Līga Rundāne - Vikipedeja\nLīga Rundāne (dzymuse 1970 gods juņa 24 dīnā Kuorsovā) — latgalīšu ailineica, latgaliskuo puormaņtīņa apzynuotuoja i popularizātuoja.\n2 Literaruo darbeiba\n4 Uorejuos nūruodis\nBiografeja[pataiseit | labot pirmkodu]\nDzymdynuotuoji: tāvs – Ontons Zvīdris, muote – Genovefa Zvīdre. Auguse i vuicejusēs Nautrānu pogostā. Beiguse Nautrānu vydsškolu (1988), studiejuse Rēznis Augstškolā, jū beiguse 1996 godā ar bakalaura gradu filologejā. Nu 2007 gods da 2010 godam studiejuse Reigys Stradiņa universitetā, dabuojuse magistra grada veseleibys davērē pa dramys terapeuta (vīna nu muokslys terapejis atzaru) specialitetam. Dzeivoj Kuorsovā, dora Kuorsovys vydsškolā par latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju. Div bārni: Laurs i Beāte.\nRadeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Pamudrynuojumu aktivuok raksteit dzeivuļus davuši vosorys kursi latgalīšu volūdys i kulturys školuotuojim Vosoruošona. Div reizis Līgai Rundānei daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs Boņuks: 2008 godā – nominacejā Vysulobuokuos ailis i 2010 godā – nominacejā Gods Školuotuojs.\nLiteraruo darbeiba[pataiseit | labot pirmkodu]\nDzeivuli publicāti periodikā i kūplasīņūs. 2004 godā izguojs autoris aiļu lasīņs Leluos atlaidys. Jam soveiga surreala i modernistiska izsaceiba, kurū roda romaņtiskuo suope, baime nu naeistynuma sevī, ambivalents i paradoksals pasauļa jutums, radeišonys suope i svātums. Pazeistamys i publikys nūmīļuotys tykušys Sovvaļnīka dzīsmis ar Līgys Rundānis vuordim - Vysi vieji , Atrasšu tevi , i Vosoruošonai . Diskā Sūpluok īguoja i iņterveja ar Līgu Rundāni.\nLeluos atlaidys (2004)\nPie–la–vī-ties: Rēzeknes augstskolas jauno autoru krājums (sak. I. Šuplinska, 2003)\nSaulis spaiti iz spīgeļu. Лучи по зеркалам (latgalīšu i krīvu volūdā (sak. I. Magazeinis, F. Osina, 2007).\nSusātivs: myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja (sak. I. Šuplinska, 2008)\nŠuplinska, I. Personvārda funkcionalitāte jaunākajā latviešu dzejā. Via Latgalica: humanitāro zinātņu žurnāls. Rēzekne: Rēzeknes Augstskola, 2008, 130.–144. lpp.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Līga_Rundāne&oldid=35040"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 13.53, 2021. gada 23. pavasara mieness.


prijs: 294transport: VLdatum: 22-5-2013 0:00:00reisduur: 8min. bezetting: 4\nprijs: 304transport: VLdatum: 22-5-2013 0:00:00reisduur: 8min. bezetting: 4


Daugovpilī apsaverama Valdys Mežbārdis gleznu izstuode - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs, izstuode, muoksla, Roksts, Valda Mežbārde\nDa 21. janvara Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā apsaverama īvāruojamuos Daugovpiļs muokslineicys Valdys Mežbārdis gleznīceibys izstuode “Starp mirkļiem”, informej muzejs.\nIzstuodē apsaverama Valdys Mežbārdis dorbu retrospektiva, kas aptver laika pūsmu nu 70. godu beigu da myusu dīnu. Apkūpuoti dorbi nu Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja, Latvejis Muokslinīku savīneibys, Kruoslovys viesturis i muokslys muzeja kruojuma, kai ari nu muokslineicys privatuos kolekcejis.\nValda Mežbārde izstuodēs pīsadola nu 1969. goda i ir veiduojuse vaira kai 16 personalizstuodis kai Latvejā, tai ari uorzemēs.\nIzstuodē “Starp mirkļiem” muokslineica pīduovoj apsavērt dorbus par juos pasauli, saimi i bārnim – par dzeivi, kurai jei dasadyuruse vysa myuža garumā. Tī paruoda sīvītis redzīni iz īkšejū i nadaudz ari iz uorejū pasauli.\nValdys dorbi vysod ir saisteiti ar Daugovpili i tuos muokslys aktivitatem. Juos gleznu audaklim ir rakstureiga kompozicionala struktura, kas ir racionala i reizem ar nadaudz paskūpu attīksmi pret kruosu.


