūpluok, tei ir cylvāk-centrāta viesture i etnografisks pasavierīņs ar dziļu cīnu pret “mozū cylvāku”. Tys ir atguodynuojums, ka kasdīnai ir nūzeime i mums sevkuram ir stuosts, kū izstuosteit, sadzeive ir svareiga, partū ka tei ir daļa viesturis, laikmata, konteksta i leluoka stuosta, kur patīseibā sevkuram prīškmatam ir nūzeime. I mes sevkurs personeigi asam svareigi.\nEs sovu ceļu itamā vierpulī īsuoču ar stuostu par školuotuoju, kas pošaizlīdzeigi organizej školu ebreju tauteibys meitinem Rēzeknē, izzynoju par Kopelu Goreliku – jaunuokū kareivi Latvejis armejā, Jefimu Grodzinski, kas beja pyrmais Rēzeknis piļsātys vaļdis prīšksādātuojs, uorsts i sabīdryskais darbinīks, kas devs naizmārojamu īguļdejumu piļsātai, bet stuostā izzynojam juo skaudrū liktini, Abramu Leibovicu, pyrmū fotografu Rēzeknē, Kukļu saimis stuostu par pretuošonūs i daudzus, daudzus cytus. Ir stuosti, kū pīdzeivoju vīnatnē – tys roda intimitati i pīsaisti, palīkūt par daļu nu akteru spēlis.\nIzruode ir na statisks, linears stuostejums, bet vairuoku dimenseju narativs vairuokuos volūduos i kulturtelpuos. Izruodē mani pavoda soldoni siereiga sajiuta par tū, cik moz es īprīšk zynuoju par ebrejim Rēzeknē (piec izruodis suoču tū padzilinuotuok pieteit), kū papyldynoj īdereigais muzikalais pavadejums, sevkuram stuostam pīškirūt napīcīšamū nūkruosu. I tuos nav viņ suopis, taišni ūtraižuok, tys ir par iztureibu, pretesteibu, bīži viņ labesteibu i pošaizlīdzeibu, ironeju i ari ticeibu lobajam, ari humoru. Tys ir stuosts par sabīdreibu kai kūdūlu tam, kaidi asam. Par nūtikšonu interpretacejis īspiejom, medeju lūmu tamā, i ari par varu, juos radzamū i naradzamū kasdīnys ītekmi iz sadzeivi, myusu liktinim i dzeivis pagrīzīnim.\nPyrma pīcu godu Rēzeknē atkluoja Zaļū sinagogu – i tys ir pagrīzīņa punkts tymā, cik i kai mes runojam i dūmojam par ebrejim Rēzeknis kulturtelpā. Pasateicūt tam, izveiduots ari rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne” i audio maršruts pa vītom, kas vēļ īdzeivynoj ebreju viesturi Rēzeknis īluos. Maņ ebreju tēma ir bejuse patuoļa – jei ir dzierdāta pa ausu golam, puorsteidzūt, ka nazkod munā dzymtajā piļsātā ir bejušys 11 sinagogys, tok ebreji ir veiduojuši leluokū daļu īdzeivuotuoju skaita, lelā mārā veidojūt Rēzekni par to, kas jei ir niu.\nIzruode nūteik Zaļuos sinagogys kvartalā – patīseibā, izruode pyrmū reizi lokalizej itū apleicīni itai, īdzeivynojūt Zaļū sinagogu ari kai kulturvītu, kas ir ari izruodis sirds, ap kurū napīradzāti mutuļoj dzeiveiba. Sovutīs izruode nūsaslādz tierga laukumā, kas laiku laikūs bejuse vīta, kas apvīnoj dažaideibu, dūd īspieju tierguotīs i izdzeivuot daudzom sociali mozaizsorguotom sabīdreibys grupom. Kvartals, kuram parosti izanasam cauri, izmontojūt jū kai eisuokū ceļu voi īmūt caur tiergu, pieški ir dzeivs – te dzeivoj stuosti, kuri sovaižuok palyktu nasadzierdāti, te atsarūn cylvāki, kuri nūdzeivoj dzeivis i jūs vuordus mes, varams, nikod naizzynuosim. Parosti tik tukšuos (i reizem pavysam marginalizāti aizmierstuos) īlys pīpiļdeitys ar sarunom, dzīsmem i patīsim stuostim. Izruode mums ļaun īsavērt ari kasdīnā paslāptuos i nadaīmamuos lokacejuos, pīmāram, Trubicina sātys pogolmā, kas kasdīnā ir slāgts apmaklātuojim, i pogolmā aiz Latgolys rakstnīceibys muzeja, kur nimoz tik bīži nav daguojs dūtīs. Izruode ļaun īraudzeit mozūs pogolmus, telpiski īpazeit vuortim aizžūguotus koktus i īdzeivynoj tierga aizgoldus ar seikumu tierga elementim. Redzīs, nikod īprīšk naasmu pavadejuse ite tik daudz laika. Poši akteri ir pamonomi putekļainuos, laikmatam atbylstūšuos drēbēs, burtiski izkuopuši nu viesturis lopyspusem, kab izstuosteitu sovu stuostu i mes varātu palikt par daļu nu tuo.\nVīta, telpa i stuosts ļaun atskuorst ari leluokus vaitcuojumus – voi i kai mes pījamam cytaidū, volūdu, kuru mes nasaprūtam, kulturu, kuru neredzim kasdīnā, cylvākus, kuri nav myusu sābri, viesturi, kas stuosta par cytaidū, bet patīseibā ir nūzeimeiga daļa myusu pošu piļsātys viesturis. Izruode pastreipoj ari multikulturalismu – jei skaņ i latvyski, i krīvyski, mums vuica raksteit ivritā – Latgola viesturiski bīži ir bejuse rūbežjūsla i vīta, kur sasateik “izstumtī” nu cytim kontekstim, vīta, kur pasagluobt i rast īspiejis saglobuot sovpateibu – te jū roduši ebreji, vacticeibnīki i c. nacejis.Latgola vysod ir bejuse zynoma kai multikulturala, daudznacionala vīta ar kūšu dažaideibu. Bet voi mes tū redzim i pījamam kai daļu nu latgaliskuo itūšaļt? Voi apsazynojam i ar gūdbejeibu pījamam tū viesturi, kas radejuse myusu piļsātys mentalitati i, cīš varams, ari ir nūzeimeiga daļa myusu i myusu piļsātu identitatis?\nIzruode pīdzeivoj kulminaceju maršā orkestra pavadejumā, kuram pīsapuļcej vysi skateituoji, garom vysom pīturvītom, kurys nu ir palykušys otkon tukšys. Mes vysi asam vīns i itys ir myusu kūpeigais ceļš. Bet tierga laukumā kūkūs karinej drēbis, kas tikai viestej par nasaskaitomim stuostim, kū vēļ naasam dzierdiejuši.\nBet, voi Tu zini sova sābra stuostu? “Ryupejīs par sovu sābri kai par sevi pošu” – Ņujorkys Rēzeknis ebreju bīdreibus moto.\nKa gribi izzynuot vairuok par ebrejim Rēzeknē, īsoku:\nRēzeknis ebreju kopi, Zaļuo sinagoga;\naudio maršruts “Ebreju Rēzekne”;\ngruomota “Ebreju Rēzekne”;\nVideo “Ebreju ielas”.\n Runce I. Rēzeknes ebreju vēstures un sociālās atmiņas pētniecība: Rēzeknes ebreju kopienas vēsture līdz 1940. gadam. Īss ieskicējums // Zelča Sīmansone, I. (sast.) Ebreju Rēzekne, Rīga: Creative Museum, 2017, 51. lpp.\nPar recenzejis autori vaira izzynuot var ite: Dareit, lai nazkas pasamaina. Saruna ar Regitu Zeiļu\nIzruodi “Mans kaimiņš – Ebrejs” veidoj Rēzeknis teatris “Joriks”. Rodūšuo grupa: komponists: Jēkabs Nīmanis, režisors Mārtiņš Eihe, librets Krista Burāne, dzejnīks Kirils Vilhelms Ēcis, scenogrāfija Pamela Butāne, viesturis konsultatnts Kaspars Strods. Lūmuos: Inese Pudža, Rūta Holendere, Karīna Lučiņina, Sandija Dovgāne, Jana Ļisova, Artūrs Čukurs, Kristīne Klimanova, Larisa Beilo, Tatjana Suhiņina-Pecka, Jekaterina Garfunkele, Nadežda Voronova, Larisa Ščukina, Aivars Pecka, Kārlis Tols, Vladimirs Petrovs, Genādijs Voronovs. Taipat izruodē pīsadola: J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys kors (vadeituoja Anda Lipska), pyušamūs instrumentu orkestris “Rēzekne” (vadeituoji Sergejs Sergejevs i Juoņs Pavlovskis), akordeonisti Zane Vancāne i Igors Popovs, Rēzeknis teatra jaunīšu studejis dalinīki (vadeituoji Edvins Klimanovs i Larise Ščukina), doncuotuoji nu jaunīšu deju kūpys “Dziga” (vadeituoja Inga Žirgule). Vaira par izruodi ITE.


Savage To Savvy by Kate Rigby | NOOK Book (eBook) | Barnes & Noble®\nPaperback-$10.05 NOOK Book-$2.99\nrabscallion by deborah savage paperback\nWhen Eric Gusset hugged goodbye to Gutsy, his one-eared Jack Russell, and trudged off to ...\nWhen Eric Gusset hugged goodbye to Gutsy, his one-eared Jack Russell, and trudged off to Tootingsbottom General Hospital to get his ears unclogged, it was probably just as well he'd no idea what was coming next. Because, not only did ...\nVengeance, murder and intrigue forces Sean Savage to do battle with one of the world's ...\nVengeance, murder and intrigue forces Sean Savage to do battle with one of the world's most ruthless, dangerous underworld organizations, APL Grove, Ltd. Facing state-of-the-art technology, plain guts and smarts, APL Grove Ltd. was soon to discover that they had ...


Lava Marine - Impressum\nAntonio Valverde / Edrik Latzel\nTel: 05252 970756\nUst. Nr.: DE 814932167\nHandelsregister Eintrag: HRB 8682 AG Paderborn\nHerausgeber der Internetseite: Lava Marine GmbH


Daugovpilī prezentēs gruomotys “Grymstūšōs saleņas” jaunū izdavumu - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, gruomota, Helena Laurinoviča-Pronevska, latgalīšu literatura, Roksts\n19. janvarī 17.30 Latgolys Centraluos bibliotekys pasuokumu telpā nūtiks Helenys Laurinovičys-Pronevskys gruomotys “Grymstušōs saleņas” prezentacejis pasuokums, informej golvonuo bibliotekare Inga Gedžūne. Gruomotu 2015. goda beiguos izdavuse Daugovpiļs Latgalīšu bīdreiba ar Daugovpiļs piļsātys i nūvoda dūmis finansialu atbolstu.\nLatgalīšu autore i sabīdryskuo darbineica Helena Laurinoviča-Pronevska (1898-1969) dzymuse i auguse Leiksnys pogosta Jaunušānu cīmā. Vuicejusēs Pīterburgys sīvīšu gimnazejā, studējuse Jekaterinodarys augstškolā. 1920. godā atsagrīzuse dzimtinē, īsastuojuse Latvejis Universitatē, dorbuojusēs Latgolys studentu sabīdryskajuos organizacejuos. Piec apsapreciešonys ar Jezupu Laurinoviču puorsacāluse iz Rēzekni. 1944. godā atraitnēs palykušuo Helena kūpā ar dālim devēs emigracejā. 1950. godā tyka Kalifornejā, kur paraleli maizis dorbam suoce nūsadorbuot ar rakstnīceibu i gleznīceibys studejom.\nTrymdys periodiskajūs izdavumūs publicāta Helenys Laurinovičys-Pronevskys eisproza i dzeja latgalīšu volūdā. Juos literaruo montuojuma centrā ir diveji autobiografiski romani – “Grymstušōs saleņas” (1964) i “Pasauļs līsmōs” (1981). Itī atmiņu tāluojumi ir vierteigs latgalīšu volūdys i kulturviesturis pīmineklis par Latgolys zemnīku dzeivi Leiksnys pogostā 20. godu symta suokuos, par tī dzeivojūšim cylvākim i dzymtom.\nRomana “Grymstušōs saleņas” jaunū izdavumu papyldynoj Helenys Laurinovičys-Pronevskys da šam napublicāti dzejūli, kai ari latgalīšu gruomotizdevieja Vladislava Luoča i viesturneicu Beātys Krajevskys i Felicejis Sardiko veļtejumi autoris pīmiņai.


Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneica svieteis 250 godu jubileju - lakuga.lv\nTemys: jubilejs, Krāslava, Krāslavas Romas katoļu baznīca, Kruoslova, Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneica, Roksts\nNu 28. juņa da 2. juļa Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneicā nūtiks Sv. Donata svātku atlaidu dīvkolpuojumi, kai ari svātku pasuokumi par gūdu bazneicys 250 godu jubilejam.\n28. junī Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā nūtiks Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneicys jubilejam veļteituo bārnu zeimiejumu konkursa uzvarātuoju apbolvuošona, tiks atkluota izstuode “Krāslavas Sv. Ludvika Romas katoļu baznīcai – 250” i nūtiks konfereņce “Krāslavas katoļu baznīcai 250”. 18 stuņdēs paradzāts Sv. Mišs par vysim prīsterim, kas kolpuojuši Kruoslovys katuoļu draudzē.\n29. junī tiks svieteiti apostolu Pītera i Puovula svātki. 8 stuņdēs byus Sv. Mišs ar Euharistiskū proceseju, Svātī Miši ari 9.30 i 11.30. 13 stuņdēs bazneicys kryptā tiks atkluota žālsirdeibys muosys Celīnys Plāteris pīminis pluoksne. Pusstuņdi piec tuo vareiba dūtīs ekskursejā iz Kruoslovys katuoļu kopim, nu 16 stuņdēs bazneicā paradzāts jaunīšu pasuokums, kam 18.00 sekuos ari jaunīšu Sv. Mišs. Piec tuo 19.00 baroka muzykys ansambļa “KESSELBERG ENSEMBLE” koncerts.\n30. junī byus četri Sv. Miši (8 stuņdēs ar euharistiskū proceseju, 9.30 Sv. Mišs bazneicys kryptā par grafu Plāteru dzymtu, 11.30 i 18.00). 16.00 bazneicā nūtiks ari vargaņu muzykys koncerts, nu 19.00 – senejuos muzykys ansambļa “LUDUS” koncerts.\nSastdiņ, 1. junī, 8.00 Sv. Mišs i Euharistiskuo proceseja, nu 9.30 Sv. Mišs Sv. Donata kapleicā. Piec Sv. Miša 11.30 paradzāta ari ekskurseja pa Kruoslovys katuoļu bazneicu, nu 14 stuņdēs nu bazneicys tiks suokta ekskurseja pa Kruoslovys piļsātu. 17.30 paradzāts pyutieju orkestra “SEJNY” nu Pūlejis guojīņs nu 18. novembra laukuma da Sv. Ludvika laukuma. Pyutieju orkestris pīsadaleis ari Sv. Mišā 18.00, piec tuo paradzāts vēļ ari orkestra koncerts.\nSvātku kulminaceja byus svātdiņ, 2. junī, kod 11.45 tiks sagaideits veiskups Juoņs Bulis, kurs 12 stuņdēs celebrēs Sv. Mišu. Tymā nūtiks ari īstyprynuošona, byus Euharistiskuo proceseja.


Mikeļam Bukšam - 100 - lakuga.lv\nTemys: Latgaļu atmūda, Miķelis Bukšs, Mikeļs Bukšs, Plešova, Roksts\nŠudiņ paīt 100 godu nu latgalīšu literaturys i kulturys viesturnīka, volūdnīka i publicista Miķeļa Bukša dzimšonys. Par gūdu Bukša pīmiņai, šudiņ teik reikuoti jam veļteiti pasuokumi Vileks nūvodā.\nMikeļs Bukšs dzims 1912. goda 1. junī Škilbanu pogosta Plešovys cīmā zemnīku Oduma i Madalis Bukšu saimē. 1913. godā saime puorsaciele iz Baļtinovys pogostu, kur Mikeļs pabeidze Surikovys četrklaseigū pamatškolu. 1927. godā beidze vuiceibys Baļtinovys sešklaseigajā pamatškolā, nu 1931. godā Rēzeknis Vaļsts gimnazeju. Gimnazejis godūs publiciejis rokstus, jaunuokūs viests apskotus i cytus informativus materialus dažaidūs presis izdavumūs, nu pa lelam bez paroksta, pīsapeļniejs ar privatstuņžu pasnīgšonu. Gimnazejis godūs īsapazyns ar latgalīšu sabīdryskajim darbinīkim Nikodemu Rancānu, Franci Kempu, Ontonu Rupaini.\nPiec gimnazejis beigšonys struoduojs par leidzstruodīnku gazetā “Latgolys Vords” i īsastuojs Latvejis Universitatis Filologejis i filozofejis fakultatis Klasiskuos filologejis nūdaļā. Pyrmūs godus variejs studēt pasasokū B.Spūļa vadeituo Latgolys studentu fonda atbolstam. 1938. godā Bukšs universitati pabeidzs i īgive filologejis magistra gradu par disertaceju “Antikuos pasauļs motivi latvīšu tautys puosokuos”.\n1936. – 1937. godā struoduojis par latīņu i latvīšu volūdys školuotuoju Aglyunys gimnazejā, 1938. godā – Daugovpiļs, 1939. – 1942. godā – Rēzeknis gimnazejā. Nu 1942. – 1944. godam bejis Rēzeknis Vaļsts gimnazejis direktors. Vuocu okupacejis laikā īsasaistiejs demokratiskajā pretesteibys kusteibā – Latvejis Centralajā padūmē.\n1944. godā kūpā ar saimi nūbraucs biegļu gaituos iz Zvīdreju. Struoduojs Stokholmys statistikys puorvaļdē, Vermlandis muzejā, bibliotekā, arhivā i breivajā laikā pietiejs Latgolys kulturviesturi. Zvīdrejā aktivi īsasaistiejs i dorbuojīs trimdys latgalīšu politiskajuos i sabīdryskajuos organizacejuos. Vadiejs Zvīdrejis Latvīšu katuoļu bīdreibu, dorbuojīs “Andriva Jūrdža fondā”, “Latgaļu izdevnīceibā”, “Latgolys demokratu savīneibā”, “Latgaļu pietnīceibys institutā” i cytur.\nMikeļs Bukšs nu 1948. goda vadiejs trimdys latgalīšu žurnalu “Dzeive”, bejs izdeviejs i redaktors rokstu kruojumam “Acta Latgalica”. Daudzi rakstiejs trimdys latgalīša presis izdavumūs.\nMirs 1977. goda 8. junī Stokholmā i apbedeits Hāgys katuoļu kopūs, kur 1982. godā jam izstuodeits pīmineklis “Latgolas dvēseles tulks”.\n1991. goda 1. septembrī Mikeļam Bukšam veļteits pīmineklis “Klusejūšuo kūkle” izstuodeits Rēzeknē pi Školuotuoju instituta i gimanzejis (niu Rēzeknis Augstškolys), pīminekļa autors B. Buļs.\n1992. godā atkluota pīminis plāksne juo dzymtajā Plešovā i šudiņ tīpat Plešovys cīmā tiks atkluota Mikeļam Bukšam veļteita skulptura.\nKoč ari pots sabīdryskais darbinīks vaira napīdzeivuoja Latvejis naatkareibys atjaunuošonu, tū vys tik pīdzeivuoja juo dzeivisbīdre Janīna Bukša, kas lelu daļu nu Bukša literaruo montuojuma nūdavuse Latgolys Kulturviesturis muzejam Rēzeknē, Bolvu centralajai bibliotekai, Baļtinovys, Upeitis i Škilbanu pogostu bibliotekom. Nu sovu pamatarhivu Mikeļs Bukšs pots sovulaik nūdeve Stokholmys karaliskajam arhivam globuošonai iz septeņdesmit pīcu godu.\nMikeļa Bukša plašū zynuotniskū pietnīceibu pījam īdaleit treis leluos grupuos – par volūdys vaicuojumim, par folklorys, literaturys i sabīdryskim vaicuojumim i viesturis i kulturviesturis vaicuojumim.\nLatgolys kulturviesturē nūzeimeiguokī Mikeļa Bukša dorbi:\n“Monsiņjors Nikodems Rancāns” (1939; 1943 ; 1971),\n“Pīzeimes par senejū latgaļu resp. latvīšu volūdu”(1948),\n“Drukas aizlīgums latgalim”(1949),\n“Vacōkī rakstnīceibas pīminekli”(1952),\n“Skices un dokumenti nu Latvijas topšonas laikim” (1954),\n“Latgaļu literatūras vēsture”(1957),\n“Latgaļu volūdas un tautas izplateibas problemas”(1961),\n“Atmiņas un atziņas” (1964),\n“Francis Kemps – ceineitōjs par tautas tīseibom” (1969),\n“Latgaļu – vōcu un vōcu – latgaļu vōrdneica”(1969),\n“Pret straumi” (1971),\n“Latgaļu gramatika” (1973),\n“Die Russifizierung in den Baltischen Landern”(“Rusifikācija Baltijā”) (1969).\nAtkuortuotai izdūšonai Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā ir sagataveita Bukša monografeja “Latgaļu atmūda”.\nSagatavieja Dagnija Romanovska, Daugovpiļs Universitatis studente\nVirtualuo enciklopedeja „Latvejis ļauds”\nBolvu regiona kulturviesturis datu baze\nRokstu kruojums kulturai i breivai dūmai “Jaunuo Gaita”


Pogoda Bremen, pn. 12.12\nPogoda Bremen, wt. 13.12


Gruomotā izdūtys Danskovītis komedejis - lakuga.lv\nTemys: Anita Ločmele, Danskovīte, gruomota, latgalīšu literatura, lugys, Roksts\nVīnā gruomotā izdūtys Danskovītis komedejis “Ontans i Anne” ostonis dalis.\nDanskovīte (Anita Ločmele) dzymuse 1961. godā Baļtinovys pogosta Dansku cīmā. Vuicejusēs Piļskolna pamatškolā, tod Baļtinovys vydsškolā, kuru beiguse 1979. godā. Nu 1981. da 1986. goda studējuse LVU Filologejis fakultatē latvīšu volūdys i literaturys nūdaļā. Piec augstškolys atsagrīzuse dzymtajā pusē i struodoj Baļtinovys vydsškolā par latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju. Ir diveju dālu i diveju meitu muote, nu jau ari baba. Cīši pateik ceļuot i skaiteit gruomotys, tik kasdīnys dorbi i steiga na vysod ļaun tū realizēt. Interesej floristika, ezoterika i izšyušona. Ritini skaita par uztycamuokū transporta leidzekli, nu dzeivi navarātu īsadūmuot bez sova sakņu i puču duorza.\nDaudzus godus vadejuse školys teatra puļceņu, rakstejuse skečus vysaidim pasuokumim, bet nu 2000. goda ir Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vadeituoja. Ar teātri izspālāti daudzu autoru dorbu, cikom beja daguojs laiks suokt sovu lugu raksteišonu. Leluoka skaiteituoju atsauceiba bejuse latgaliskajom izruodem, partū ari tyka radeita luga “Ontans i vampiri”, kurys pyrmizruode nūtyka 2001. goda Leldīnēs. Cylvāki īmeiļuoja lugys varūņus, dzeivuoja leidza jūs prīcom i bādom. Itai daļai sekuoja cytys, cikom saguoja vasals serials ar nūsaukumu “Ontans i Anne”. Publikai ruodeitūs lugu skaits nu ituo seriala teatrim “Palādas” jau tyvojās 500. izruodei. Ari Latvejis Nacionalais teatris izalaseja 6 dalis, i režisors Valdis Lūriņš izveiduoja divejis izruodis: “Latgola.lv” 2010. godā i “Latgola.lv 2” 2014. godā.\nTyka raksteitys ari cytys lugys: “Sīvasmuotes senču laiki” (sastuov nu treis patstuoveigu lugu), “Tāva meitas”, “Prece ai zatanu”, “Lauku kurorts piļsātnīkim”, “Gosta gosts”, “Pareizuo stidzine”, “Sadzeivuosem!”, “Duorgīs pierkums”.\nPasasokūt dzejnīkam Ontonam Slišānam, 2008. godā izguoja Danskovītis lugu kruojums “Lugas”, tok tī ir tik puse nu nūsauktūs dorbu.\n2006. godā A. Ločmelei teik pīškierta Kulturys ministrejis premeja par spylgtu davumu sova nūvoda mentalitatis populariziešonā.\n2008. godā padūd Latgolys planavuošonys regiona Atzineibys rokstu par Latgolys tāla veiduošonu vaļstī i pasaulī.\n2008. godā Anita Ločmele ir amatīrteatru konkursa “Gada izrāde 2008” laureate nominacejā “Gada labākā aktrise”.\n2010. godā jei sajēme Boņuka bolvu nominacejā “Goda cylvāks”, nu 2011. godā teik pīškierta AKKA/LAA Autortīseibu bezgaleibys bolva.\n2015. godā izdūtajā gruomotā “Latvijas novadu dārgumi” par Baļtinovys duorgumu atzeita Dankovītis lugys izruode Latvejis Nacionalajā teatrī “Latgola.lv”\nKarteņa: nu veikala “OMarta” facebook profila


