Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq PDF By author Kāẓim Muḥammadī last download was at 2017-06-12 42:37:01. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq book.\nJidali PDF By author Dan'Azumi Baba last download was at 2017-07-19 16:00:01. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidali book.\nJidār PDF By author ʻAbd al-Samīʻ ʻAbd Allāh last download was at 2017-01-27 44:21:04. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār book.\nJidār al-ṣamt PDF By author Ilyās Dayrī last download was at 2017-05-13 26:38:35. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ṣamt book.\nJidār al-ʻār PDF By author Salah el-Din Boustany last download was at 2016-07-19 59:15:37. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ʻār book.\nJidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) PDF By author Darwish, Mahmud last download was at 2017-01-12 59:45:00. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) book.\nJidáš Iškariotský PDF By author Siegfried Obermeier last download was at 2016-06-26 38:45:52. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidáš Iškariotský book.\nJIDAU MATSURI Or Festival of Ages PDF By author Akiyama, Aisaburo last download was at 2017-06-30 32:28:20. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online JIDAU MATSURI Or Festival of Ages book.\nJidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār PDF By author ʻAbduljabbār ʻĀbid Lag̲h̲ārī last download was at 2017-02-30 00:42:37. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār book.\nJidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār PDF By author Inamul Haq Kausar last download was at 2017-06-04 12:48:23. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār book.\nCopyright © 2017. by decollate.us | SKU:NX28780027


（元ソビエト）ラトビア人ライフル部隊の記念碑 The Monument to Latvian Riflemen | Amazing Travel\nThe Monument to Latvian Riflemen (Piemineklis Latviešu strēlniekiem) is a monument in Riga, Latvia and is a part of the UNESCO World Heritage Site, the Historic Centre of Riga.\nThe Monument to Latvian Riflemen (Piemineklis Latviešu strēlniekiem) was inaugurate in 1971 during the Soviet times. The monument is 13 meters tall. The inscription on the foot of the monument was dismantled in 2000 and was replaced by another for Latvian Riflemen from 1915 to 1920.


6. A.922. V. Zacharska no A. Regšas Rozentavas pag, Latvju kultūras kr.\nVīnu reizi dzeivuoja uz šo pasauļa vīns cīši dusmeigs ķēneņš, bet tai jis cīši mīluoja sovus kolpus, ka jī jam beja rykteigi un nikuo namaluoja. A kas nu kolpu samaloj, tū jis cīši struopēja. Tai vysi kēneņa kolpi zynuoja labi, ka kēneņam navar maluot.\nVīnu reizi kēneņš izbraucja uz medeibom, nūšuovja div lopsys un pīkusa. Jis sādās pi upis molys, un suoka trubēt un saukt kolpus, kab jam izvuoreitu tī pat pi upis molys pušdīnis. Kolpi izdzierdēja kēneņa trubi, tiuleņ sādās uz zyrgu un dreiži beja tī pi upis, kur sēdēja pats kēneņš. Kēnenš beja cīši prīceigs, jis runuoja ar kolpim un ruodēja, kaidus jis lopsus nūšuovja. Kolpi suoka stuostēt kēneņam, kai jī braucja par kolnu un redzēja uz kalneņa vīnu mozeņi puikeņi, kurijis beja cīši gudrs.\nKēneņš tiuleņ lyka sovim kolpim braukt un atvest tū puiku da juo: jam gribīs pazavērtīs. Kolpi tiuleņ paklausēja kēneņi un dreiži puika beja kluot pi kēneņa. Kēneņš kai pazavēra uz ituo puikys, tai soka: "Ka tu īdūsi man atbildu uz treju vuordu, tūlaik es tevi pajimšu pi sevis par kolpu. Cik ir lasju yudiņa jiuruos, saskaiti un pasoki man."\nPuika atbildēja: "Es saskaitīšu, man nav griuts, bet jius pasokit, kab leita nabyutu."\n"Labi!" pascēja keneņš. "A saskait, cik uz dabasim ir zvaigžņu."\nPuika atbilda: "Pasok zvaigznem, lai jī vysi apsalaižas uz šū pasauli, es jūs tiuleņ saskaiteišu."\nKēneņš vaicoj vēl: "Cik var byut dīnu pi Dīva?"\nPuika atbilda: "Pasok Dīvam, kab jis apstuotu uz pus dīnys es tiuleņ saskaiteišu."\n"Labi!" pascēja kēneņš. "Itys puika par vysim munim kolpim ir gudruoks!"\nKolpi aplaidja dagunus un smējās, a kēneņš runoj uz puiku: "Es tevi jimšu ar sevim."\nKolpim koč napatika, bet kū jī var darīt? Tai itys puika vēl tagan dzeivoj ar kēneņi un jū vysi kolpi klausa un skaita par gudruoku kai pats kēneņš.


Oskars Orlovs: Latgolys kongresa atkuozys - lakuga.lv\nTemys: Latgolys symtgadis kongress, Oskars Orlovs, redzīņs, Roksts\nRoksta autors – Oskars Orlovs, rakstnīks.\nAtkuozys. Taišni taids nūsaukums ir grupys “Hospitāļu iela” vīnai nu dzīšmu. Piec vysu kongresa trūkšņu i trokumu, kas nūsarysynuoja puora dīnu, napamat atkuozu sajiuta. Kuozys bejušys, niule pošim juoteik golā ar nateirajim traukim, varbyut kuram ar salauztajim kaulim i ar atstuotajom šmukajom vajadzeigajom i nalītdereigajom duovonom.\nPiec kuozu ir viņ daži nūvāruojumi. Naīšu te nivīnu vuiceit voi pavuiceit, kur i kai meklēt pījimtū rezoluceju voi kaidā ausekleiša formā gludynuot i tod lūceit sevkuram simpatizejūšūs karūgus. Partū ka par karūgim vīnys saceišonys nav i nabyus. Taipoš par sevkurom lītom, kas nūteik latgalīšu storpā. Ka vēļ papietejam, to iz dažu kulturys lītu atsevišķi individi ir pīsacejuši sevi kai monopolistus, treis reizis syzdami kryutīs i bļaudami, ka tei ir eistuo latgalīšu dzela.\nTe pasaruoda ļaužu emocejis, personiskuos ambicejis, gūdkuore, egoismys, atsauce sevkuram iz sovu varūņdorbiu (ari iz vysu aizmierstamūs), paaudžu konflikti… i t.t. I tod eisti navar saprast, deļkam mes te siedim kuozuos? Šmukuokuos mārgys sēd na sūpluok, bet preteimā, pi tuoļuokūs goldu. Tok ceri, ka pīīsi piečuok, partū ka pyrma gribīs izdzert i puorbļaut muzykantu pi sintezatora, kurs dzīd na eipaši šmuki. A deļkam jam šmuki dzīduot par taidu naudu?\nKa esi taisejs tuseņus, bejs stuomačūs, da kuozu pats voi kūpā ar draugim organziejs kaidus nibejs pasuokumus, tod, nā – tī nimoz nav skaitejušīs par jāga jemamim, partū ka vīneigi vaļsts institucejis zynuos lobokus ceļus, kai izatierēt sovu naudu. Partū ka kū gon tī latgalīši zyna par naudu. I kur nu vēļ par vaļsts naudu. Kai jau zinim – kur pasaruoda nauda, tī beidzās draudzeiba. A kuozys var sareikuot kai šmuku šovu, kab obejūs pušu dzymdynuotuojim byutu prīca. Ā, nu i, prūtams, radinīkim. I tys ir normali. Deļtam ka nauda tok ir juoizlītoj!\n“ Atā, kāzas ir galā,\nsaskaitām visas saņemtās pļaukas.\nAtā, kāzas ir galā,\nbeigušies svētki, beigusies nauda (..) ”\nGrupa “Hospitāļu iela”\nGosti nūbrauks paceli. Apveiss pučis, juos drusku suoc smirdēt piec nabašnīku indis, ka juos mudri uorā naizmat. A kai piec lauleibu dzeivuot tuoļuok? Tai i dzeivuosim – sakūstim zūbim, partū ka vīnai nu kuozu īsaisteitajom pusem koč kas var maineitīs. Tok ūtrajai na vysai. Deļtam ka suoc struoduot “lauleibu leigums”, kuru var naīvāruot.\nLatgaliskumā niu ir sasnīgti grīsti. Deļkam? Deļtam, ka vaira nivīnam nikas natiks dūds voi atļauts. Stereotipi dzeivuos. Jimūs ītylpst – folklora, šlagermuzyka, kulinarais montuojums… Latgaliskais paliks viņ mutvuordūs, partū ka saisteibys ar latgalīšu literaturu i latgalīšu rokstu volūdu pat latgalīšim pošim ir – nikaidys. Partū ka deļkam pīsapyulēt – es tok pats zynu taidus vuordus kai paļdjisj i zjamjeitja, i muoku tūs pareizi pīraksteit, kai es skaitu par pareizu, partū ka muna babeņa tai runuoja.\nIr īdūti grīsti. Īmu nu pedagogu samis, asu gastejs školuos. Situaceja bārnu latgalīšu volūdys lītuojumā nav nikaida speidūšuo. Jei ir nikaida. Voi pa lelai daļai minusā. Vacuoki naapgryutynoj sovus bārnus, partū ka mysu dīnuos školys pylda ari vacuoku audzynuošonys funkcejis, i voi ta jim tys byutu juodora?\n“Nūvodvuiceibuos” ar bārnim juorunoj i juosuoc vyss apskaidruot nu nullis. Vei, itys nav īprīcynojūšs fakts. I voi ta vaļstei tys byutu juodora, ka jei nav sadzierdejuse, izpiļdejuse vysys īprīkšejuos “Vyspasauļa Latgalīšu saītu” rezolucejis i nūteikti itū ari jims par pylnu, kura jau ir nūsaukta par “emoceju rezoluceju”. Partū ka tī latgalīši jau ir viņ jiuteigys dvēseleitis. Šmuki, jestri dzīd i doncoj – kū ta jim dareit bez naudys!\nVyss myusu dīnuos ir bizness. Ka latgaliskū kai safari kulturu varēs puordūt, tod jū varēs puordūt, koč ari ruodūt ar pierstim i sokūt – Skaties, skaties, kā tie tur ampelējas!. I nav vīnys kuorteibys i vīnuošonuos – kurais tod paliks duraka lūmā. Bet “duraka lūmā” Latgola i latgalīši ir izdeveiga. Nimoz navajag atguodynuot, cik nacistiskā vaļstī mes dzeivojam… Koč ik pa šaļtim īsavērt komentaru karūs, kur vysi capās cepšonuos piec i izaruod, mes dzeivojam profesionalu volūdnīku i viesturnīku vaļstī, voi dzieržūt pošu latgalīšu frazis – Nu, klausīs, cik ta tu ilgi ar tim latgalīšim jimsīs? Ka koč kas napatiks, to iztulkuosim jiusu tautysdzīsmis (kū jau ari dorom) i vysu cytu literari pareizi. Ituo sakarā napamat dūma par Ingys Ābelis romanu “Klūgu mūks”. Ka itys romans nu vuoka da vuoka byutu saraksteits latgalīšu literarajā volūdā… dūmojams, jis napamaneits nūstuovātu biblioteku plauktūs, kavejūt laiku puteklim.\nDeļtuo, muni kungi, tim, kas gaida peirāgus nu dabasu, nikuo taida nabyus. Piec godu desmit pasavērs, voi ir kaida vibraceja kas varātu maineitīs. Bet voi tys vēļ byus aktuali i kam. Cik motu byus juopuorškolda? Voi otkon 100 godus ar suopi sirdī byus juoskrīn aiztaiseituos durovuos i skali juoklaigoj, tai pīruodūt, ka latgalīši = latvīši? A, ka izaruoda, ka durovys aizslāgtys i juos viņ attaisa, izvādynoj telpys četrūs godūs reizi. Kod attaisa, tod paprosa pareizu laiku, voi tod, kod aizavajaga kaida vaininīka sevis pošu izstruoduotajūs nadorbūs?\nVarbyut smīklam (tok latgalīšim pīder tragikomiskums) juosoka Martina Lutera Kinga slovanuo runa – I have a dream…\n“ (..) Atā, kāzas ir galā,\nAiziet pēdējie viesi,\npaliek tas, kas ir pienaglots,\npaliek tas, kas ir piesiets.\naizveram druvis atvadoties. (..) “\nKārlis Grunts Maijs 19, 2017\nEs asu latgalīc sirdī i byušu i nasakauneju par sovu volūdu, es dzīžu sovā volūdā, ar bārnim runoju i maņ ir labi. A izaver, ka dažim ir cīši leli kompleksi par tū. Ituodys dūmys ir drusku nekrofiliskys. A zini, kuozuos, vysmoz agruokai, cylvākus spīde dzert – ja nadzer, tod tu na draugs, “ņe uvažaeš”. Tuo i ite – spīssim tagad ļūbeit i gūduot myus bedneņkūs, tei tak taida boguoteiba – latgalīšu volūda! Tikai, tu, draugs, aizmiersi, ka tei ir sirds volūda, tei ir volūda, kurā dūmoj, kurā vieršās pi Dīva, i tu grybi jū padareit par lykuma volūdu? Nā, tei Latvejā ir vīna i punkts. Es asu par vīnu volūdu. I beidzit te cyrkus taiseit – tai jau moza tauta asom. Muni bārnu bārni varbyut vaira narunuos itymā volūdā, bet vysam sovs laiks, navajaga atdzeivynuot tū, kas dabeigi mierst, deļ tuo, ka navā vairs i tī latgalīši tik cīši lobenki i sirsneigi kuo agruok. Tev tak ļaun runuot latgaliski! A ka jims cīši nu svora, lai jiusu muzyku i literaturu izpierk, tod rokstit latviski, jius tak par tū cepitīs?:) Napierk, vot bāda latgalīšam. Jius smogi molditīs, ka latgalīši padareiti par apsmīklu, ka pamasti nūvuortā, suocit jiedzeigu koč kū dareit, na kapļavuot vysu laiku. Latgale tei ir romantika, jei vīnmār taida paliks puorejū latvīšu sirdies.