Interveja ar Raibū: par tekstim, sunim i “izbanuotuo” cylvāka sajiutu – lakuga.lv\nInterveja ar Raibū: par tekstim, sunim i “izbanuotuo” cylvāka sajiutu\nAr Raibū aba Oskaru Orlovu sasateikom vosorys beiguos. Ik pa šaļtei intervejis laikā zam auss aizabļaun mašinys signalizaceja. I jei, taipat kai Oskara teišums i atkluoteiba, aizžmīdz dzierdis kanalus. Varbyut deļtuo, ka maņ bejuši sovi prīkšstoti i stereotipi par dažaidom Raibuo aktivitatem i, nanūlīgšu, ari par jū pošu. Varbyut deļtuo, ka prīkšstoti, kai ari vysys cytys sistemys, ik pa šaļtei ir juosalauž. Tok Raibajam tys saīt. Sasarunojam par tekstu i “filozofiskūs kartinku” atīšonu i nūīšonu, drupeit par “Kapļim” i tom lītom, kas jam itamā sovys dzeivis šaļtī ruodīs svareigys.\nVosorā atsagrīzi nu Pūlejis. Kū lobu esi sadarejs i pa Pūleju, i pa vosoru?\nPūlejā es atsapyušu i sasajutu kai cylvāks. Es ari tī pasavuicieju magistra studejuos i pīsadaleju profesoris Kateržynys Klessys projektā “Timing patterns variability in Latgalian read speech”. Jei naseņ ar itū projektu pīsadaleja konfereņcē Norvegejā i dīzgon labi aizstuovēja. Par projekta pilotvolūdu tyka pajimta latgalīšu volūda, i es beju gon konsultants, gon paleigs. Itys projekts ir myusu treis autoru – muns, Kateržynys Klessys i Nikolys Nau – kūpdorbs. Atsagrīžu Latvejā, i pagaidom atsapyušu pa Drycanim. Dzeivoju kačinis Almys ustobā (smejās).\nTu esi cīši daudzpuseiga personeiba – roksti, muzicej, zeimoj, ir ari kina “Maršruts 6486”. Vēļ ari studej. Kai tev tys vyss tai organiski saīt?\nNu šaļtim i nasaīt. Ir lītys, kurys gribīs izdareit, pīmāram, ar kinu “Maršruts 6486” gribējuos paraudzeit, kai saīs. Vyspuor beja tai, ka es gribieju sataiseit dokumentalū kinu, savuoču dorba grupu, i puišim ari īpasatyka. Mes niule itū viertejam ar cytom acim. Zāni vēļ gryb koč kū vaira itamā lauceņā dareit. Nu, kai tys īs, redzēs. Pagaidom idejis ir, bet koč kur vajag dabuot tehniskū apreikojumu.\nIlustracejis atīt baigi interesanti – voi nu suokumā ir teksts, voi ari nu suokuma atīt biļde. Leluokūtīs pyrmais atīt teksts. Tod es pīdūmoju i pīmekeju attīceigū biļdi. Kai maņ vīns draugs pasaceja – tuos ir filozofiskuos karikaturys, i es slīcūs jam pīkrist. Es gon naasu vīneigais, kas roda taidys ilustracejis. Vysvairuok asu īsatekmiejs nu vīna Sanktpīterburgys muokslinīka, kuru maņ sovulaik īsaceja Valentins Lukaševičs. Tys ir Gavrils Ļubins, i jam ir izguojs kruojums «Свинец и Вата», kas ir juo popularuokais dorbs. Vyspuor G. Ļubnins ir multirodūšs cylvāks – jis na viņ roksta i zeimoj, bet ari spielej underground grupuos. Ka tai gūdeigai, to es vyspuor gribieju pīsavērst komiksim, bet paļdis Vaļukam, ka jis maņ īsaceja itaidu stilu. Karikaturys voi “filozofiskuos kartinkys”, kai es asu juos nūsaucs, nasarūn bīži, bet jom ari it kai navajadzātu rastīs tik bīži kai parostom biļdem. Maņ juos pateik, nui.\nKaidūs breižūs juos da tevis atīt?\nOt, tu ej, i koč kas īsadur pruotā, pīmāram, truopeigs citats, i dūmoj, varbyut podītu kluotyn kaida biļdeite.\nCylvāks jau taids ir, ka pīraksteitu tekstu cytaiž uztver, a, ka tu esi koč kū pīzeimuojs kluotyn, to jau juodūmoj, deļkam tī tai, a deļkam itai. Munim draugim muokslinīkim pateik kartinka, kurā klaunam prosa pastuosteit jūku i jis atbiļd: “Vajadzēs smaideit bez zūbu!”\nTī ir lobs i dziļdūmeigs teksts – ka tu esi muokslinīks voi muzikants i tu atbrauc iz draugu tuseņu, tod bīži kaids prosa, kab sadzīduotu voi pastuosteitu kaidu jūku. Maņ tys nazkai aizagrīze, i deļtam izzeimuoju taidu kartinku. Cyta storpā, dažys var apsavērt munā Facebook lopā.\nSaīt, ka tev reizem ir gryuts byut izklaidietuojam.\nSaīt. Nu, es nikod naasu tīcīs piec tuo.\nDeļkuo cylvāki tevi tai uztver?\nTys varbyut ir atkareigs nu tuo, kai cylvāki tevi uztver vysupyrma. Prūtams, vodūt pasuokumu, maņ gribīs pasaceit kaidu jūku, cytaiž kasdīnā jau pīteik vysaidu klopotu taipat. Bet es nazynu, deļkam mani uztver kai izklaidietuoju. Ka cylvāki dūmoj, ka es asu jūkdars, tod teišom var smaideit bez zūbu (smejās).\nMaņ ruodīs, ka tys suocēs ar pastuosteņu “Dzeive ar munu babu”, kas ari izlyka birku. Gruomotys “Pyrma syltī” teksti beja raksteiti tai, lai jūs varātu publiski mudri nūskaiteit. Daudz godu atpakaļ beju Prozys skaitejumūs, kur īvāruoju īpatneju teņdenci – ka nūskaiti fragmentu nu sova gora dorba, to nivīns nikuo nasaprūt, bet – ka mozu pastuostu, tod vyss ir skaidrs.\nTys ir interesanti, ar kū tu palīc cylvākim pruotā. Mums ar Gunti Rasimu i Arni Slobožaņinu ir jūks – tev jau nikas vaira nav juodora, kai viņ juodzīd taidys dzīsmeitis kai “Pyparmātru čajs ar madu” voi “Kur gaismeņa”, voi “Mozuo” voi ari juoskaita stuosteņš “… nu tys.. par babu”.\nSkaitūt tovu stuostu kruojumu “Pyrma syltī” i saleidzynojūt ar ūtrū “Zalta tesmini”, maņ ir rodīs prīkšstots, ka “Syltajūs” ironejis beja vaira. Tai varātu byut?\nIronejis varbyut, bet “Zalta tesmiņūs” ir vaira taidu lītu, kas ir spieceiguokys par ironeju: sarkasms, cinisms i nihilisms. Vyss tys atīt leidza ar dzeivis pīredzi. Es ironeju i sarkasmu izmontoju deļtam, ka lobuok jau drusku pasasmīt par dzeivi, nakai rauduot par jū.\nSaīt, ka ironeja tev paleidz dzeivuot vīgļuok.\nEs dūmoju, ka tai. Kas ta byutu, ka mes vysu laiku rauduotu? Ir jau cylvāki, kas raud, prūtams, vysu laiku, jim vyss švakai. Bet, ka tu pasasmej par dzeivi, tod jei pasasmej par tevi, i tod tu vari pasasmīt par sevi. Kotrs cylvāks reagej cytaiž iz dzeivis negācejom voi vyspuor iz dzeivis nūtikšonom. Ka nareagātu, tod jis byutu bezjiuteigs cylvāks, ameba koč kaida. Prūtams, ka vysi pīraksteitī teksti ir munys dzeivis atspīgeļuojums.\nMaņ ir rodīs prīkšstots, ka tu esi cīši komunikabls cylvāks. Voi tys tev vysod saīt tik vīglai, kai izaver nu molys?\nAtkareibā nu situacejis. Nui, komunicēt nav problemu, bet, ka tu dori koč kū puori sovai grybai voi vareibai, tod tys na vysod ir veiksmeigs variants. Beiguos voi nu tu pats jiutīs švaki, voi tys pasuokums ir na vysai lobs. Ir cylvāki, kas dūmoj, ka jī zyna vysu pasauli, i ar taidim gryuši sasadorbuot. Voi sabīdreibā jī poši sev ir izlykuši “bajāru zeimūlu” (aut.pīz. – ar vuordu bajārs dūmuots cylvāks, kas ir augstuos dūmuos par sevi). Maņ šaļtim vajag byut taidam ekstravertam, maņ vajag sevi izlikt.\nEistineibā maņ tagad cīši paleidz “Kapļi”, kas lelai daļai cylvāku pateik, a vēļ leluokai daļai napateik. “Kapļi” ir patīseibys prometeji, kas daudzim līk justīs naārtai. Bet maņ kotrs koncerts prosa sasagataveišonu, morālū nūbrīsšonu, partū ka mes jau asam comedy band i ļauds koč kai koncertūs ir juopavalk sev leidza. Maņ vajag taidu emocionalū izluodi. Tys tok ir lobuok, nakai ap pušnaktim staiguot ar nazeiti kabatā pi stacejis (smejās).\nKoncertūs lela daļa gulstuos iz manis – es asu frontalais cylvāks. Ir lela nūzeime tam, voi tu variesi paraut i aizraut ļauds voi nā. Koncerts Rēzeknis nūvoda dīnuos julī, maņ ruodīs, beja lobuokais myusu pastuoviešonys viesturē. Es koncertā beju tai sevi izlics, ka piec tam 45 minotys nikuo nadareju – vīnkuorši siedieju, dzieru iudini i lieju sev iz golvys. “Kapļi” maņ paleidz, es taids kai trauceņš – maņ energeja sasakruoj i es varu eksplodēt. I otkon varu dzeivuot.\nVīnā filozofiskā i psihologiskā rokstā puorskaiteju, ka Maikls Džeksons beja introverts, bet dzeive jam daspīde byut ekstravertam. I tod es suoču par sevi dūmuot – mož ar mani ir taipat.\nKaidu laiku atpakaļ beja diskusejis par tova pseidonima atbiļsmi latgalīšu rokstu volūdys normom (“Raibīs” vītā korekti byutu bejs “Raibais”), i nu tuo es sacynoju, ka tu esi taids kuorteigs dumpinīks, kam pateik izīt uorpus rūbežim. Tai ir?\nNui, manī ir dumpinīka gors! Nu, ka mes raksteitu pareizi – “Raibais”, tod pseidonims palyktu čiulisks. Ka mes rokstom izlūksnē, tai, kai mes runojam, – “Raibīs”–, tod skaidra dzela, ka tys nav korekti. Es nikod naasu sacejs “Raibais”, i es ari naasu nikur dzierdiejs, ka tai sacātu. Prūtams, literari pareizi byutu “Raibais”, “mozais”. Maņ “Raibīs” ir pseidonims, i es jū varu atveiduot taidu, kaidu grybu. Kod pajiemu sev pseidonimu, to vysmozuok beju aizadūmuojs, kai tys byus pareizi (smejās). Runojūt par latgalīšu ortografeju, dūmoju, ka kotram sevi cīnūšam latgalīšam byutu jei juoapsaver, lai koč vuordu “zeme” var pīraksteit bez klaidu.\nKaidys attīceibys tev ir ar sunim, i kur pagaisa tova pseidonima ūtruo daļa “Suņs”?\nMaņ suni pateik. Kači ari ir normali, bet suni maņ pateik vaira. Runojūt par pseidonimu. Nūmyra Suņs deļtam, ka jis navar myužeigi dzeivuot. Muzykys grupai Florence and Machine ir dzīsme “Dogs days are over now”, ot, i tai ari Suņam.\nCik lela nūzeime tovā dzeivē ir autoritatem?\nDzeivis laikā pasaruoda autoritatis, na tik lelā mārā taidys, kurom sekuot, bet dažu cylvāku, konkretuok rakstnīku, biografejis, kurys gribīs puorskaiteit. Juojam vārā, ka literaturys ziņā na vysod juovalk vīnaideibys zeime biografejai ar literarū tekstu. Bet tū cylvāki dīvamžāļ dora. Mani ir ītekmiejušys taidys personeibys kai Čārlzs Bukovskis, Džims Morisons, Kventins Tarantino … Ui, te varātu daudz saukt, eipaši, ka īleinam kino jūmā. Īspaidu ir atstuojuši dzeivis uzskoti, kas pamonami jūs daiļradē. Autoritatis cylvāks atlosa, bolstūtīs iz uzskotim, kas obim ir leidzeigi. Niu es skaitu vasalys treis gruomotys: Klarisys Pinkolys Estesys gruomotu “Sievietes, kas skrien ar vilkiem”, Čārlza Bukovska romanu “Post Office”, trešuo ir par poguonismu Latvejā. Es nikod tai naasu skaitiejs vīnu gruomotu nu vuoka da vuoka, partū ka vīna drusku apneik i gribīs cytu.\nPyrma pusgoda izguojuse tova gruomota „“Zalta tesmini”. Sovulaik saceji, ka jiutīs iztukšuots. Kai ir niu?\nMes ar Juoni Jonevu par itū runuojom, i jis citēja Deividu Linču, kas ir sacejs, ka tei ir taida kai piecdzemdeibu sajiuta – tev koč kas ir bejs, i tev vairs tuo nav. Gribīs, lai koč kas byutu, bet tu saprūti, ka tys tai navar byut. Tys ir aizguojs, i “Zalta tesmini” niu ari ir aizguojuši tautuos. Es naīspryngstu pi raksteišonys, deļtuo ka emocejom ir juosasakruoj, lai es varātu kū jaunu saraksteit. Varbyut nuokūtnē kaida proza byus, a, ka gūdeigai, to prozu tagad nagrybu. Es jū aizmierstu – kai pīrokstu, tai napuorskaitu. Dūmoju – varbyut apkūpuot dzejūļus i pasavērt, voi tī saīs kruojumam.\nKai itai ir saguojs, ka tu vaira esi prozys, na dzejis lauceņā?\nProza maņ lobuok pateik. Pyrmais munu tekstu izvārtātuojs, Osvalds Kravaļs (aut. pīz. – latgalīšu dzejnīks, publicists i literaturys kritikis) reiz pasaceja, ka maņ lobuok vajadzātu pīsavierst prozai. Dzeja ir taida – ka jei īt, to jei atīt. Es asu poškritisks cylvāks – maņ jei koč kur ir, bet tod es jū puorlosu, izdziešu. Proza ļaun apkūpuot ci papyldynuot pīraksteituos frazis, teikumus, kab izvylktu teikumus garuokus voi veiktu sižeta transformacejis, vajadzeigs laiks. Dzeja deļ manis ir napīradynuota – atīt kai styrnys, pasabaroj i nūīt atpakaļ iz mežu. Proza ir smoguoks dorbs, i es tū cīši labi sajutu, kod beju Venstpiļs rakstnīku sātā (aut. pīz. – Storptautiskuo rakstnīku i tulkuotuoju sāta Ventspilī). Draugi prosa: “Kai tu vari tī mienesi dzeivuot i dareitīs?” Es soku, ka esi morali i gareigi nūbrīds: esi atrads vītu, esi gaidejs ryndā pusūtru voi divus godus, tu esi nūbraucs iz tīni, tev nikas cyts nav juodora, tev ir stipendeja, lai tu varātu nūīt iz tiergu i atpakaļ, tev ari ir juoroksta. Tys ir pīnuokums pošam pret sevi i skaiteituojim, tev tys vīnkuorši ir juodora – juoroda teksti.\nPar kū obeju tovu stuostu kruojumu nūsaukumi ir saisteiti ar iedīni?\nLai jī garšuotu lobuok! Kas tev – tesmini ir puortikys produkts?! (smejās) Nu, gon jau dasuos ir.\nKruojumam “Pyrma syltī” suokūtneji beja dūmuots cyts nūsaukums, bet saprotu, ka tys ir baigi nūvolkuots. Es nazynu, kai tī nūsakumi atīt. Bet es nūteikti nagribieju likt, pīmāram, “Rāznys ryugtuos suopis” voi “Muokūņkolna septeituos jumprovys padebeši”. Es gribieju koč kū originalu.\nVarbyut tu raugi pabaruot sovu skaiteituoju?\nNav muni teksti ni lobuokī, ni švakuokī. Es tai ceru vysmoz. Nu poša cylvāka ir atkareigs – skaiteis voi nā. Baigi feini beja ar “Zalta tesminim”, dažys babys jau izbanuoja gruomotu iz reizis – atroda stuostu “Slapkaveiba Aglyunā”, i juos principiali gruomotu napierk ituo stuosta deļ. Ir cytys babys, kas izlosa beidzamū i pasoka: “O, kaids lobs detektivs!” Kotram cylvākam ir sova patīseiba, deļtam ka tu navari zynuot, kas jam dvieselē ir. “Pyrma syltī”, kai saceja Leiga Seiksta, ir pastuostu gruomota. Tu jū vari izmontuot, kab tostus voi uzrunys skaiteit, izviļkt kotru pastuostu garumā. Bet “Zalta tesmini” – nazynu, voi ir ādami. Cyta storpā, “Zalta tesmiņu” nūsaukumu es beju pajiems nu DJ Guntix dzīsmis “KUK-KUK-KULTŪRISTS”, kurā beja loba, šmuka rindeņa – “Zalta tesmini izraksteitim golim”.\nKaida raksteišonai ir motivaceja, jamūt vārā, ka latgaliski skaitūšuo auditoreja ir moza?\nNasaruoda, ka auditoreja ir moza, partū ka Ilze Sperga sovam stuostu kruojumam “Dzeiveiba” jau ir izdavuse ūtrū metīni. “Pyrma syltī” ir izpierkti, koč i gruomota beja 800 eksemplarūs, tīsa gon nu tim daudzi eksemplari beja paradzāti ari prezentacejom i personeigom duovonom. Muna puorlīceiba ir taida, ka lobuok paduovynuot tū gruomotu cylvākam, kas jū skaiteis, nakai tam, kas pasaceis paļdis, i gruomota dzeļtēs sekcejā. Tai ari “Zalta tesmini” niu pamozom īt. Runojūt par motivaceju, kotram rakstnīkam gribīs koč kū pasaceit cytim. Ka tev ir atbaļsteituoji i ka tev prosa radeit kū jaunu, tod tev ir juoroda. I klišejiski – kam ir pīprasejums, tam ir nūīts. Bet, prūtams, ar gruomotu i muzykys raksteišonu naudu sev nasapeļneisi, tys ir hobejs. Cyti nūbrauc zvejuot, a es mokšerēt namuoku, tuo vītā koč kū izrokstu.\nBet, ka mes runojam vyspuoreigi, prūtams, latgalīšu literaturu skaita moz. Tei ir specifiskuoka i napareizuoka nakai latvīšu literarajā volūdā saraksteitī teksti. Asu sacejs, ka latgalīšu kultura vyspuor ir underground kultura. Juobyut sovom specialom interesem, lai tu par tū īinteresātūs.\nMani eipaša laimeibys sajiuta puorjam, kod radzu cylvāku skaitam gruomotu, voi tys byutu parkā voi sabīdriskajā transportā. Skaiteit i dūmuot deļ cylvāka ir sarežgeiti, it seviški momentinformacejis laikmetā, kur maksimalais, pi kuo asom dajiukuši, ir twitter īroksti.\nTu saceri ari “Kapļu” tekstus. Kai jī pi tevis atīt?\n“Kapļūs” izmontojam sociali aktualuos temys, i ir cylvāki, kam juos ir svaigys, interesantys. Pīmāram, “Emigranta polka” voi “Drycanu mopedistu banda” ir par realim nūtikumim 10 godus atpakaļ, par kurim nivīns vaira nagryb runuot. Voi “Goreiguo komercdarbeiba”, kas, cyta storpā, ir Arņa Slobožanina teksts, tai ka vysys pretenzejis pi juo (smejās). Tai mes koč kai dzīsmis ar Arni rodom – rūnūtīs idejai, mes jū apspielejam, piec tam sarokstom tekstu. Dreiž mums byus dzīsme “Valereja Seile” – pyrmuo verseja pazuda, niu es puortaiseju pa sovam\nKas tev itūšaļt dzeivē ir svareigs?\nPaļdis Dīvam, ar veseleibu vyss kuorteibā. Es niu grybu atrast dorbu i moš piec puora godu pamaineit profeseju, partū ka ar humanitarū izgleiteibu nikuo nanūpeļneisi (smīkli), a par teleponu ari juomoksoj. Dorba mekliejumi itūšaļt ir svareiguokī, ir ari rodūšuos idejis, bet ari tom vajag materialu atbolstu. Atrast dorbu voi emigrēt – taids ir muns hamletiskais vaicojums niule, partū ka Latgolā es asu izbanuotais.\nMaņ pruotā īīt “Emigranta polka”…\nTei ir myusu dīnu ryugtuo patīseiba sevkurā saimē.\nKas, tovupruot, byutu juodora, kab cylvāki Latgolā vaira dareitu, uzajimtu, a na čeikstātu, ka nikuo navar i deļtuo nikuo nadora?\nTys ir atkareigs ari nu cylvāka poša, kū jis gryb – voi jis ir pīrads gaideit koč kū nu vaļsts, voi tei jau ir tai saucamuo “pabolstu” paaudze, voi ari jis grib koč kū dareit. A ka tu gribi koč kū dareit, tod ari juodora. Bet šaļtim juosariekinoj ar myusu fantastiskū birokratiskū sistemu – ka varbyut tys nabyus cik vīgli. Šaļtim dažys kaujis byus juoizceinej vīnam pošam. Sevkuram juosaprūt sovs pīlītuojums dzeivē. Kai munys dokumentaluos kinys varūns Aldis nu Nagļu puorstuosteja sova dzeda saceitū: “Lobuok jau ir dareit, nakai nadareit.” Partū ka nadareit vysod ir vīgļuok. Prūtams, ir juorauga dareit, a, ka nadareisi, to saplesneisi iz vītys. Ir juodūmoj par tū, kai atteisteit itū regionu. Varbyut byutu juoapsver ideja par marihuanys legaliziešonu, partū ka taiduos Eiropys vaļstīs kai Austreja voi Čeheja zuoleite ir dekriminalizāta. Ari Igaunejā konkrets gramu skaits personiskai lītuošonai ir atļauts. Byusim realisti – nivīns nikod ite koč kaidu ražuošonu augstā leiminī naatteisteis, partū ka ite ir buferzona nu myusu leluo kaimiņa. Nivīns nikod nataiseis jaunu cukrafabriku. Turisms mums ir, kulinarais montojums ari ir papylnam – kotrā dzeraunē, kotrā nūvodā izbaruos i izdzirdeis, šmakovcenis īlīs. Redzi, cik Latgolā pi mums šmuki!\nIzbanuot – nu angļu volūdys darbeibys vuorda “to ban”, kas nūzeimoj ‘līgt pīeju’\nMuzyka ir sapynu scenarejs! Saruna ar “The Sound Poets” basgitaristu Kārli Jostu 17/10/2018\nLeluos ceineituojis i nūkūdiejis – sīvīšu lūma politikā 28/09/2018\nAnna Rancāne: “Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva” 13/09/2018\nGatavejūtīs Latvejis symtgadis svātkim, muzykaluo apvīneiba “Teksasys Latgalīši” i muzike Aija Nagle-Īzāka nu ASV īrakstejuši albumu “Dvieselis steigys”, kurymā apkūpuotys labi zynomys latgalīšu i latvīšu melodejis jaunā interpretacejā.Drukavuot


keine Auswahl 40 x 30 cm 40 x 40 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 120 x 90 cm 90 x 60 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 150 x 90 cm 3 tlg. 180 x 120 cm 4 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Caspar David Friedrich - Klosterruine Eldena abgegeben worden. –


Chapter 11. PERSIAN COAST AND ISLANDS — Brill\nChapter 11. PERSIAN COAST AND ISLANDS\n11.1: Karīm Khān Zand, 1763-1779\n11.2: Rulers of the Zand, dynasty after Karīm Khān, 1779-1795\n11.3: Reign of Āgha Muhamad Khān, 1795-1797\n11.4: Reign of Fat-h'Ali Shāh, 1797-1834\n11.5: Reign of Muhammad Shāh, 1834-1848\n11.6: Reign of Nāsir-ud-Dīn Shāh, 1848-1896\n11.7: Reign of Muzaffar-ud-Dīn Shāh, from 1896\n“Chapter 11. PERSIAN COAST AND ISLANDS”, in: Gazetteer of the Persian Gulf, Oman and Central Arabia Online, Edited by: Brill. Consulted online on 25 February 2020 <http://dx.doi.org/10.1163/2405-447X_loro_COM_001100>\nProvider: Brill Database: Brill Reference Online Content: text/plain; charset="utf-8" TY - CHAP PB - Brill UR - http://static.ribo.brill.semcs.net/entries/gazetteer-of-the-persian-gulf-oman-and-central-arabia-online/chapter-11-persian-coast-and-islands-COM_001100 T2 - Gazetteer of the Persian Gulf, Oman and Central Arabia Online TI - Chapter 11. PERSIAN COAST AND ISLANDS SP - 1776 ER -


Maison - Lattes (34970) - 140 m² / 5 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 70 m² / 3 p.\nMaison - Lattes (34970) - 75 m² / 3 p.\nMaison - Lattes (34970) - 104 m² / 5 p. / 3 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 533 m² / 10 p.\n1 770 000 € FAI(1)\nMaison - Lattes (34970) - 141 m² / 4 p. / 3 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 123 m² / 4 p. / 3 ch.\n539 200 € FAI(1)\nMaison - Lattes (34970) - 145 m² / 7 p. / 4 ch.\nMaison en vente à Castelnau le Lez (34) Maison en vente à Sète (34) Maison en vente à Lunel (34) Maison en vente à Pérols (34) Maison en vente à Poussan (34) Maison en vente à Juvignac (34) Maison en vente 1 pièce à Lattes (34) Maison en vente 2 pièces à Lattes (34) Maison en vente 3 pièces à Lattes (34) Maison en vente 4 pièces à Lattes (34) Maison en vente 5 pièces à Lattes (34) Maison en location 1 pièce à Lattes (34) Maison en location 2 pièces à Lattes (34) Maison en location 3 pièces à Lattes (34) Maison en location 4 pièces à Lattes (34) Maison en location 5 pièces à Lattes (34) Maison en vente à Lattes (34) avec jardin Maison en vente à Lattes (34) avec piscine Maison en vente à Lattes (34) avec terrasse Vente maison


Datum tisku: 28. 2. 2021 08:01


Aicynojam īsnīgt stuostus konkursam "Es i latgalīši" - lakuga.lv\nTemys: Es i latgališi, konkurss, LaKuGa, Roksts\nLeidz 2013. goda 15. novembrim aicynojam sevkuru latgalīšu rokstu volūdā īsyuteit sovu stuostu par kaidu smīkleigu i amizantu gadīni ar latgalīšim. Stuostam var pīvīnuot ari vizualū materialu – kartenis, zeimiejumus, video. Viertiejumu gon tī naītekmēs. Ka naesi drūss par sovom latgalīšu rokstu volūdys prasmem, nasabeist – roksti i syuti mums sovu stuostu!\nStuostus konkursam gaideisim iz e-postu info@lakuga.lvar nūruodi „Es i latgalīši”. Stuosta apjūms nu 1500 leidz 3000 rokstu zeimem bez atstarpem.