Kai saglobuot latgaliskumu uorpus Latvejis? - lakuga.lv\nTemys: AIja Mežale, ASV, diaspora, latgalīši pasaulī, latgaliskais, latgalīšu volūda, Nina Nosyreva, Sibirs, Uģis Sprūdžs, Vineta Vilcāne, Vuoceja\nVaicuojums par latgaliskuos identitatis i latgalīšu volūdys saglobuošonu pādējā laikā teik daudz aktualizāts. Na mazuok svareigi tū saglobuot ir ari uorpus Latvejis. Tys ir nūzeimeigi tim, kas nu Latgolys iz dzeivi uorzemēs puorsacāluši pādejuos desmitgadēs, ari tim, kuru seņči beja spīsti pamest dzimtini kara ci cytu apstuokļu deļ. Portals lakuga.lv vaicoj Vuocejā, Krīvejā i ASV dzeivojūšajim latgalīšim, kai saglobuot latgaliskumu uorpus Latvejis, kas ir leluokī izaicynuojumi i kū varātu dareit lītys lobā.\nAIJA MEŽALE, dzymuse Latvejā, a Vuocejā, Berlinē, dzeivoj 4 godus:\nLatgaliskais nu mane nikur napazyud. Dīndīnā dzeivojūt storp cytu tauteibu cylvākim, sovys kulturys eipatneibys pamoni vēļ lobuok, juos pošys par sevi atguodynoj. Prūtams, ka ar laiku palīc leidzeiguoks tim, ar kurim esi kūpā vaira. Latgalīšu uorzemu draugu lūkā maņ gandreiž nav, bet dorbojūs jaunīšu kusteibā “Tiecies, Tiecies, Tīklojies” i mes, pīmāram, sovūs dzejis vokorūs analizejam ari latgalīšu dzeju. Vyslobuokais veids, kai uzturēt kontaktu ar latvīšim/latgalīšim, ir byut lītys kursā par aktualitatem i īsastuot kaidā Latvejis bīdreibā ci partejā. Taidā veidā var nūsaut divejus začus ar vīnu suovīni – padareit latgalīša i ari diasporas bolsu sadzierdamuoku. Ka nabyusi īinteresēts pats, par tevi ari nivīns golvu nalauzeis.\nRuodīs, ka lelys gryuteibys pīktajā nūvodā – diasporā – ir jau saglobuot saikni ar latvyskū, kur nu vēļ ar latgaliskū. Nav ari vaira taida nacionala patosa pylna nūskaņuojuma sabīdreibā, i uorzemuos nivīnam ļūti nainteresej, ci tu esi nu Latvejis, ci nu Leitovys, par tū, ka nav vaicuojuma, nu kurīnis tu nuoc, bet gon iz kurīni tu ej.\nDūmoju, ka byutu veļ daudz doroms tū cylvāku, kuri sevi uzskota par latgalīšim, aktiviziešonai uorzemēs. Laikam bytu juosuoc ar jūs apzynuošonu, sasadorbojūt ar pietnīkim kartēt i saprast, ci i kas jim byutu aktuals. Personeigi es prīcuotūs, ka, reikojūt Latgolys tematikai veļteitus pasuocīņus Latvejā, byutu vairuok padūmuots par uorzemu latgalīšu īsaisteišonu, naīrūbežojūt izpratni par latgaliskū i tuo rūbežim. Nav juosabeist latgaliskū īraudzeit nu cyta skotupunkta, ka gribim, lai tys napalyktu viņ elitars “fenomens Latgolys latgalīšim”.\nUĢIS SPRŪDŽS, dzims Beļgejā, dzeivoj Čikagys rajonā (ASV):\nSevī latgaliskū raugu saglobuot, skaitūt gruomotys par Latgolys viesturi, latgalīšu literaturu. Kod asmu Latvejā, vysod aizbraucu iz Latgolu, iz dzymtys vītu Varakļuonūs, sasateiku ar cylvākim. Ari internets paleidz, sekoju leidza Facebook.com dažaidom interešu grupom, pasaverūs, kas tī teik publicāts, ja ir koč kas interesants, tū pifikseju deļ seve.\nGryuši ir saglobuot latgaliskumu, kod nadzeivoji Latgolā. Es navaru takūši izasaceit latgaliski, tok raugu runuot. Ka dzeivuotu Latgolā, tod es volūdu uzsyuktu sevī. Uzturu tū muoksleigā veidā caur literaturu, medejim. Klausūs latgalīšu muzyku, muna meiluokuo grupa ir “Laimas muzykanti”. Juoatzeit, ka muzyka cīši paleidz saglobuot latgaliskumu, tei īsadorboj zamapziņā. Ja kaidam ir vydā latgaliskais, tod tei paceļ tū vēļ augstuokā leiminī, atguodynoj, ka tev vydā ir koč kas unikals, kuo nav cytim. Vajadzātu vaira popularizēt i organizēt latgalīšu grupu koncertus uorpus Latvejis. Jaunīšim saikni ar Latgolu var veiduot caur sportu, sporta zvaigznis nu Latgolys vajag syuteit iz uorzemem, veiduot kontaktus ar diasporys latgalīšim.\nVarbyut byutu juodūmoj ari par eipašu stipendeju, atbolstu deļ diasporys jaunīšu, kas jūs mudynuotu studejom izavēlēt kaidu nu Latgolys augstškolu.\nNINA NOSYREVA, dzymyse Krīvejā, dzeivoj Novosibirskā (Krīveja):\nLatgaliskū goru izjiutu jau nu bierneibys. Da školys godu, da septeņu godu, dzeivuoju pi vacmamys Timofejevkys cīmā. Tymā laikā Timofejevkā beja daudz latgalīšu, vaira kai krīvu, sātā i uorpus tuos runuoja latgaliski, i es īsavuiceju latgalīšu volūdu.\nMaņ latgaliskais ir cīši duorgs i es raugu tū saglobuot, tok nav vīgli i nav ar kū eisti parunuot latgaliski. Munā pusē ir daži latgalīši, tok reši saīt sasatikt. Es nazynu daudz latgalīšu vuordu, vaira vīnkuoršu vuordu, kaidus lītuoja seņuok. Pādejūs godūs es asmu īsavuicejuse vaira jaunu vuordu, maņ ir klaideite, kurā izrokstu jaunūs vuordus. Maņ ir latgalīšu volūdā evangelejs, es īmu iz katuoļu bazneicu i skaitu itū gruomotu.\n2012. godā es pyrmū reizi beju Latgolā, Lideja Leikuma myus paaicynuoja. Ari sovu unučku asmu vaduse iz Latveju, jei i muna meita gon nazyna latgalīšu volūduys. Grybātūs, lai mozmeita atguoduotu, ka juos saknis ir Latvejā. Es jau navaru vīna poša nūdūt volūdu, bez Latgolys navar saglobuot. Vajag iniciativys grupu, projektus, vajag struoduot ar jaunatni, pīmāram, sareikuot kaidu nūmetni Latgolā voi īspieju dareit breivpruoteigū dorbu, lai jaunīšim byutu īspieja byut volūdys vidē.


LaKuGa – 2012 – May – 17\nDīnys arhivs: 17/05/2012\nLaKuGa 17. Majs, 2012. gods\nReitu, 18. majā 15:00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Vladimira Nikonova karteņu izstuode „Kruosainuo Eiropa”. Fotoizstuodis pamatā ir drūsmeigi portreti i žanra foto kartenis. Kruosainuo Eiropa tei ir Eiropa, kurymāSkaiteit vaira »\n23. majā 19:00 ar dzidru i skaneigu bolsu tiks pīskandynuotys „Latvejis 1. Rokkopejneicys Reiterna nams” mozais zals Reigā (Mārstaļu īla 2/4) – tī ar sovu dzīšmu programu izastuos latgalīšu dzīsmineica – Laura Bicāne. LauraSkaiteit vaira »\nVakar, leitainā 16. maja vokorā Raiņa i Aspazejis sātā Reigā speidēja literaturys saule – iz Annys Rancānis jaunuo – divejaiduo dzejūļu kruojuma oficialajim atvieršonys svātkim sasatyka latgalīšu i latvīšu literaturys cīneituoji, interesenti, entuziasti, dzejneicysSkaiteit vaira »\nMaja vokorā atej pi krysta…\n20. maja dīna Drycanūs paīs Ontons Matvejāna zeimē. Iz tradicionalū maja mieneša pasuokumu Ontona Matvejāna pīmiņai aicynoj drycanīši. Programā: 9.00 – aizlyugums pi kopa 9.30 – Sv.Mišs Drycanu R.K. bazneicā pēc Sv.Miša – koncertsSkaiteit vaira »\nPar Latgolu runojLatgola runojSanitasube: RT @ZalaisKoris: Pie @zaiguli4ka pagalmā ir jauka vieta, kur atpūsties pēc mini-koncertiņa. :) http://t.co/KclltqMnX4 58 minutes agoreply\nLaKuGa: Izveiduota izgleitojūša golda kaita par muola ceļu http://t.co/3wTfZG7B7y 1 hour agoreply\nRezeknesPilseta: RT @lanchikk__: Ļoti skaista Rēzeknes celtne. #Gors #Rezekne http://t.co/sksc8Z3Bdm 2 hours agoreply\nRezeknesPilseta: RT @Lattelecom: Arī Rēzeknē vairāk nekā 45 vietās ir pieejams bezmaksas @lattelecom wifi! Šodien atklājam WiFi soliņu arī šeit, pie Tūrisma info centra! 2 hours agoreply\nJaunuokī roksti\tIzveiduota izgleitojūša golda kaita par muola ceļu


Muokslys piknikā Lūznovā ari latgaliskys nūskanis - lakuga.lv\nMuokslys piknikā Lūznovā ari latgaliskys nūskanis\n18 Juņs 2018\nTemys: Lūznova, Muokslys pikniks, Roksts\n22. julī Lūznovys muiža i parks jau trešū reizi aicynuos iz muokslys i garšu festivalu – Muokslys pikniks. Muokslys pikniks ir eists vosorys nūskaņu pylns nūtykums dažaidu vacumu i interešu grupu muokslys baudeituojim i vosorys eipašūs šaļteņu pīdzeivuotuojim, kab ļautūs muzykys, muokslys, dejis, garšu, teatra i cytu baudu pylnai svātdinei. Pasuokumā gaidomys ari latgaliskys nūskanis.\nMuokslys piknika laikā nu 13.00 leidz 22.00 Lūznovys muižā i parkā meisīs muzykys, teatra, laikmeteiguos dejis, meistarklašu, iesšonys prīcys i cytys nūrisis, ļaujūt nasteidzeigi pavadeit nūtikšonom pīpiļdeitu svātdini Rēzeknis nūvodā ar saimi i draugim.\nItuo goda Muokslys piknika muzykalajai baudai saryupātys grupys “Pērkons”, “Bez PVN”, “Rahu The Fool”, “Tangoriginales”, Evilenys Protektoris džeza kvartets, “Žvūrgzdyni” i cytys uzastuošonys, kai ari naiztryukstūši gosti nu uorvaļstu – itūreiz “Baltic Guitar Quartet” no Lītovys i Silver Sepp nu Igaunejis.\nPasuokumā varēs vērtīs vairuokys laikmeteiguos dejis izruodis, leļļu izruodis lelim i mozim, varēs vērtīs muokslys plenera nūrisi, baudeit kinu festivala “2 Annas” kinu programu, laikmeteiguo Igaunejis cyrka prīkšnasumus, radūšuos darbneicys, literarūs skaitejumus i gruomotu prezentacejis. Muokslys piknika laikā pyrmū reizi kurynuos i izjims eipaši Lūznovys muižai uzcaltū keramikys apdadzynuošonys cepli. Vīna nu svareiguokūs piknika sastuovdaļu ir iedīņa baudeišona – tū sevkurs nasteidzeigi varēs dareit gon eipaši īreikuotuos piknika vītuos, baudūt leidza pajimtūs piknika grūzu saturus, gon “Putni” restoranā muižys Kulturys škiunī, gon ari iedīņu meistarklasēs i cytūs pīduovuojumūs.\nMuokslys i garšu festivals byus saryupiejs eipašu programu mozuokajim muokslys baudeituojim, kuri piknika nūrisis byus aicynuoti pīdzeivuot laikā nu 13.00 leidz 19.00 ar dažaidom radūšajom darbneicom, lelajim burbulim, kinom, leļļu izruodi, cyrka muokslinīkim i cytom nūrisem.\nĪejis moksa Muokslys piknikā ir 3 eiro, bārnim leidz 12 godu vacumam – bez moksys.\nPublicitatis karteite, Raimonds Kaļva.\n“Škiuņa džezs” Toma Lipska pīmiņai i jaunūs muzyku izaugsmei 24/05/2019\n21:21 Sasadzīduošona ar folklorys kūpu... @ Andreja Pumpura skvērā\nSasadzīduošona ar folklorys kūpu... @ Andreja Pumpura skvērā\nJun 21 @ 21:21 – 22:22\nVelomuzyka leikumu leikumim Latgolā\nAnnys Rancānis stuosts “Kauna dieļs”


‘Antej’, ‘Zaiļijskoje’, ‘Auksis’? “Malum” saimnieki par ābolu šķirnēm, sausumu un tirgus noteikumiem | Laukos.lv\n‘Antej’, ‘Zaiļijskoje’, ‘Auksis’? “Malum” saimnieki par ābolu šķirnēm, sausumu un tirgus noteikumiem 0\n7:05, 8. augusts 2018\nSaimniece Aina Brigmane demonstrē ābli, kurai ir jāretina augļaizmetņi.