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: septiembre 2009\nPublicado por María Jesús Lamarca Lapuente en 18:55:00 No hay comentarios:


Master Byggeri i Vietnam 2019/2020\nMaster Byggeri i Vietnam - Master Vietnam\nMaster grad programmer i Byggeri i Vietnam. Information om master grad. Kontakt skolen direkte her!\n2 Resultater i Byggeri, Vietnam Filter


Raiņs, Kūkuojs i kuozys Latgolā\nRudiņs – kuozu laiks, kas šūgod nuok ar vairuoku Latgolys kulturis viesturei svareigu nūtykumu i personeibu atceri.\nKod tautys kulturis viesture jau kaidu laiku raksteita, tod redzīs, ka kotrs gods var byut par nūzeimeigu jubileju škārspunktu, bet ir taidi nūtykumi, personeibys i, golvonais, mīti, nūstuosti, kū jī ap sevi radejuši, ka tys izavierš par jaunu puordzeivuojumu i nūtykumu virpuli.\nTai i itys gods ir zeimeigs ar tū, ka pīmyn 145. Raiņa jubileju, juo apceriejuma pyrmpubliciejuma „Daugovpils apriņķa Višķu pogosta kuozu īrašys” 120. gadadīnu i Ontonam Kūkuojam byutu 70. Pyrmajā breisneņā redzīs, kas kūpeigs itim nūtykumim? Dzimšonys vīta – Latgola? Ari, bet pats svareiguokais, ka gon Raiņs 19. godu symta ūtrajā pusē, gon O. Kūkuojs, kai izaruoda tuos pošys Raiņa apceris rūsynuots, īinteresejās par vīnu nu bogotuokajom latgalīšu tradicejom – latgalīšu kuozys. Raiņs izveidoj pyrmū plašuokū etnografiskū apceri, bet O. Kūkuojs kūpā ar Rēzeknis Tautys teatri izdūmoj tū paruodeit vysai Latvejai, tai īkustynojūt folklorys kusteibys sasalumu, kas iz kaidu šaļti padūmu godūs beja īsastuojs.\nTai taps projekts „Rainis, Kūkojs un kāzas Latgalē”, kū atbaļstejs Vaļsts Kulturkapitala fonds i kam rodušīs finansiali atbaļsteituoji ari Latgolā: Aizkalnis tautys noms, VA Memorialūs muzeju apvīneiba, Rēzeknis nūvoda pašvaļdeiba, Nautrānu pogosts, Rēzeknis piļsātys kulturys noms, Rēzeknis Augsškola. I golvonī kuozu vaininīki – Rogovkys etnogrāfiskais ansambļs i dramatyskuo kūpa, deju kūpa „Dziga” i „Dzigis muzykanti”, kai ari sevkurs nu Jiusu, kas īlyugts dzīsmu i rūtaļu saspēlē „Kuozys Latgolā” 25. septembrī Jasmuižā. Var tikt pībiļst, ka treis lītys lobys lītys, i dzīsmu i rūtaļu saspēle nūtiks i Rēzeknē, bet, tyvojutīs O. Kūkoja i vēļ vairuoku cytu slavanūs rogovkīšu dzimšonys dīnom, ari Rogovkā.\nTim, kas plānoj kuozys i grib tuos atcerētīs, vysim, kas ir latgalīšu kuozu tradiceju zynuotuoji voi taidim, kas tuos vuicās, 25.09. ir juobyuņ Jasmuižā.\nPapildus informācija htt


2007 Latgolys Radejis dzīšmu izlase | Muzyka\nDZĪŠMU IZLASE #1\n2007. goda decembra suokums Latvejis muzykys dzievē atguoja ar kaidu da itam nabejušu nūtykumu. “Latgolys Producentu Grupys” paspuornē izdūta pyrmuo latgalīšu muzykys izlase, kurā puorstuovātys 20 vairuok ci mozuok pazeistomys dažaidu latgalīšu muokslenīku i stilu dzīsmis.\nVysys izlasē īkļautuos dzīsmis ir popularys i klauseituoju meiļuotys Latgolys Radejis viļņūs i vairums īgyvušs „Latgolys Radejis TOP 20” pyrmū poziceju, tī kluotu leluokuo dale nu izlasē īkļautom kompozicejom pyrma ituo nav tikušs publicātys muzyķu albumūs i izlasēs.\nIzlasē īkļautuos kompozicejis:\n1.Trojs „Laika prognoze reitdīnai” 2.Jurs Ostrovskis “Daugaveņa” 3.Patrioti.LG „Latgaļu regejs” 4.Dziga “Dzīd voi raudi” 5.Laimas Muzykanti “Tuoli dzeivoj“ 6.Latgales Dāmu Pops “Topmodele” 7.Cielaviņa “Oi, Dīveni“ 8.Borowa Mc “Maņ navajag“ 9.Green Novice „Zyli malny padebeši” 10.Weron Martin „Dabasi raud” 11.Rudiņs Steigys „Laimeņa” 12.Dabasu Durovys „Bezpruotā” 13.Crust “Tev ļauts“ 14.L.P.I.V. „Opeļs” 15.Bez PVN “Digitaluo gūteņa“ 16.Postmarka “Eima, eima, muoseņas“ 17.Inga i Normunds “Vuolūdzeite“ 18.Baltie Lāči „Munys Slēpis” 19.Drycānu Dominante “Komer mes Latgolā” bonus: Bez PVN “Mozuo”.\nDzīsmis sakuortuoja pasauļa muzykys eksperts Artūrs Uškāns i draugi.\nIzlasis izīšonu atbalstejuši: „Latgolys Radeja”, LRTA „Ezerzeme”, žurnali „Sieviete”, „A-Zet” i sabīdriskais darbinīks Dainis Mjartāns.\nDzejnīka Ontona Slišāna saraksteita aile par gūdu Latgolys Radejis izlasis izīšonai. Upeite, 29.12.2007.\nNūzyba zibiņs –\nVysa Latgola sasaausejuos …\n– As ar čyuļīm nadoncoju!\nKai sylta saule –\nPa vysu Latgolu nūzvanieja…\nZvaigzneitis rozbyra pa vysureini…\nMozgi nu mielēm\nNūst rozasieja –\nVysur skaneja, gavilieja…\n-As ar čyuļīm nadoncoju!\nLai tai i tuoļuok,\nLai tai iz prīšku –\nLatgaļu volūdā dyžojamīs…


Akryylijauhe Pink 0,75 oz. 21g – Consult Lady\nEtusivuVerkkokauppaTuotemerkitSuperNailAkryylijauhe Pink 0,75 oz. 21g


God dies by the Nile (Boek, 1985) [WorldCat.org]\nAuteur: Nawāl Saʻdāwī\nUitgever: London : Totowa, N.J., USA : Zed Books ; US distributor, Biblio Distribution Center, 1985.\nSynopsis uitgever 'Nawal El Saadawi writes with a directness and passion.' - New York Times Book Review\nTags toevoegen voor "God dies by the Nile".


Latgolys rodūšuos grupys aicynuotys pīsadaleit Latgolys dīnā Reigā - lakuga.lv\nLatgolys rodūšuos grupys aicynuotys pīsadaleit Latgolys dīnā Reigā\nTemys: Latgolys dīna Reigā, Latgolys plānuošonys regions, Roksts\nLatgolys plānuošonys regions sadarbeibā ar bīdreibu “Latgales Tematiskie ciemi” 15. augustā nu 10.00 da 19.00 Jākuba laukumā Reigā reikoj Latgolys dīnu.\nParadzāts, ka Latgolys dīnā Reigā tiks pīduovuota Latgolys Tematiskūs cīmu programa ar ceļojūšū tiergu, Latgolys omotnīku i sātys ražuotuoju produkceja, omotnīku meistarklasis, latgalīšu tautys muzyka i dejis.\nKab spylgtynuotu tierga atraktivitati, popularizātu latgalīšu kulturu, Latgolys rodūšuos tautys muzykys i deju grupys teik aicynuotys pīsadaleit Latgolys dīnā Reigā ar sovu prīšknasumu. Vaira informacejis i dasasaceišona, zvonūt Sarmeitei Teivānei – 29118992.\nLatgolys dīna Reigā nūteik Norvegejis finanšu instrumenta leidzfinansātuos programys “Kapacitātes stiprināšana un institucionālā sadarbība starp Latvijas un Norvēģijas valsts institūcijām, vietējām un reģionālām iestādēm” projekta “Reģionālās politikas aktivitāšu īstenošana Latvijā un reģionālās attīstības pasākumu izstrāde” ītvorūs.


- Partytält Pagoda 4 x 8 m Vit Nu! 6180:- 2019-06-22 17:37:54 Ta bort / Ändra\n- Motoråret 1963-71 -\n- Lagertält 2,0 x 3,0 x 2,0 m PVC Kamouflage Nu! 2940:- -


SS.COM Sports, aktīvā atpūta - Ekipējums, Cena 55 €. Платформа для отжиманий 14 в 1 / Доставка шутка. можно повысить - Sludinājumi\nRažotājs: Xiaomi / 14in1\nIzdrukāt Datums: 19.03.2021 21:54


keine Auswahl 30 x 40 cm 30 x 90 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 40 x 120 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 160 cm 60 x 60 cm 60 x 80 cm 80 x 80 cm 90 x 120 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 3 tlg. 60 x 180 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Edvard Munch - Selbstporträt mit Zigarette abgegeben worden. –


Īrūtoj ar dzīsmem - lakuga.lv\nĪrūtoj ar dzīsmem\nTemys: dzīsmis, Juoņa dīna, Leigū, Roksts\nVosorys skaistuokais laiks ir kluot, kod pļovys ir pylnys puču i dzeiveibys, kod saule ir sasnīguse augstuokū punktu, kod gribīs dzīduot i skrīt preteimā vosorai.\nKab Juoņa dīna byutu pylni latgalisku dzīšmu, LaKuGa skaiteituoju viereibai pīduovoj dažys dzīsmis. Lai radzātu dzīšmu notys, mīdz iz biļdis.\n1. Rūtoj saule, rūtoj mēness, rūtuo, rūtuo,\nRūtoj vysa vasareņa, rūtuo, rūtuo.\n2. Kas pyrmaisi īleigava\nMunu rudzu teirumeņu?\n3. Pyrmī goni, pīguļnīki,\nŪtrī sātas saiminīki.\nKŪŠI, KŪŠI, JAUKI, JAUKI\n1. Kūši, kūši, jauki, jauki, leigū, leigū,\nKad atnuoce Juoņa dīna, leigū, leigū!\n2. Dzīd putneni, leigoj meitys,\nMežu goli gavilēja.\n3. Saule bryda mygluojūsi\nJuoņa dīnys vokorāi.\n4. Kur, dīveni, lelu guni,\nSyldi vysu pasauleiti!\n5. Juoņa dīna svāta dīna\nAiz vysomi dīneņomi:\n6. Juoņa dīnu dīva dālys\nSaulis meitu zadynuoja.\nJUONEITS MUNAS GŪVIS GONA\n1. Juoneits munas, Juoneits munas gūvis gona,\nGūvis gona, es Juoneiša kumeleiti, kumeleiti.\n2. Juoņa muote sīru sēja\n3. Sīru, sīru, Juoņa muote,\nTev ir gūvis laidorāi!\n4. Juoneišami sīva zuda\nJuoņa dīnas vokorāi;\n5. Petra dīnā atsaroda –\n6. Juoņa dīnys vokorāi\nDzenit gūvis pīguļāi!\n7. Juoņa nakti zalta rosa,\nTī aiteņas mozguojāsi.\nAI JUONEITI, ZĪDAINEITI\n1. Ai Juoneiti, zīdaineiti,\nŠūgad ogras zemeneits.\n2. Moksuos vīna skuoba ūga\nDyvu dīnu struoduojum.\n3. Pagaidīti, kuorumlaižas,\nLai nuok ūgys soldumā!\n4. Es tev lyudzu, daiļa meita,\nPin ūzula vainadzeņ!\n5. Peitin peitu, nav ūzulu\nMuna tāva sēteņā;\n6. Vysus zaļūs ūzuleņus\nJuoņa bārni izlauzuš´.\n7. Kas leiguoja Juoņa nakti,\nLeiguos vysu vasareņ;\n8. Kas gulēja Juoņa nakti,\nGulēs vysu vasareņ.\n9. Niu ar Dīvu, lobi ļaudis,\nLeidz citimi Juoneišim!\n10. Ja Laimeņa paleidzēsi,\nOtkon kūpā leiguosim.\nIZEJ, IZEJ, GASPAŽEŅA\n1. Izej, izej, gaspažeņa, rūtuo, rūtuo,\nAizsīņ boltu prīkšauteņu, rūtuo, rūtuo!\n2. Iznes svīsta ližeiceņu,\nI sīreņa gabaļeņu!\n3. Kai nadūsi sīra, svīsta,\nKvīšus, pļovas izvuoļuosim.\n4. Īt Juoneitsi pa kalneņu,\nZuoļu nosta mugorāi.\n5. Aizej, Juoneit, tu pi manis,\nBaroj munu raibaleiti!\n6. Es tev dūšu sīra kaņci\nPar raibalis baruošonu.\nPUIŠI GAIDA JUOŅU NAKTI\n1. Puiši gaida Juoņu nakti,\nMeitas vīni nagaidej:\nRūžu duorzi naravāti,\nAr ņuotrēmi aizauguš`.\n2. Šyun mums kurpis, kurpnīceņi,\nLai varami leiguodami\nVardes durti purveņā.\n3. Džimi kurpes osim purnim,\nTie mums loba nadarej –\nJuoņu bārni ļeiguodami\nPī calmīmi pīspraudās.\n4. Juoneišami bolta mute,\nKas tū boltu balynuoj?\nJuoņa muote balynuoja\nJuoņa dīnys vokorā.\n5. Juoņa sīvai šauri brunči,\nReigā šyuti, brudīrāt,\nNavarēja sūļus sperti,\nNi par šauru gruovi lekt.\nRŪTOJ BITE, RŪTOJ SAULE\n1. Rūtoj bite, rūtoj saule, rūtuo, rūtuo,\nPa lelui teirumeņu, rūtuo, rūtuo!\n2. Bite zīdu laseidama,\nSaule sīnu kaļteidama.\n3. Es māmenis mīli lyudžu,\nKab kristeitu Juoņa vuordu;\n4. Ka atguoja Juoņa dīna,\nVysi maņi daudzynuoja.\n5. Sit, Juoneiti, vara bungu\nVuortu stobu dybynāi,\n6. Lai līk tova saimineica\nSīru, svīstu talerkāi.\n7. Paļdīs devu māmeņai,\nKa kristēja Juoņa vuordu;\n8. Juoņa dīnas vokorāi\nVysi Juoni daudzynuoja.\n9. Juoneits sovu leigaveni\n10. Atsasauci tu, Mareit,\nKoč pļavenis beregāi!