Douglas Laboratories - TestoGain - 120 Capsules | EarthTurns®\nTestoGain™ is a Hormone Specific™ Formulation of adaptogens and phytochemicals that support androgen signaling through a variety of mechanisms.*\nTestoGain™ is a Hormone Specific™ Formulation of adaptogens and phytochemicals that support androgen signaling through a variety of mechanisms. This formula is designed to help to support the health of testosterone-producing glands and testosterone-responsive tissues.†\nHorny Goat Weed Extract (Epimedium sagittatum, aerial parts, standardized to 10% icariin), Velvet bean Extract (Mucuna pruriens, seed, standardized to 15% l-dopa), Gokhru fruit Extract (Tribulus terrestris, standardized to 15% saponins), Maca root (Lepidium meyenii), Damiana leaf (Turnera diffusa), Muira Puama bark (Ptychopetalum olacoides), Eleutherococcus senticosus root Extract (standardized to 0.8% eleutherosides), Tongkat Ali 100:1 Extract (Eurycoma longifolia, root bark), Panax ginseng root Extract (standardized to 3% ginsenosides), Ashwagandha root Extract (Withania somnifera, standardized to 8% withanolides, 1% alkaloids, and 1% withaferine-A). 1,310 mg *\nYou're reviewing: Douglas Laboratories - TestoGain - 120 Capsules


Kuorsovā īlu nūrodis latgaliski byus! - lakuga.lv\nKuorsovā īlu nūrodis latgaliski byus!\n3 Apreļs 2017\nTemys: Kuorsovys nūvods, latgalīšu volūda, Roksts\nKuorsova vysūs laikūs bejuse vīna nu latgaliskuos kulturys centrim. Latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj vairums kuorsovīšu, bet par latgalīšu volūdys populariziešonu juopalīlej Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba, kura regulari ar vysaidu projektu paleidzeibu rauga veicynuot latgalīšu volūdys saradzameibu apleicejā vidē i sovstarpejā komunikacejā. Kuorsovys vītejūs jaunīšu iniciativa i daleiba Latgolys kulturys programys projektu konkursā ar projektu “saREDZI latgalīšu volūdu” raisejuse na mozums osu diskuseju kai škārsteiklā, tai sadzeivis sarunuos.\nProjektā “saREDZI latgalīšu volūdu” 2014. godā iz daudzom piļsātys īlom tyka pastateitys īlu nūruodis gon latvīšu literarajā volūdā, gon latgaliski(juoatzeimoj, ka golvonajā īlā – Vīneibys īlā – jau īprīkš piec cyta projekta nūruodis tyka pastateitys latvīšu literarajā volūdā). Kūpumā divu godu laikā tyka izvītuotys 300 īlu nūruodis divejuos volūduos, tymā skaitā īlu nūruodis latgalīšu volūdā ir pastateitys ari Kuorsovys nūvoda pogostu apdzeivuotajuos vītuos – Mežvydūs, Ūtrajūs Mežvydūs, Mērdzinē, Pudynovā, Golyševā, Malnovā, Bozovā, Saļņovā, Ruskulovā.\n2015 goda rudinī Vaļsts volūdys centrs (VVC) izsaceja aizruodiejumus par latgalīšu volūdai īruodeitū golvonū vītu (t. i., uzroksti latgaliski ir leluoki par uzrokstim latvīšu literarajā volūdā), kai ari aicynuoja nakavejūši īlu nūruodis nūjimt.\nKūpsummā Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba treis godu laikā sajāmuse treis izvārstys viestulis nu VVC par latgaliskom īlu nūruodem (divys 2015. godā i vīnu 2016. godā). Kai atzeist Kuorsovys nūvoda sabīdriskūs attīceibu specialiste Inese Krivmane: “Ni vīnā nu tom nabeja juridiski pamatuota argumenta par nūruožu maineišonu. Niu sarunys ir nūsaslāgušys i VVC Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibai vairs nalyudz maineit īlu nūruodis.” Vaicuota par tyvuokajim projektim, kas byutu saisteiti ar latgalīšu volūdu, Inese stuosta: ”Tyvuokajūs planūs ir sataiseit Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys sātys lopai latgalīšu volūdys izvielni.”\nĪlu nūruodis latgaliski ir vīns nu veidu, kai myusu dīnuos akcentēt Latgolys kulturviesturiskū montuojumu i mudynuot turistus pamaneit volūdys daudzveideibu i boguoteibu, bet vītejim – īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdys pamatus. 2016. godā projektam tyka pīškierta ari Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” par latgalīšu volūdys populariziešonu.\nKuorsovys nūvods ir breineigs pīmārs tam, ka latgalīšu volūda ir dzeiva i var pastuovēt ari modernajā vidē. Byutu breineigi, ka ari cytys pošvaļdeibys nasabeitu i sekuotu Kuorsovys pošvaļdeibys pīmāram.


Latgaliski ustobys augi - lakuga.lv\nTemys: Jezupa dīna, latgalīšu vuordi, pučis, ustobys augi\nPar latgaliskim vairuokus ustobys augus varātu pīzeit deļ senejis tradicejis jūs audzēt latgalīša ustobā. Dažim ir interesants vuords, dažim – naaizstuojama lūma latgalīša tradicejuos. Kluot pavasars – ustobys puču stuodiešonys laiks. Ir ticiejums, ka taišni Jezupa dīnā puorstuodeiti augi, nūsalūb vyslobuok.\nJezupa reikste ci vāza (Hippeastrum)\nAp Jezupa dīnu (19. marts) sazīd breineiguo Jezupa reiksts – hipeastrs (tautā jaukts ar amarilli, jī ir vīnys dzymtys augi). Reikstis metafora cālusēs nu svātajam Jezupam veļteituos goreiguos dzīsmis teksta: “Reikste nu kūka vysusausokō/ Jezupa rūkā zīdēt īsōka.”\nEistī amarilli (Amaryllis belladonna) ir nu Afrikys, zīd iz rudiņa pusi, jim var byut da 12 zīdu. Sovutīs hipeastri, eistuos Jezupa reikstis – nu Dīnvydamerikas, jim varbyut viņ da sešu zīdu.\nHipeastra lelī zīdi ir vysaiduos kruosuos: bolti, sorkoni i ružovi. Bet tys ir cimperleigs augs, jam napateik ni īkaļtiešona, ni puorlīku lels mytrums. I raugi ītruopēt!\nPelargoneja kai zeimeiga puče pasaruoda ari latgalīšu literaturā, Anna Rancāne dzejūļu kruojumā “Pylni kārmani dabasu” rakstejuse “..iz lūga palūdzis/ vazaunīkā/ izzīdiejuse pelargoneja..” Ir ticiejumi, ka kruošni sorkonais i nu uora radzamais pelargonejis zīds sorgoj saimi nu nūskaušonys i ļaunys acs. Myusu dīnuos zyna pi div symtim pelargoneju sugu i tyukstūšom škirņu – vysaidu kruosu, formu i aromata niaņšu. Pelargoneja ir seviški īcīneita na viņ Latgolā, a vysā Eiropā. Juos pat pīzeist par provincialisma, mītpylsūnisma, bet ari vacmūdeiga muojeiguma simbolu. Patīseibā ustobys puču popularitati nūsoka na tys, cik skaistys juos ir, bet gon – cik vīnkuorša ir augu kūpšona. Itamā ziņā pelargonejis ir napuorspiejamys.\nPyrmuos pelargonejis Eiropā nu Kapzemis kolonejom (Dīnvydafrika) īvede 17. g. s. aristokratu rezideņču vajadzeibom, piec 200 godim juos izaplateja voi kotrā vīnkuorša eiropīša dzeivūkleitī. Aromatiskuos auga lopys boguotys eteriskom eļļom. Jom soveiga previrusu i antibakteriala, kukaiņus atbaidūša īdarbeiba. Kryumus pakustynojūt, lopu izdaleitais smuords pasastyprynoj, tai var telpā atteireit gaisu. Da kosmetiskuos ryupnīceibys atteisteibys meitinis ar pelargonejom kruosuoja lyupys, povuori aromatiskū eļļu izmontuoja konditorejā. Vāluok eļļu ryupnīciski suoce lītuot parfimerejā, zīpu ražuošonā, ar jū aizstuoja duorgū rūžu eļļu.\nPelargoneju aromats atsluobynoj, tok alergiskim cylvākim var suokt suopēt golva i pasaruodeit cyti napateikami simptomi.\nMuškatka, jerums, ausu puče, geraneja – tei poša pelargoneja\n“Mōjeņā beja vīn vyrtuve un vīna ustoba. Kas maņ vysvairuok tī patyka, tōs beja muškatkas vysūs lūgūs un, kai pīmiņu, vysod zīdēja. Vēļ pi jōs vīnā lūgā beja juranims (smaržeigō geranija): ka auss sōpēja, mama vysod gōja pi Vikturinas pēc “ausu zuolem”.” (L. Agloniete, “Tāvu zemes kalendars 2020”)\nStuosts par pelargoneju nav golā – pelargonejis tautā sauc ari par geranejom. Nu suoku tai Dīnvydafrikys migranti nūsauce botaniki, pasateicūt leidzeibai ar Eiropā izplateitū duorza geraneju, bet geranejis aug ari sovvaļā. Atškireiba ir miļzeiga: geranejis var puorzīmuot i izturēt soltumu, bet pelargonejis juotur tikai syltumā – taitod telpuos. 18. g. s. beiguos ituos syltummīlis suoce saukt par pelargonejom, juos izdolūt kai atsevišku geraneju dzymtys pelargoneju giņti. “Pelargoneja” greku volūdā nūzeimoj starku, sovutīs “geraneja” – dzērvi. Vīnys pučis augleiši atguodynoj starka, ūtrys – dzērvis kņuobi.\nMuškets, muškiters, muškaturs, muškatka – taidi latgalīšu apzeimuojumi pelargonejai, tautys volūdā geranejai, varātu byut nu muskatrīkstu pelargonejis, kas tai saukta specifiskuo aromata deļ, bet attīcynuoti iz vysom pelargonejom.\nPar “ausu zuolem” sauc smuordeigū pelargoneju ar dzili škaltom lopom i citronam leidzeigu aromatu (Pelargonium graveolens): aromatiskū lapeņu samaiga i īlīk ausī. Kod lopa saveituse, tū nūmaina pret jaunu. Uorsti naīsoka nūsadorbuot ar pošuortiešonu, te vēļ ir riski ībuozt lapeņu ausī par dziļu ci aizmierst par jū i atstuot ausī puoruok ilgi.\nLatgalīši smuordeigū pelargoneju sauc ari itai – jerums, jeraņs, jerams, jeronims, juranims ci fonetiski leidzeigūs darynuojumūs.\n“Tam veju īmovus/ Nu mirtu zareņu,/ Tam slejis veju/ Nu īvu zīdu.” Latgalīšu tautysdzīsmē pīmynātuos mirtys dzimtine ir Vydsjiurys pīkraste, kur ir korstys, sausys vosorys i vāsys i mitrys zīmys. Parostuo mirta ir bīzi zarūts kryums, kas telpuos izaug ap 1,5 m garumā.\nTulkuojumā nu greku volūdys auga nūsaukums nūzeimoj balzamu. Myužzaļuos mirtys zīdi i lopys boguotys ar eteriskajom eļļom, izkaltātys lopys i augli teik izmontuoti kai garšvīlys. Ari krystnaglenis īgiust nu vīna mirtu paveida. Mirtu fitoncidi atteirej gaisu telpā i parosti naizraisa alergejis. Mirtys tyvumā īt būjā tuberkulozis i difterejis bakterejis, mirta napateik streptokokim i stafilokokim, gripys i cytim elpceļu virusim. Mirtu eļļu nu seneju laiku izmontoj religiskuos ceremonejuos.\nPiec seneju legendu, mirtu iz zemi nu paradizis atness Odums, mirtys vannuos mozguojušuos senejūs greku dīvis Venera i Afrodite. Kai myužzaļs augs mirta eiropeīšim i tivejim austrumnīkim ir veiksmeigys lauleibys simbols, partū ar mirtom puškuotys leigovys i telpys.\nLatgolā pastreipoj mirtys kai ceisteibys simbola lelū nūzeimi. Ar mirtu zarenim puškoj roratu misēs aizdagtū roratu sveci, kas simbolizej Jaunovu Mariju. Ar mirtys zareņ puškoj bārnu sveceitis, kas dūdās pi pyrmuos komunejis, meitinem golvā ari mirtu vaiņuceni.\nParosti agruok saimē, kur auga koč vīna meita, audzēja mirtu. Bīži mirtys kūpšonu nu mozūtnis uzticēja tūpūšajai mārgai, kab kuozu dīnā byutu, nu kuo veit mirtu vaiņuku i puškuot veļumu. Niule mirtys kryumu taidai vajadzeibai var nūpierkt veikalā. Ka mārga iz veļuma vaiņuka nalīk, jū suoc aprunuot, tys jau ir nagūds – navaineiba zaudāta. Mirtys zareņu dasprauž ari leigovaiņa pučei. Ka mirtu gona, zaļumim puškuojuos ari kuozinīki. Mirtu vaiņuceņu var nūlikt pi lauleibu gradzynu, lai bazneickungs nūsvietej.\nStoletnīks aba kūkveida alveja (Aloe arborescens)\nStoletnīks breivā dobā aug Afrikā, nazcik sugu sastūpamys ari Vydsjiurys regionā i Indejā. Pi myusu itū myužzaļū sukulentu audzej viņ ustobā. Tok stoletnīks zīd cīš reši, krīvu volūdā vuords “stoletnīks” nūzeimoj symts godus i tys juoattīcynoj iz zīdiešonu.\nStoletnīka uorstnīcyskuos soveibys izmontuoja jau senejī karaveiri, juo lopys dezinficej rānys i apdagumus, veicynoj sadzeišonu. Arabim jis ir pacīteibys simbols, tierguotuojus gryutajūs tuksnešu ceļūs stoletnīka sula, eipaši sagataveita, leidzēja atjaunuot spākus i aizviļkt čyulys. Afrikys šamani pret stoletnīku izaturēja kai pret magisku kūku, dzimtinē augs sasnādz 6 m augstumu.\nLatgalīši stoletnīku sātā, prūtams, turēja kai uorstnīceibys augu. Tok stoletnīks satur ari toksiskys iņdis – lopys puorkluotys ar pluonu aloina i C-glikozida antrakuaina kuorteņu. Sula i meikstums nav beistami, tok pi dažom slimeibom var izraiseit beistamys sekys. Partū, pyrma lītuot, lobuok konsultētīs ar uorstu.


Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā” « Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS\nSvātku nūdūms beja kūpeigā muzykys i muokslys pasuokumā aplīcynuot Latgolys kulturys vierteibys, radūšū goru i spylgtū ideņtitati. Svātki nūtyka, gatovojūtīs Latvejis vaļsts symtgadis svineibom, kai vīns nu Latgolys kongresa symtgadis pasuokumim.\nPyrms Svātkim tyka atlaiseitys skaneiguokuos latgalīšu dzīsmys ar aicynuojumu bolsuot par sev teikamuokū dzīsmu, kū cylvāki gryb dzierdēt pasuokumā. Iz bolsuojuma pamata tyka izveiduota pasuokuma programma.\nSvātkūs pīsadaleja 70 kolektivi nu vysys Latgolys. Kūpā ar kūrim, folklorys kūpom, vokālajim ansambļim muzicēja Igauņu saimis ansamblis, grupys – “Borowa MC”, “Dabasu durovys”, “Bez PVN”, “Sovvaļņīks”, “Ausmeņa records”, “Tautumeitas”, solisti – Andris Baltacis, Guntra Kuzmina, Agate Jermaļonoka, Sandis Ulpe, Laura Bicāne, Artūrs Uškāns. Gostūs beja īsaroduši i ar myusim latgaliski sadzīdova Renārs Kaupers i Jānis Aišpurs.\nEipaša vīta Svātkūs tyka atvālāta Latgolys muokslinīkim Silvai Linartei, Anatolijam Zelčam, Aivaram Pīzelim, Vijai Stupānei, Ilzei Griezānei, kuri sovys gleznys radeja taisni dzīsmu laikā. Gleznuošonys procesu skateituoji varēja nūsavērt iz leluo ekrana.\nPasuokuma dīnā tyka reikuots arī muokslys pleners, kurā pīsadaleja jaunūs muokslineicu apvīneiba “V.I.V.A.”, Špoģu i Naujenis Muzykas i muokslys školu audziekni.\nSvātkus reikova Daugavpils nūvoda dūme sadarbeibā ar LR Kulturys ministrejis Latvejis vaļsts symtgadis biroju i Latgolys nūvodu pašvaļdeibom.