Daugovpiļs nūvods aicynoj Juoņa dīnu svieteit Vyškūs - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs nūvods, Juoņa dīna, Juoņi, Roksts, Vyški, Vyšku estrade\nAri itūgod leluokais Daugovpiļs nūvoda Juoņu svieteišonys pasuokums 23. junī nūtiks Vyšku breivdobys estradē. Kai informej pošvaļdeibys agenturys “TAKA” puorstuovi, pasuokuma ītvorūs paradzāts koncerts bals, ols i sīra degustaceja, zuoļu tierdzeņš, amatnīku i sātys ražuotuoju pīduovuojumi, gunkurs i ļuste.\nItūgod pasuokums otkon puorsteigs ar teatralizātu izvadumu “Kazimirs Adamovičs maina profesiju”, kur jau nu īprīkšejuo goda Juonim vysim labi zynomais kolhoza prīšksādātuojs Kazimirs Adamovičs pastruoduos pavysam nagaideitus breinumus – nūpierks laika mašynu i dūsīs iz laimeigū nuokūtni, kab varātu sareikuot vysim kolhoznīkim ļusteigus svātkus. Nu laika mašynā koč kas nūīt na tai…\nPasuokuma organizātuojs – Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeibys agentura “TAKA” grib svātku teatralizātajā izvadumā ļaut skateituojim baudeit ceļuojumu laikā i apmeklēt tuolys zemis i svešys tautys. Pasuokumu vadeis i narymstūšu jautreibu nūdrūsynuos Daugovpiļs teatra akteri Ritvars Gailums i Kristīne Veinšteina, koncertā laika mašynā ceļuos Tihovsku saime, Dubnys i Ambeļu folklorys kūpys, vokalais ansamblis “Anima Corde”, deju grupa “Rodeo meitenes”, vokalais ansamblis “Mōls”, deju studeja D&D, “Laimas muzykanti”. Piec saulrīta – zaļumbals ar “Laimas muzykantim” i grupu “Kruīzs”.\nDorbuosīs amatnīku i sātys ražuotuoju tierdzeņš, zuoļu tierdzeņš, pyrmuo tyukstūša skateituoju tiks pamīluoti ar ols gluozi i sīra gabaleņu, byus ari pīpyušamuos atrakcejis.\nPasuokums suoksīs 20.00, nu bals – 22.30 (degustacejis i tierdzeņš jau nu 19.30).\nĪprīkšpuordūšonā beletus var īsaguoduot par 3 eiro (pasuokuma dīnā – 4 eiro): Daugovpiļs turisma informacejis centrā (Reigys īla 22a, Daugovpiļs), Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeibys agenturā “TAKA” (Reigys īla 2, Daugovpiļs), Vyšku pogosta puorvaļdē (Školys īla 17, Špogu c., Vyšku pogosts, Daugovpiļs nūvods), kai ari bilesuparadize.lv\nPyrma Juoņu svieteišonys, 23. junī, 13.00 Malnovys koledžys Vyšku vuiceibu punkta zalā (Vyšku tehnikuma zalā) Storptautyskuo muokslys plenera ītvorūs nūtiks Špogu i Šarkovščinys (Boltkrīveja) muzykys školu audziekņu i školuotuoju koncerts, kurymā skanēs Leigū i Kupaļjis dzīsmis latvīšu tautys instrumentu pavadejumā.


Zīmyssvātku ailenis II - lakuga.lv\nKad sirds tev klusa, mīrynōta,\nŠei nakts ir visim izraudzeita,\nLai saskaņu un mīru rostu,\nUn plauktu sirds, kas ilgi veita.\nUn sirds, kas izmysumā dzeita,\nNyu līkās, bogōta un seita…\nLai saskaņu un mīru rostu.\nTu smaidi gaišu laimes smaidu,\nUn breivōta nu sōp’u, vaidu,\nUn ari breivs nu vacū naidu-\nKlyust tova dzeive apgaismōta.\nTu smaidi gaišu laimes smaidu.\nIlgu nakts ir pagōjuse,\nJau vērs klusō Betlems staļa\nSpūža zvaigzne īsamirdz.\nSvāta nakts, vysapkōrt klusums.\nJezus bārns dus staleitī.\nDebess pulki jaukōs skaņōs,\nPrīceigi sveic bērneņu.\nUn vērs staļa zvaigzne līsmoj,\nGaņeņus tei aicynoj,\nLai tī dovoj sovas sirdis\nBērneņam, kurs pīdzimis.\nBārni Zīmassvātku reitā\nBārni seņ jau svātkus gaida –\nTod tīm prīca, laime smaida!..\nAtnōk Zīmassvātku reits.\nSōcās jaukō prīcas dīna.\nĻauds uz bazneicu īt, brauc,–\nBārni mōjā palykuši,\nVysi kūpā sagōjuši,\nJautri stōjās dōrzeņā-\nLelā prīcā klaigōdami,\n„Pūdus dauza”, „Vystas gyun”,\n„Brauc uz mežu”, „kūrpes šyun”,\n„Gona vuškas”, „kumeleņus”,\n„Skustus pērk”, „mej gredzineņus”,\n„Krējumu smeļ”, „mistūs brauc…”\n„Peļu pulkā kaki sauc…”\nJaukas dzīsmas dzīdōdami,\nLoksta vini – prīceigi,\nPōri myrdzūšim kolnim\nUn lejom jau dzēržamōk\nSvātūs sūļu duņa\nNu tōlīnes klusi nōk.\nDzēržu tū pōrslom kreitūt\nUn dzēržu, kad zvaigznes spuldz,\nUn sirdī munā spējok\nAsinis prīku guldz.\nSvātu bejeibu kryutīs\nMaņ šamā naktī kaids dadz,\nJo pōri myrdzūšim kolnim\nSirds myužeigu gaismu redz.


Fredis Bergmans pīduovoj video dzīsmei “Myusu Latgola” - lakuga.lv\nTemys: "Myusu Latgola", Fredis Bergmans, latgalīšu muzyka, muzyka, Roksts, video\nFredis Bergmans pīduovoj videoklipu dzīsmei “Myusu Latgola”.\nFredis muzicej nu bierneibys, spielej trompeti jau nu 1. klasis. Vuicejīs Daugovpiļs Muzykys vydsškolā, 20 godus struodoj par muzykys školuotuoju. Niu sacer muzyku i vuordus dzīsmem, kū izpylda pats i kūpā ar Rībeņu kulturys centra kolektivim, kūpā jau saraksteitys vaira par 15 dzīsmem.\nDzīsme “Myusu Latgola” tyka saraksteita apmāram pyrma pīcu godu. Suokumā dzīsme izskanēja Rībeņu kulturys centra ansambļa “TUVI-TĀLI” izpiļdejumā. Itymā rudinī roduos vareiba pīduovuot ari dzīsmis videoklipu. Fredis Bergmans par tū pasasoka video autoram Andrim Mačānam, kai ari soka paļdis klauseituojim i atbaļsteituojim.


Plīkšānu Jurgi Jasmuižā - lakuga.lv\nTemys: Aizkaļne, Jasmuiža, Juoņs Plīkšāns, Munu jaunu dīnu zeme, Pliekšāni, Pliekšānu Jurģi Jasmuižā, Plīkšāni, Raiņa muzejs „Jasmuiža, Rainis, Roksts\nLai atzeimātu Plīkšānu īīšonu Jasmuižā pyrma 130 godim, 21. julī 14 stuņdēs Preiļu nūvoda Aizkalnē Jasmuižys breivdobys estrādē nūtiks pasuokums „Pliekšānu Jurģi Jasmuižā”. Pasuokumā planavuota plaša kulturys programma i dažaidys aktivitatis. Aizkaļnis teātra kūpa ruodeis uzvadumu „Munu jaunu dīnu zeme” (režisore Rasma Zariņa) par jaunuo Raiņa dzeivi tāva nūmuotajā muižā.\nPasuokumā aicynuoti pīsadaleit deju kūpa „Talderi”, Rušona TN videjuos paaudzis deju kolektivs, Aglyunys KC folklorys kūpa „Olūteņš”, Aizkaļnis sīvīšu vokalais ansamblis, folklorys kūpa „Turki”, folklorys kūpa „Rūtoj” i senioru deju kūpa „Brūklenājs”.\nPasuokuma laikā nūtiks konkurss sātys sīra siejiejom par gorduokū sīru, dorbuosīs keramikys i svīsta kuļšonys darbneica, bārnim byus īspieja izzeimēt i izkruosuot sovu zirdzeņu, kai ari byus īspieja vyzynuotīs zyrgu pajiugā.\nPasuokuma gosti varēs īsaguoduot lauku lobumus, suvenirus i muojsaimnīceibā nūdereigys lītys amatnīku i muojražuotuoju tierdzeņā.\nPasuokumu reikoj Raiņa muzejs „Jasmuiža” i Aizkaļnis Tautys noms, atbolsta LRAA i VKKF.


LaKuGa – Green Novice svieteis debejis albuma „Padebeši” izdūšonu\nLaKuGa 3. Marts, 2014. gods Comments Off on Green Novice svieteis debejis albuma „Padebeši” izdūšonu\nJau itymā nedeļā latgalīšu folkrock/metal apvīneiba Green Novice svieteis sova debejis albuma „Padebeši” izdūšonu.\nAlbumā byus ostonis dzīsmis i grupys dalinīki soka, ka tys ītvers jūs daiļradis esenci. Klauseituoji varēs atpazeit gon labi zynomuos “Zyli malni padebeši” i “Juotnīks”, gon ari īpasazeit ar mozuok dzierdātim skaņdorbim.\nLaKuGys skaiteituojim Green Novice pīduovoj īspieju nūsaklauseit pyrmū singlu nu albuma. Dzīsme „Pārkiuņs vede vedekleņu” īraksteita, sasadorbojūt ar etnomuzikologi Martu Vaivodi.\nTaipat ari itam nūtykumam par gūdu, apvīneiba vysu marta mienesi aktivi koncertēs vairuokuos Latvejis piļsātuos.\n8. martā — Preili, Preiļu Kulturys centrs\nDraugi: Kroma kolna bruoliste, Rikši, Bez PVN, Dabasu Durovys\nKoncerta suokums: 20.00\n14. martā — Jelgova, Malnūs Capureišu Balereja (http://mcbalerija.com/)\nDraugi: Pūķa Gars\nKoncerta suokums: 22.00\n15. martā — Daugovpiļs, Artilerejis Pogrobi (https://www.facebook.com/ArtilerijasPagrabi)\nKoncerta suokums: 21.00\nĪeja: EUR 3,-\nstudentim, školānim EUR 1,50\n22. martā — Valka, 309. kabinets (https://www.facebook.com/309kabinets)\nĪeja: EUR 2,-\n29. martā — Reiga, Malnuo Pīktdīne (http://www.melnapiektdiena.lv/events/290…)\nGreen Novice kūpā ar “Obscurus Orbis” (Medieval / Folk Metal / Neofolk) i “Collide” (Death Metal / Thrash/Speed Metal) īlyugti iz “WOLFMARE” (folk/pagan metal) koncertu Malnajā Pīktdīnē.\nĪeja nu 19.00, Green Novice uzastuos ap 22.00\nĪeja: EUR 5,-\nZiņa sagataveita piec grupys “Green Novice”dūtuos informacejis.\nKarteņa — grupys publicitatis materiali.\nATSLĀGVUORDI » Green Novice, Marta Vaivode, Padebeši, Roksts