Latgolys Miseņš - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu gruomotys, Ligija Purinaša, Ontons Dzeņs, Roksts\nPar Latvejis bibliofilu i bibliografu Juoni Misiņu (Jāni Misiņu, 1862–1945) drūši viņ ir dzierdiejs sevkurs. Jis apmāram 12 godu vacumā suoce veiduot sovu sātys biblioteku, kurā suokūtneji beja 800 gruomotys 500 siejumūs, bet vāluok tūs skaits sasnēdze 5000. 1925. godā Juoņs sovu privatū biblioteku ar 28 000 īspīddorbu nūdeve Reigys piļsātai. Myusdīnuos Juoņa Misiņa biblioteka atsarūn Latvejis Universitatis paspuornē, teik papyldynuota, i tamā atsarūn vaira par miļjonu gruomotu. Ari latgališim ir bejs sovs Juoņs Misiņš.\nOntons Dzeņs (1890–1974) dzims Daugovpiļs apriņka Vuorkovys pogosta Piliškūs zemnīku saimē. Taipoš kai Kuorklinīku Ontons, ari jis pyrmuos prasmis burtu atpazeišonā īgivs “muotis školā” pi lementara i puotoru gruomotys. Ontons beja vīneigais dāls i vacuoki na lobu pruotu atdeve jū školys ceļus staiguot aiz tuo, ka muotei bejs baist, ka dāls tikšūt par pasauļa klaidūni. Vystik školā Ontonam īt labi i dzymdynuotuoji sprīde, ka dāls juolaiž vuiceitīs iz Pīterpili, bet, dzeive ir dzeive, saslyma Dzeņu muote, i Ontonam ceļš iz školu tyka slāgts, partū ka tāvs vīns pats natyka golā ar saimisteibu.\n“Laseju vysu, kas beja pi rūkys. Kotru avizis, žurnala atplāstu styureiti laseju un ja nabeja kuo laseit, tod kaidu cenu ruodeituoju puorlaseju. Biblioteka, kas beja pi školys, beja divkuorteigi puorlaseita, un cyta materiala nabeja,” sovā autobiografejā atkluoja Ontons Dzeņs. Apleicejī skaiteja, ka taida pošizgleituošonuos asūt švaka i nanormala zeime, i Ontons tyka vysaidi izsmīts par “gudrinīku”, “slinki”, “natikli”, “nagrib dorba struoduot un losa gruomotys”, “putynoj saimisteibu”. Eipaši Ontonu kritizēja juo muote, kas jam puormete līku naudys izsvīsšonu, sovutīs juo tāvs vysaižuok raudzeja dālu atbaļsteit.\nOntons kai autodidakts īsavuicēja raksteit i sasaraksteja ar Fraņci Kempu, piečuok suoce dorbuotīs gazetā “Jaunas Ziņas”. Pyrmajā pasauļa karā Ontonu mobilizēja, jis devēs iz Gorodoku, kur struoduoja pi elektromotoru, a breivajā laikā skaiteja gruomotys i sasaraksteja ar dūmubīdrim. Piec lelinīku apvārsuma Ontons bāga nu Krīvejis, bet tuoli natyka – sasadyure ar lelinīkim, kuru pulkā tyka īskaiteits. Puorslymuojs tifu i grybādams tikt Latvejā, jis sova atvalinuojuma laikā bāga nu Padūmu Krīvejis. Jis raksteja: “Pi Sebežys naktī tyku puori par rūbežu. Kod Latvejis rūbežsorga pavadeibā īsarodu Rozenovys stacejā, lai braukt iz Rēzekni, tod osorys byra nu acim, radzūt tū kuorteibu un teireibu, kas volda Latvejā un atmynūt tuos gryuteibys, kaidys beja juopuornas Krīvejā, kur bosom kuojom juoīt pa snīgu un cylvāku dzeive nav viertejama pussantima. Breinojūs, ka ir cylvāki, kuri aizstuov Padūmu Krīveju.” Piec atsagrīzšonys Latvejā, Ontons turpynuoja saimnīkuot vacuoku sātā, paraleli tam vuokdams sovu biblioteku, jo “kod cylvāks losa drukuotu vuordu, tod jis var runuot ar vysim pasauļa gudruokim veirim, dzierdēt jūs padūmus”.\nAtsagrīzs nu kara, Ontons apsaprecēja. Nikodems Rancāns jam īsaceja jimt sīvu nu preilītem, tod jis jūs skaisti salauluošūt, bet Ontons juo napaklauseja, i apsaprecēja ar neicgalīti. Dzeņu saimē pīdzyma div meitys, i, sekmejūtīs izīšonai vīnsātuos, Dzeņu puors suoce ceļt sovu sātu treisdesmit metru nu lelceļa Randauka–Preili. Tūmār byuvdorbi īsavylka – Ontons dabuoja bruku, kas beja juooperej Reigā. Tymā laikā sevkura kirurgiska īsajaukšona varēja beigtīs letali, jo penicilins vēļ beja viņ “izstruodis” stadejā.\nParaleli dorbam sovā saimisteibā, Ontons 30.–40.godūs piļdeja Vuorkovys pogosta vacuokuo pīnuokumus, i beja vītejūs sabīdryskūs i kulturys pasuokumu organizātuojs. Sovūs memuarūs Ulmaņlaikus jis raksturoj kai Latvejis karaļa laikus, kod tyka maineiti vītu nūsaukumi, aizlīgts daleit zemi mozuokuos vīneibuos par 10 hektarim, īrūbežuota cylvāku individualuo dzeive, pīmāram, tyka izdūti standarti klāvu ceļšonai i tt. Ontons raksturuoja izmainis Latgolys cylvāku dūmuošonā tai: “Vacuos, lobuos lītys un drēbis tyka nūsauktys par grabažom kai nikur nadereigys. Tagad beja vajadzeigys fabrikuos austys drēbis: šolks, batists, atlass, samts, angļu bostons, ripss un cytys. Vīneigi tryuka brokata. Tikleidz tyka puordūta kaida prece un sajimta nauda, tyuleņ vajadzēja īt iz būdi un sapērkt vajadzeigu un navajadzeigu montu.”\n1940. godā, kod Latvejā īguoja padūmu karaspāks, Ontons zaudēja sovus omotus pogosta puorvaļdē, palykdams par Pilišku i Dzylnu posta nūdalis puorzini. Sovus vārojumus par latgalīšim i komunismu jis rezumej: “Storp latgalim beja ļūti moz taidu, kuri aiz puorlīceibys byutu komunisma pīkritieji. Vairuok beja taidu, kuri dreižuok aiz skaudeibys dūmuoja, ka pi komunistim byus vysi vīnaidi un nabyus boguotūs un nabogu. Daži aiz personeigom dusmem, voi pīsaturūt pi izteicīņa: ka nav maņ, lai nav tev ari.”\nNacistiskuos Vuocejis okupacejis laikā Ontonu Dzeni otkon īcēle par Vuorkovys pogosta vacuokū, bet 1944. goda vosorā jam ar saimi beja juobāg. Jī dūmuoja, ka emigraceja byus viņ eislaiceiga – vuocīši sakaus padūmu karaspāku, i tod byus īspieja atsagrīzt sātā. Deļtam nu sovys 5000 gruomotu i laikrokstu leluos privatuos bibliotekys Ontons nūglobuoja viņ sovys dīnysgruomotys i cytus svareigus papeirus, bet vyss cyts (viestulis, fotografejis, rūkroksti, naudys kolekceja, laikrokstu komplekti, gruomotys i tt.) palyka sātā. Piec puora dīnu Ontons izzynuoja, ka juo sāta ir nūdaguse. “Dzēržūt šū skumeigū ziņu (..) es tikkū nūsatureju nu rauduošonys, jo ari maņ sirds lyuza nu žāluma,” jis rakstejs.\n1944. godā Ontons ar saimi emigrēja iz Vuoceju, kur vairuokus godus pavadeja biegļu nūmetnēs, vāluok devēs iz ASV, Grandheivenu. Trymdā jis izdeve memuarus trejūs siejumūs “Muna dzeive” (1971–1978) i regulari publicēja vysaidus rokstus žurnalā “Dzeive” i c. izdavumūs.\nLatgalīšu gruomotys i gruomatnīceiba iz vysa bīžuok ir nabeidzams dorbs, entuziasms i sirdslīta, kas viņ ratā reizē sevi atpeļnej. Tūmār laiku lūkūs tys ir bejs vīneigais veids, kai soglobuot latgalīšu raksteitū vuordu i latgalīšu kulturu.