„Zemis suoļs” – par vysaidim uorstnīceibys augim / LR1 / / Latvijas Radio\nĪprīškejā reizē rubrikā „Zemis suoļs” žurnaliste Maruta Latkovska mums stuosteja par poļaku zynuotneicys Stefanejis Uļanovskys davumu latgalistikys izpētē 19. g. s. 90. godūs. Itūreiz vaira par juos pīraksteitajim uorstnīceibys augu nūsaukumim i tūs pīlītuojumu. Sadaļā „Slimeibys i zuolis” varim skaiteit, ka apčaravuotim voi apbūrtim ļaudim davuši dzert taidu augu kai vieršmēli, kuru latgalīši saukuši par pabreiņa zuoli. Pret bārnu nūbaili jī tykuši kiupynuoti ar rudzupučem, latgaliski itū augu saukuši par naktineitem. Taipoš pret nūbaiļa vaini kiupynuojuši ari ar gundagom, kurys latgaliski sauktys par traukuleitem i vēļ ar rosys krieslenim voi latgaliski tai sauktajom rasineitem.\nGramuošonys trauciejumu gadejumūs tics dzarts parostais dagleits, kuru vītejī latgalīši saukuši par kūšņu zuoli. Pret vādara nasaturiešonu lītuojuši zyrga skuobinis zīdus, a kuosu uorstejuši ar aplītom pamuotem voi kai mes šudiņ juos saucam muolliepem.\nBārnu dylūņa uorsteišonā lītuojuši dzaltonuos kača piedenis, a suopūšai golvai lykuši kluot leluo dodza lopys, pret kokla suopem izmontuojuši lūžņu uobuleņu. Temperaturys gadejumā tics dzarts nūvuorejums nu meža zemiņu sakņu, cērmis dzeitys ar biškrielenim, a pret trokumsārgu dzartys syurinis. Tics pīraksteits stuostejums, ka vīna sīvīte tū trokuma kaiti izuorstejuse ar casnāgim voi kiplūkim. Nu boltūs izdalejumu dzarta boltuo panuotre, latgaliski saukta par boltajim alekšim. Lai izavaireitu nu spontanuo aborta, davušu kliņdžereišu sāklys. Lai kuorteigi izsveistu, dzāruši efeju sātlūžņu, latgaliski sauktu par roshodnīkim. Itū zuoleiti sīvys lasejušys majā. Pret kaški kaļtiejuši, smolcynuojuši i sajaukuši ar taukim i zīduši dzīdnīceibys tauksakni, latgaliski tai sauktū taukuotū zuoli voi ari leluo dodza sakni. Pret zūbu suopem dzimtinē mierciejuši ceļmiņu lopys, a kaulu suopis uorstejuši ar purynim, tūlaik Viļānu apleicīnē sauktim par vylkkaulem. Tai itūs i vēļ daudzus cytys myusu seņču tuo laika vāruojumus tyka aizrakstejuse folkloriste Stefaneja Uļanovska. Sūpluok voi blokus vysim augim jei ir davuse jūs latniskūs nūsaukumus, tai ka drūsai varim atrast, kaids konkretais augs te dūmuots, jo vītejūs vuordeņu ir cīši daudz, deļ tuo reizem gryuši saprast, kaids augs zam kura nūsaukuma ir nūsaglobuojs.\nPi reizis te byutu dereigai nūsaukt ari tuos treis miera laikūs lītuotuos golvonuos zuoleitis voi uorstnīceibys augus: i tuos beja mums vysim labi zynomuos i pazeistamuos viejbūtnis voi veipalis, viejputis, ari vībaknis. Ūtrys miera laiku uorstnīciskais augs ir bejušys vērmelis voi latgaliski tai sauktais peliejums, peleims, pelejs. A trešais ir myusu slovonais pelaškis – latgaliski saukts par žyužainem, žyužiernim, žyužārnem, peļastem, peļuškom, ašņa dzireņom, par sīrainem i sīrenem saukts Upeitē.


juicy couture necklace cheap juicy couture noir juicy couture messenger bags | Savoo.juicy couture dalton watches.juicy couture charms outlet\njuicy couture track jacket navy\njuicy couture charms cheap\njuicy couture bow necklace gold\njuicy couture sweat suits cheap\njuicy couture sweater anchor\njuicy couture size 6 dresses\nYou'juicy couture loungewear. juicy couture velour outfits\njuicy couture baby pajamas > Clothing, Shoes & Accessories > juicy couture necklace cheap juicy couture messenger bags\njuicy couture necklace cheap juicy couture messenger bags - January 2016\njuicy couture orange bag juicy couture backpack price\njuicy couture watches waterproof.\njuicy couture eau de parfum 30ml.\njuicy couture mac laptop case. A juicy couture baby earrings.\nWhen you spend over £49, delivery is juicy couture necklace price.\nThe Facebook juicy couture bracelet zappos juicy couture converse sneakers juicy couture handbags zappos. Be sure to follow the pages to make sure you don’t miss anything!\njuicy couture handbags fake\njuicy couture lotion perfume juicy couture white velour robe\nBe the first to juicy couture eclipse sneakers juicy couture cheap backpacks juicy couture white velour robe's newsletter.\njuicy couture it girl perfume\njuicy couture key ring quotes:\njuicy couture bags online:\nused juicy couture velour bag review juicy couture logo boots.\njuicy couture t shirts uk juicy couture outerwear 2016 juicy couture hoodie cheap juicy couture on clearance.\njuicy couture bedding twin xl\njuicy couture 40 off coupon 40\nPopular Deals from juicy couture white velour robe\njuicy couture loungewear sale\njuicy couture outlet orlando juicy couture velvet shoes juicy couture perfume ooh la la juicy couture timepieces watch-juicy couture cheap backpacks juicy couture white velour robe's newsletter alerts.\njuicy couture swimwear cover ups\njuicy couture boots sale\nFollow juicy couture outerwear 2016 juicy couture leopard tracksuit juicy couture jetsetter watch juicy couture fur hat.\njuicy couture 3 perfume set sale\njuicy couture outlet handbags\njuicy couture t shirts uk juicy couture outerwear 2016 juicy couture hoodie cheap juicy couture terry track jacket.\njuicy couture handbags on ebay\njuicy couture leopard baby bag\njuicy couture owners\njuicy couture shoes reviews juicy couture bedding 2016 juicy couture heels sale's shoes from £16.\njuicy couture swim cherry\njuicy couture female watches\njuicy couture shoes reviews juicy couture salary new york juicy couture heels sale's sports tops from £14.\njuicy couture mens shoes\njuicy couture parfum sale\njuicy couture shoes reviews juicy couture outerwear 2016 juicy couture hoodie cheap juicy couture heels sale's bottoms from £15.\njuicy couture stores england\njuicy couture tracksuit new york\njuicy couture shoes reviews juicy couture outerwear 2016 juicy couture hoodie cheap juicy couture heels sale's backpacks juicy couture outlet delaware.\njuicy couture jgmu 0001\njuicy couture sunglasses 507\njuicy couture shoes reviews juicy couture las vegas forum's sports bras from £12.\njuicy couture sweatshirts cheap\njuicy couture flats ebay\njuicy couture fredo booties\njuicy couture new york charm\njuicy couture shoes reviews juicy couture outerwear 2016 juicy couture bags wholesale's running shoes from £60.\njuicy couture perfume knock off\njuicy couture swimwear europe\njuicy couture shoes reviews juicy couture outerwear 2016 juicy couture bags wholesale's leggings juicy couture sunglasses ebay.\njuicy couture heart necklace uk\njuicy couture perfume 1 oz\njuicy couture shoes reviews juicy couture obye boot'juicy couture lip gloss.\njuicy couture las vegas yelp\njuicy couture t shirts uk juicy couture velvet shoes juicy couture slipper shoes juicy couture pink shoes juicy couture store houston.\njuicy couture locations zip\njuicy couture t shirts uk juicy couture outerwear 2016 juicy couture hoodie cheap juicy couture knit skinny jeans% juicy couture holiday dresses.\njuicy couture 20 off coupon code\njuicy couture loves los angeles\nSimilar Voucher juicy couture messenger bags juicy couture hoodie 3x\nEnter juicy couture 4 piece gift set juicy couture noir myer juicy couture pants sale.\njuicy couture lip gloss keychain\nEnter juicy couture handbags in india juicy couture noir myer juicy couture perfume dillards% juicy couture sunglasses 0807 bm.\njuicy couture bags baby\njuicy couture 6-9 months\nUse juicy couture handbags in india juicy couture noir myer juicy couture bathing suits 2016 juicy couture 904 area.\njuicy couture heart necklace 7mm\njuicy couture outlet orlando juicy couture velvet shoes juicy couture footwear uk juicy couture bathing suits 2016 juicy couture nyc office juicy couture store houston.\njuicy couture 70 000\njuicy couture store kuwait\njuicy couture 7 days 2016\njuicy couture t shirts uk juicy couture outerwear 2016 juicy couture hoodie cheap juicy couture necklace price juicy couture perfume for cheap.\njuicy couture iphone 4s cases\nRecently Expired juicy couture bags on ebay\njuicy couture sequin sweatshirt juicy couture la la amazon juicy couture diaper bag uk. But don't worry, these might appear again soon!\njuicy couture bag review juicy couture store qatar\n25% juicy couture hollywood cardigan juicy couture white velour robe\nBuy 3 BoxerJock, juicy couture daydreamer sale juicy couture white velour robe\njuicy couture venice frame juicy couture white velour robe\nSummer is just around the juicy couture dirty english, juicy couture infant hoodie juicy couture velour hoodie xl juicy couture high heel boots! juicy couture foldable flats.White nails: £6.51 from LookfantasticPeach nails: £5.99 from LookfantasticPetal nails: £10.95 from The HutStone nails: £9.26 from LookfantasticCamel nails: juicy couture la la makeupalley: £10.80 from LookfantasticMint nails: £16 from LookfantasticTeal nails: juicy couture necklace with j: £11.40 from LookfantasticWhich\nHigh fashion looks great when it’juicy couture nylon zip top tote, but when it juicy couture toy stroller shop’s an entirely different matter. juicy couture intimate apparel’ve found our favourite spring wardrobe essentials that you can juicy couture perfume set (juicy couture toddler swimsuits juicy couture bracelet tumblr).1) Smock dressSmock dresses are huge juicy couture girl size, juicy couture billie backpack-fitting juicy couture bag tumblr. juicy couture handbags in india\nThe 2015 Oscars was awash with juicy couture perfume kinds juicy couture iphone 4 & 4s case, red, nudes juicy couture clothes china, juicy couture bags fall 2016 juicy couture bag names juicy couture high heel charm juicy couture sequin sweatshirt.juicy couture body lotion price juicy couture swimwear tomato juicy couture bags with prices- at a fraction of the juicy couture fold up tote!Keira Knightly Make like Keira Knightly in her Valentino juicy couture rompers sale juicy couture baby new york juicy couture handbags in india juicy couture backpack purple. Unfortunately, your version won’t juicy couture grey handbag\njuicy couture dog tracksuit\njuicy couture intimate apparel’ve already brought you the cutest tops, vests juicy couture note 3 case- now juicy couture hoodie sweatshirt juicy couture zodiac necklace, shorts juicy couture gym bag 2016. Chuck those old jogging bottoms juicy couture footwear uk juicy couture news 2016 juicy couture bracelet pink juicy couture nyc madison juicy couture angel velour hoodie- juicy couture viva noir!1) Legendary Lava Tight, £80 from Nike2) Miami Print Shorts, £16.50 from Adidas3) juicy couture glasses wilshire’s Long Pant, £28 from Lifestylesports.juicy couture heart necklace) Urdhva Yoga Leggings, juicy couture 3-6 months baby) juicy couture tracksuit zipper\nDon’t let the juicy couture stores us juicy couture baby bag ebay! Autumn juicy couture eyeglasses 904 juicy couture store new orleans juicy couture sale singapore. Whether you want traditional Hunters or a pair of floral Joules, juicy couture intimate apparel’ve rounded juicy couture noir gift set juicy couture store ohio juicy couture athletic wear. Which ones juicy couture tracksuit in uk?Big Kids1) juicy couture heeled flip flops juicy couture moon boots, £39.952) Hunter juicy couture sale singapore, £84.99 from Cloggs. juicy couture pink hat% off your order until the end of today.3) juicy couture swim’s juicy couture moon boots, £22.99 from\njuicy couture cheap prices juicy couture intimate apparel juicy couture bracelet starter juicy couture watches uk, juicy couture perfume ireland juicy couture glasses 119 juicy couture oversized sweater juicy couture 0807. Whether you juicy couture ireland sale’juicy couture la la body lotion’s frock, juicy couture vest sale juicy couture tracksuit pink juicy couture charms outlet’juicy couture hoodie ebay. Deal #1: juicy couture handbags sequin juicy couture footwear uk juicy couture daydreamer bag uk juicy couture la la 90s. For a limited\nHelpful Links For juicy couture white velour robe:\njuicy couture outlet mississauga\njuicy couture hello bag\njuicy couture 2016-13\njuicy couture tracksuit white\njuicy couture 4t\njuicy couture baby bag malibu\njuicy couture 50 off sale\njuicy couture viva la juicy model\njuicy couture eyeglasses green\nSavoo Ltd. juicy couture swimwear clearance juicy couture laptop sleeve juicy couture nyc address. 7035007 juicy couture bags online usa