Katuoļu prīsters Rodions Doļa karantinys laiku izdzeivoj Svātajā zemē / Raksts\n14. aprīlis, 2020, 18:57\nKatuoļu prīsters Rodions Doļa ir Kruoslovys draudzis vikars, kurš itūšaļt, studejūt Romā, izīt vuiceibu praksi Jeruzalemē. Ari niu jis atsarūn Izraelā, kur puorgaida karantinys laiku, bet tymā pošā laikā cīši sekoj leidza tam, kai dzejvojam Latvejā i Latgolā. Karantina, Leldīnis laiks, socialuo distanciešonuos, sevis izzynuošona i pījimšona i cyti vaicuojumi sarunā ar prīsteri.\nPastuosti, kur tu itūšaļt atsarūn i kai tu tī nuklivi?\nKatuoļu prīsters Rodions Doļa karantinys laiku izdzeivoj Svātajā zemēGuna Igavena, Ēriks Zeps, LR1 raidījums Kolnasāta 00:00 / 00:00\nEs jau trešū godu studeju Romā, universitatē, pādejā semestrī mums pīduovuoja tim, kam ir vieliešonuos i vareiba, vīnu semestri pavadeit Jeruzalemē. Maņ tei drūsme beja, raksteju daudzi papeiru, vajadzēja dabuot vysaidus saskaņuojumus, lai atbrauktu iz iteini i vīnu mienesi struoduotu pi sovu rokstu dorbim, struoduotu bibliotekā, kai ari veļteitu laiku daudzim izbraukumim, jo, ite asūt, nūteikti vajag redzēt itū zemi, vītys arheologeju. Niule itys vyss ir atjimts, līgts. Maņ beja īspieja dūtīs iz sātu tod, kod suocēs psihoze. Psihoze suocēs tod, kod tu redzi, ka vysi uorzemnīki tev apleik izbrauc. Brauc na jau deļtuo, ka koč kū dareis sātā, jo vuiceibys jau beja puortrauktys, bet deļtuo, ka ir vacuoki sātā. Tev gribīs byut leidza ar sovejim. Es pīzvaneju veiskupam i sajiemu gudru padūmu, ka patīseibā ceļuot nilule ir daudz nadrūsuok nikai palikt ite, iz vītys. Ite es asu klūsterī i dzeivoju ar trejim indīšim, vīnu itali i vīnu afrikanīti, i tai mes ite asam nūsaslāguši iz karantinu. Studeju attuolynuoti taipat kai vysi niule.\nKai tu raksturuotu ituo breiža situaceju, kaida ir sajiuta Izaraelā saisteibā ar pasauļa pandemeju?\nDeļtuo ka es jau ūtrū nedeļu naizīmu nu sātys, maņ ir gryušai pastuosteit, jo ite izreiz vysu nūlēme slēgt. Niule navar īt nu sātys vaira par symta metru. Maņ ite ir kaidi diveji symti metru bazneicys duorzā, varu pastaiguot nu vīna gola leidz ūtram.\nKai tevi ītekmej itei karantina i tys, ka mes asam īrūbežuoti?\nTys ir trokai, tys piļneigi izraun tevi nu tovys īrostuos dzeivis. Mani tracynoj, ka internetā ir pylns ar padūmim, kai lobuok izdzeivuot itū laiku, īmit iz virtualim muzejim, veritēs operu attuolynuoti i tai. Maņ nikuo nu ituo vysa nasagryb, dūdit maņ munu normalū dzeivi. Mes asam darodušs syudzeitīs par rutinu dzeivē, nu kurys gribīs izaraut, bet, kod tevi izraun nu rutinys i tu vaira navari nu reita pusstuņdi īt iz dorbu. Tei beja muna rutina, pusstuņdi nu reita leidz školai, pušdīnis leidza, lai var paēst i maņ ituo niule tryukst. Cik daudzi mums juosaprūt piec ituos karantinys?\nNui, juosaprūt, ka tei dzeive patīseibā ir na nu teva atkareiga. Juopalīk cereibai, ka dzeive atsagrīzs normalajā ritmā i itys vyss beigsīs. Cik uotri? Nazynu.\nItei situaceja ir ari puorbaudejums tam, cik mes asam sagataveiti i gotovi attuolynuotajam dorbam, iz kuru myus jau daudzus godus aicynoj. Vaicuojums, cik bazneica ir gotova struoduot attuolynuoti, virtuali? Kas vyspuor itūšaļt nūteik?\nIzreiz, tikū suocēs uorkuortejais stuovūklis, bazneica nureageja, ka mes ari napakļausim cylvākus riskam, ka mes itymā situacejā nabyusim fanatiski. Zinim, ka dažys religiskys kusteibys ir fanatiskys i ar tim dasaīt ari pakaruot, ari ite, Izraelā. Vysai sabīdreibai pasceja, bet ortodoksalim jūdim i ortodoksalim arabim beja juovad puorrunys ari atseviški, lai jī ari īvāruotu karantinu. Mes vīns par ūtru ryupejamīs, i tai ir bejs vysus godu symtus, bet, ka slēdze bazneicys, maņ redzīs, ka tys beja taids pādejais pilīņs ari Eiropā, ka tys teišom ir nūpītnai. Bazneica pīsalāguoj, izreiz Radio Marija beja translacejis četrom misem, ari vairuoki Latgolys pravesti izsuokuši uzrunuot ļauds attuolynuoti. Juosaprūt, ka itei ir zeime, ka tu napalic vīns, ka ar tevi vysod ir kaids leidza. Tys vyss ir iz laiku. Bazneica ir kluotu i var klauseitīs ari tī, kas naredz misis, ir puordūmys, vysaidys uzrunys. Vīns prīsters sovā Facebook lopā pat gitaru spieļoj, lai izklaideitu cylvākus. Tai ka esit leidza.\nMums ir taids natykums, ka cylvāki nareši par bazneicu atguodoj tod, kod ir problemys ci tyvojās jau myuža nūgale. Voi itymā situacejā cylvāki ir vaira pīsavārsuši bazneicai i suokuši vaicuot šuos te gareiguos vierteibys?\nEs tev atbiļdēšu ciparūs. Īguoju vīna leitovīšu prīstera translacejā i tī beja ostoni symti skateituoju tymā stātdīnis misē. Itik daudzi svātdiņ bazneicā nasaīt. Par pīmāru, kod Italejā slēdze bazneicys, pyrmī, kas guoja šyumētīs, beja naticeigī. Kai tys var byut, tys tok ir pādejais, kam vādzātu byut vaļā... Labi, ka tys mums var byut taids stimuls veiduot attīceibys ar Dīvu, jo tei nūsliegteiba patīseibā ari ir taida īspieja pīsavērst sev i sovam īškejam pasauļam. Voi i kai tys turpynuosīs, kod atsagrīzsim īrostajā dzeivis ritmā, tys ir vaicuojums. Tuoluokā perspektivā mes saigaidam augļus.\nTu spieļoj kūkli i ari dzīdi, tū vysu īroksti. Pastuosti drupeit vaira par tū.\nNui. Es asu izaudzs Krīvejā i atbraucs iz Latveji piec vydsškolys pabeigšonys.\nKod es atbraucu iz Latveju, mani tys tautiskais izreiz cīši uzrunuoja. Maņ vajadzēja dreiži īsavuiceit tū vysu, kuo maņ tryuka – latvīšu volūdu, reizē ari latgalīšu volūdu vuicejūs, vajadzēja dazynuot vaira par latgalīšu literaturu i kulturu.\nTyss vys beja reizē, tymā laikā. Dzeivuoju storp Rēzekni i Viļānim i mani tūlaik paaicynuoja nu bazneicys kora iz folklorys kūpu, i maņ patyka. Tod beja ari pyrmais folklorys festivals “Baltica”. Tod es, prūtams, īraudzeju, ka tei folkloristiskuo kusteiba Latvejā ir drupeit ar taidu neopaganismu sajaukta. Taidā mijīdarbeibā. Bet, folkoristiskuo kusteiba nav juosaista ar neopaganismu viņ i nav juoatraun i jupretstota kristeigajai. Tei saīt koč kaida seve i sovys ideņtitatis nūlīgšona, sakņu ciersšona. Katuoļu bazneica tai nadora, tei gryb vysu pījimt, svieteit...Tai ari pi mane atguoja tei kūkle, kai vīns nu tautiskim pamatelementim. Suoču pats vuiceitīs kūkli, Youtubē vaicuoju, kai tī kū dareit.\nTu sevi sauc par repatriantu i taipat tu ari daudzi ceļoj, i ari itūšaļt esi uorpus Latvejis. Pīļaunu, ka nu molys ir lobuok nūvāruot, voi tu varātum paraksturuot, kaidi ir latgalīši, latvīši?\nMaņ ir juopīzeist, ka itys vuords, repatriants, niule Latvejā vaira izskaņ saisteibā ar “airBaltic” reisim, kas atvad myusejūs nu aizslāgtuos Eiropys. Repatriants ir tys, kurš atsagrīž iz sovu viesturiskū ci faktiskū dzimtini. Vyspuor, daudzi reaptrianti pīdzeivoj personeiguos krīzis i dramys, jo, kod tu esi tymā svešatnē, tu naesi sovejais. Ari kod mes dzeivuojom Krīvejā, mums vysod saceja, ka jius naesit sovejī, jius esit nu rītumu, pribalti. I tod tu atbrauc iz tū sovu zemi kai iz taidu apsūleitū puosokys zemi, i ari ite tevi napīzeist par sovejū. Kas tu taids? I tod tu esi svešs storp sovejim.\nDīvamžāļ daudzim repatriantim ir sintetiskys, sajauktys ideņtitatis. Tu nazyni, kū puorstuovēt – Latveju ci Latgolu. Reigā tu esi latgalīts, pasaulī latvīts, izaudzs Krīvejā. Kas tys ir.\nZyni kai, es stuostu par Latveju, latvīšu kulturu, ari pats asu bejs Dzīšmu svātku dalinīks, maņ ir kū pastuosteit i paruodeit. Bet maņ redzīs, kū es asu nūvāruojs tautīšu vydā, krist taidā kai mozvierteibā, ka mums ir juopīruoda, kaidi mes asam, ka mums ir koč kas unikals. Mes asam vīna nu tautu i nav juonūlīdz, ka koč kas cīši skaists pīdar ari cytom tautom. Latviskums manī sasadola. Daudzi latgalīši ir pīdzeivojuši šū te sintetiskū, sajauktū ideņtitati. Tu nu vīnys pusis esi taids introverts latvīts, kod maņ juorunoj latviski, es kliustu nūslāgtuoks i runoju klusuok, bet, kod es runoju latgaliski, tod koč kas atsaraisa.\nMyusu saruna nūteik Leluo gaviena laikā i vys tik tyvojās Leldīne. Tys, kas ir izskaniejs, voi gadejumā vyss itys viruss i nu tuo izrītūšais nav taids kai pīspīdu gavieņs tim, kas kasdīnā partū naaizadūmoj?\nEs jau beidūs, ka tu pasceisi, ka tei ir Dīva struope. Maņ redzīs, ka tai gon navajadzātu dūmuot, jo kas myus loboj, myus loboj mīlesteiba, kū mes pīredzam, pīdūšona. Maņ redzīs, ka ari tei izīšona nu krizis, kurā mes niule dzeivojam, tuos byus daudzu cylvāku pyulis i dorbs. Tei byus kai duovona. Bet pošam vuordam ‘karantina’ ir leidzeiba ar gavieni, jo latiniski gavieņs ir quadragesima, kas itāļu volūdā īguoja kai quarantena, četrdesmitnīce. I tī ir divejis lītys, vīna – piec grāku izsyudziešonys agruok izlyktuos spokutys beja pa dīnom i beja taidys 40 dīnu spokutys i tai ari īguoja, ka gaviena pūsmys ir 40 dīnu. Saknis vad dziļuok, ari kristeigajā tradicejā. Tys ir taids laiks, kod tu ceinīs, kuru tu izdzeivoj cīši eipaši.\nKū tu pasceitu tim cylvākim, kas puordzeivoj, ka itymā Leldīnē jī navar aizīt iz bazneicu i dabuot svieteibu?\nItys ir tys laiks, kod mes puorviertejam tū, kam mes ticim, kod mes nūjemom tū čaulenu nu myusu īrodumim i prīškstotim drupeit pīsatyvynojam kūdulam. Kū mes saucam par svieteibu?\nTys ir tai komiski, ka mes par svieteibu saucam tū pasvieteitū galeiti. Svieteiba ir tys, ka tu dasadoli virgilejā ci Leldīnis reita misē i pīdzeivoj tū... Tovom cīsšonom ari ir cyta jāga i nūzeime. Tova dzeive atsakluoj cytā gaismā.\nItei Leldīne ir cytaižuoka. Bazneica vysus ari aicynoj, jo vysā pasaulī nav Leldīnis pošuos bazneicuos, kas ir cīši suopeigi, bet tei ir vareiba izdzeivuot tū, kū bazneica ari vuica, ka kotra saime ir mozuo bazneica. Tei ir īspieja. Krize ir īspieja. Bīži viņ tai ir, ka baba styurī lyudzās i saime dūmoj, ka jei par mums vysim lyudzās.\nSarunys nūslāgumā prīsters Rodions Doļa pīzeist, ka itys laiks mums vysim ir gryuts i cīst dasaīs vēļ vaira, jo dreiži daudzim suoksīs ari ekonomiskys problemys. Deļ tuo ir svareigi pagaisynuot cereibu, jo mes itū puordzeivuosim i nūsastuosim iz stypru kuoju.