Saruna ar skriejieju Juoni Kolužu - lakuga.lv\nTemys: Jānis Kolužs, Juoņs Kolužs, Juris Kučinskis, Jurs Kučinskis, Roksts, skrīšona\nPādejūs godu laikā cīši lelu pīkrisšonu izapeļnejuši vysaidi skrīšonys pasuokumi. Ari Latgolā ir gona daudzi skriejieju. Vīns nu taidu ir Juoņs Kolužs, kurs pīsadalejs pat pasauļa slavenajā Ņujorkys maratonā.\nJuoņs Kolužs ir nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta, bet dorba dīnuos dzeivoj i Daugovpilī. Jis struodoj par programmātuoju, i leluokuo dorba dīnys daļa jam paīt siežūt. Lai izavyngrynuotu i atsapyustu nu datora, jis suoce nūsadorbuot ar skrīšonu.\nKab dazynuotu vaira par Juoni i juo skriejīni nu Vyšku da Ņujorkai, ar skriejieju tykuos Jurs Kučinskis.\nCik ilgi tu nūsadarbuoj ar skrīšonu, i kas tevi pamudynuoja suokt?\nAr skrīšonu regulari nūsadarbuoju 4 godus. Pamudynuoja, var saceit, gribiešona sevi puorbaudeit i pīruodeit, ka es varu normali, mīreigi nūskrīt 5 kilometrus. Suoču ar taidu programu, kura saucās nu divana leidz 5 kilometrim. Tai tys vyss aizguoja – 5 kilometri, 10, pusmaratons i maratons.\nCik lelys distancis ir pusmaratonam i maratonam?\nMaratons ir 42 kilometri, i , attīceigi, pusmaratons – 21 kilometri.\nVoi esi raudzejs sovus spākus puorbaudeit ari, skrīnūt garuokus gobolus?\nDivejis reizis asu pīsadalejs Latvejis čempionatā 50 kilometru skrīšonā, viņ partū ka jis nūtyka Daugovpiļī voi Daugovpiļs nūvodā.\nKleist baumys, ka tu esi bejs ari Ņujorkā i skriejs. Kai tu aizskrieji tik tuoli?\nBaumys ir pareizys. Tys tai nadūmuojūt, naplanojūt, tai vīnkuorši ir saguojis. 2015. godā pīsadaleju Reigys maratonā i tī organizēja lotereju. Es beju vīns nu tūs laimeigūs, kuri sajēme bezmoksys garanteitu daleibu lelajā Ņujorkys maratonā. Tys ir vīns nu leluokūs, slovanuokūs i grandiozuokūs pasauļa maratonu.\nKai tev tī guoja?\nTys beja īspaideigi. Radzūt taidu pasuokumu, īspaidi palīk iz vysu dzeivi. Tī ir 50 tyukstūšys dalinīku. Tī ir 2 miljoni skateituoju īluos, tys zeimoj, ka napuortrauktai ir atbolsts, plakati, saucīni i spielej muzikanti. Tei ir naatkuortojama atmosfera. Tī ir piļsātys svātki. Vysim ir svātki! Par tū skrīšonu runojūt, varbyut nasaguoja tik uotri, kai grybātūs, bet, nu ūtrys pusis, tys ir labi, tai saguoja vairuok izbaudeit tū pošu trasi, tū atmosferu garuok.\nTu ari beji vīns nū tūs, kas īguļdeja sovu dorbu i laiku Daugovpiļs pusmaratona organiziešonā, pastuosti par tū.\nNui, tys tai beja. Ituo pusmaratona Daugovpiļs pūsma organizatori sasakontaktēja ar mani, i pīduovuoja pīsadaleit reklamys pasuokumūs, kab popularizeitu itū pasuokumu. Vīna nu aktivitašu, kur pīsadaleju i organizieju, beja tai saucamī kūptreneni, kod sasalasejom divys reizis nedeļā i kūpā treniejomēs, paskriejom pa piļsātu ci Strūpu mežu.\nKai nūtyka tī treneni? Cik lela beja atsauceiba?\nAtsauceiba – kai kuru dīnu. Atkareigs nu laikapstuokļu. Atsauceiba varēja byut leluoka, bet deļ pyrmuos reizis, ruodīs, beja labi.\nPastuosti par personeigajim rekordim?\nTī rezultati ir tuoli nu amateru lobuokūs rezultatu, varātum saceit, ka asu pyrmajā trešdaļā taidūs leluokajūs pasuokumūs. Uotruokais maratons beja 3 stuņdis i 30 minotu.\nVoi ir kaida nūteikta gataveišonuos pyrms skriejīņu?\nIr izstruoduotys dažaidys treneņu programys. Gatavejūtīs maratonam, es raugu īvāruot maratonu treniešonuos programu. Tī ir vairuok par tū, cik reižu nedeļā i cik ilgi skrīt, mozuok viereibys tī pīvieršu dažaidim vyngrynojumim ci taidom lītom.\nCik stuņžu tu pavodi trenejūtīs?\nTreneņprogramys maksimums varātum byut kaidi 70 kilometri nedeļā, tuos ir kaidys 7 stuņdis nedeļā, varātum byut ari vaira.\nKaidys ir tuos sajiutys, asūt storp maratona dalinīku, kod apleik ir cīši daudz cylvāku? Voi nav tai, ka gribīs vysus pastumt molā?\nTeišom taidūs lelūs pasuokumūs eipaši tū var izjust startā, kad vysi ir cīši sūpluok i, var saceit, saspīsti. Kod dūd starta šuovīni, tod ir tai, ka varbyut kaidu pusminotu tu navari nikur pasakustēt, partū ka tev vēļ prīškā nav suokuši skrīt. Bet tys pakuopeniski izaratynoj, i tod ir normali. Tymūs pasuokumūs, kur ir daudz dalinīku, ir interesanti partū, ka vysod ir kaidi dalinīki, kuri skrīn tovā tempā, tod ir ar kū sasaceņst. Kod ir mozuok dalinīku, tod tys vyss tai izaratynoj stuņžu laikā, palīk mozuok dalinīku tovā tempā. Tod var nabyut tik interesanti.\nTev ir kaidi nuokūtnis plani saisteibā ar skrīšonu?\nPagaidom nav planu vysu tū mest molā. Juoturpynoj! Raugu skrīt 2 maratonus godā. Vīnu tepat Latvejā i vīnu uorzemēs. Turpynuošu sasadaleit i īspieju rūbežuos uzlobuot sovus rezultatus.\nCik tod valstīs tu vēļ esi paspiejs paskraideit?\nAsu bejs Lītovā (Viļņā), Ņujorkā i Porto piļsātā Portugālē.\nAr kū atsašķir maratoni Viļņā, Portugalē ci Ņujorkā?\nPortugalē, pīmāram, starts i finišs ir okeana krostā. Skrīšona tī ir pa upis īleju, cīši šmuki. Dalinīku tī beja cīši daudz, saleidzynojūt ar Lītovu. Bet Ņujorka stuov vysam tam puori. Tei ir piļneigi cyta maratonu kategoreja.\nKū tu īsaceitu tim, kuri planavoj suokt skrīt?\nĪsuociejim nūteikti varātum īsaceit napuorspeilēt ar pošu suokumu. Īsuociejim vajag vysu dareit pakuopeniski, ni vaira par 3 reizem nedeļā, napuorspeilejūt ar distaņcis garumu. Navajag skrīt uotri, golvonais ir dareit vysu regulari i pakuopeniski. Piec kaida laika vyss process paliks vīgļuoks i vīgļuoks i pasaruodeis vīnkuorši prīca, ka tu vari normalā tempā skrīt.\nPaļdis par sarunu! Lai izadūd pīveikt vystuoluokuos distaņcis!


7. A. 705. E. M i č u l s n o K. S t r o d a K a u n a t a s p a g. L a t v j u k u l t ū r a s k r ā j u m ā.\nDzeivuoja vīns kungs, muižinīks, ar sovu sīvu, viņim nabēja nivīna bārna. Tad viņi aizbraucja uz svešū kēnesti un tī mēklēja taida doktora, kurs īdūtu jīm taidas zuoļas, nu kuru byutu bārni. Doktors pasavēŗa muižinīka sīvu un īdevja taidas zuoļas: kai tik jei izdzers, Dīvs īdūs bērnu. Muižinīks pajēmja zuoļas un atbraucja uz sovu sātu. Sātā muižinīka sīva atdevja zuoļas sovam sulaiņam un pīsacēja jam tuos izvuorēt pūdiņā, pūdiņu aizlikt ar vuoku un kad zuoļas suoks virt, nasavērtīs. Sulains pajēmja nu muižinīka sīvas zuoļas, salyka pūdiņā un suoka vuorīt, aizlykdams pūdiņu ar vuoku. Pūds ar zuoļom kai suoka virt, sulaiņs navarēja nūsaturēt, ka tymā napasavērt. Jis nūjēmja vuoku nu puda, un tvaiks syta sulaiņam taišņi dagunā. Jis nikuo napadūmuoja, pajēmja tū pūdu ar zuoļom un aiznesja gaspažai, kuŗa ituos zuoļas izdzēŗa.\nJai nu ituos zuoļu nabeja nikuo, bet sulaiņam par deviņi mēneši Dīvs devja meitu. Suļaiņam beja lelas suopes un jis nikai navarēja dzemdēt. Tad jia izkuopja uz jumta un tī puorpleisa pušu un pats nu jumta nūkrita zemē, bet tys bārns palyka uz jumta. Taišņi tymā laikā skrēja pa gaisu krauklis un, īraudzējis itū bārnu, nūsalaidja uz jumta, pajēmja bārnu un aiznesja uz sovu perekļi, kur jū izbaruoja. Izauga nu tuo bērna lela meita, bet jei beja vysa plyka. Vīnu reizi braucja ķēniņa dāls ar sovim kolpim un īraudzēja kūkā perekli. Tyuleņ jis pasacīja kolpam apturēt zyrgu. Kolps apturēja zyrgu, īkuopja kūkā un pazavēra, kas ir tymā pereklī. Tī jis iraudzēja cīši smuku meitu, kuŗa kolpam patyka. Nūlaida kolps nu kūka un ķēniņa dāls jam vaicoj: "Kas tī ir tymā pereklī?"\nBet kolps jam samaluoja un pasacēja, ka pereklē nav nikuo. Ķēniņa dāls apaklausīja kolpa, īkuopja pats tymā kūkā un tī īaudzēja tū smukū meitu, kura jam cīši patyka. Kēniņa dāls lyka kolpam tyuleņ nūjemt tū meitu nu kūka un kolps arī paklausēja. Kēniņa dāls atvedja jū uz sovu pili un tyuleņ lyka pasaukt baznīckungu, kab jū ar tū meitu salauluotu. Kuozas dzēŗa treis dīnas un treis naktis. Kēniņa dāls suoka dzeivuot ar sovu sīvu un jai pīdzyma dāls, kam beja moti cīši skaisti: vīns mots beja zalta, ūtris sudobra. Tai viņi dzeivoj laimīgi.


Rūžkolnu pogosta zvaigzne - lakuga.lv\nTemys: Kristīne Jokste, Roksts, Rūžkolni, Rūžkolnu pogosta zvaigzne, Vuorkova, Vuorkovys vydsškola\n21. aprelī 20:00 piec labi padareitim dorbim Lelajā Tolkā gostūs aicynoj Rūžkolnu kulturys noms Vuorkovys nūvodā, kur Vuorkovys vydsškolys 12. klasis kolektivs izruodeis humoristisku īstudiejumu ar dzīsmem i dzigom „Rūžkolnu pogosta zvaigzne”(piec K.Jokstis lugys „Klepernīku pogosta zvaigzne” motivim). Īeja iz izruodi – par zīduojumim.\nPiec izruodis 22:00 bals ar grupu „Ginc&Es”, īeja iz balu Ls 1,50, piec 23:00 Ls 2,00.


Pasuokuma turpynuojumā daudzī apmaklātuoji varēja dzierdēt myusdīnu latgalīšu autorus (Ilzi Spergu, Meldru Gailāni i juos meitu Irbi, Karonhisaki, Sandru Ūdri, Inetu Atpili-Jugani, Līveju Liepdruvieti) i rast sirdei i pruotam tyvokū stylu i vierteibys. Dzīduot leidza folklorys kūpom “Gaiļupeite” (vad. Ilona Kozlovska), “Olūteni” (vad. Inta Viļuma) voi apjaust, cik atškireiga var byut M. Andžānis dzejis uztvere, klausūtīs Sovvaļnīka muzykā ar M.Andžānis vuordim. Naizpalyka ari sarunys ar pasuokuma daleibnīkim, gorda palaunadze i bolvys. Tok, redzīs, ka īsuoktuos sarunys par Škaunis paguotni, dzymtu viesturi i poša izjiutom, dzeivojūt Škaunē, turpynojās vēļ sātā, verūtīs fotografejuos i sižetā: http://lat.grani.lv/daugavpils/15511-skaunes-tautas-nams-parpildits-marijai-andzanei-100-video.html. Paļdis sevkuram, kurs pasadaleja ar sovom atmiņom publiski, eipaši Ertai Šebanovai i Mirdzai Martinsonei, kas atroda laiku pīsapuļcēt škaunīšim. Pasuokums izskanēja kupejā dzīsmē i apsajimšonā taidus saītus reikuot bīžuok. Cikom ir pi kuo īt gostūs i cikom ir, kas klausās!


Nuokušgod byus festivals "Muzykys Skrytuļs" - lakuga.lv\nTemys: Leiksna, Muzykys skrytuļs, Muzykys Skrytuļs 2018, Roksts\nDaugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.gods 14. i 15. julī jau septeitū reizi byus leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, pulcynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmis latgaliski. Festivals nūtiks divejis dīnys i tys otkon puorsteigs ar koč kū da šam nabejušu, sūla pasuokuma organizatori.\nFestivalā sastdinis divejūs koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys, sovukuort naktī byus vareiba baudeit jau atpazeistamu grupu uzastuošonu. Svātdin Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā nūtiks gareiguos muzykys koncerts.\nJaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi tyka reikuots 2005.godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Festivala moto namaineigi ir „Kruot var na tikai naudu‟, deļ tam festivals visim apmaklātuojim ir bez moksys.\nFestivala jaunumim leidza var sekuot facebook.com\nKarteņa: festivala “Muzykys Skrytuļs” arhivs\nArmands Kociņš Kūceņš 18/10/2017\nNa nuokušgod, a CYTUGOD (voi IZ CYTA GODS). Latgalīšim nikur nikas “nanuok”.