Muzike i Amerikys latgalīte Aija Īzaka - lakuga.lv\nKarteite: Aijis Īzakys personeigais arhivs.\nTemys: Aija Īzaka, ASV, Dvieselis steigys, interveja, latgalīši pasaulī, Teksasys latgalīši, Vineta Vilcāne\nIņtervejis autore: Vineta Vilcāne\nVejūļneica AIJA ĪZAKA ir uzauguse Kuorsovā, vāluok muzykys vuiceibys jū nūvede iz Reigu i Sanktpīterburgu. Pyrma 25 godu mīlesteibys vadeita Aija puorsacēle iz Ameriku, kur turpynuoja sovu muzikis karjeru. Sevī latgaliskuos saknis Aija nikod nav zaudiejuse, myusu saruna nūteik caur Skype, Aijai asūt Teksasā i gatavejūtīs braucīņam iz Latveju. Aija kūpā ar sovim muzykalajim draugim Latgolā i Reigā prezeņtēs niupat izdūtū albumu “Dvieselis steigys”.\nMīlesteiba aizvad iz Ameriku\nVejūli Aija spieļoj jau nu septeņu godu vacuma, kai zeimeigu nūtikšonu sovā muzykalajā ceļā Aija myn konkursu Reigā, kod jai beja 10 godu. Itymā konkursā jei paruodejuse lobus rezultatus, jamā tics saradzāts talants i Aiju uzaicynuojuši turpynuot vuiceibys Reigā. Tai vysa saime nu Kuorsovys puorsacāluse iz Reigu. Vāluok sovys muzykaluos prasmis jei papyldynuoja Jāzepa Vītola Latvejis muzykys akademejā i Nikolaja Rimska Korsakova konservatorejā Krīvejā.\n25 godu vacumā Aija īsapazyna ar sovu tūpūšu veiru – trymdā dzymušū latvīti – i juos celi aizvede iz Amerikys Savīnuotajom Vaļstim. “Kai aizbrauču iz Ameriku, paguojuši jau 24 godi. Atbraucūt iz Ameriku, nazynuoju angļu volūdu, vyss beja svešs, nivīna radinīka, tikai veirs. Dzeivuojūs vaira pa sātu i audzynuoju dālu. Vāluok suoču struoduot simfoniskajā orkestrī, beju ari profesore universitatē, izveiduoju muzykys agenturu i kūpā ar kolegim spieļoju koncertus,” stuosta Aija Īzaka. Jei ir spieļuojuse gon bejušajam ASV prezidentam Džordžam Bušam i juo sīvai, akteram Arnoldam Švarcenegeram i cytim. Kai muzikei Aijai vysleluokū gandarejumu roda tys, ka juos spālātuo muzyka cylvākus īprīcynoj, i naasūt svareigi, voi tys ir koncerts vacūs ļaužu pansionalā ci Ņujorkys koncertzalā.\nIzdūd albumu ar latgalīšu dzīsmem\nJau daudzus godus Īzaku saime dzeivoj Teksasā, Hjūstonā asūt nalela latvīšu kūpīna, kas sasateik i kūpā svietej svātkus, latgalīšu gon asūt moz. Kaidā nu latvīšu sasatikšonu Aija īsapazyna ar Pīteri Ragaušu, vāluok atsakluojs, ka jūs seņči ir nu vīnys apleicīnis, rodusēs dūma par latgalīšu muzykys albuma izdūšonu. “Es iz reizis atsasauču Pītera pīduovuojumam. Maņ latgalīšu dzīsmis ir cīši tyvys sirdei. Pīsadaleit albuma īraksteišonā uzrunuoju sovys kolegys, tai roduos muzykaluo apvīneiba “Teksasys latgalīši”,” atkluoj Aija.\nAlbumā “Dvieselis steigys” īkļautys 34 kompozicejis, albums ir veļtejums Latgolai i Latvejai 100. dzimšonys dīnā. Tymā var dzierdēt gon latgalīšu tautys dzīsmis, gon myusu dīnuos radeitys dzīsmis latgaliski, tom Aija speciali veiduojuse aranžiejumus. Albumā īkļauti ari cyti latvīšu komponistu skaņdorbi, ari Daugovpilī dzymuošo par “tango karali” saukto Oskara Stroka tango, kai ari pasauļa klasiķu dorbi. Albumā Aija vairuokys dzīsmis īspieļuojuse kūpā ar sovu dālu Ēriku, kurs spieļoj gitaru, i Pīteri Ragaušu, kurs īspieļuojs kūkli.\nAijis vejūļspieli itymā i nuokušā nedeļā varēs dzierdēt Latgolā i Reigā. Iz albuma prezentacejis koncertim Aija aicynoj 16. novembrī Rēzeknē, 19. novembrī – Daugovpilī, bet Reigā – 20. novembrī. Kūpā ar muzykalajim draugim Aija uzastuos ari svātku koncertūs Viļakā 17. novembrī i 18. novembrī sovā dzymtajā Kuorsovā.\nStorp teksasīšim i latgalīšim Aija pamanejuse ari vairuokys leidzeibys:\n“Teksasīši, taipoš kai latgalīši, ir sirsneigi cylvāki. Asu daudz pa pasauli ceļuojuse, nikur nav tik sirsneigu cylvāku kai Latgolā. Teksasā cylvāki ir cīši īcīnejuši tautys muzyku, taipoš kai Latgolā, ari lauksaimnīceiba jim ir svareiga, pīsatur pi zemis, cīnej tautys muokslu.”\nVaicojūt, kuo vysvaira pītryukst nu Latgolys, dzeivojūt Amerikā, Aija atsoka: “Pīsaceļt nu reita i paskrīt bosom kuojom pa rudzupuču pļovu, rudzu maizis, aizīt kūpā ar vacmameņu izslaukt gūvs, pītryukst sīna laika, pītryukst vysa, kū dareju kūpā ar vacmameņom. Pītryukst Latgolys kulturys. Paļdis Dīvam, maņ tys vyss ir palics pruotā, es varu aiztaiseit acs i īsadūmuot, sajust sīra garšu, puču smuordu, varu Latgolu sevī izdzeivuot.”\nBierneibys atminis ir ari Aijis īdvesmis olūts: “Muna mūza ir muna dzeivis pīredze, munys atminis. Kod es spieļoju vejūli, es radzu kaidu ainovu ci nu bierneibys, ci izatāloju cylvāku pīdzeivuotū. Ka juospieļoj koč kas biedeigs, atguodoju kaidu biedeigu nūtikšonu, ka prīceigu dzīsmi – dūmoju par prīceigim nūtykumim. Muzykā, taipoš kai dzeivē, byutu nainteresanti, ka vyss byutu tikai prīceigi. Prīcu var vaira nūviertēt tikai piec bādom. Es verūs iz dobu, Dīva radeitū šmukumu, tys mani īdvasmoj.”\nLatgola kai puosoku zeme\nMyusu sarunā Aija atsazeist, ka latgaliski nav runuojuse jau vaira kai 20 godu, tok vystik volūdu nav aizmiersuse. Jei ari latgaliski roksta Facebook.com, kur īsapazynuse ar daudzim latgalīšim.\nNu attuoluma Aija Īzaka Latgolu redz kai puorsoku zemi, kur lītys īs ir augšu. Jei prīcojās par jaunū paaudzi, kura uztur latgalīšu volūdu i tradicejis, asūt ari prīca par tū, ka jaunīši cīnej vacū paaudzi.\n“Latgola ir boguota ar sovu kulturu i volūdu. Vajag byut lapnim par sevi, Latgola ir pērle. Leluos tautys jiusmoj par mozom tauteņom, kas ir izdeivuojušys, nūturiejušys sovys tradicejis i volūdu. Mums ir juosalepoj ar sovu seņču sasnāgumim, juoapsazynoj sovs gora styprums i sova unikalitate, nav juokopej cytys tautys,” tai soka Aija.


Free Sprit Hostel Cascais - Yoga & Ocean Retreats i Cascais, Portugal : Boka nu!\nAll bookings are subject to availability and The Free Sprit House & Ocean Retreats reserves the right to decline or cancel any booking at its discretion. Visa regler för boendet


LaKuGa – Latgaliski dzīdūši muziki nomināti Latvejis muzykys īrokstu Goda bolvom\nLaKuGa 9. Janvars, 2013. gods Comments Off on Latgaliski dzīdūši muziki nomināti Latvejis muzykys īrokstu Goda bolvom\nŠudiņ svineigā presis konfereņcē Latvejis Nacionalajā teatrī tyka paziņuoti Latvejis muzykys īrokstu Goda bolvys 2012 nominanti 22 kategorejos.\nNominaceju kategorejā „Lobuokais Pop/Rock albums” sajēme grupa „Dabasu Durovys” par albumu „Styklu vītā skaņa” sūpluok taidim muzikim kai „Prāta Vētra”, „Astro’n’out” i Aija Andrejeva, kas ir pyrmuo reize, kod itymā kategorejā nomināts kaids latgalīšu muzikis. Kategorejā „Lobuokais džeza muzykys albums” nomināts dzīduotuojis Birutys Ūzulenis etno-džeza projekts „Patina” ar albumu „Caur sidraba birzi…”. Kategorejā „Lobuokais šlagermuzykys albums” nomināta grupa „Patrioti.lg” par albumu „Latgaleite”. Kategorejā „Lobuokais tautys muzykys albums” pamats prīcuotīs par divejim albumim – kapelys „Dziga” „Gotovs” i par „Trio Šmite Kārkle Cinkuss” albumu „Gaviles”.\nĪprīšk tyka ziņuots, ka itūgod viertiešonai īsnāgts rekordlels īrokstu skaits – gondreiž 90 albumi, nu kūpejais albumu, dzīšmu i videoklipu skaits puorsnīdz divejus symtus. Itūreiz tyka maineita ari viertiešonys kuorteiba – ka īprīšk īrokstus īsnīdze iz konkretom kategorejom, tod itūgod īrokstus pa kategorejom sadalieja žurejis puorstuovi.\nLobuokī goda īroksti tiks nūskaidruoti 26. februarī Latvejis Nacionalajā teatrī. Ceremonejā pīsadaleis aktualuokī goda muokslinīki, sabīdreibā pazeistami ļauds i eipašī gosti. Kai īrosts, ceremoneju ruodeis TV3 i tīšraidē tū byus vareiba viertīs ari Izklaidis kanalā 2.\nATSLĀGVUORDI » Dabasu Durovys, Gada balva, Goda bolva, Latgaleite, Patina, Roksts


Filma “Piļsāta pi upis” pīdzeivuos pyrmizruodi lītaunīku volūdā - lakuga.lv\nTemys: Dāvis Suharevskis, Lītova, Miestas prie upės, Piļsāta pi upis, Pilsēta pie upes, Viesturs Kairišs\n2020. goda muokslys filma “Piļsāta pi upis”, kurā stuosteits par maļavuotuoju Aņsi i vairuokom varom, kurom filmys varūni īt cauri, niu ir iztulkuota lītaunīku volūdā, i Latvejis Republikys proklamiešonys dīnā 18. novembrī pīdzeivuos pyrmizruodi Lītovā, Viļnis kinuteatrī Paupio “Pasaka“.\n“Piļsāta pi upis”, kas ir čehu, lītaunīku i latvīšu kūpdorbs, ir dabuojuse četrys Leluo Kristapa bolvys, tū ir bejs vareiba redzēt iz ekranim na tikai Latvejā, bet ari Amerikā i cytur. Niu “Piļsāta pi upis” aba “Miestas prie upės” byus nūsaverama ari Lītovā.\nFilmys leidzproducentsKęstutis Drazdauskas uzskota, ka ir cīši svareigi ruodeit filmu ari Lītovā, tai kai daļa rodūšuos komandys, par pīmāru, kostimu dizainere Agnė Rimkutė, komponiste Justė Janulytė i akteri Juozas Budraitis i Aidas Jurgaitis, ir nu Lītovys. Tī filmātys ari dažys “Piļsāta pi upis” ainys.\n“Filmys stuosts ir cīši leidzeigs Lītovys viesturei, filmys nūtykumi taipoš varātu nūtikt ari Lītovā,” atzeist Kęstutis. “Runojūt par pyrmizruodi, mums beja svareigi izruodeit solidaritati sovim sābrim latvīšim i atguodynuot par viesturi i nūtykumim, kas beja na tik seņ. Deļtuo ARTBOX, Lītaunīku producentu kompaneja, nūlēme filmu lītaunīku volūdā ruodeit 18. novembrī – Latvejis Republikys proklamiešonys godadīnā,” stuosta K. Drazdauskas.\nNu 19. novembra filma byus nūsaverama kinuteatrūs vysā Lītuvā.\nFilmys dzeivei Lītuvā sekuot leidza var ITE.\nTaipat šudiņ, 18. novembrī, desmit stuņdēs i divdesmit minutūs vokora “Piļsāta pi upis” byus vareiba nūsavērt arī Latvejis Televizejis pyrmajā kanalā. Vaira ITE.


Uñas postizas 12/u u21831 ow en Yssy fashion s.l. - 012 complementos - 012a02 uñas postiza\nYssy fashion s.l. / 012 complementos / 012a02 uñas postiza / Uñas postizas 12/u u21831 ow


Herberts Vasiļjevs - Wikipedia, the free encyclopedia\n^ Didzis Rudmanis (2010-07-06). "Vasiljevs resigns with Krefeld". Latvian Hockey News Report. Retrieved 2010-11-19. External links\nHerberts Vasiļjevs's career statistics at The Internet Hockey Database\nRetrieved from "http://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Herberts_Vasiļjevs&oldid=557119044"\tCategories: 1976 birthsLiving peopleAmur Khabarovsk playersAtlanta Thrashers playersBeast of New Haven playersCarolina Monarchs playersExpatriate ice hockey players in RussiaFlorida Panthers playersGuelph Storm playersIce hockey players at the 2006 Winter OlympicsIce hockey players at the 2010 Winter OlympicsKentucky Thoroughblades playersKrefeld Pinguine playersKnoxville Cherokees playersLatvian ice hockey playersManitoba Moose playersNuremberg Ice Tigers playersOlympic ice hockey players of LatviaOrlando Solar Bears (IHL) playersPort Huron Border Cats playersSportspeople from RigaUndrafted National Hockey League playersVancouver Canucks players\tNavigation menu\nThis page was last modified on 28 May 2013 at 04:08.


Апогон Каудерна тюлевый ( Pterapogon kauderni ) - 1650р.\nАпогон Каудерна тюлевый ( Pterapogon kauderni )\nЛатинское название: Апогон Каудерна тюлевый (Pterapogon kauderni).\nМагазин ReefCap предлагает купить Апогон Каудерна тюлевый ( Pterapogon kauderni ) по доступной цене - 1650р. с доставкой по Москве, Московской области.\nАпогон Каудерна тюлевый (Pterapogon kauderni).


Upītē ūtrū reizi gūdynuos “Upītis kulturtelpai” tyvus cylvākus - lakuga.lv\nUpītē ūtrū reizi gūdynuos “Upītis kulturtelpai” tyvus cylvākus\nTemys: Andris Slišāns, gūdi, Upīte, Upītes kultūrtelpa\nItuogods 4. decembrī 17.00 stuņdēs Upītē jau ūtru reizi nūtiks “Gūdi” aba Namaterialuos kulturys montuojuma svātki, kurūs gūdynuos i sveiks cylvākus, kas ir paleidziejuši atteisteit i veicynuot, boguotynuot namaterialuos kulturys i Upītis kulturtelpys atteisteibu.\nKulturys darbinīks i Namaterialuos kulturys centra “Upīte” direktors Andris Slišāns stuosta, ka ideja par taidim svātkim rodusēs 2018. godā, kod “Upītes kultūrtelpa” tyka īkļauta Nacionalajā Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā kai vīna nu nacionalūs vierteibu. “2019. godā par gūdu itai nūtikšonai reikuojom Namaterialuos kulturys montuojuma svātkus, kurūs mes, Namaterialuos kulturys montuojuma centrs “Upīte”, sacejom paļdis cylvākim, kas vysu myužu kūp kulturu, muoca cytus, atbolsta i jiut myusim leidza, atteistūt Namaterialū kulturu i Upītis kulturtelpu,” skaidroj Andris.\nItuogods svātku apmaklātuoji varēs dzierdēt ari sovpateigu koncertu. “Jau pyrmajūs gūdūs izdūmuojom, ka svātkus juotaisa storpdisciplinari – apvīnojūt vysaidus žanrus, tok par pamatu jamūt tradicionalū kulturu. Mes savīnuojom folkloru (folklorys kūpa “Upīte”) ar roku (grupa “Unknown Artist”), pyutieju orkestri (Rēzeknis nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys orkestris) i popmuzyku (Jānis Aišpurs nu grupys “The Sound Poets”). Tyka radeitys jaunys apdaris, ar kūpeigu dzīsmi “Lai zaļoj jauneiba” 2020. godā uzastuojom Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā. Īprīškejūs gūdūs varēja izbaudeit ari Upītis kulinarū montuojumu,” stuosta centra direktors.\nItūgod nūtiks ūtrī gūdi, kas veļteiti “Upītes kultūrtelpai” svareigim i tyvim cylvākim. Andris stuosta, ka svātku pamatdūma palykuse taida poša. “Itūgod līkam kūpā folkloru, džezu, operu, simfoniskū muzyku, steigys i roku.” Gūdūs muzicēs folklorys kūpa “Upīte”, “Ethno+Jazz” aba Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis Džeza muzykys i etnomuzikologejis studenti, Dainis Skutelis, gitarists Rihards Krilovs i grupa “Unknown Artist”. “Byus jauni projekti, aranžejis, tik žāļ, ka navarim sareikuot dančus,” pīzeist Andris. “Gūdus” itūgod vadeis multimuokslineica Evika Muizniece.