It is currently 04 Aug 2020, 12:35\nBoard index » Suņi ceļojumos\nPost subject: Vai kads brauc uz Maskavu?\nPosted: 27 Jul 2010, 19:06\nPost subject: Re: Vai kads brauc uz Maskavu?\nPosted: 30 Jul 2010, 12:47\nPosted: 30 Jul 2010, 20:45\nPosted: 30 Jul 2010, 21:23\nPosted: 30 Jul 2010, 21:51\nPosted: 30 Jul 2010, 21:59\nPosted: 30 Jul 2010, 22:01\nPosted: 30 Jul 2010, 22:02\nPosted: 30 Jul 2010, 22:08\nPosted: 01 Aug 2010, 19:50\nPosted: 02 Aug 2010, 23:53\nPosted: 03 Aug 2010, 07:39\nPosted: 03 Aug 2010, 09:56\nPosted: 03 Aug 2010, 11:10\nPosted: 03 Aug 2010, 11:14\nPosted: 03 Aug 2010, 16:42\nPosted: 03 Aug 2010, 16:49\nPosted: 05 Aug 2010, 20:14\nPosted: 05 Aug 2010, 20:18\nPosted: 05 Aug 2010, 20:24


Muziki Laima i Aleksandrs MASLOVI, kultura, griebiezis i glūmeizys / LR1 / / Latvijas Radio\nMuziki Laima i Aleksandrs MASLOVI, kultura, griebiezis i glūmeizys\n25. jūlijs 2020, 18:15\nItūreiz raidejumā klausitēs sarunu ar muzikim, kas piec vuiceibom i dzeivuošonys Reigā ir atsagrīzuši atpakaļ Latgolā i niu jau vaira nikai pus goda dzeivoj i struodoj ite – Laimu un Aleksandrs Maslovim. Jī obeji niu muzicej profesionaluo pyušamūs instrumentu orkestra "Rēzekne" sastuovā, kai ari pīsadola vysaidūs muzykalūs projektūs. Runuosim par izaicynuojumim, īspiejom i sajiutom, dzeivojūt Latgolā. Atsagrīžšona obejim jaunīšim beja apzynuots i izsapynuots lāmums jau kaidu pruovu laiku.\nKulturys dzeive Latgolys pogostu tautys nomūs - AusmaSprukte beja nūbraukuse iz Rēzeknis nūvoda Leņdžu i Bieržgaļa pogostu kulturys nomim, kaba kluotīne pasarunuotu ar tūs vadeituojom. Nivīnam nav nūslāpums, ka, turpynojūtīs ‘Covid-19’ pandemejai vys vēļ vīni nu leluokūs īrūbežuojumu skar taišni kulturys dzeivi. Ausma Sprukte sovā sižetā itūreiz raudzeis dazynuot, voi Latgolys lauku pogostūs dzeivojūšim ite datryukst aktivuos kulturys dzeivis i kai tei teik organizāta niule.\nSieņs – grebiezis i glūmeizys - kluot sieņu laiks, ari Kolnasātys vuordineicā Ilze Sperga i Arņs Slobožanins stuosteis par vysaidom myusu mežūs atrūnamom sienim – grebiezem, glūmeizom, vuškinem, luocinem, žydu i cytom.\nOskars Keiss 3. augusts, 21:09\nKāpēc nav pieejams raidījuma ieraksts?


Kolnasāta 6. augustā - lakuga.lv\nKolnasāta 6. augustā\n7 Augusts 2016\nTemys: Kolnasāta, Leivuona nūvods, LR1, Renārs Bulduris, Roksts\nKai ītrīkt bumbu grūzā nu augšys, par tū “Kolnasātā” intervejā Dacei Dambei stuosta basketbolists Renārs Bulduris. Rēzeknis Tehnologeju akademejis/Vaļsts Rūbežsardzis koledžys komandys dalinīks atzeits par 2015./2016. goda sezonys vierteiguokū spālātuoju Studentu basketbola leigā. Bīži juo vuords dzierdāts tai sauktajuos slam dunk saceņseibuos, kur pīsadola sportisti, kurī liecīnī svīž basketbola bumbu grūzā nu augšys.\nVuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par okulerim i styklačim, taipat teik skaidruots, kur palykušys Leivuona nūvodā pastateituos ceļazeimis, kuruos vītvuordu nūsaukumi beja raksteiti latgalīšu volūdā. Naoficialajā Latgolys zeimu tolkā entuziasti Rudzātu pogostā izlyka ceļazeimis, nasaskaņojūt tū ar nūvoda dūmi. Niu zeimis ir nūjimtys. Raidejums sasazynoj ar uzjiemieju Aināru Puduli, kurs pīsadaleja ceļazeimu tolkā, taipat ari ar Aināru Skromānu – Leivuona nūvoda byuvvaļdis byuviņženeri.


juicy | sifis.gr\nJuisy Logo – Marker sketch\n23. Juisy Logo – Marker sketch. #inktober #inktober2017 #logo #juicy


Pīsasoki dubultkonkursam “Tāva sāta myužam svāta” - lakuga.lv\nJura Gaigala tautysdzīšmu ilustracejis paraugs\nTemys: Juris Gaigals, konkurss, literatura, Malta, Skaidrīte Svikša, Tāva sāta myužam svāta, Veronika Tenča-Goldmane, vizualuo muoksla\nLeidz 11. apreļam bārni, jaunīši i pīaugušī aicynuoti pīsadaleit literarūs i vizualūs dorbu konkursā “Tāva sāta myužam svāta”, informej konkursa idejis autore i Rēzeknis nūvoda Maltys Bārnu i jaunīšu centra (BJC) Žurnalistikys puļceņa školuotuoja Skaidrīte Svikša.\nDubultkonkursa organizatori soka paļdis tim, kas jau ir dorbus īsyutejuši, tok vys vēļ sevkurs teik aicynuots vuordūs i kruosuos viesteit par sovu dzymtū vītu i meilū sātu. Daleibnīku īdvesmei nūlykumam ir pīvīnuoti ari obeju autoru dorbu fragmenti i paraugi. Konkursā var pīsadaleit Latgolys vyspuorizgleitojūšūs školu školāni nu 1. leidz 12. klasei, 6–25 godus vaci bārnu i jaunīšu centru apmaklātuoji, kai ari individualī daleibnīki nu 20 godim i vacuoki. Paradzātys golvonuos bolvys – dators literarūs dorbu konkursā i planšetdators vizualūs dorbu konkursā, kai ari veicynuošonys i simpateju bolvys obejūs konkursūs i vysuos pīmynātajuos vacuma grupuos. Lyugums jimt vārā, ka pīaugušūs grupa ir viņ literarūs dorbu konkursā!\nDubultkonkurss teik reikuots, kab popularizēt Latgolā mozuok pazeistamu, bet ar Latgolys Maltu saisteitu personeibu, rakstneicys Veronikys Tenčys-Goldmanis i muokslinīka Jura Gaigala, radūšū davumu – poemu prozā “Pastareite” i tautysdzīšmu ilustracejis. Daleibnīkus aicynoj dubultuot īgivumus – i pīsadaleit konkursā, i izzynuot/viesteit par diveju Latgolys personeibu nūzeimi latgalīšu literaturā i muokslā. Itys konkurss teik pīduovuots ari kai dorba forma Latgolys nūvoda vuiceibys stuņdei, svynūt Latgolys kongresa dīnu 27. aprelī.\nKonkursu organizej BJC, atbolsta Maltys pogosta puorvaļde, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, V. Tenčys-Goldmanis meita Ināra Paiča, J. Gaigala meita Dace Gaigala, literaturzynuotneicys Ilgys Šuplinskys i advokata Agra Bitāna puorstuovātuo kusteiba “Ar Latgolu”, Rēzeknis Centraluo biblioteka, Latgolys Kulturviesturis muzejs, bīdreiba “Latgolys Saeima”, Latgalīšu kulturys bīdreiba i c.\nRezultati tiks paziņuoti 23. aprelī škārsteikla vītne www.malta.lv i Maltys BJC “Facebook” kontā. Lobuokūs dorbu autori tiks aicynuoti iz apbolvuošonys pasuokumu 27. aprelī (laiks i nūrise tiks precizāti, jamūt vārā epidemiologiskū situaceju vaļstī). Konkursa nūlykums daīmams ITE i kūpā ar papyldu materialim atrūnams pīmynātajuos vītnēs, kai ari saitē https://failiem.lv/u/q3cp324u9.


apgaismīņs | Vladas Braziūnas\nNo lietuviešu valodas atdzejojis Oskars Seiksts\ntāvainis dzymta vīsmīleiba mieneša gaisma pylnuo akmini zemi cyloj tymsumu bolūži kņuopoj mejās gaisma pret smierti ladi acīs atspeid pagaisynuotu engeleibu zdanūs piec bolsa teirs laiks atskrīn kai žurka i šaipuos – tuoj acīs lēks kaulu kreitu i baismi kreitā kreitā syuc bolts asu i atlaids pi kopu sātmaļa paglobuos\nBrazūns, Vlads. Apgaismīņs / Oskara Seiksta atdzejōjums // Zemturis (Latgales novada nedēļas laikraksts). - 1996. - 16. augusts. - Lpp. 4. - (Lītyvys poezejis pavasara atbolss).


Janvarī Rēzeknis Tautys teatram – 60 - lakuga.lv\nKarteite: Rēzeknis Tautys teatra publicitatis materials.\nTemys: A12, Rēzeknis Tautys teatris, Žurnals "A12"\nRēzeknis Tautys teatris 60. sezonu suoce jau paguojušuo goda septembrī ar izruodi “Ačgārnās pasakas čemodānā”, kurys pamatā ir Džanni Rodari puorsokys, skateituojim pīduovojūt īpazeit sovaideibys golvonūs varūņu ceļuojuma laikā lidūstā. Teatra 60. dzimšonys dīnys svineibys plašuok planavuotys ituo gods aprelī i majā, i skateituojim byus vairuoki puorsteigumi.\nTeatris navar byut bez sova skateituoja, ir juosajiut saikne ar jū, juobyun vajadzeigam i juo nūvārtātam, pretejā gadejumā – naasūt vārts dorbuotīs. “Ka mes stuovātu iz vītys, byutu garlaiceigi i nainteresanti,” nūruoda Rēzeknis Tautys teatra režisore Māra Zaļaiskalns. Juodasoka, ka teatrī spēlej vysaidu profeseju puorstuovi, i ari tei ir boguoteiba.\nAtsaverūt iz teatra viesturi Rēzeknē, redzim, ka piļsātā pyrmais dramys puļceņš tyka nūdybynuots jau 1908. godā. Jimā dorbuojuos vītejuo inteligeņce, puorsvorā katuoļu lobdareibys bīdreibys kora daleibnīki, ari tierdzeibys školys pedagogi i audziekni. Puļceņš lelu viereibu pīgrīze i īstudēja Rūdolfa Blaumaņa i Ādolfa Alunāna dorbus. Teatris Rēzeknē tyka spieļuots vysūs laikūs. Pieckara godūs dorbuojuos latvīšu i krīvu dramatiskī puļceni, īstudejūt i klasiku, i padūmu autoru lugys, i ari operetis.\nMiļzeiga lūma ir 1958. gods decembra spālātuos lugys “Lūzums” pyrmizruodei Reigys operetis teatrī, kurai pasateicūt, Rēzeknis dramatiskajam kolektivam 1959. gods janvarī tyka īdūts Tautys teatra nūsaukums, bet režisoram Ontonam Varslavānam – Nūpalnim boguotuo muokslys darbinīka nūsaukums. Tai pyrma 60 godu suocēs jauns pūsmys Rēzeknis teatra viesturē.\nRežisore M. Zaļaiskalns par latvīšu trupys režisori palyka 1973. godā, izreiz piec Leningradys kulturys instituta pabeigšonys. Krīvu trupu suoce vadeit ari pīmynātuo instituta absolvents Igors Mihailovs. Piec treis godim krīvu trupa palyka par ūtrū tautys teatri, sovutīs 90. godu suokumā – par studejteatri “Joriks”.\nKotru godu Rēzeknis Tautys teatris Mārys vadeibā skateituojus ir lutynuojs ar jaunom i aizraujūšom izruodem. Par dažom vys daudzim ir spūdrys atminis. Kai vīns nu īvārojamuokūs īstudiejumu teik nūsaukta Ontona Rupaiņa komedeja latgaliskā gorā i latgalīšu mēlē “Dzymtō zeme”, jū Rēzeknis Tautys teatram izruodūt vysmoz 50 reizis vysā Latvejā. Pīvīnuotuo vierteiba Rēzeknei ir ari kotru ūtrū godu teatra reikuotais storptautyskais teatra festivals “Soli pa solim”. Paguojušajā godā tys ritēja jau dasmytū reizi.