Written by Akademija Art on 14 Ožujak 2017 .\nPredsjednik Vlade Republike Hrvatske Andrej Plenković primio je izaslanstvo Hrvatskog olimpijskog odbora, na čelu s predsjednikom Zlatkom Matešom\nDržavna tajnica Središnjeg državnog ureda za šport Janica Kostelić najavila je izradu nacrta Nacionalnog programa športa. izvor vlada.gov.hr


Nikodema Rancāna bolva i Rēzeknis Školuotuoju instituta viesture / LR1 / / Latvijas Radio\nNikodema Rancāna bolva i Rēzeknis Školuotuoju instituta viesture\n28. septembris 2019, 18:15\nLatgolā pi zineibu dīnys i Storptautyskuos školuotuoju dīnys ir vēļ kaida eipaša, školuotuojim veļteita dīna – Nikodema Rancāna bolvys školuotuojim padūšonys dīna. Itūgod Rēzeknis Tehnologeju akademejis telpuos tei Latgolys izcyluokajim pedagogim tyka padūta jau pīktū reizi. Nu kūpumā dasaceitūs vaira nikai treisdesmit nominantu, golvonuos bolvys vysaiduos kategorejuos sajieme seši školuotuoji, taipoš vēļ pīcim pedagogim tyka padūtys eipašuos Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis pateiceibys.\nIzgleiteibys i zynuotnis ministre, vīna nu Nikodema Rancāna bolvys organizatoru Ilga Šuplinska: „Nasaverit, ka jums ir tikai atzineiba i natykot da bolvai, bet tys zeimoj, ka cylvāki par jums dūmoj, guodoj i nūteiktai kūpai jius asat na tikai pīmārs, bet lobuokais kas ir... Maņ redzīs, ka var drūši saceit, ka mums itymā briedī ir īsadevs īdybynuot latgalīšu školuotuoju dīnu.”\nBolvu, kas teik padūta par latgaliskuos vidis veicynuošonu školā, itūgod sajieme Daugovpiļs Vīneibys pamatškolys školuotuoja Lūcija Vaivode. Latgaliskū bārnim i jaunīšim Lūcija vuica caur tautysdzīsmem i folkloru. Kai atkluoj poša školuotuoja, ar folkloru jei struodoj jau 30 godu. Atguodoj Lūcija:\n„Nazkod, ka es suoku vuiceitīs pi Terēzejis Brokys, jei ari caur tautysdzīsmi myus īvede latgaliskajā kulturā i caur itū ari es niu raugu īsēt sovūs bārnūs tū siekleņu, kura augs i zeļs tuoļuok...”\nKonkursa reikuotuoju atzineibu par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju i radūšu pīīšonu školānu dorba tykuma audzynuošonā i omotu apvuiceibā tyka padūta Viļānu Muzykys i muokslys školys školuotuojam Mārtiņam Dzindzukam. Puordūmuos par školuotuoja profeseju i tū, kas jaunīti pošu pamudynuojs tai pīsavērst doluos pats Mārtiņš.\n„Asu saprats, ka vys tik, struodojūt školā, pats golvonais ir apsazynuot, ka apliek ir cylvāki, kuri tevi vysod atbolsta i struodoj ar tevi, nūviertej, jo tod tu saprūti, ka tū, kū tu dori, vajag ari cytim... Es redzieju, kaids ir muns školuotuojs, saksofona specialitatis školuotuojs, i es vīnkuorši gribieju byut taids pats kai jis. Jis bejai orkestra dirigents, clvāks kurš jādz spieļuot. Ir gryušuoki, bet ir ari vīgļuoki dorbi, bet itys ir pats pateikamuokais, kod piec īskaitis ci vuiceibu goda beiguos pi teve atīt pats školāns i pasoka: „Paļdis, školuotuoj!” I navajag ni pučis, nikuo, tikai vīnu ļelu paļdis.”\nNikodema Rancāna bolvu pyrma pīcu godu īdybynuoja Latgalīšu kulturys bīdreiba. Taipat kai tūlaik, ari šudiņ svineiguo nūtykšona tyka reikuota Rēzeknis Tehnologeju akademejā. Vīna nu organizatoru, niu ari Izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska pīzeist, ka suokūtnejī bolvys padūšonys mierki, pryncypā, asūt sasnēgti. Turpynoj Ilga.\n„Eistineibā tys pīteikumu skaits, kas ir ap 30, ir gona lobs, vaira ari varbyut navajadzātu, jo tod, kod tu losi pīteikumus, tu redzi, ka nu tūs 30 vysmoz desmit pat pīcpadsmit ir taidu, kas ir ituos bolvys cīneigs. Nav jau tai, ka tī cyti nav cīneigi, bet vystik bolvu sajiemieji, verūtīs piec jūs darbeibys amplitudys, īt plošuok.\nVīns nu svareiguokūs īgivumu, ka itys\nkonkurss ir kai stimuls. Es doru na jau deļ bolvys, bet vys tik, vysim ir\npateikami, ka jūs pamona i tod jim ir cyti apgrīzīni, ūtrei elpa, saucit kai\ngribit. Teišom itūgod beja daudzi školuotuoju, kurus es redzieju pyrmū\nreizi. Tys stimuls, kas jim ir, dareit i dareit nu sirds ari ir bolvys\nTaipat organizatori atkluoja, ka jau nu pyrmsuokumu ir vairuokys regiona pošvaldeibys, kas vysod atbolsta svineigū nūtikšonu, itūgod atbaļsteituoju ryndai pīsavīnuojs ari Latgolys planavuošonys regions, kū organizatori viertej kai svareigu i lobu zeimi laikim iz prīšku. Turpynoj vīns nu bolvys organizatoru Jurs Viļums.\n„Tys ir cīši svareigi i zeimoj, ka itei bolva nav tikai vīnys bīdreibys iniciativa, ka tei ir kūpeiga Latgolys nūtikšona. Tod tai ir ari leluoks svors pošu školuotuoju acīs. Ūtra līta, kū es grybu pasceit, ka pasuokumam, kurš ir na vīnys pošvaldeibys, bet gon vysys Latgolys, tod byutu labi, ka byutu koč kaids kūpejs budžets, kurš ir voi nu pi Latgolys planavuošonys regiona, voi koč kur cytur... Latgaliskom lītom juobyut planavuotom i finansātom.”\nViesturis rubrikā Kaspars Strods, turpynojūt izgleiteibys tematu, pīduovoj īsavērt vīnys nu pyrmūs augstuokuos izgleiteibys īstuožu Latgolā viesturis puslopuos – Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta viesturē.\n„Augstuokuos izgleiteibys pyrmsuokumi Rēzeknē vaicojami jau Pyrmuo Pasauļa kara laikā, kod 1917. godā ite nūtyka pyrmī latgalīšu školuotuoju sagataveišonys kursi. Taidi kursi Rēzeknē nūtyka ari cytus godus i pi tūs organiziešonys pīsadaleja pazeistamuo kulturys i piečuok ari izgleiteibys darbineica Valērija Seile.”\nIzgleiteibys ministreja 1925. godā apstyprynuoja jaunū Rēzeknis Vaļsts školuotuoju institutu, kuram dreiži viņ tyka izbyuvāta ari jauna sāta. Jau 1927. godā vuiceibspāki puorsacēle iz jaunom ākom.\n„Tūpūši pedagogi ite studieja vysaidus prīkšmatus, tūs vydā ari latgalīšu volūdu, kas kūpejā studeju planā beja īkļauta zam nūsaukuma „Latgalīšu izlūksne”. Suokumā tū pasnīdze Benidikts Tučs, piečuok juo sīva Antonina Tuča. Kursi nūtyka leidz pat 1934. godam, kod piec Kārļa Ulmana apvārsuma jū izjieme nu studeju plana i tī tys vaira nikod ari naatsagrīze. Beja ari vysaidi uorpusstuņžu puļceni, kurūs vydā pretalkohola kusteibys puļceņš „Klints”.”\nRēzeknis Vaļsts školuotuoju instituts beidze pastuovēt 1944. godā.\n„Tuo darbeibys laikā tū pabeidze vairuoki Latgolā pazeistami cylvāki, tūs vydā dzejneica Marija Andžāne, literaturzynuotnīks Stepons Seiļs, rakstnīks Ontons Rupaiņs i daudzi cyti. Pryncypā tys beja jaunū pedagogu i izgleituotūs cylvāku kaļve, kuri piec tom veiksmeigi īsakļuove vysaiduos izgleiteibys institucejuos, lela daļa – vysaiduos Latgolys školuos. Institutu deveņpadsmit darbeibys godūs absolvieja 589 jaunī pedagogi. Piec kara vacajā instituta ākā izveiduoja pedagogiskū školu, tod internatškolu, sovpus piec Latvejis vaļsts naatkereibys atjunuošonys tei kliva par muojvītu niulinejai Rēzeknis Tehnologeju akademejai, sovulaik Rēzeknis augstškolai.”


Aicynoj dasasaceit Latgolys “Ceļamaizes” stipendejai - lakuga.lv\nAicynoj dasasaceit Latgolys “Ceļamaizes” stipendejai\nTemys: Latgolys ceļamaize, LU fonds, Pīters Aloizs Ragaušs, Stipeņdeja “Ceļamaize”, Toni Anželo Fernandes\nAri itymā godā Amerikys latvīts, mecenats Pīters Aloizs Ragaušs atbaļsteis talanteiguokūs i aktivuokūs Latgolys jaunīšus, kuri suoks pamatstudejis Latvejis Universitatē (LU), tai ryupejūtīs par nūvoda jaunīšu izaugsmi ilgtermeņā. Sadarbeibā ar LU fondu dasasaceišona stipendejai nūtiks tīšsaistē da 16. augusta, portalu lakuga.lv informej fonda puorstuove Brigita Zutere.\nIzcileibys stipendeja Latgales “Ceļamaize” paradzāta ceņteigim, vuiceibuos spiejeigim i sabīdryskā dzeivē aktivim LU 1. kursa studentim, kuru saknis rūnamys Latgolā. Konkursa kuorteibā atbolstu 2 200 eiro apmārā varēs sajimt div vydsškolu beidzieji. Pārņ pyrmuos div stipendejis sajēme Jeļizaveta Klimanova nu Viļānu i Toni Anželo Fernandes nu Kaunatys.\n“Stipendejis dabuošona ir vēļ vīns daruodejums tam, ka tovs īguļdeitais laiks, energeja i ryupis teik nūvārtātys. Tys sovā ziņā ir stimuls napasadūt i turpynuot sasnēgt augstuokys viersyunis. Pyrmkuort, es studentim īsaceitu izmontuot vysys īspiejis, kū jim dūd universitate. Ūtrkuort, stipendejis dabuošona stimulej turpynuot tikpat efektivi i ražeigi struoduot, lai sasnāgtu voi nūspraustu jaunus mierķus,” tai īdrūsynoj Toni Anželo Fernandes, 2019./2020. akademiskuo gods stipendejis īgiviejs.\nVysim pretendentim dasacejumi juoīsnādz tīšsaistē da 2020. gods 16. augusta 23.59 stuņžu:\n• elektroniska veidlopa www.fonds.lv;\n• div rekomendacejis viestulis – nu školuotuoju, direktoru, uorpusškolys nūdarbeibu vadeituoju i c.;\n• līceiba i atestats par vyspuorejū videjū izgleiteibu;\n• centralizātūs eksamenu (CE) rezultati;\n• izziņa par sovu voi vacuoku deklarātū dzeivisvītu;\n• eseja breivā formā par mecenatu, kuram grybātu leidzynuotīs;\n• cyti dokumenti – vērtīs pi stipendejis dasacejuma.\nStipendejis ir nūzeimeigs finansialais atbolsts vuiceibu procesā, juos veicynoj izaugsmi i izcileibu. Tū aplīcynoj ari pats mecenats, Latgolys patriots Pīters A. Ragaušs, kurs devs boguoteigu īguļdejumu latvīšu, jo eipaši latgalīšu kulturys saglobuošonā i populariziešonā. Jis ir Latvejis gūda konsuls Teksasā, ASV, kai ari vīns nu jaunuokūs LU fonda partnerorganizacejis “Friends of the University of Latvia” vaļdis lūcekļu.\nVēļ tūpūšī Latvejis Universitatis studenti da 16. augusta var dasasaceit ari LU fonda puorvaļdeitajai izcileibys stipendejai “Ceļamaize” i socialuo atbolsta M.M.V. Petkevičs piemiņas stipendijai. Suocūt ar pamatstudeju 2. kursu, studentim daīmamūs stipendeju skaits pasaplašynoj. Centralizāta dasasaceišona nūtiks LU fonda škārsteikla vītnē nu 7. da 30. septembra. Pretendenti aicynuoti laikus izpieteit stipendeju nūsacejumus i naatlikt dasasaceišonu iz pādejū šaļti.


Skriejiejs Andrejs Jesko: "Komer akmini nu dabasu nakreit, var skrīt!" / LR1 / / Latvijas Radio\nSkriejiejs Andrejs Jesko: "Komer akmini nu dabasu nakreit, var skrīt!"\n14. oktobris 2017, 18:15\nKolnasātā gostūs skriejiejs Andrejs Jesko, vīns nu iztureiguokajim i mudruokajim Latgolys i vysys Latvejis veirim. Uzvarys laurus plyucs gon vītejuos, gon storptautiskuos saceņseibuos. Maja nūtykušajā 16 kilometru taku skriejīnī Zvīdrejis golvyspiļsātā Stokhholmā jis īgiva pyrmū vītu. Sovu giutū pīredzi i zynuošonys Andrejs nūdūd Rēzeknis nūvoda bārnu-jaunatnis sporta školys audzieknim. Kas raksturoj lobu skriejieju, kaids ir ceļš iz panuokumim i ar kaidim izaicynuojumim juoteik golā skriejiejim, izvaicojam Andreju Jesko. Jis soka: “Kab skrītu, golvonais ir nūskaņuojums, attīksme i atbylstūšs apgierbs. Komer akmini nu dabasu nakreit, var skrīt!”\nGunta Nagle teikās ar tūpūšū dirigentu Renātu Cvečkovski. Lai gon bierneibā Renāts sapņova kliut par bazneickungu, turpmuokī dzeives ceļi jū sasaistija ar muzyku. Itūšaļt jis ir Staņislava Broka Daugovpiļs muzykys vydusškolys 3. kursa audzieknis. Renāts apgiust myzykys teoreju i kora dirigiešonu. Jau nu 10 godu vacuma Renāts komponej, jo dorbi skaniejušs vairuokūs koncertūs.\nSkaņ rubrika “Kolnasātys gruomotplaukts” tymā literats Raibīs aba Oskars Orlovs stuosta par literaturys almanaha “Olūts” jaunuokū laidīni. Kaidi dorbi īklauti itymā izdavumā i voi tī atbylst myusu dīnu laseituoju praseibom?\nInga Ābele: romāns "Klūgu mūks" ir muns ceļš atpakaļ iz Latgolu\n13. oktobris, 18:15\nLatgola uorpus Latgolys: Jākubpiļs\n6. oktobris, 18:15\nLatgola nu putna liduojuma. Pazaceļam dabasūs!\n29. septembris, 18:15\nSazatikšona: aktīru saime Inga Misāne-Grasberga i Gundars Grasbergs\n22. septembris, 18:15\nLatgola uorpus Latgolys: Latgaļi, Ķeguma novads\n15. septembris, 18:15\nAnna Rancāne: manuprāt tāpat kā muzikālā dzirde, pastāv arī dzejas dzirde\n8. septembris, 18:15