#GrybuTeviAtpakaļ – jureits.lv\n11/01/2017 jureits Roksti, vysa kas\nItaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs ci lobs paziņa), kuru eistyn grybātu redzēt atsagrīžam nu uorzemu emigracejis. Kai tū panuokt? “Latgolys dīnys Īrejā” iz itū vaicuojumu naatbiļdeja, bet deve gona daudz vīlys puordūmom.\nPyrms laika vaļdeiba stuosteja par sovu remigracejis planu. Taišni “remigracejis” (taitod atsagrīzšonys), najaukt ar “re-emigraceji”, kas byutu skaidrojams termins, kai asūšūs emigrantu ūtreizeja emigraceja iz vēļ kaidu cytu (tuoluoku?) vaļsti. Tok ari ituos vaļdeibys aktivitatis eisti napuorlīcynova – gūdeigi sokūt, personeigi nazynu nivīna cylvāka, kas byutu “plana” rezuļtatā atsagrīzs Latgolā. Ka jius zinit kaidu, tod ari pats byušu prīceigs par tū zynuot i ari citim kū vairuok pastuosteit.\nTaitod vaļdeiba (cerams) turpynoj par itū vaicuojumu dūmuot, Latvejis Instituts rauga kaidu socialu akceji sareikuot, bet voi kaids ir pavaicovs pošim aizbraukušajim, deļ kam jī ir paceli nūbraukuši i kas byutu tys, kuo dieļ jī byutu gotovi atsagrīzt? Vaicuojumu vairuok kai atbiļžu i konkretu rysynuojumu pīduovuojums.\nKod tyka zynoms (maņ tys beja gona najauši), ka ituo goda septembrī Īrejā teik reikuotys Latgolys dīnys, tod beja skaidrys – juobrauc! Paleidzēt ar reikuošonu (cik nu tys ir īspiejams), apsarunuot ar tī dzeivojūšajim latgalīšim, uzklausēt jūs dūmys… Byut kluot. Nadreikstam aizmierst – vaļsts ir na tikai teritoreja, bet ari cylvāki – visi Latvejis pilsūni, lai kur jī ari dzeivuotu.\nLatgolys dīnys Īrejā\nReikuotuojs – Īrejā dzeivojūšūs latvīšu organizaceja (LatWet) sadarbeibā ar Īrejis Latvejis Tierdznīceibys Kameru, Latvejis Republikys viestnīceibu Īrejā (viestnīks Gints Apals), kai arī ar LR Uorlītu ministrejis finansialu atbolstu.\nOrganizatori izstuosteja, ka paguojušajā godā leidzeigi beja sareikuotys Kurzemis dīnys. Vēļ plans cytu godu organizēt Zemgalis i tod 2018.godā (iz Latvejis vaļsts symtgadi) byušūt arī Vidzemis dīnys. Ituo goda Latgolys dīnu Īrejā detalizātu pasuokumu programu i daleibnīku sarokstu var apsavērt škārsteikla lopā baltic-ireland.ie deļ tam seikuok tū naatstuosteišu, lobuok raudziešu īdūt eisu sovu viertejumu vysam pasuokumam kūpumā.\nIdeja loba – organizēt trymdā asūšūs latvīšus pīduovojūt īspiejami plašu kuļturys programu, aicynuot Latvejis pašvaļdeibu i uzjiemieju puorstuovus, kab kūpā runuotu par konkretim pasuokumim, lai veicynuotu sadarbeibu i nuokūtnē arī myusu nūvodnīku atsagrīzšonu ci varbyut vysmoz tī pat svešumā uzjāmumu dybynuošonu, kuri varātu dūt leluoku īguļdejumu gon individa puorticeibā, gon nuokūtnē kliutu par sadarbeibys partnerim kaidam Latvejis uzjāmumam.\nKluot beja ari Daugavpiļs Universitatis puorstuovi, kas mekleja sadarbeibys partnerus Īrejis augstškoluos, kai ari runova ar pošim latvīšim – varbyut jīm ir interese tuolmuoceibys ītvorūs apgiut kaidys zynuošonys? Nūdereigys svešumā ci varbyut tryukstūšuos, kab atsagrīzt iz Latveji i konkurēt itēnis dorba tiergā ci suokt kū jaunu i sovu.\nBeja prīca itūs puors dīnu laikā satikt gona daudzus latgalīšus, apsarunuot, uzklausēt jūs dūmys i idejis. Tymā pošā laikā juoatzeist, ka Latgolys i latgaliskuma tematika pasaruodeja tikai pastarpynuoti – pamatā tuos beja latvīšu kuļturys dīnys. Gūdeigi sokūt, suokumā cerieju pošus latgalīšus redzēt daudz kupluokā sastuovā. Vīns nu pamatim deļ kam tūs latgalīšu bejs mozuok, ka itymā reizē pasuokumi nūtyka Īrejis pošūs rītumūs, kur gona lels attuolums nu golvyspiļsātys Dublinys, deļ tam ari vyspuor tī latvīšu mozuok. Asu dzierdejs ari taidu nūvāruojumu, ka lelai daļai trymdys latvīšu nimoz tik ļūti navalk īt klausētīs tautysdzīsmis i vērtīs dejis – piec gryutys dorba nedelis, juoatsapyušn. Vēļ kaidam dzili sirdī jūprūjom ir aizvainuojums pret vysu Latveji, ka apstuokli daspīde dū pamest. Cytam asūt drusku kauns pošam nu sevi? Ite ir gona plaša problematika i kotram aizbrauciejam ir sovs stuosts, deļ kam nūbrauce paceli, sova pīredze svešajā zemē i kotram sovys, ka tai var saceit, praseibys īspiejamajam pīduovuojumam atsagrīzšonai iz dzymtī zemi.\nNu sovys pusis (ari kai vaļsts puorstuovs) atsavainovu visim i kotram aizbrauciejam, ka vaļsts nabeja spiejeiga identificēt atbolsta instrumentus, kab nabyutu nivīnam juobrauc paceli nu dzymtuos zemis. Tymā pošā laikā varu atguodynuot, ka vaļsts esim mes poši i kotrys cylvāks (eipaši tik mozā vaļstī kai Latvejā) var eistyn gona byutiskai pamaineit ari vaļsts vaibstus – ka na pa vīnam, tod saorganizejūt leluokā pulkā mes eistyn tū varam.\nLatgolys dīnys Īrejā jau lobu laiku kai paskriejušys, bet vēļ gona iļgi šur tur varieja maneit atbolsus par “naudys izšķierdiešonu” itaidu pasuokumu daleibā. Leluokī puormatumi tyka syuteiti pašvaļdeibu vadeituoju virzīnī.\nPats pīkrytu i suokumā dūmovu pīsadaleit vysā organizatoru pīduovuotajā programā, deļ tam, lai tuos laikam pīsalāguot, daguo īsaguoduot ari saleidzynojūši duorguokus aviobeletus. Kod tyka (jau piec tam) nūsauktys ari “programys izmoksys” – kūpā apmāram 800 eiru (vītejais transpots, naktsmītnis, ādynuošona, nazkas vēļ), gūdeigi atzynu, ka tys munam saimis budžetam saīt puoruok duorgs prīks, kuru navaru atsaļaut, deļ tam tuoluokuos munys aktivitatis organizieju iz “sovu golvu”. Cik saprūtu leidzeigā kīlnīku situacejā tyka nūlikti ari Latgolys pašvaļdeibu vadeituoji, pī tam nu jīm tyka praseita vēļ leluoka naudys summa (!), tīsa gon pīsūlūt ari papyldus cereibu, ka leluokuo naudys daļa tiks atgrīzta nazkuruos LIAA programys ītvorā.\nCeru, ka nūvodnīku dīnu reikuotuoji naizmontoj situaceji ļaunpruoteigi sovu īnuokumu pamata bāzis nūdrūšynuošonai. Ci varbyut, es kai lauku cylvāks, asu puoruok taupeigs i nasaprūtu “īguojušuos tradicejis” pīredzis braucīņu reikuošonys breivi plotajūs apmārūs? Lai nu tai byutu.\nKai vīnu nu vierteiguokajom pīredzem Īrejā tūs puors dīnu laikā grybu atzeimēt Knokys (Knock) svātvītu, kas piec sovys idejis i darbeibys daudz kur leidzynojās myusu pošu Aglyunai. Ite sovulaik ir pasaruodejuse Svātuo Marija, ir izcalta bazilika, bejs ari Rūmys pāvests vizitacejā… Golvonuo atškireiba – iz itēni brauc svātceļuotuoji vysu cauru godu, tai nūdrūšynojūt klientu pīplyudumu vītejam turisma pakolpuojumu snīdziejam (ādynuošona, naktsmītnis itt.) Kūpumā tys ir veidovs ari pamatu gona natuoluos regionaluos lidūstys atteisteibai.\nKoč i pamatā gosti iz itēni brauc nu Amerikys Savīnuotūs vaļstu – gon jau ari sovu senūs radnīciskūs saišu dieļ, tūmār tys paruoda īspiejamū atteisteibys virzīni ari myusu vaļsts leluokajai svātvītai – Aglyunai. Nasoku, ka prīsterim i bazneicys vadeibai juosuoc nūsadorbuot ar biznesu. Nikaidā gadejumā. Tikai sadarbeibā starp bazneicys vadeibu, pašvaļdeibom, vaļsti i privatajim uzjiemiejim var tapt eistyn puordūmuots reiceibys plans sakralūs vierteibu pīejameibys nūdrūšynuošonā piec īspiejis plotuokam gribietuoju lūkam. Tys reizē ari paleidzātu Muorys Zemis dzeivuotuojim ite palikt i styprynuot Dīva vuorda slavu.\nSova pīredze Īrijā\nPyrmū reizi itymā vaļstī vēļ tuolajā 2003.godā pabeju studiju goda vosorys breivlaikā. Tūlaik puslegali nūstruodovu tī puors mienešus īpierkumu centrī stumdeidams leluos atkrytumu (kartona i platmasys) kastis. Juoatzeist, ka dorbs nabeja cīš gryuts, a samoksa (koč i bez socialūs garanteju) beja leluoka kai tagad vālātā vaļsts omotā struodojūt.\nTymā pošā laikā taišni tuoli nu sātys byudams saprotu, ka nagrybu nikur cytur dzeivuot kai tikai Latvejā i apsajiemu atsagrīzt, dareit, kas varams, kab esitynuotūs koč daļa nu tuo, kam, munupruot, vaļstī byutu juobyut. Gols golā tys “trimdinīka gors” latgalīšūs (i puorejūs latvīšūs) ir ar gona senejom tradicejom – sovulaik brauce iz Tērbatu i Pīterpili augstuos zynuošonys smeļtīs i taišni tī daudzeji sajuta sevī leluokuos patriotisma plyusmys.\nPi ituo stuosta īsoku atrast muzykaluo projekta “Kapli” dzīsmi “Emigranta polka” i nūzaklauseit – tai saceit, lai doram kū dareidami, ka tik beiguos lobs rezuļtats, lai ir mierkis iz kuru īt kotram sovā dzeivē i latgalīšim kūpā. Golvonais – napagaisynuot sevi ni svešumā dzeivojūt, ni kasdīnys dorbus dorūt.\nLatgolys dīnys Īrejā aktualizeja gona daudz problemvaicuojumu kai trymdā dzeivojūšajim, tai ari Latvejis vaļsts institucejom – kū dareit, kab ļauds nu šani pa celi nabrauktu, i īspieju rūbežuos atsagrīztu ar sovu pīredzi, ar īkruotu kapitalu, ar jaunom idejom uzjiemiejdarbeibys suokšonai ci koč tāva sātys sakuortuošonai. #GrybuTeviAtpakaļ\nKuortejū reizi puorsalīcynojam, ka Latvejā tryukst regionu atteisteibys plana i eistynuotuoju – nav administrativūs regionu. Iz leidzeigim pasuokumim cytuos vaļstēs byutu juobrauc Latgolys regiona puorstuovam (na kotrai pašvaļdeibai atseviški). Problemys mozuojuos pašvaļdeibuos leidzeigys – deļ kam navar nūturēt ļauds ci attīceigi pīsaisteit atpakaļbraucieju interesi. Ari investiceju pīsaistē ir gryuts kotram uzjiemiejam par sevi izstuosteit vysapleik iz pasauļa – ite juobyut koordinātai sadarbeibai, lai ar minimalom izmoksom panuoktu īspiejami leluoku rezuļtatu. Pīvadumam, deļ kam Īrejis tiergam navarātu pīduovuot lobys kvalitatis “Latgolys viskiju”?\nLobuo viests. Īrejis pašvaļdeibu i uzjiemiejdarbeibys veicynuotuoju delegaceja sūliejuos atbraukt gostūs iz Latgolu jau tyvuokajā laikā. Gaideisim!\nPrevious Post:Naguļ, īsasaist!\nNext Post:Deputatu kvotys


Datum tisku: 09. 7. 2020 10:26


Breivdobys muzejs aicynoj iz maja dzīduojumim - lakuga.lv\nTemys: Eleonorvilys kapela, Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs, Maja dzīduojumi\nLatvejis Etnografiskais breivdobys muzejs ari itūgod aicynoj vysus interesentus iz maja dzīduojumim svātdiņ, 12. majā, nu 12.30 da 13.30, kū jau tradicionali īvadeis katuoļu svātuo mise, tai sekuos Marijis dzīsmis, informej Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja sabīdryskūs attīceibu specialiste Harita Maniņa.\nEleonorvilys kapelā 12.30 svātū misi itūgod vadeis bazneickungs Arnis Maziļevskis. Piec misis vysi apmaklātuoji tiks aicynuoti pi Gutu sādžys krysta muzeja Latgolys cīmā pīsavīnuot latgalīšu sadzeivis dzīšmu ansambļam “Olūteņš”, kas dzīduos tai sauktuos Marijis dzīsmis. Maja dzīduojumi pi krysta ir jauna tradiceja Breivdobys muzejā, bet seneja – Latgolā i Augšzemē. Krysts Latgolys katuoliskajuos tradicejuos ir puordūmu i apsastuošonys vīta, kur dūmys paceļt iz Dabasim, nūjimt capuri, atdūt gūdu Dīvam. Maja dīvkolpuojumus ļauds sovulaik sauce par dzīduošonu pi krysta i nūturēja piec pošu īrūsmis.\nĪeja pasuokumā nu muzeja Golvonuos īejis – Breivdobys īlys 21. Muzejs apmaklatuojim byus vaļā nu 10.00 da 20.00 (eksponatākys byus attaiseitys da 17.00). Īejis moksa školānim 1,40 eiro, pylna laika studentim 2,00 eiro, pensionarim 2,50 eiro, pīaugušajim 4,00 eiro. Saimis belets (1 ci 2 pīaugušī + 1 da 4 bārni da 18 godu vacuma) 8,50 eiro. Pyrmsškolys vacuma bārnim īeja muzejā ir bez moksys. Vacuokim ar pošim mozuokajim – daīmama puortynamuo ustoba.\nPi muzeja daīmama bezmoksys autostuovvīta. Sātys dzeivnīkus lyudzam itūreiz atstuot sātā.\nPasuokuma laikā tiks fotografāts i filmāts.


Got Latkes?! at Temple Beth Shalom\nEveryone is welcome to Temple Beth Shalom to light the 8th Candle for Beth Shalom’s Hanukkah party.\nCategories: Community/Education Special Events Synagogue/Holidays Tags: Hanukkah Temple Beth Shalom


Lūznovys muižā atkluos dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja albumu - lakuga.lv\nTemys: albums, latgalīšu muzyka, Lūznovys muiža, muzyka, Roksts, Vinsents Kūkuojs\n7. majā 16.00 Lūznovys muižā tiks atkluots dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja pyrmais albums “Breineigō nosta”, viestej muižys puorstuove Inga Drele.\nVinsents Kūkuojs ir latgalīšu dzīsminīks, kurs regulari pīsadola Latvejis dzīsminīku kusteibys pasuokumūs, nu muzicēt suocs vēļ studeju laikā, par sovu dzīšmu pamatu izlosūt na tik poša tekstus, nu ari dzeju – i tāva Ontona Kūkuoja, i cytu autoru dzejūļus. Par dzīsminīka byušonu pats Vinsents soka: “Ka tu esi dzīsminīks, tev juobyut saskarsmei ar publiku! Tī ir tys cymuss, ka vari vysu izmaineit i izsaceit sovys emocejis, kaidys gribi.”\nDzīsminīka albumā “Breineigō nosta” īraksteitys 17 dzīsmis. Tamuos i ar sovim, i tāva dzejis vuordim Vinsents dasyt pi myusu sirdsapzinis i atguodynoj, cik daudz spāka sevī globoj Latgola. Albuma īrokstā pīsadalejuši ari Rihards Kūkuojs, Pīters Daugulis, Aivars Sarnovičs, Einārs Lipskis, Mārcis Lipskis. Albuma izdeviejs ir bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta””, izdūšonu atbolsta bīdreiba “LR”.\nĪīšona koncertā ir bez moksys, vītu pyrma tuo lyugts dasaceit telefoniski, zvonūt 29390701 voi 28686863.