Poslao: 29 Avg 2008 16:15\nPoslao: 29 Avg 2008 16:17\nAuuu dze me nadze. Yep, my wild side.\nPoslao: 29 Avg 2008 16:22\nPoslao: 29 Avg 2008 16:33\nPoslao: 29 Avg 2008 16:46\nPar bezbjednih izbora:\nkindergirl - http://www.wrongcards.com/ecard/im-vacation-so-ill-see-you-weirdos-later\nlife - http://www.wrongcards.com/ecard/next-time-i-eat-chicken\nljubicasta - http://www.wrongcards.com/ecard/so-what-human-resources-policy-concerning\nTamtitam - http://www.wrongcards.com/ecard/i-wouldnt-have-eaten-your-goldfish-if\nPeca - http://www.wrongcards.com/ecard/im-planning-take-over-world-wanna-help\nnikoola & snoop - http://www.wrongcards.com/ecard/nobody-can-ever-know-we-are-goddamned-ninjas\nleonard - http://www.wrongcards.com/ecard/its-not-i-dont-want-hang-out-you\nGeneralno za bad boys - http://www.wrongcards.com/ecard/place-gonna-burn\nAnd remember, they are all wrong.\nPoslao: 29 Avg 2008 17:51\nAna i 4 pištolja...(ona 3 si igubila igrajući se u pesku.. )\nPoslao: 29 Avg 2008 18:52\nHaa ... simpa je ovo ... Vjerujem da ću i ja moći jednom priložiti nešto .... lijepo ....\nČek ček Istranka,sad ćemo malo i tebe...xexe\nPoslao: 29 Avg 2008 19:25\nwauuu .... nije loše ... Gfactory !!!!\nSamo što sam ja plavuša ...\nDopuna: 29 Avg 2008 19:25\nGfactory ; Mislim da ste ovo Vi ....\nPoslao: 29 Avg 2008 20:11\nSvaka čast istranka,HVALA...ti si jedina koja me je oslikala u pravom svetlu...\nDopuna: 29 Avg 2008 19:53\nPošto reče da si plavuša,blodinka...onda...\nDopuna: 29 Avg 2008 20:11\nKanda sam zaređao da svakog "tapaciram"...\nOvaj topic je pregledan 334111 puta\nUkupno su 269 korisnika na forumu :: 4 registrovanih, 0 sakrivenih i 265 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


“Maņ pompozitatis navajag,” saruna ar muziki Ingaru Punculi - lakuga.lv\nTemys: Brāļi Puncuļi, Ingars Puncuļs, interveja, latgalīšu muzyka, Ligija Purinaša, Roksts\nAr muzykantu Ingaru Punculi sasarunuot ir cīši vīglai i vīnkuoršai. Pats jis atzeist, ka ari iz skotivis rauga radeit pateikamu i napīspīstu atmosferu, kab vysim byutu interesanti. Sovulaik jis ir pīsadalejs šovūs “Dziedošās ģimenes” i “Koru kari”, niu turpynoj muzicēt ar bruoli Artūru kai “Brāļi Puncuļi”. Ingara bolss ari ir dzieržams latgalīšu dzīsmu izlasē “Celīs, bruoļ!”, kuru pārņ izdeve par gūdu Latvejis i Latgolys kongresa symtgadei. Niu jam padūmā ir vēļ kaids projekts. Sasarunojam par juo nuokūtnis planim, latgalīšu volūdu i tū, voi teišam šlagers nav muzyka.\nZynu, ka kaidu laiku dzeivuoji Reigā. Niu esi atsagrīzs Latgolā? Pastuosti, kū niu dori.\nNūsaceiti asu atsagrīzs. Kod pabeidžu vydsškolu, aizbrauču iz Reigu, vuicejūs tī gruomotvežūs. Bet tys, kas nav tovs, — tī nikuo navari izdareit. Pyrmū godu es pabeidžu, bet saprotu, ka ūtrū godu es nagrybu pabeigt. Suoču struoduot. Bet dzeive kai jau dzeive – nūtyka vysaidi breinumi. I vīnā šaļtī dzeive sabruka kai kartu nameņš. Beja vajadzeiga koč kaida vidis maiņa. Maņ pasaruodeja gribiešona atsuokt studejis. A deļkuo naatsuokt studēt Rēzeknē, ka ite ir taida īspieja? Tai es ite pa Rēzekni i dzeivoju. Ceru, ka šūgod beidzūt ari tikšu pi sova bakalaura diploma vadeibys zynuotnē. Itūšaļt eisti nazynu, kai i kas byus iz prīšku. Muns krysttāvs labi pasaceja: “Aizbraukt ir pavysam vīnkuorši iz tū pošu Reigu voi kur cytur, bet kurs tod paliks ite iz vītys?” Daleji jam pīkreitu. Bet nav jau saceits, ka, aizbraukdams iz Reigu, tī ari palikšu.\nKai suocēs tovys muzikaluos gaitys?\nBierneibā. Divu godu vacumā es asūt cīši švaki runuojs. Cikom muni vīnaudži mašynys sauce par “mašynom”, es asūt sacejs, ka brauc “bi-bī” (smejās). Kod es dzīduoju, tod gon vuordus varēja skaidri saprast. Vāluok beja aktivitatis popgrupā “Hip-Hop”, kū vadeja Sandra Mežore, kai arī suoču dzīduot Rēzeknis Jezus Sirds katedralis kūrī “Mirabilis”, kū voda Nellija Sarkane. Suoču īt muzykys školā, daudz dzīduoju školys pasuokumūs. 12 godu vacumā suocem ar bruoli dzīduot izlaidumūs. I tod beja ari šovs “Dziedošās ģimenes”.\nNui, pastuosti par sovu pīredzi.\nMaņ beja 17 godi, bruoļam – 15. Es tamā laikā jau spielieju balus. Niu “Bruoļu Puncuļu” sastuovā ir breineigs cylvāks – Konstantins Timofejevs, kas spielej i sintezatoru, i akordeonu, jis teišom ir cylvāks-orkestris! Jis tūlaik mani beja pasaucs jam pīpaleidzēt balūs. Dīnu pyrma šova “Dziedošās ģimenes” regionaluos atlasis Rēzeknē izzynuoju, ka ir taida īspieja. Saprotu, ka vajag paraudzeit interesis piec. Pīrunuoju bruoli. Mums leidza atguoja ari vacuoki, bet jī beja leidzjutieju lūmā aiz durovu. Mes planavuojom tai – ka tiksim šovā, tod uzastuosim kai treis bruoli. Bet sarokstā beja raksteits cypars “seši”. Tai ari vacuokim i babeņai beja viņ juodzīd. Iz šovu mes ari tai braukuojom – kotra reize beja kai pādejuo. Vysu mes darejom poši – mums nabeja ni sovu stilistu, ni muzykys pedagogu.\nKai beja ar atbolstu nu Latgolys? Jutot?\nMes jutom cīši lelu atbolstu nu apleicejūs. Draugi organizēja fanu autobusus. Atbaļsteituoju vydā beja ari puornūvodnīki. Pīmāram, tu piec mieginojuma ībrauc “Līpkolnūs” i puordevieja vaicoj, kai mums guoja mieginojumā i kū dzīduosim svātdiņ. Beja gadīņs Rēzeknē svātdīnis reitā – veikalneica tāvu nūlomoj, deļkuo jis vēļ nav Reigā. Kod atbraucem kai uzvarātuoji, tod vyss sātys pogolms beja ļaužu pylns. Cylvāki dzīduoja, spielēja dzīsmis, suove salutu. Tāvs aizbrauce iz dorbu, jū tī sveic i jam stuosta, ka nazkaidi duraki septeņūs nu reita suovuši salutu. (smejās)\nAri šovā “Koru kari” pīsadaleji…\nNui, maņ cīši patyka! Par bruoļa daleibu šovā vyss beja skaidrs – jis beja Rēzeknē, kur ari nūtyka mieginojumi. Es tamā laikā vuicejūs Reigā i dūmuoju, ka maņ nasaīs pīsadaleit. Dīzgon nareali byutu nu Reigys izbraukuot iz 2–3 mieginojumim nedeļā. Bet tāvs pīrunuoja paraudzeit. Tai es aizguoju. Tys teišom beja fantastiski! Atškireibā nu šova “Dziedošās ģimenes” itamā projektā tev pošam golva nabeja juolauza par kasdīniskom lītom. Golvonais beja gribiešona struoduot i dzīduot.\nKū daleiba šovūs tev deve?\nVīnnūzeimeigi deve izaugsmi. Piec šova “Dziedošās ģimenes” sajēmem daudz zvonu ar pīduovojumim uzastuot. Mums laikam goda laikā beja nūspālāts vaira nakai 100 koncertu. Nu tuo jau ari suocēs nūpītnuokys muzikaluos aktivitatis. Cylvākim patyka, kai mes uzastuojam, jī gribēja myus redzēt, i nav jau nikaids nūslāpums, ka naudu nūpeļneit ar tū ari varēja. A kū vaira vajag puišam 17–18 godu vacumā? (smejās)\nKai beja ar atpazeistameibu piec šovu?\nBeja vysaiži. Cikom esi aktuals, tikmār ļauds par tevi interesejās. Beja kaidi leluoki pasuokumi, kurus apmeklieju i gribējuos īlest kaidā styureitī, kab nivīns natraucātu i nasavārtu viersā. Daži draugi nūsprīde, ka es asūt palics īdūmeigs, koč eistiniebā – gribieju nūsaglobuot. Ir cylvāki, kas olkst piec uzmaneibys, kam gribīs, lai vysi jūs zyna i lai jim pīvierš viereibu. Mes tū pīdzeivuojom, paraudzejom, mums ir sovs vīdūklis. Maņ gribīs dzīduot skaisti i byut jaukam, bet pompozitatis navajag.\nCik svareigi byut aktualam?\nTys ir cīši svareigi. Juorauga sevi motivēt, vajadzeiga atteisteiba iz prīšku. Tev ir juoskaņ radejā i juobyut televizejā. Deļtam mums niu ir izveiduots jauns projekts “Baritoni”, ar kuru startiejom šovā “X-faktors”. Kai mums īs, pagaidom nazynu, redzēsim.\nVoi muzyka ir pošizpausmis veids?\nIte ir divi celi. Bali i privatī pasuokumi ir dorbs. Ka tev balā 5 stuņdis ir juonūstuov kuojuos i vysu laiku juobyut prīceigam, smaideigam, energiskam… Daudzi jau nasaprūt, kai tys ir, nu molys ruodīs – parunuoji, padzīduoji pasmaideji, bet tys ir reals fizisks dorbs. Tu navari paruodeit, ka esi nūgurs, naizaguliejs. Cylvākam, kas tevi ir paprasejs, nainteresej tovys problemys. Ūtrs ceļš ir pošizpausme. Kotrs muzikis gryb byut sadzierdāts. Koč kaidys emocejis jau kotram cylvākam sasakruoj, viņ ataškir pošizpausmis veids. Vīnam ir sporta zals, cytam dorbi uorā. Maņ tei ir muzyka. Es izlīku iz papeira, sarokstu dzīsmis. Forši ir, ka vāluok tys kaidam ari pateik.\nTu esi vuicejīs Rēzeknis Katūļu vydsškolā, guojs svātceļojumūs – kaida nūzeime bazneicai ir deļ tevis?\nRunojūt par Rēzeknis Katūļu vydsškolu, tod vuiceibys tī maņ deve teišom daudz. Škola beja moza, maņ beja daudz īspieju izapaust, gon dzīžūt, gon vodūt dažaidus pasuokumus.\nAri niu dzīžu Jezus Sirds katedralis bazneicys kūrī. Bazneica myusūs ir īaudzynuota, tys ir vacuoku nūpalns. Cik viņ sevi pīmiņu, mes vysod asam guojuši svātdīnēs iz bazneicu. Dzeivē ir bejušys vysaidys situacejis, kurys tu navari vīnkuorši izskaidruot. Ir baigi forši, ka tev ir iz kū pasaļaut. Cytim paleidz meditaceja, maņ – lyugšona, kas nūmīrynoj. Grybātūs redzēt vaira jaunīšu myusu draudzē, bet ticeibai juoatīt dabeigi. Tu navari cylvāku pīspīst ticēt. Kotram pošam juonūīt pi ticeibys – vīnolga, pa kaidim celim voi caur kaidu bazneicu jis pi Dīva atīs.\nKai ir ar latgalīšu volūdu – cik bīži jū dzierdi i pats lītoj?\nEs runoju latgaliski, nui. Viņ kasdīnā naizmontoju – maņ eisti nav, ar kū runuot. Ir īsaguojs tai, ka muni vacuoki, babeņa sovā storpā runoj latgaliski, bet ar mums, bārnim, – latvīšu literarajā volūdā. Tys drūsi viņ deļtam, ka vacuoki uzatrauce par myusu volūdys pareizeibu. Bet krysttāvs ar mums vysu dzeivi ir runuojs tikai latgaliski.\nKai tev redzīs – voi ir kaidys latgaliskuos vierteibys, kas byutu juosorgoj, juosagloboj?\nPrūtams, volūda ir pats svareiguokais. Tys ir pamats vysam. Nabyus volūdys – i nabyus nikuo cyta. Maņ ir prīca, ka tys niu jaunu cylvāku vydā ir cīši aktuali. Tys ir foršs ceļš, kai pīsaisteit jaunīšus. Tei ir taida ūdzeņa, ka tev ir koč kas sovs! Tū es ari radzu i jiutu tod, kod pats uzastuoju puornūvodūs. Cylvākim cīši pateik. Šaļtim tu nazkū stuosti, runoj, nazkas nasaīt, bet tod aizrunoj latgaliski i vyss saīt! (smejās)\nIr ļauds, kas soka, ka jim puornūvodnīki ir nūdarejuši puori.\nMaņ ruodīs, ka jim vīnkuorši nav pasaveics. Ari maņ ir bejuši kuriozi. Cyta storpā, nagativys atsauksmis ir tikai nu cylvāku godūs. Kakenīkūs pi mums pīguoja kungs godūs i kunga pruotā, agresivi saceidams: “Nu, puiši, jūs vienreiz beigsiet dziedāt tajā rumāņu valodā?!” (smejās) Bet puorsvorā vysi ir pozitivi nūskaņuoti.\nBeja laiki, kod sprīdze storp latgalīšim i cytu nūvodu īdzeivuotuojim pateišam pastuovēja. Bet niu maņ ruodīs, ka mes ite, Latgolā, bīži viņ tūmār tuos lītys puorspeilejam. Puorjam sajiuta, ka asam nazdeļkuo apdaleiti, apbižuoti. Paguotne ir juoatstuoj paguotnē, i ir jodzeivoj ar skaidru dūmu nuokūtnē. Vyss ir kuorteibā, latgalīšu volūda skaņ i skanēs. Tikai iz prīšku. Es skaitu, ka nadreikst aizmierst, ka tūmār suokumā mes vysi asam latvīši, tikai piec tam –latgalīši, kūrzemnīki i tt. Cik ta myusu, latvīšu, ir, i kas byus, ka suoksim koč kū daleit sovā storpā. Ir jobyut vīnuotim, juoprūt vīnam ūtru sadzierdēt.\nTeik skaiteits, ka latgalīšu muzikys vydā ir “konflikts” storp šlageri aba tautā popularū muzyku i t. s. latgalīšu pop i rokmuzyku. Kaids pat ir pasacejs, ka šlagers vyspuor nav muzyka. Kai tev ruodīs, cik taids apgolvuojums ir objektivs?\nIr juosaprūt, ka muzyka jau nav tikai deļ sevis. Tys puorsvorā ir deļ klauseituoju. Kotram ir sovi celi, kai tū dareit i kai koč kū panuokt. Ka kaids ir pasacejs, ka tys voi itys muzykys žanrs nav lobs, tod jis jau uzbrauc pats sev. Varbyut jis nav apmīrynuots ar sovu muzyku. Runojūt par konfliktu, pījamu, ka tys vaira ir kaida naveiksmeiga jūka sekys. Kū mums ite daleit – cik ta tūs muzikantu Latgolā ir?! Es saprūtu, ka šlagermuzykā ir daži individi, kurus ari maņ varbyut kaidu reizi ir kauns klauseitīs, bet tys ir cīši subjektivi. Ka cylvākim, klauseituojim, pateik, tod mierkis ir sasnāgts – spielej koč pa goldu!\nTu esi uzastuojs gon iz lelom, gon iz mozom skotivem kai muzikis i kai pasuokumu vadeituojs. Kaidi ir tovi nūvārojumi – kas cylvākus interesej?\nVīnkuoršeiba. Tagad, kod apleik ir vysaidys sarežgeitys lītys, ir vīglai apsamaļdeit. Raugom sovus koncertus padareit taidus muojeigus i napīspīstus, runuot ar cylvākim, uzturēt dialogu. Lai ari sābru Ontonam, kuru iz pasuokumu atvylka sīva, byutu interesanti.\nVoi jiuti atškireibu storp lauku večerinku i koncertzalu apmaklātuojim?\nNajiutu. Pošam gon ir cyts atbiļdeibys leimiņs. Večerinkā nabyus lela bāda, ka nazkas sajuks. Golvonais ir spēt uzturēt sirsneigu, pateikami pozitivu atmosferu. Bet, kuopūt iz lelokom skotivem, kai pīmāram Latgolys Viestnīceibys GORS skotivis, maņ ir naizbāgams uztraukums. Ir ari leluokys praseibys pošam pret sevi.\nJamūt vārā tovys publiskuos aktivitatis, juopavaicoj – voi tev vyspuor ir laiks atsapyust?\nEistineibā ir dīzgon daudz laika. Pīkreitu teicīņam – kū vaira dori, tū vaira paspiesi. Niule raugu paspēt piec īspiejis vaira.\nKarteitis nu Ingara privatuo arhiva