Pogoda Radziejów, pn. 12.12\nPogoda Radziejów, wt. 13.12


Īlu nūsaukumu latgaliskais šarms - lakuga.lv\nĪlu nūsaukumu latgaliskais šarms\nTemys: A12, Latgolys īlys, Žurnals "A12"\nPoši interesantuokī īlu nūsaukumi ir tī, kas atspīgelej piļsātys individualitati i ari juos multinacionalū raksturu, īlu nūsaukumūs īmyužynojūt izcylu nūvadnīku pīmiņu ci atbolsojūt kaidus īvārojamys nūtikšonys piļsātys dzeivē.\nAri Latgolys piļsātom itamā jūmā ir, ar kū lapnuotīs, partū ka jamuos, koč ari na cik lelā skaitā, kai grybātūs, ir eipašys, unikalys īlys. Daugovpilī, pīmāram, taida ir Mihoelsa īla – nūsaukta par gūdu īvārojamajam žeidu teatra dybynuotuojam, akteram i režisoram, Rēzeknē – staraveru sabīdryskūs darbinīku Sinicina i Zavoloko īlys, Ludzā – legendaruo piļsātys uorsta Rekašova vuordā nūsauktuo īla, Kruoslovā – nūvadnīka i pasaulī slovonuo tieļnīka Aronsona īla, Preiļūs – Sylajuoņu keramikys vacmeistara Andreja Paulāna īla.\nPīdereibu Latgolai spūdrai aplīcynoj ari nūvoda piļsātuos eksistejušuos 12 Raiņa īlys i 10 Latgolys īlys, taipat ari izcylu latgalīšu sabīdryskūs darbinīku vuordūs nūsauktuos īlys – N. Rancāna īla Kruoslovā, Preiļūs i Rēzeknē, F. Kempa īla Ludzā i Rēzeknē, P. Miglinīka, A. Jūrdža un J. Soikāna īlys Ludzā, F. Trasuna, Bruoļu Skryndu, S. Putāna i V. Seilis īlys Rēzeknē.\nBolvu īdzeivuotuoji lapni par tū, ka piļsātā ir vīna īla, kura sovu nūsaukumu nav puormejuse ni pi vīnys varys – i tei ir Partizanu īla, sovutīs Viļānūs nikod nav bejuse Lenina īla. Piļsātys golvonuo magistrale vysu laiku ir lapnai nasuse Breiveibys īlys vuordu, bet nazkodejais Tierga laukums jau seņ kai palics par Kulturys laukumu.\nDaugovpilī pyrma nazcik godu sovus viesturiskūs nūsaukumus atpakaļ dabuojušys Dinaburgys cītūkšņa īlys – niule ituo vēļ nasenejā paguotnē sociali nalobvieleiguo Daugovpiļs mikrorajona īdzeivuotuoji var justīs gona lapni, dzeivuodami Imperatora, Aleksandra, Konstantina, Mihaila, Nikolaja, Hekeļa, Hospitaļa i divejuos Oficieru īluos.\nSovutīs reizē ar Daugovpiļs kimiskuos škīdrys ryupneicys ceļtnīceibu 20. godu symta vydā natuoli nu Gubiščis azara izauga jauns daudzstuovu dzeivojamūs sātu mikrorajons – Kimiku cīmats, kura īlys ir nūsauktys izcylu kimejis zynuotnis puorstuovu – Mendelejeva, Butlerova i Zelinska vuordūs, vīnu īlu atvielejūt ari rakešu byuvis pioneram Ciolkovskam. Tai sauktajā Kimejā ir ari Arhitektu i Inžineru īlys, kai ari Energetiku škārsīla.\nAri Daugovpiļs īlys viesturis grīžkūs bīži ir puormejušys nūsaukumus – saleidzynojūt ar pyrmskara laiku, piļsātys centrā nūsaukums ir nūmaineits voi pīktajai daļai īlu, tok nūmaļajā Vacajā Forštatē ir puorsauktys viņ 3 nu 23 īlu. Tok vysdramatiskuok ir puorsamejušys Daugovys Sielejis pusē asūšuo Greivys mikrorajona īlu nūsaukumi – nu 15 pyrmskara laika īlu 9 nu jau ir puorsauktys, bet nu jauna pasaruodejušys vasalys 19 īlys. Sprīžūt piec urbanonimim, Greivys īdzeivuotuoji ir leli krīvu klasiskuos literaturys mīļuotuoji – ite atrūnamys Lermontova, Nekrasova i Čehova īlys, sovutīs Puškina dailradis popularizātuoji dzeivoj Daugovpiļs Jaunbyuvē, kai ari Ludzā i Kuorsovā. Īlu nūsaukumi radzami aplīcynoj, ka Ilyukstis i Subatis īdzeivuotuoji it nimoz nasajiut kai latgalīši, partū ka nivīns urbanonims itamuos piļsātuos naparuoda pīsaisti Latgolys regionam, pīmāram, Ilyukstē nav pat Daugovpiļs īlys, tok ir Zemgalis, Jelgovys i Jākubpiļs īlys. Biedeiguok kluojās Subatei, partū ka izaruoda, ka tei ir vīneiguo piļsāta Latvejā, kurys vuords vyspuor napasaruoda īlu nūsaukumūs. Storp cytu, Latvejā atpazeistamuokuo Latgolys piļsāta ir Leivuons, partū ka myusu vaļstī, pasateicūt tai saucamajom Leivuona sātom, ir pat vasalys 14 Leivuona īlys – suocūt nu suitu golvyspiļsātys Alsungys i beidzūt ar myusu pošu Maltu.\nKlusā Bolvu nūmalē nūsaglobuojuse Juoņa Logina īla. Pyrmuo asociaceja, kas rūnās, īraugūt itū īlys nūsaukumu, saistuos ar 1995. godā myužeibā aizguojušū Daugovpiļs rokgrupys “Elpa” dybynuotuoju i legendaruos “Senās Dziesmas” autoru, tok izbreinu roda fakts, ka J. Logina īla ir Bolvūs, na muziķa dzymtajā Alyuksnis pusē. Bolvu regiona kulturviesturis datu bazē ir atrūnama informaceja, ka Juoņs Logins ir Škilbānu pogostā dzims dzejnīks, čekys darbinīks i padūmu partizanu ceiņu organizators Vuocejis okupātajā teritorejā, kas ir tics sagiusteits i guojs būjā Salaspiļs koncentracejis nūmetnē. Taitod naviļšus ir nūskaidruots vysai amizants fakts – div desmitgadis piec vaļstiskuos naatkareibys atjaunuošonys Latvejā vys vēļ eksistej čekys darbinīka vuordā nūsaukta īla…\nStorp cytu, Rēzeknē ir dzims i jauneibu pavadejs kinorežisors i vīns nu izcyluokūs padūmu laika kinys propagandistu, PSRS Tautys muokslinīks i četru (!) Stalina premeju laureats Fridrihs Ermlers (eistajā vuordā Vladimirs Breslavs). Jis ari sovulaik bejs čekists i iz īstuojpuorbaudejumim Petrogradys Ekrana muokslys institutā īsarads pylnā kaujis ekipiejumā i ar mauzeri pi suona. Kinorežisora īguoduos var skaiteit: “Vaicuoja moz. Īskaiteja. Radzams, ka radeju īspaidu, na ar zynuošonom, prūtams, – jūs vīnkuorši nabeja. Vystycamuok, ar sovu komisara izavierīni.” Myusu dīnuos par dižū nūvadnīku līcynoj viņ pīminis pluoksne pi kaida nūplukušys dzeivojamuos sātys Rēzeknē, V. Purvīša īlā.\nPyrmskara godūs nu Varakļuonu iz Viļānu varēja tikt, braucūt pa Viļānu īlu, sovutīs nu Viļānu iz Varakļuonim – dūdūtīs pa Varakļuonu īlu. 20. godu symta 60. godūs vyss puorsameja, partū ka īsastuoja jauns – Kosmosa īkaruošonys laiks. Niu nu Varakļuonu iz Viļānu varēja lapnai dūtīs pa Kosmonautu īlu, bet nu Viļānu iz Varakļuonutrauktīs pa Gagarina īlu. Nu Vysuma īkaruošonys plani jau seņ kai atdūti aizmiersteibai i viļānīši iz Varakļuonim dūdās jau pa Reigys īlu, bet varakļuonīši vys vēļ tur nūceju iz kosmosa spāku lobvieleibu, īlys nūsaukumu speiteigi napuormejūt. Juodasoka viņ, ka Kosmonautu īla šudiņ ir ari Preiļūs i Rēzeknē, sovutīs Varakļuonu i Viļānu īdzeivuotuojim tyvuokuos sābru piļsātys vuordu iz sovu piļsātu īlu nūsaukumu pluoksneitem naatrast.\nDaži interesanti fakti par īlom Latgolā\n• Viļakā vys vēļ ir Abrinis īla, i jei vad taišni Pitalovys vierzīnī.\n• Rēzeknē ir Bukmuižys īla, bet poša Bukmuiža jau seņ kai palykuse par Ezernīkim.\n• Daugovpilī ir Februara īla – vys vēļ dzierdīs Krīvejis 1917. gods revoluceju atbolsi…\n• Dagdā nav Raiņa īlys – byutu itū zynuojs Raiņs, raksteidams sovu “Dagdas skiču burtnīcu”…\n• Rēzeknē ir vīneiguo Izraelys īla Latvejā, a vīneiguo Ebreju īla – Reigā.\n• Mīra īlys Rēzeknē i Preiļūs vad taišni iz piļsātys kopim.\n• Pūdnīku īla ir tikai Kruoslovā, tok Rēzeknē – Keramikys īla.\n• Daugovpilī pi Šuņazara ir na viņ Asaru i Zveiņu īlys, bet ari Nāru īla.\n• Kruoslovā Reigys īla vad Vitebskys vierzīnī.\n• Rēzeknē ir Moskovys īla, bet Ludzā – Moskovys apvedceļš.\n• Storptautyski pīzeitajā vogulu pietnīceibys jeb koleopterologejis centrā – Daugovpilī – ir vīneiguo Vabaļu īla Latvejā.\n• Leivuonā ir Leivuona īla – tys ir izdūmys tryukums ci pošteiksmynuošonys akts?\n• Sanktpīterburgā vys vēļ ir Dvinskys īla, bet poša Dvinska jau nu 1920. gods palykuse par Daugovpili.


Agris Bitāns par Latgolys kongresa rezoluceju i Latgolys atteisteibu iz prīšku / LR1 / / Latvijas Radio 1\nAgris Bitāns par Latgolys kongresa rezoluceju i Latgolys atteisteibu iz prīšku\n7. maijs, 18:20\nSaruna ar piļsūniski aktivū latgalīti, juristu, kurais jau daudzi godu profesionali pietej latgalīšu volūdys juridiskuo statusa vaicuojumus, Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis prīšksādātuoju Agri Bitānu.\nApreļa golā nūtykušais Latgolys kongress veiksmeigi nūsasliedzs. Vysa informaceja par runuotū, sprīstū i nūtykušū vēļ tiks apkūpuota, tok rezolucejis gola verseja jau ir gotova. Šudiņ kūpā ar Agri Bitānu runuosim kai par jaunū rezoluceju, tai myusdīnu latgaliskajom vierteibom i tū, kas veidoj latgaliskū identitati. Raudzeisim dazynuot, kaids tod ir piļsūniski aktivais latgalīts šudiņ.\nDzīšmu stuosts – „Apleik kolnu ar leikumu”\n30. aprīlis, 18:46


Reigā seminarā runuos par latgalīšu volūdu - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu volūda, Reiga, Roksts, Vineta Vilcāne\n10. aprelī Reigā nūteikūšajā storptautiskajā seminarā “Jaunie valodas lietotāji Latvijā: valodu izglītības politika integrācijai un saliedētībai” runuos par latgalīšu volūdu, i tū, kas motivej tū apgiut.\nSeminara mierkis ir informēt i diskutēt par vaicuojumim, kas jaunajim volūdys lītuotuojim aktuali volūdys apgivē myusu dīnuos Latvejā. Kai ari apsavērt itū vaicuojumu cytu Eiropys vaļstu pīredzis kontekstā.\nJiedzīņs new speakers (angļu vol.) aba jaunī volūdys lītuotuoji myusu dīnu sociolingvistiskajūs pietejumūs teik attīcynuots gon iz imigrantim, kuri suok apgiut vīteju pamatnaceju volūdu, gon iz tradicionalū minoritašu puorstuovjim, kuri turpynoj vuiceitīs vaļsts volūdu(-ys), gon ari iz regionalū volūdu ci dialektu puorstuovjim, kuri, nūteiktu īmaslu vadeiti, ir nūlāmušs apgiut tū ci cytu volūdys variantu.\nPar Latvejis pīredzi integracejā i vaļsts volūdys apgivē stuosteis Latvīšu volūdys agenturys puorstuovji. Taipoš tiks runuots par mozuokumtauteibu pīredzi latvīšu volūdys apgivē.\nPar motivaceju latgalīšu volūdys apgivē i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” pīredzi latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu organiziešonā stuosteis lakugys projekta vadeituoje Vineta Vilcāne.\nAr sovu pīredzi daleisī Tilburgys Universitatis (Nīderlande) i Edinburgys Universitatis (Skoteja) puorstuovji.\nStorptautiskū seminaru organizej Rēzeknis Tehnologeju akademeja, DAAD Informacejis centrs Reigā i Latvejis Universitate, Latvīšu volūdys agentura.\nSeminars nūtiks 10. aprelī, ES sātā, Aspazejis bulvarī 28, 2. stuova Kaminzalā. Apmeklēt seminaru var sevkurs interesents. Daleiba seminarā bezmoksys. Programa.