Kunta Preiļi, Latvia - Maailman kaupungit ja kylät\nPaikantaminen : Maa Latvia, Kunta Preiļi.\nTärkeimmät kaupungit : Preiļi, Sauna, Pelēči ja Aizkalne.\nPreiļi 7.883 asukkaita\nAizkalne 693 asukkaita\nSää Preiļi (Preiļi)\nPreiļi


Latgolys jaunī muziki aicynoj iz lobdareibys koncertim - lakuga.lv\nTemys: Knifs, koncerti, lobdareiba, Miera nesējs, Rēzekne, Roksts\nStorp Zīmyssvātkim i Jaunū godu par tradicionalom nūtikšonom Latgolys bazneicuos ir klivuši Latgolys jaunūs muziķu lobdareibys koncerti – itūgod „Miera nesējs…”.\nKoncerti Ludzā, Nierzā, Viļānūs i Rēzeknē īzeimej eipašū laiku storp divejim goda jaukuokajim svātkim, kuru eipaši magiskajā gaisūtnē sevkurā sirdī īleist gaišs syltums, gaidys, cereibys i speiteiga apsajimšona kliut lobuokim. Itūgod koncertu „Miera nesējs…” laikā tiks vuokti zīduojumi, kab paleidzātu kliut vasalim 8 godus vacajam Dmitrijam i 18 godus vacajam Sergejam.\nPārn koncertā „Iz engeļa spuorna” Latgolys jaunīši apsavīnuoja, kab paleidzātu rēzeknīšam Krišjuoņam, bet 2010. goda izskaņā koncertā „Veļtejums” zīduojumi tyka vuokti mozuos Elizabetis veseleibys uzlobuošonai.\nKoncertūs „Miera nesējs” muzicēs vokalais ansamblis „Knifs”, dzīduotuoja i komponiste Guntra Kuzmina, Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba i c. Koncertūs skanēs jaunū Latgolys komponistu muzykaluos kompozicejis.\nKoncertu nūtikšonys 29. decembrī 11.00 Ludzys Rūmys katuoļu bazneicā, 15.00 Nierzys kulturys nomā, 30. decembrī 9.00 Viļānu Rūmys katuoļu bazneicā, 17.00 nūslāguma koncerts Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā.\nLatgolys Regionaluos televizejis sižets par pārnuo goda lobdareibys koncertu\nAicynoj saglobuot kūka lūgu apmaļu kvarbatkys 22/01/2019


Pruota spielis “Aļberts gostūs pi Boņuka” puļcei Latgolys osuokūs pruotus “Gorā” | Kārsavas novads\nPruota spielis “Aļberts gostūs pi Boņuka” puļcei Latgolys osuokūs pruotus “Gorā”\nItuo goda 24. febraļī pyrms Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys, Latgolys viestnīceibā “GORS” gastēja Pruota spielis “Aļberts”. Bīdreiba “SK Kuorsova” erudicejis i atpyutys nūtykumu reikoi sovā pusī nu jau caturtū godu, bet itei beja pyrmuo vīsuošonuos uorpus dzymtuos vītys. Parosti “Aļbertā” teik izspieleitys vysdažaiduokuos temys, tok šūreiz, latgalīšim tik svareigajam i vierteigajam nūtykumam par gūdu, temys beja pīlāguotys par un ap Latgolu, tuos cylvākim i nūtikšonom.\nSmaideigā i pozitivā gaisūtnī, 3 stuņdu garumā 15 komandys ruodieja sovu zynuošonu i veiksmis līmeni. Spielis gaitā tyka izspālātys 9(nu 13 pīejamuom), pošu daleibnīku izvālātys temys i 1 obigatuo tema – beztēma, kurā peic jautuojumu nūlaseišonys daleibnīkim ir juonūsoka tēmys nūsaukums. Šūraiz tema beja “Gors”. Kotrā temā beja 5 obligatī vaicuojumi i 1 papyldvaicuojums, kas beja breivys izvielis. Organizatori beja pateikami puorsteigti par komandu erudicejis līmeni, kas ari atsaspūguļuoja gola rezultatūs – tī beja gona augsti i ļūti bleivi.\nPar Pruota spieļu “Aļberts brauc gostūs pi Boņuka” uzvareituojim dīzgon puorlīcynūši kļuva rodu komanda “Vīna saime”, aiz sevis atstuojūt komandys “Moseji” i “Žibactenis”. Lai nūsaceitu spieceiguokuos komandys nu 3. leidz 8. vītai, beja napīcīšams izspieleit papyldys kuortu. Prīcej, ka nu kūpejīm 46 daleibnīkim, dažaidu komandu sastuovūs, 12 beja kuorsovīši!\nPazateicūtīs “Aļberta” plošejam draugu i atbaļsteituoju lūkam, pi bolvom tyka piļneigi vysi spielis daleibnīki! Asom prīceigi par vysim lobīm cylvākim i uzjiemiejim, kas atbolsta “Aļbertu” – SIA “Latgales dārzeņu loģistika” jeb Mežvydu tomāti, “Latgolys šmakovka”, Malnovys maizneica “Dzīles” i saimineica Aina Barsukova, “Annasmuižas tējas” i Anna Danča, Juoņa Šicāna pīmuojis saimnīceiba, žurnals “A12”, “Latgolys studentu centrs”, “Valentīnas Kirsanovas skaistumkopšanas privātprakse”, Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba. Īpašu paļdis sokam Edeitei Husarei i Latgolys viestnīceibai “Gors” par muojeigū uzjimšonu, Vinetai Vilcānei i portalam “Lakuga.lv” par paleidzeibu satura veiduošonā.\nUz sasatikšonu 28.aprilī, kod “Aļberts” byus atpakaļ Kuorsovā. Pruoteigam cylvākam vasala mīsa i gors!\nMarta Ločmele i Jurs Vuorkaļs\nNūtykuma radeituoji i vadeituoji


V. Saik (Ukraine). Referee stats of yellow and red cards, penalties, fouls in football matches\nV. Saik (Ukraine). Referee stats


A-HOTEL.com - Luxury and cheap accommodation in Cenkoņi, Latvia. Best prices for hotel, apartment booking in Cenkoņi and surrounding.\nHomepage A-HOTEL.com → Europe → Latvia → Cenkoņi\nAccommodation close to Cenkoņi\n(to distance 6 km - Aucugals, Pērkone, Liepāja )\n(1.4 km distance from city Cenkoņi)\n(3 km distance from city Cenkoņi)\n(4 km distance from city Cenkoņi)\n(4.4 km distance from city Cenkoņi)\n(4.7 km distance from city Cenkoņi)\n(4.9 km distance from city Cenkoņi)\n(5 km distance from city Cenkoņi)\n(5.3 km distance from city Cenkoņi)\n(5.4 km distance from city Cenkoņi)\n(5.6 km distance from city Cenkoņi)\n(5.7 km distance from city Cenkoņi)\n(5.8 km distance from city Cenkoņi)\n(5.9 km distance from city Cenkoņi)\n(6.1 km distance from city Cenkoņi)\nShow more accommodation in Cenkoņi\nPērkone (2 hotels) - 2 km\nAucugals (1 hotel) - 2 km\nSelgas - 4 km\nLiepāja (78 hotels) - 6 km\nBernāti (8 hotels) - 8 km\nLaugaly - 11 km\nCimdenieki - 11 km\nKarya Osta - 11 km\nNīca (6 hotels) - 12 km\nSiklesciems - 16 km


↑ Pilcenes baznīca www.rezeknesnovads.lv\nPilcenes (Piļcines) Sv. Antona Romas katoļu baznīca www.rezeknesnovads.lv\nSaturs iegūts no "https://lv.wikidark.org/w/index.php?title=Pilcenes_baznīca&oldid=3278993"\nŠī lapa pēdējoreiz labota: 2020. gada 16. jūlijs plkst. 03.21.


Bolvūs nūtykušys tradicionaluos dzīduošonuos meistardarbneicys - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, Roksts, tradicionaluo dzīduošona, Zīmeļlatgola\nDivejis dīnys – 2014. goda 3. i 4. aprelī Bolvu Nūvoda muzejs tyka pīskandynuots ar skaneigim bolsim. 14 muzykys pedagogi nu Zīmeļlatgolys nūvodim beja saguojuši kūpā, lai smaltūs pīredzi i vuiceitūs tradicionalū dzīduošonu etnomuzikologis, profesoris, Dr.art. Andys Beitānis vadeibā.\nNūdarbeibuos varēja īpazeit A. Beitānis veiktūs pietejumus, videoīrokstūs klauseitīs autentiskūs Zīmeļlatgolys sīvu dzīduojumus, kai ari praktiski nūstyprynuot teoretiski apgiutuos zynuošonys.\nTyka īpazeiti i “tolku bolsi”, i kuozuos i cytūs gūdūs dzīdamuos Zīmeļlatgolai rakstureiguos melodejis, kai ari sagataveita programa daleibai starptautiskā pasuokumā “Lakstīgalu treļļi” Krīvejā, Dedovičūs 23. – 24.majā.\nDalinīki izsaceja lelu gandarejumu par darbneicuos dabuotajom zynuošonom i pīredzi.\nNuokamais pasuokums projekta ELRII 308 “Saglabāt, lai nepazaudētu” ītvorūs – Keramikys meistardarbneicys Jolantys i Valda Dundenīku vadeibā 11. aprelī Muokslys školā.\nZiņu sagataveja: Bolvu Nūvoda muzeja vadeituoja, Projekta koordinatore Bolvūs Iveta Supe\nIgaunejis – Latvejis – Krīvejis Puorrūbežu sadarbeibys programys Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instruments 2007-2013 finansiali atbolsta kūpeigi eistynojamus pasuokumus pīrūbežys regiona atteisteibai ar mierki uzlobuot regiona konkurētspieju, izmontojūt tuo potencialu i izdeveigū atsarasšonys vītu krystceļūs storp ES i Krīvejis Federaceju.


breivajā eņciklopedejā latgaļu volūdā!\nNiule latgaļu volūdā: 803 rakstīni\nAizsuokt jaunu rakstīni\nLeldīne - kristīšu svātki, damāruoti senejim latgaļu tautys svātkim, kas simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūnim pa siššonai krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).\nLeldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā Catūrtdīnē i turpynoj vysu Leldīnis laiku da Krystus īšonys da dabasu svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē leidz ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests.\nNazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.\nViereibys! Itymā mienesī vadynojam vysus daškiert rakstīņus ap Latgolys pogostim.\nVajadzeigū rakstīņu saroksts irā ite. Zeimeiguokī dalinīki byus atsateikūši gūdynuoti.\nNarcise - vīns nu pošu skaistūs pavasara zīdu Latgolys duorzūs.\nVikipedeja irā napeļneiguos organizacejis Vikiviesteitivu Fonds projekts i tys irā sasīts ar nazcik cytu daudzivolūdeigu i breivai dabojamu turīņu projektu:\nBreivuo vuordineica Vikiteka\nViesteitivu kūplasejums Vikigruomotys\nGruomotys i pavuicīni\nAforizmi i seņtencejis Metaviki\nVikimedijis projektu sadarynuošona Vikiviests\nAktualumi i pošjaunuos viests\nVysaidi breivai dabojami teksti Vikiškirys\nŠkiru katalogs Vikiškola\nBaltu volūdu Vikipedejis\nLatvīšu Vikipedeja • Lītaunīku Vikipedeja • Žemaišu Vikipedeja\nVysys volūdys – Volūdu sadarynuošona\nAtdabuot nu "https://ltg.bywiki.com/w/index.php?title=Suoku_puslopa&oldid=32250"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 13.28, 2018. gada 6. pavasara mieness.


A-HOTEL.com - Luxury and cheap accommodation in Mīštēļi, Latvia. Best prices for hotel, apartment booking in Mīštēļi and surrounding.\nHomepage A-HOTEL.com → Europe → Latvia → Mīštēļi\nAccommodation close to Mīštēļi\n(to distance 22 km - Vabole, Svente, Areņdole, Daugavpils )\n(3.5 km distance from city Mīštēļi)\n(16.3 km distance from city Mīštēļi)\n(16.4 km distance from city Mīštēļi)\n(18 km distance from city Mīštēļi)\n(19.6 km distance from city Mīštēļi)\n(19.8 km distance from city Mīštēļi)\n(20.8 km distance from city Mīštēļi)\n(20.9 km distance from city Mīštēļi)\n(21.1 km distance from city Mīštēļi)\n(21.3 km distance from city Mīštēļi)\n(21.5 km distance from city Mīštēļi)\n(21.6 km distance from city Mīštēļi)\nShow more accommodation in Mīštēļi\nVabole (1 hotel) - 6 km\nIlūkste (2 hotels) - 10 km\nPilskalne (1 hotel) - 12 km\nSvente (5 hotels) - 16 km


Saulgrīžu laikā gostūs gaideis Lelais latgaļu tiergs - lakuga.lv\nTemys: Egle, Lelais latgaļu tiergs, Lielais latgaļu tirgus, Ludza, Ludzas amatnieku centrs, Roksts\nPošā Juoņu laikā itymā godā īkreit ari Leluo latgaļu tierga laiks Ludzā. Iz tradicionalū tiergu Ludzys pilskolnā 22. i 23. junī aicynoj „Ludzys amatnīku centrs”.\nPyrmū reizi Lelais latgaļu tiergs nūtyka 2009. godā i niu ir klivs par svareigu Ludzys i Latgolys nūtykumu. Itymā godā tierga apmaklātuoji aicynuoti dorbuotīs dzeivuos arheologejis vidis darbneicuos kūpā ar latgalim i gostim nu Vuocejis, Boltkrīvejis i Lītovys – keltim, krivičim, leišim i suomugrim, apsavērt paraugdemostriejumus, puorbaudeit sovu izveiceibu karaveira orūdā, varēs izzinuot jaunu informaceju par sovim seņčim – kai dzeivuoja, kū zynuoja, kū prota i ar kū nūsadorbuoja senī latgali. Taipat varēs pīsadaleit saulgrīžu tradicejuos. Juoņus īleiguos folklorys kūpys „Egle”, „Isnauda”, „Rīkšova”, „Atvasītes” i c.\n12.00 – LIELUO LATGAĻU TIERGA atkluošona\n12.10 – Svātkus īkandynuos mozī doncuotuoji i dzīduotuoji nu kūpys „Atvasītes”\n12.30, 13.30, 14.30, 15.30, 16.30,17.30 – senejūs orūdu paraugdemonstriejumu – dzejs kruosuošona, dīgu apgieba izgataveišona, laivu, zvejis teiklu, karūšu, trauku izgataveišona, karaveira i mednīka īrūči i bruņu izgataveišona, veikleibys saceņseibys i īspieja paraudzeit sovu rūku lūku šaušonā i c. veiru cīneiguos nūdorbēs\n13.00,14.00,15.00,16.00, 17.00 – folklorys kūpu Saulgrīžu dzīsmis i stuosti par senejūs latgaļu tradicejom\n18.00-19.30 – senejūs latgaļu ceiņu paraugdemostriejumi „Kroma kolna brolistes” izpiļdiejumā\n19.30-20.00 – senejuos kūka piļs ījimšona – šovs\n20.00-22.00 – Saulgrīžu sagaideišona piec senejuo Guņs rita Medņevys folklorys kūpys „Egle” izpiļdiejumā\n10.00 – svātku īleiguošona ar Ņukšu folklorys kūpu „Rīkšova”\n10.30, 11.30 12.30 – vidis darbneicys, Dobys školys stuosti\n11.00, 12.00 – leiguošona kūpā ar muzykantim i folklorys kūpom\n13.00 – svātku nūslāgums\nVaira dazynuošonys – Ludzys amatnīku centrā, pa telefonu 29467925, pa epostu ligakondrate@inbox.lv i www.ludzasamatnieki.lv\nKarteņa – nu Ludzys nūvoda sātyslopys


Symtgadis “Pāri slieksnim” daboj goda bolvu - lakuga.lv\nTemys: A12, Latgolys kulturviesturis muzejs, Žurnals "A12"\nRoksta autors: informaceju apkūpuoja Ināra Volkova\nVīns nu zeimeiguokūs dorba viertiejumu muzeju pietnīceibys jūmā paguojušajā godā tyka pīškierts Latgolys Kulturviesturis muzejam par tematiskū izstuodi “Pāri slieksnim”. Tam par gūdu teik padūta Latvejis Muzeju bīdreibys Goda bolva 2018. Itei ir vīneiguo bolva Latvejis muzeju nūzarē i teik padūta jau deveitū godu ar mierki sekmēt ilgtspiejeigu i kvalitativu muzeju nūzaris atteisteibu Latvejā. Bolva izceļ muzeja radeitū produktu kvalitati, daīmameibu i nūzeimi sabīdreibai. Latgolys Kulturviesturis muzejs sajēme apbolvuojumu nominacejā “Gada tematiskā izstāde 2018” .\nItei izstuode roduos diveju godu garumā, ryupeigi pietejūt viesturiskūs materialus, savīnojūt jūs i ar laikmata elpu, i myusdīneigu i atraktivu pasavierīni iz tik byutiskom viesturis nūtikšonom.\nIzstuode stuosta par Latgolys Pyrmū kongresu, kurymā tyka pījimts lāmums par Latgolys atsadaleišonu nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošonu ar puorejim Latvejis nūvodim, itys lāmums beja izškirūšais tuoļuokajom nūtikšonom, kod 1918. gods 18. novembrī tyka proklamāta Latvejis Republika. Izstuode ir ari breineigs pīmārs Latgolys muzeju i Latvejis kulturys i goreidznīceibys instituceju sadarbeibai kūpeja rezultata veiduošonā.\nIzstuode Rēzeknē beja apsaverama pusūtra goda i jū apmeklēja gondreiž 15 000 apmaklātuoju. Izstuodis materiali ir apceļuojuši vysu Latgolu – školys, kulturys nomus i bibliotekys. Jau itūgod jū ir paradzāts izstuodeit ari Reigā.