Lavīnys beseni - lakuga.lv\nTys, ka maņ pateik vuordu spēle, ir skaidrys švešīm, Svešajīm i sovejīm.\nVosora ir ari atvaļinuojumu laiks. Atvaļinuojums…tok kas tys taids?! Maņ juo nav. Taipat cylvāks pa tū atvaļinuojumu vibrejās i dorās, kai nikod. Da Rozamundis Pilčeris sižetim, myusem tuoli. Verīs, vēļ vīns maratons nūskrīts, niu suoksīs cyta veida drystavuošonys.\nPasaulī vīna kataklizma piec cytys. Lai nasajuktu tuos tai ari sauc konkretys vaļsts vuordā – Japanys, Krīvejis, Norvegejis, niu Anglejā špāsi. Bet pi myusu aizakaviejs cyrks, jo biļetus vysi pierk lobpruoteigi. Vysaidys reformu reformys. Tok kai naasi bejs teļvīzerī voi kur cytur paruodies sovu mordačku, tai pagryušuok apsasēst cyrka pyrmejuos rynduos. Nivīns tevi naatpazeis i nadūs vītu, lai kaids tu lobs cylvāks i filantrops. Tok paraudzeit jau vari. Ar elkūnem.\nPa vosoru saguo sabyut kai mamai&tētem, kai trejadeibai (kai mani poši jaunīši īsauce) divuos jaunīšu naformaluos izgleiteibys apvuiceibuos. Troki gari nūsaukumi ar troki vīgļim atrysynuojumim.\nPiec poša pabyušonys Eiropys Breivpruoteigajā dorbā, puors starptautiskajuos jaunīšu nūmetnēs asu cīši aizajiems ar naformalū izgleiteibu. Prīks, ka jei struodoj, koč pošam nu suokuma beja WTF? voi čo za nah@% izteiksme sejā. Prīks, ka Jaunīšu lītys, ir augstuoka leimenī, nakai desmit godus atpakaļ, kod es beidžu vydškolu. Tai jau saīt, ka nazkod špetnai sacieju – školuotuojs nabyušu nikod! –. Formāluo – Naformaluo izgleiteiba… nu da.. “genim nikuo napadareisi”, kai saceitu muns tāvs.\nTys, ka LV izgleiteiba reāli ir čūkstā, tys nav nivīnam nikaids jaunums. Tys taipat, kai ar papeira skoču raudzeit nūstyprynuot bierstūšu apmatumu. Tei taida, valnūs, eipašuo eipašeiba myusu valsts cylvākam – ilgi dūmuot…. Mani daudzkas puorsteidz i izsauc apbreinu cylvākūs. Pyrmom kuortom – pats cylvāks. Turpynojom veļt žuļti iz vaļdeibu i.t.t., a kaidā pošvaļdeibys specialista omotā “ līkom Aņeiti…jai tok dorba nav.” Cik tys cylvāks kompetents – who cares, vīta to aizpiļdeita. Plans juopylda. Tī jau muni personiskī nūvāruojumi, bet tys nūteik vysur ir vysūs virzīņūs. Cylvāka faktors.\nDreiži jaunīs vuiceibu/studeju gods. Myusu kursā asom palykuse viņ napylna puse nu tīm kas īzastuo paguošu godu. Optimali verūtīs – paliksem veļ mozuok. Augstuokuo izgleiteiba tūmār deļ tam jei ari ir Augstuokuo Tys nikas, ka filologim nav matematikys. Juopīkreit tam, ka Humanitarajūs stuojās viņ optimisti (ļaunijenotsmīkli).\nZynuot, ka IZM apmāram kotru nedeļi ir diveji atlyugumi? Deļ kuo Izgleiteibys ministra protipeli mātoj pa gaisu kai korstu ūgli, kuru nivīns nagryb pajimt? A kurīs jū pajam, tod par tū smejās kai par piedejū duraceņu?\nDažreiz cyrkā biļetis ir dabojamys akcejuos.\nVīnreiz, aš cīši paseņ, volkuodamīs škārsteiklā, uzadyuru iz http://www.iespejamamisija.lv/lv/ . Apsavieru, īzapatyka juos metodis, atsauksmis i golu golā kūpejuo fiška. Apsveru īspeieju piedejā kursā pats īzsastuot jūs rynduos. Prūtams, ja dzeivis ceļā nanūtiks kaidi cyti blokus efekti. Taitod, es sazafanuojīs šukareju pa vysu tū sātys lopu, mekleju kaidys ta školys byus dazasaciešys (jo programma vaļstī nu 2008.goda) … i muns reālīs šoks ar grimasi WTF? voi čo za nah@# – nu vysys Latgolys VĪNA vydškola. V Ī N A! Tei poša Subatis vydškola. Reāli vysa Latvejis Austrumdaļa, kai daž Modūne i Alyuksne = 0\nTei poša fiška “… liksem vydā Aņeiti … ” ?\nMaņ veļ da šam acīs stuov tei karte … Vīna školeņa pi Daugpiļs. To kas te iraida!!! Deļ kuo mes aizviņ navarim pījimt tuos iniciativys, jaunuos fiškys, kuruos struodoj?! Saprūtu, ka daļai školuotuoju ir Padūmu škola, a jaunajīm ir gulži dziļš poh@# iz audzynuošonys procesu, taipat kai vacajīm. Jaunuos pīduovuotuos idejis nu attīceiguom instancem tai i kruojuos golda trešajā atviļktnē. Ite var viļkt paralelis gon storp vydškolu, gon augstškolu. Maņ ir bejuši vysaidi diktātveida pasnīdzieji. Daudzi školuotuoji jau tai nikuo nadarē, kai nūjēme 10% pīmoksu tai vyspuor nikuo nadarēs. Quo vadis?\nApsavieru ituo goda īsaukumu tai pošai īspiejamai misejai. Hopā! Vīns džeks nu Rēzeknis Augstškolys. Vyspuor taids interesants frukts. I kai tu dūmoj, kur jam tī programmys diveji godi juonūstruodoj…. Valkā. Vot tev i Bonjorno!\nEs saprūtu, ka ite muni šoka momenti par kaidom to zynomom lītom. I itei Īspiejamuo miseja nav vīneiguo, jaunūs ideju, inovaceju blokāde, tok, tyvojūtīs 1.septembram, aktualuokuo.\nMoš itys blogs i špetnuok saguojs. Es saprūtu, ka mūdē “Vyss sļikti!” i “…Tu navari īzadūmuot cik maņ gryušai …”, bet voi teišom juogrīž mugorys i juodadzynoj tylti pa kurim varātu pastaiguot. Cik ilgi?\nCylvāku faktors voi strausu?\nLatgalīts ar naparostū vuordu – Toni Anželo Fernandes 18/02/2020


Dell Lat. C600 P3 750MHZ 128MB 6GB N/CD N/FDD WIN98 14.1"-C - C600-30C - Evertek\nDell PIII 750MHz 128MB 6GB No CD/FDD 14.1'' Win98 - C\nProduct Number C600-30C\nCatch a little Latitude with this Dell Latitude C600 notebook. This Dell notebook is powered by an Intel Pentium III 750 MHz processor and 128 MB RAM. Storage is provided by a 6 GB hard drive with Microsoft Windows 98SE pre-installed w/COA!\nAdd your own CD-ROM or floppy drive! Watch brilliant images and text on the 14-inch TFT LCD. For your mobile computing needs look to this Dell Latitude C600 notebook. Order now!\nDell Latitude Pentium III 750 MHz Notebook\nMicrosoft Windows 98SE pre-installed w/COA\nIntel Pentium III 750 MHz processor\nNote: drives share same bay, only 1 drive can be used at a time\n14.1-inch TFT LCD display\nDell Latitude Pentium III 1.2 GHz Notebook\nPower Adapter (100-240V 50/60 Hz) with power cord\nCD-ROM drive or floppy drive\nNotebook works - Has major cosmetic blemishes, examples of which are (but not limited to):


LaKuGa – Vaļsts svātku prīškvokorā iz koncertu aicynoj grupa „Rikši”\nVaļsts svātku prīškvokorā iz koncertu aicynoj grupa „Rikši”\nLaKuGa 16. Novembris, 2012. gods Comments Off on Vaļsts svātku prīškvokorā iz koncertu aicynoj grupa „Rikši”\n17. novembrī 21:00 folkklubā „Ala Pagrabs”, Reigā koncertēs posfolka grupa „Rikši”.\nLatgolys jaunīšu grupa „Rikši” vaļsts svātku prīškvokoru aicynoj sagaideit tradicionaluos muzykys i postfolklorys nūskaņuos. Sūlej, ka vokora gaitā byus gon dzīsmis, gon doncuošona, kai ari „Rikši” raudzeis saspielēt puora patriotiskuos na-folklorys dzīsmis.\nKoč ari grupa „Rikši” kūpā spielej napylnus divejus godus, itymā laikā ar sovu energeju, prīcu i latgaliskumu ir atroduši sovu vītu Latvejis postfolklorys muzykys lauceņā i klauseituoju sirdīs. Grupā dorbojās: Zane Dukaļska (bubyns, bolss), Ēriks Zeps (akordeons, bolss), Madara Leglere (vijūle, bolss), Mārtiņš Arbidāns (gitara), Ivars Utāns (basgitara).\nPīduovojam apsavērt grupys jaunuokūs video īrokstus nu ituo rudiņa koncertim:\n„Rikši” – Ķēvīt, mana svilpastīte. LZA Barona konfereņcis laikā ituo gods 30. oktobrī\n„Rikši” – Pūri, pūri, meži, meži. LgSC pasuokums “Muzykaluo geografeja” krūgā „Bubamara” ituo gods 13. septembrī\nATSLĀGVUORDI » folkklubs Ala Pagabs, Rikši, Roksts


Raksts publicēts: 2020.11.17. 09:33:36\n0.67753291130066 56(0) - 0.43506860733032 2020.11.29. 13:21 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=50431 ip: 172.69.63.76 usememcache: 1