Dzejneicys Annys Rancānis jubilejis koncertizruode “Latgolys freska” - lakuga.lv\nTemys: Anna Rancāne, Gors, Īva Jurjāne, Latgolys freska, Sigvards Kļava, Vīsturs Kairišs\n25. aprelī 18.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibā GORS aicynoj iz Annys Rancānis jubilejai veļteitu koncertuzvadumu, kas veiduots kai Latgolys dzejneicys personeibu i regiona kulturys sovpateibu atkluojūša pastaiga aba ekskurseja, viestej Latvejis symtgadis i “Gora” sātyslopys.\nRāzna, Rogovka, Slutiški, Daugovpiļs, Ludza, Kruoslova, Pīdruja, Rēzekne – kotrai nu pīstuošonys vītu ir byutiska lūma Annys dzeivē i Latgolys kūpainā, sevkurai vītai īt leidza emocionals i poetisks viestejums dzejis, prozys i muzykys volūdā.\nUzvadumā pīsadaleis Latvejis Radejis kors, aktrise Baiba Broka, etno dzīduotuoja Biruta Ozoliņa. Uzvaduma radūšuo grupa – Sigvards Kļava, Anna Rancāne, Vīsturs Kairišs, Ieva Jurjāne i cyti.\nAnna Rancāne par koncertuzvaduma nūsaukumu i koncepceju soka: “Kod mes, radūšuo grupa, dūmuojom, par kū vyspuor ir itys stuosts, Sigvards Kļava i Ilona Rupaine pīduovuoja ideju par ceļuojumu pa Latgolu. Latgolys vītys kai izstuodis gleznys, tu ej nu vīnys gleznys pi ūtrys i verīs. Tod vajadzēja dūmuot kūpeju nūsaukumu tom gleznom. Latgolys obrozi – eisti lobs nav, maņ beja variants, ka tuos varātu byut Latgolys freskys. Vīsturam Kairišam tys patyka vyslobuok, bet jis puorveiduoja jū vīnskaitlī.”\nRežsisors Vīsturs Kairišs papyldynoj: “Vīnskaitlī, partū ka gon Anna ir itei freska, gon tod jei teik personificāta, īmīsuota Latgolā. Obrozs ir ikona, a freska ir daudz plašuoks jiedzīņs. Koč ari latgaliski napastuov puorlykums vuordam “freska”, tys tūmār ir storptautysks. I navajadzātu itam nūsaukumam tulkuojumu baļtiski, tys vysim saprūtams, skaists i poetisks.”


Muociešona nūgiut eistū kadru. Saruna ar Edgaru Tropu - lakuga.lv\nSliepnī. Karteņa: Edgara personeigais arhivs\nTemys: doba, dzeivnīki, Edgars Trops, fotografeja, Misters & Nospiedumi, putni\nJau kaidu laiku vysaidūs socialajūs teiklūs, eipaši “Twitter” i “Facebook”, var redzēt breineigys dzeivinīku i putynu biļdis, reizem vyspuor rūnās vaicuojums, kai ir varams nūgiut taidu kadru. Tok izaruoda, ka interesantūs biļžu autors ir latgalīts Edgars Trops, kurs agruok beja grupys “Misters&Nospiedumi” sastuovā, tok niu gondreiž kotru breivu breidi pavoda mežā, giunūt naatkuortuojamus kadrus.\nParkū jiusu i grupys “Misters&Nospiedumi” celi izaškēre?\nTys ir saisteits ar tū, ka es suoču fotografēt putynus i dzeivinīkus. Maņ ir sādūšs dorbs, muzykys taiseišona ari pryncypā ir sādūšs dorbs sātā pi datora, tys maņ napatyka, deļtam hobijs jēme viersrūku. Mes ar grupu sasatykom, vysu izrunuojom, nūlēmem, ka es turpynuošu fotografēt.\nEs dūmoju, ka “Misters&Nospiedumi” nav izjukuši, cik es saprotu, jim ir dūma turpynuot, par jim vēļ varēs dzierdēt.\nKai aizasuoce dobys, putynu i dzeivinīku fotografēšona?\nFotografēt suoču jau gona seņ, vairuok kai pyrma 10 godu. Suoču, taipoš kai daudzi, biļdejūt cylvākus, latvīšu repa pasuokumus. Tys beja cīši seņ, veļ Reigā beja taidi klubi “Pulsē”, “Pulkvedim neviens neraksta”, kurim es fotografieju pasuokumūs. Kod suoce gribētīs nazkū sarežgeituoku, suoču biļdēt dobu, dobysskotus. Kod ari tys apnyka, puorguoju iz kū vēļ gryutuoku, kas ir putnu i dzeivinīku fotografiešona. Tys pagaidom ir augstuokais “plaukteņš”, kur dorbuotīs.\nPļovu tiļbeite. Karteņa: Edgars Trops\nKaidom soveibom raksturā ir juobyun kotram dobys fotografam?\nPyrmuo nūteikti ir pacīteiba. Bīži viņ ir juogaida. Ir vairuoki veidi kai fotografēt, vīns nu tūs ir gaideišona, fotografiešona nu sliepņa. Ūtrais– prasme reikuotīs ar tehniku, juozyna, kurā breidī kaidi īstatejumi juosalīk, kaidu tehniku izmontuot, trešais – byut gotovam staiguot lelus gobolus.\nCik ilgi jums ir daguojs gaideit idealū kadru?\nPyrma goda nūliemu, ka grybu nūbiļdēt zyvu dzeneiti, kai reize beja zyvu dzeneiša gods, tys beja Latvejis goda putns. Vyss tys process kūpā maņ aizjēme puora mienešu – atrast vītu, kur tys dzeneits ir, saprast, kurā vītā jis barojās, zyvu dzeneits ir taids putns, kurs īnyrst iudinī piec bareibys, piec tam sāstās iz zora jū apēst, lobuokais, kai tū nūbiļdēt, byutu pi tuo zora. Atrodu vītu, uzlyku pats sovu zoru, lai maņ byutu ārtuok biļdēt tai, kai maņ pateik. Sliepnī siedieju puora stuņdis. Nu suokuma putneņš atlidoj, tod jam nazkas napateik, jis nūsabeist i aizlidoj, tod vys tik izlam, ka ēst gribīs, i atsagrīž atpakaļ.\nPutyni i zvāri beistās nu sliepņa?\nEs izmontoju sliepni, kas ir kai telts, jis sasalīk gon kompakti. Leluokuo daļa beistās, vēļ juosalīk viersā vysaidi zori, bet ir ari nazkaidi bridiejputni, jī var pavysam tyvai daīt, nasabeist, eipaši, kod ir migraceju laiks, eipaši pi jiurys. Raizem braucu iz kaidu vītu, kur jī dyunēs brodoj, jī nu sliepņa vyspuor nasabeist. Tok tys pats zyvu dzeneits pi sliepņa pīrūn tik tod, kod ir jū vairuokys reizis redziejs.\nKadrs ar zyvu dzeneiti. Karteņa: Edgars Trops\nCik daudz kūpumā jiusim ir attālu ar vysaidim putnim i dzeivinīkim?\nKūpumā pa itim godim sasakruojs cīši daudz biļžu. Puora reižu nedeļā braucu biļdēt, kotrā reizē puora symti biļžu, piec tam atlosu 10–20, zīmā pat vēļ mozuok, varbyut pat kaidys četrys pīcys, puorejuos izreiz dziešu uorā. Vysys turēt nav jāgys. Ka skaiteit piec sugom, Latvejā ir nazkur puora symti sugu, nu vysu asu nūbiļdiejs tik kaidu symtu. Vēļ ir cīši daudz sugu, kū var biļdēt. It eipaši kaidus nakts dzeivinīkus, maņ tehnika atļaun tik pa dīnu biļdēt, deļtam naktīs nasaīt.\nKur jius īsavuicejot fotografēt, salikt uzstuodejumus kamerai?\nPuorsvorā pats vuicejūs, niu vyss ir internetā, tī var atrast vysu kū. Daudzi dūmoj, ka cīši gryuši ir nūbiļdēt putnu liduojumā, bet golvonais ir salikt pareizūs uzstuodejumus i giut tū kadru. Ka ir skaidris dabasi, tod ir pavysam vīnkuorši. Piec tam atlīk tik izalaseit lobuokuos.\nTuos izalaseituos biļdis teik vēļ nazkai apstruoduotys?\nNui! Dobys, eipaši putnu i dzeivnīku, fotografejis vysod gribīs nūbiļdēt tyvuok, bet tyvuok navar. Ar munu tehniku biļdei saīt gona lels megapikseļu skaits, kas maņ atļaun izgrīzt, pītyvynuot. Cīši ratai saīt nūbiļdēt tai, ka dzeivinīks ir izreiz radzams i biļde saguojuse loba, puorsvorā vysa kompoziceja, kadriešona i apstruoduošona nūteik piec tam – kruosys, gaišums. Tān myusdīnu programuos var taidus breinumus taiseit – ka nūlīku sūpluok biļdi pyrma apstruodis i piec tuos, redzīs, ka pavysam cyta biļde. Es nalīku nikuo līka – tikai sakuortoju kruosys i kompoziceju.\nEdgars biļžu giušonys procesā. Karteņa: Edgara personeigais arhivs\nKai jums izadūd nūbiļdēt tik skaidrys i osys biļdis?\nTī ir tik daži kadri. Leluokajā daļā prīškā spuorns voi zori Pats breinojūs, kai agruok fotografi, kas izmontuoja filmenis ar 30 kadrim,varēja dabuot taidus kadrus?! (Smejās.) Maņ tehnika biļdej 10 kadrus sekuņdē, golvonais truopeit centrā, fokusu dabuot. Automatiskais na vysod struodoj, reizem juopaleidz manuali. Cīši bīži saīt tai, ka fotoaparats nasaprūt, kū es nu juo grybu.\nVoi jums ir biļde, ar kuru vysvaira lepojatēs?\nTei poša zyvu dzeneiša biļde, kod ir īguļdeits taids dorbs, asu siediejs i gaidejs, ir ari taidys, kurys es nagaideju, pīmāram, Uralu palādys biļde. Guoju pa mežu, dzierdieju, kai dzīd vuolyudzis, es tymā laikā nazynuoju, kai skaņ vuolyudze, telefonā uzlyku vuolyudzis bolsu puorbaudeit, voi teišam tei ir vuolyudze. Tymā breidī, kod es atskaņuoju vuolyudzis bolsu, palāda puorsalaide nu zora, kas beja maņ taišni sūpluok, iz vītu drusku tuoļuok. I es nimoz nazynuoju, ka jei tī sēd! Jū sabiļdieju, byutu jai paguojs garum, ka nabyutu atskaņuojs vuolyudzis dzīsmi.\nUralu palāda. Karteņa: Edgars Trops\nKuru dzeivinīku voi putnu jau seņ ir gribiejīs nūbiļdēt, bet vys tik vēļ nav saguojs?\nRadzu vysaiduos grupuos cylvākim biļdis ar pupuki, tys ir taids putns ar panka grebeni i garu knuobi. Jis eistineibā ir saleidzynūši bīži sastūpams, bet es pa vysu itū laiku naasu juo redziejs. Grybātu vēļ pūcis sabiļdēt, nu tūs tik Uralu palādu i apūdzeņu asu fotografiejs. Nu dzeivinīku, kas pa dīnu sastūpami, praktiski vysus asu sabiļdiejs, lyusi varātu, tok jis nakts dzeivinīks, cīši trameigs. Luoci varātu, bet jū satikt, kuojom īmūt, nagrybu (smejās), vajag mašynu.\nVoi asat dūmuojs par fotografeju izstuodi?\nIzstuode nav muns mierkis, es līku sovys bildis “Latvijas fauna” grupā “Facebook”, kotru biļžu īlikšona jau ir kai moza izstuode. Maņ ir vīna lopa, kura kolpoj kai portfolio, ka nu kaids maņ pavaicoj, voi var nūpierkt, cytu reizi paprosa biļdis kaidim kalendarim. Pats asu dūmuojs – vabyut kalendaru taiseit, bet pagaidom konkretu dūmu nav, mani vaira interesej pats process.\nCylvāki gon “Twitter”, gon “Facebook” komentej jiusu biļdis, voi ir palics pruotā kaids komentars?\nLela prīca par sevkuru komentaru, puorsvorā tī ir pozitivi, taidu vīnu gryutai nūsaukt. Latvejā ir daudz dobys fotografu, biologu, dobys draugu, kas ar tū nūsadorboj ilgstūši, kurim ir lela pīredze, prīca, ka jī komentej, prīca, ka asu pamaneits.\nAļņu muoteite i div alnāni. Karteņa: Edgars Trops\nKasdīnā dzeivinīku biļdis saīt “nūgiut”, speciali īmūt i meklejūt voi vīnkuorši staigojūt?\nKotrys breivdīnys aktuals vaicuojums ir na taids – voi biļdēt, bet kur biļdēt (smejās), fotoaparats ari ir gona lels, jū tai eisti navar kasdīnā ledza jimt. Maņ ir maršruti, vītys, iz kurom es grybu braukt. Ir taidi maršruti, kurūs navar paredzēt – šudiņ tī byus taids putns, reitu itaids. Goduos nūbiļdēt arī putnu vai dzeivinīku, kam nav tamā vītā juobyun. Pīmāram, itymā pavasarī beju Latgolā pi Nagļu prūdim ar dūmu biļdēt bridiejputnus, īmu pa dambi, prūdim iudiņs nūlaists, zuolis saaugušys, nu prūda izlein aļņu mama ar div alnānim. Es jūs tī nagaideju vyspuor! (Smejās.) Mudri nūbiļdieju i guoju paceli, deļtam, ka muoteite ar mozajim– tys ir beistamai, aļņs ari leluokais Latvejis dzeivinīks.\nVoi, fotografejūt i meklejūt kadrus, jau ir izbraukuota vysa Latveja?\nEs parostai braucu ar sabīdryskū transportu, tī, kur es vīnys dīnys laikā varu aizbraukt, asu izbraukuojs gona daudz – Kolka, Līpuojis gols, Daugovpiļs puse, Keguma puse, Sygulda, Ainaži. Gona daudz vysūs vierzīņūs. Ar vysom deikstuovem Latgolu asu itūgod izbraukuojs vaira, cīši daudzus puytnus beja mierkis nūbiļdēt, pīmāram, laksteigolu, vuolyudzi.