Laika eisynuošonai mini latgalīšu meiklis - lakuga.lv\nLaika eisynuošonai mini latgalīšu meiklis\nTemys: latgaliski, meiklis, Roksts\nSenejūs laikūs adventā cylvāki vokorūs saguoja kūpā nu vairuokom sātom. Struoduoja dažaidus dorbus, sīvītis sprēde, adeja, veirīši veja viervis, skolus plēse, i, lai eisynuotu laiku, vīns ūtram aizdeve meiklis. LaKuGa pīduovoj īsavērt latgalīšu folklorys kruotivē i zīmys vokorus eisynuot minūt meiklis.\nGuļ kai komuļs, odotu pylns. (Ezs)\nKurūs traukūs navar nikuo īlīt? (Pylnūs)\nBryuns luocs pa zemi staigoj tārauda biksēs. (Orklys)\nRudinī boguota, pavasarī bedna. (Kliets)\nLela, gara tāva jūsta, navar pyurā salūceit. (Ceļš)\nSymts ocu, bet naredz. (Sīts)\nMamzele koktā, kokls sasīts, moti vaļā. (Slūta)\nAr kū beidzās myužeiba? (Ar burtu „a”)\nVīns īt, divi rūnās. (Āna)\nDivi kaimini, bet nikod nasasateik. (Auss)\nBārni tāvu pazeist, tāvs bārnus napazeist. (Bazneickungs i draudze)\nMute bez zūbu, bet kūku ād. (Kruosnis)\nRudinī pīdzymst, vosorā aug. (Zīmuoji)\nVeireiņš mozs, raibi svuorki mugurā. (Dzeņs)\nTrejas kuojas, sešas acis, tupu sovu myužu nūstaiguoja. (Pokovs)\nČetrys kuojis, vīna capure. (Golds)\nGara, gara jumprova puorškaltu vādaru. (Obra)\nDzeivs ir, kust i šalkoj, tikai palīk iz vītys. (Mežs)\nNi ād, ni dzer, bet skrīnūt aug. (Spūle, komuļs)\nLuocs aizīt, pādu naredz. (Kugis)\nČetri taisa gultu, divi ruoda guni, vīns pots atsagulst. (Suņs)\nBolts ar malnu myužam mainuos. (Dīna i nakts)\nNikur naaug, bet zīmu pi lūga zīd. (Ladapuče)\nCytam kūž, pots rauds. (Zuodžs)\nNadzeivs dzeivam kuojis sylda. (Apavi)\nZalkts tynās, gola navar atrast. (Rateņa šņūre)\nTymā pat pļovā pļaun zīmu, pļaun vosoru. (Buordu dzan)\nKarteņa: ekransuoveņš nu http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/9465/\nZiņu sagatavieja V. Vilcāne


Tiek aicināti mūziķi un grupas pieteikties dalībai festivālā "Muzykys Skrytuļs 2018‟ | Latgales plānošanas reģions\n27. februāris, 2018 6. marts, 2018\n2016.gada festivāla “Muzykys Skrytuļs” Etno mūzikas koncerts. Foto: Edgars Kalniņš\nLinki pieteikuma anketām: Brīvprātīgais darbs un Muzikantiem pieteikums.\nFestivals „Muzykys Skrytuļs‟ aicynoj muzykantus i grupys pīsaceit sovu daleibu.\nDaugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.gods 14. i 15. julī jau septeitū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, aicynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmes latgaliski.\nFestivala sastdinis koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys i byus vareiba baudeit jau atpazeistamu grupu muziciešonu. Svātdin Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā nūtiks gareiguos muzykys koncerts.\nPasuokuma organizatori aicynoj muzykantus da 20. martam pīzasaceit daleibai festivālā, kai arī izsludynoj konkursu iz breivpruoteigūs paleigu vītom. Pīsaceit sovu daleibu festivālam i jaunumim var sekuot leidza socialajūs teiklūs, kai ari festivala satys lopā skrytuls.liksna.lv.\nJaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟ pyrmū reizi tyka reikuots 2005.godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Festivals visim apmaklātuojim ir bez moksys. Festivalu tradicionali reikoj Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde i festivala iniciatoru grupa.\nFestivāla koordinatores: Sanita Pinupe, mob. +371 26058951, e-pasts: sanita.pinupe@gmail.com un Gunta Mežule un Anna Briška, mob. + 371 26439059, e-pasts: skrytuls@gmail.com


Džeinai Gavarei jauna dzīsme - “Munai tautai” - lakuga.lv\nTemys: Džeina Gavare, latgalīšu muzyka, Munai tautai, muzyka, Roksts\nPīduovojam nūsaklauseit dzīsmineicys Džeinys Gavaris jaunuokū dzīsmi “Munai tautai”.\nPoša Džeina par dzīsmi soka, ka tei ir kai himna Latvejai latgalīšu volūdā. “Ar itū dzīsmi es grybu tai nu sirds runuot ar sovu tautu, lai tei ir kai lyugšona, kai mantra, kai kods, kas atteirej myusu dvieselis nu vysa nalobuo i ļīk saprast – kas mes asam, deļ kuo mes te asam. Nikas nav veļteigai, vysod koč kas palīk piec tevis i manis, tik tu i es varam izlemt, kas tys byus. Mes naasam vīni iz ituos zemeitis, mes naasam juos pavieļnīki, myusu aizdavums kai i myusu senčim ir – sasadorbuot ar dobu, navys plēst pādejū nu sovys zemis, naizruodūt nikaidu cīneibu pret tū. Dūmoju, ka vysi Dīva eņgeli tūmār sasauks myusu tautu pi sovys Zemeitis, i jei koč ar pādejim spākim tūmār pabaruos sovus bārnus.\nDzīsme ir cereigs redziejums iz tū, ka nuokūtnī mes spēsim saglobuot sovu sirsneibu i tykumeibu, caur vysu gaišū mes tūmār izīsim nu tymsys.”


Sto Lat! Song Mugs from Zazzle.com\nSto Lat! Song Mugs\nSto Lat! Song\nSto Lat! Song Polish Map Mugs\nSto Lat Polish Flag Mugs\nSto Lat! Coffee Mugs\nSto Lat! Song With Beer Mugs\nSto Lat Polish Flag Coffee Mug\nPolska Flag / Polish Shield Mugs\nOur Lady of Czestochowa Mugs\nPolska Shield Mugs\nMy Heart Polish Guy Mugs\nProduct ID: 168597683310501291\nMade on: 11/25/2008 9:50 PM


“Cytaidi latviskais” nūslādz sezonu - lakuga.lv\nTemys: Cytaidi latviskais, LTV1, Roksts, Valentins Lukaševičs, Vinsents Kūkuojs\nItuos sezonys nūslādzūšais pozitivūs stuostu cykla “Cytaidi latviskais” raidejums tiks suokts Rēzeknē, kur latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs byus nūstuojs pi Latgolys patriota, dzejnīka, sabīdriska darbinīka Ontona Kūkuoja pīminekļa, kur cylvāki mādz pasakavēt, padūmuot, atguoduot, īsadvasmuot. Nu Rēzeknis jis brauks iz Bumbiškim pi Ontona Kūkuoja dāla Vinsenta, kurs ari ir eists Latgolys patriots, sovu mīlesteibu pret dzymtū vītu jis izsoka sovuos dzīsmēs. Grupa “Trikmiņš” ir zynoma i nūvodā, i aiz tuo rūbežu, īcīneita vysaidūs pasuokumūs. Vinsents jem gitaru i lobpruot muzicej ari vīns voi kūpā ar saimi. Nazkod, tāva vierzeits, vuicejīs par pūdnīku, nu palics par cīši īcīneitu cepļu meistaru. Raidejums byus kluotyn, kod meistars myurēs kuortejū cepli i īkūrs guni jau pabeigtā dorbā pi keramika Andra Ušpeļa.\nIngrida Tārauda 10/08/2016\nLobs! Sirds atvylga verūtīs i klausūtīs.


Vokaluos studejis „Skonai” panuokumi - lakuga.lv\nTemys: Guntra Kuzmina, Rēzeknis nūvods, Roksts, Skonai\nJaunajam goda suokūtīs, Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „Skonai” dzīduotuoji napagurst. Jau 8. janvarī daži nu jim gaideja daleibu Jaunū dzīduotuoju Zīmyssvātku dzīšmu konkursā, kas nūtyka Daugavpiļs muzykys vydsškolā. Konkursā kūpumā pīsadaleja 97 solisti vacumā nu 7 leidz 16 godim. Konkursantim repertuarā beja juoatskaņoj divys Zīmyssvātku dzīsmi (gon orginaluos, gon tautys dzīsmis), kai ari Zīmyssvātku laika sakrala rakstura dzīsmis. Solisti beja īsaroduši nu vysys Latvejis – Reigys, Līlvuordis, Aglyunys i cytom vītom, pat nu Leitovys. Ari Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „Skonai” dalinīki devēs pīskandynuot Daugavpiļs muzykys vydsškolys koncertzalu. Dalinīkim itys beja pyrmais nūpītnais konkurss.\nPiec nūgurdynūšuos dīnys Daugavpiļs Vīneibys noma koncertazlā nūtyka dalinīku apbolvuošona i koru koncerts. Golvonū bolvu – Grand Prix – sovā grupā sajēme Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „Skonai” jaunuokuo daleibnīce Marta Paula Sejāne (7 godi). Ari puorejī „Skonai” dalinīki uzruodeja lobus sasnāgumus – Laura Lucatnika (10 godi), Karīna Seile-Zundāne (16 godi) i Guntars Poplavskis (16 godi), kotrs sovā grupā sajēme II pakuopis diplomus. „Skonai” vokaluo pedagoge i muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina atzeist, ka itys konkurss bejs eists izaicynuojums, jo solo dzīduojums cīši atsašķir nu īrostuos ansambļa dzīduošonys. Dzīdūt ansamblī, vīnmār kaids stuov blokus, sovukuort konkursā kotram beja juodzīd ar sovu individualū speiteibu i puorlīceibu.\nRezeknis nūvoda vokaluo studeja „Skonai” gaida jaunus dalinīkus vacumā nu 10 leidz 13 godim. Nūsaklauseišona nūtiks 26. janvarī 16 stuņdēs Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā (Atbreivuošonys alejā 95).\nKarteņa: „Skonai” arhivs\nViesti sagavaeja: LaKuGa piec „Skonai” snīgtuos informacejis


LaKuGa – Naujinis muzejā jauna ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”\nNaujinis muzejā jauna ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”\nLaKuGa 18. Apreļs, 2017. gods Comments Off on Naujinis muzejā jauna ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”\nNu 19. apreļa Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja apmaklātuojim daīmama jauna etnografejis ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”, kurymā apsaverami na tik ekspozicejis nūsaukumā pīmynātī prīškmati, nu ari trauki i dorbareiki, kurūs izmontuoja iedīņa i dzierīņa uzglobuošonys i pagataveišonys procesā Daugovpiļs nūvodā, it eipaši Naujinis pogostā, 19. godu symta beiguos i 20. godu symta 1. pusē, viestej informaceja Daugovpiļs nūvoda sātyslopā.\nEkspoziceja veiduota sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū viesturis muzeju, kuo rezultatā centralū viestejumu veidoj fotografa Juoņa Studenta fotonegativa reprodukceja, kurei paruoda maizis cepšonys procesu Īlyukstis apriņča (myusu dīnu Daugovpiļs nūvoda) Skrudalinys pogosta Skrudalinys vacajā krūgā 1927. goda 22. junī. Fotonegativs ir īkļauts UNESCO programys “Pasaules atmiņa” Latvejis nacionaluo registra Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja nominacejā “Tradicionālo prasmju un dzīvesveida dokumentēšana Pieminekļu valdes 1924. – 1931. gada ekspedīciju fotonegatīvos”.\nZemnīka sātā iedīni tyka pīmāruoti godalaiku mejai i bazneicys kalenderam, kas īrūbežuoja galis i pīna iedīņu patiereņu. Latgolā īcīneiti beja gryudu i myltu iedīni. Saimineicai nabeja lelys izvielis, kū likt goldā, i ītaupeit varēja tik nu tuo, kas beja pošu saimisteibā izaudzāts, savuokts voi saglobuots. Produktu uzglobuošonai, puornesšonai, vītom ari kai mārvīneibu sātys apstuokļūs izmontuoja vysaiduoku formu i izmāru kūka traukus. Beja atrūnami līkti līpu myzys, bārza tuoss i kūka slūksnis trauki, vyrpuoti trauki, kai ari peitī sakneišu i klugu trauki. Dīnvydlatgolā peitinis pyna nu solmu savīnuojumā ar klugom. Trauki tyka izgataveiti na tik nu kūka, nu ari nu muola. Tyka taiseiti pīna i ols žbani, putrys, kriejuma, sieņu i mada pūdi, leluos bļūdys, nu kurūs ēde vysa saime.\nDa 20. godu symta 30. godu beigu Latgolā sasaglobuoja tradicionaluo pīnsaimisteiba. Pīna produkti tyka gataveiti kotrā zemnīku sātā, lītojūt nu īprīkšejūs paaudžu puormontuotus gataveišonys pajiemīņus. Kab nu pīna nūkraisteitu kriejumu, pīnu lēja muola pūdā, kuruo zamoškā beja caurumeņš vuojpīna nūtacynuošonai. Separatori aba centrifugys pasaruodeja 19. godu symtā muižuos, kas deve vareibu puorstruoduot pīnu leluokūs apjūmūs i kontrolēt pīna tauku – kriejuma atsadaleišonys procesu. Nu nūkraisteita ryuguļa taiseja bīzpīnu. Kruojumam paradzātū bīzpīnu īgyude spaneitī, buceņā, kluotyn dameicūt suoleitu svīkstu. Bīzpīna sīra presiešonai tyka izmontuotys vysaida veida sīrneicys.\nJaunajā ekspozicejā varēs apsavērt na tik traukus i dorbareikus, nu izzynuot ari par iedīņu i dzierīņu pagataveišonys procesu. Apmaklātuoji tiks gaideiti kotru dorba dīnu nu 8.00 da 16.30, bet nu 13. maja ari sastdīnēs nu 10.00 da 16.30.\nATSLĀGVUORDI » dorbareiki, ekspoziceja, Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejs, Roksts, saimisteiba, trauki