Barcelona | C - Vykort inkl. kuvert\nBarcelona | C - Vykort inkl. kuvert TAVLOR & POSTERSGrafiska postersnouchii Barcelona | C - Vykort inkl. kuvert By:


6. A. 1537. 1600. Skolnieks V. Juoņins Pustiņas pag. N. Rancāna kr.\nDzeivuoja treis bruoļi: divi gudri, trešais muļķītis, Juons vuordā. Dzeivuoja vysi treis bruoļi saticīgi sovā storpā. Vīnu vosoru pīsēja jī daudz zierņu. Radz bruoļi, kai nu kotras nakts zierņi vysi izbroduoti un izrauti. Nūrunuoja jī, lai īt naktī Juons un sorgoj zierņus. Pajēma jis ciervi un aizīt sorguot zierņus.. Sēd jis sēd pa nakti - radz, kai nazkas īt bolts. Jis kai syta ar ciervi, tai i nūsyta. Atnesja uz muojom i soka bruoļim, kal nūsyta zogļu. Pasaver gudrī bruoļi - radz, ka muļķis ira nūsitis popu. Palyka viņim bais. Pajēma un nūglobuoja jī popu pogrobā zem greidos.\nUtrā reitā popa sīva un popalāni meklej vysur popu - soka, ka ira pazudis pa nakti. Muļķis i posoka popalānim, ka viņš šūnakt nūsyta popu un paglobuoja jū pogrobā zenv greidas. Gudrī bruoļi izdzierd, ka popalāni atīs mekIēt popu, pajem jū nugloboj cytā vītā un pogrobā īlīk nūkautu uozi.\nAtīt popalāni un soka Juoņam, lai ruoda, kaids pops tur viņam ira. Īlein pogrobā Juons un prosa popalāniim: "Popalāni, popalāni, voi jyusu tāvs ar rogim?"\n"Nu, kū tu tur muldi, velc uorā!"\n"Popalāni, popalāni, jyusu tāvs ar ast?"\n"Velc uorā, namuldi!" klīdz jam popalāni.\n"Popalāni, popalāni, jyusu tāvs ar četrom kuojom?"\nVelc tu dreižuok uorā," klīdz jam popalāni.\n"Popalāni, popalāni, jyusu tāvs ar buordu?"\n"Nu ja, veIc tikai uorā!"\nIzvalk Juons nu pogroba uozi. Nusalomoj popalāni, un aizīt prūjom. Gudrī bruoļi līk Juonim, lai jis pajam popu un aiznas kaut kur. Pajam Juons popu un īt, kur acis radz. Īt jis, it radz, kai vīns cylvāks ar zemi un tyrumā skraida kumeļš. Pajam Juonis un nūker kumeļu, īsadynoj jimā popu un palaiž jū. Īraug saiminīks, kai pops juoj uz jo kumeļa, un kai dūd tam ar puotogas kuotu pa golvu, tys; i nūkreit zemē.\n"Radzu, radzu, popu nūsiti," klīdz Juons.\n"Kū grib; tū jem", soka jam saiminīks, "tykai nikam nasoki\nka es nūsytu popu."\n"Apber jū ar zaltu, kab jū nimoz naredzētu, tūreiz nikam nateikšu."\nApbēra saiminīks popu ar zaltu, tai ka juo nimoz naredzēja. Salasīja jis zaltu, pajēma popu uz placim un aizguoja tuoļuok. Īt jis, īt - radz, ka bišķūpis losa nu bitem madu. Zam vīnam kūkam stuov lels kubuls; ar madu. Juons pajēma popu un pastotēja pi kubula, rūkas nūlaida kubulā. Biškūpis dūmuoja, ka pops ar rūkom ād madu. Jis kai dūd popam ar puornīcu pa- golvu, kai pops nūveļas vīn zemē.\n"Radzu, radzu, popu nūsiti!" klīdz Juons, izskrējis nu kryuma. "Kū grib, tū jem, tikai nikam nasoki."\n"Apber jū ar zaltu, kab jū pavysam naradzātu."\nApbēra ar. Salasīja Juons naudu, pajēma popu uz placim un aizguoja tuoļuok. Guoja jis, guoja - atguoja da vīnai upei. Radz, ka upes molā stuov zvejnīku laiva. Pajēmja jis atraisēja laivu, īsādynuoja jimā popu un palaida laivu, tei aizpeldēja. Zvejnīki radz, ka pops aizdzan laivu. Jī sādās citā laivā un brauc popam pakaļ. Pībraukuši vīns kai gryuda ar ierkli popu, tys i upē īškā i nūsleika.\n"Radzu, radzu, popu nūsleicinuojāt," klīdza muļķis, izskrējis nu kryuma.\n"Jem, kū gribi nu mums, tikai nikam nasoki," soka jīm zvejnīki.\n"Daberat man malsu ar zalta naudu un tūreiz es nikam nateikšu."\nDabēra jam maisu ar zaltu, pajēma Juons maisu uz placim un aizguoja uz muojom. Bruoļi breinās, kur Juons jēmis tik daudz zalta.\n"A vot," soka Juons, "pajēmu popu, aiznesu pilsātā un puor devu. A popi tagad jūti duorgi, redzit cik zalta par viņu dabūju." Izdzierduši itū, bruoļi par vīnu nakti apkova kādus pīcus popus un aizveda pilsātā puordūt. Jūs īraudzējusi policija tyuleņ jēma cīti un īsādynuoja jūs obus uz visu myužu cītumā.\nJaunuokais bruols palyka vīns pats muojuos. Dzeivuoja ļūti\nboguoti. Pajēma sev skaistu sīvu, pīdzeivuoja daudz bārnu, un pa vacam paradumam sēja daudz zierņu.


Invaders of the Rokujyōma!? Anime's Promo Introduces Motley Cast - News - Anime News Network\nposted on 2014-03-23 14:00 EDT by Egan Loo\nThe official website for the television anime of Takehaya's Rokujyōma no Shinryakusha!? ( Invaders of the Rokujyōma!? ) light novel series began streaming the first promotional video on Sunday.\n"Shinryakusha Unit" (tentative title), a vocal unit with members Hikari Omori , Eri Suzuki , Masumi Tazawa , and Maria Naganawa , will perform the opening theme song, which is still untitled. Yūki and Taketatsu's musical unit petit milady is contributing their third single as the anime's ending theme song.


BĻODAS - Results from #90\nRezultāti 91 - 108 no 195rādīt: 6 9 12 18 katrā lapā\nSEASONS melna konusveida bļoda 5.5cm,...\nSEASONS melna konusveida bļoda 9cm,...\nBļoda stikla. 20cm B899\nHarena zupas bļoda 20cm, Luminarc\nBļoda stikla. 22cm B954\nBļoda buljona 650ml Cleo


Mamuti Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, Eduards Plankājs, Latvejis Dobys muzejs, Leivuons, mamuti, Roksts\nLaikavydu, nu kura zynuotnīki montuojuši atrostuos mamutu fosilejis, zynuotnīki sauc par Vislys apladojumu. Apmāram pyrma 900 tyukstūšu godu laduoji suoce aptvert na tik arktiskūs, bet i māranuos klimatiskuos jūslys apgobolus. Pādejais apladojums ilga apmāram 90 tyukstūšys godu, vys tik ari tuo laikā beja vairuokys meikstūnis. Pyrma apmāram 25 tyukstūšu godu suocēs pādejais borguo soltuma pūsms. Apriekini ruoda, ka lada dečs Baltejis regionā sasnīdze pat 3,5 kilometrus! Daudzi mamutu atrodumu Latvejis teritorejā atbylst laikam pyrma 14 leidz 10 tyukstūšom godu, kod Vislys apladojums nu Latvejis teritorejis atsakuope pavysam. Tys līcynoj, ka daļa dzeivnīku puordzeivuoja pādejū borgū apladojuma pūsmu i vēļreiz atsagrīze.\nTipisks ituo perioda atrodums ir pi Leivuona atrostais mamuta luopstenis kauls, kuram ir ap 10 tyukstūšys godu. Dīvamžāļ itys laiks ari īzeimuoja mamutu sugys pagaisšonu. Vislys apladojuma beiguos klimatiskī apstuokli mainejuos tik cīši, ka izmyra daudzys dzeivnīku gintis. Nav izslāgts, ka mamutu būjāeju pauotrynuoja myusu seņči, pyrmī īdzeivuotuoji Latvejis teritorejā – zīmeļbrīžu medinīki.\n1970. goda 17. novembrī šofers Imants Priedeslaipa Bolvu nūvoda Kraukļu cīma Cyukusolys karjeru graņtsbedrē pamaneja, kai jis pats dūmuoja, pamateiga kūka sakni. Bet apsaverūt tū tyvuok, izaruodeja, ka izīts smogs, kaulam leidzeigs atrodums. Tymā pošā dīnā nazynomais prīkšmats tyka nūguoduots Bolvu vydsškolys nūvodpietnīkim. Tyka sataiseita ekspertize, kurā konstatieja – atrostais prīkšmats ir mamuta ilknis. Vairuokus godus mamuta ilknis globuojās Bolvu pioneru nomā, kurā tymā laikā beja izvītuota nūvodpietnīka, školuotuoja Friča Arvīda Laša vaclītu privatkolekceja. Lasis, apsazynojūt lelū ilkņa viesturiskū i arheologiskū vierteibu, 1997. godā mamuta ilkni nūdeve Bolvu nūvoda muzejam, kura pamatkruojumā ilknis atsarūn ari myusudīnuos.\n2007. godā ar lelveikalu teikla „Rimi” i Helsinku universitatis Radioaktivuo ūglekļa datejumu laboratorejis atbolstu Latvejis Dobys muzejs veice treis Latvejā atrostu mamuta kaulu fragmentu analizi. Analizis taiseitys ar radioaktivuo ūglekļa metodi, kas ļaun ar dīzgon lelu precizitati nūteikt dzeivnīka dzeivis laiku. Lai ari Latvejā mamutu kaulu fragmenti atrosti vairuokkuort, pastuovieja zynomys aizdūmys, ka tūs ite atnasuši laduoji. Analižu rezultati ituos švuorbys piļneibā izklīdēja, apstyprynūt, ka motainī zylūņu radinīki myusu zemē patīši dzeivuojuši. Mamuta ilkņa fragmenti i dzerūkli, kai ari cytys skeleta dalis Latvejā vysuvaira teik atrosti graņts karjerūs, deļtam, ka lads kūpā ar granti ituos palīkys atness leidz vītom, kuruos tī atrosti. Latvejis Dobys muzejā globojās 74 senejūs mamutu atlīku paraugi, kas atrosti vysaiduos Latvejis vītuos, tūs vydā ari Latgolys teritorejā – pi Leivuona, Bolvu, Kruoslovys i Ludzys.


ELLAI FICDŽERALDAI 100. Šeina Stīla (ASV). Latvejis Radio bigbends | GORS\nELLAI FICDŽERALDAI 100. Šeina Stīla (ASV). Latvejis Radio bigbends ELLAI FICDŽERALDAI 100. Šeina Stīla (ASV). Latvejis Radio bigbends Itūgod slovanajai amerikaņu džeza dzīduotuojai, kas saukta par “Dzīsmis pyrmū damu”, svieteisim 100. jubileju. GORS Lelajā zalā džeza dīvys montuojumu i sovu spūžuokū repertuaru kūpā ar Latvejis Radio bigbendu jaunuos skaņuos izdzīduos amerikaņu dzīduotuoja Šeina Stīla (Shayna Steele) i spieceiguo vokala eipašneicys – latvīšu dzīduotuojis Kristīne Prauliņa i Dināra Rudāne. Klauseituojus gaida džeza, R&B, soul i pop muzykys stilu pīpiļdeits energisks koncerts, kurā varēs just ari pošys džeza dīvys kluotasameibu.\n12.00 € 15.00 € 17.00 € Paradzamais garums1 h 30 min Nūtikšonys vītaLielā zāle OrganizātuojsAustrumlatvijas koncertzāle, SIA Dasaslēdz ci Pīsaregistrej, kab nūpierktu beletus GORS biļešu sistēmā! Pirkt biļeti citā biļešu sistēmā Bārni leidz 7 godu vacumam pasuokumā var natikt īlaisti. Pusstuņdi pyrms pasuokuma suoku suoc dorbuotīs bārnu ustoba, kas pīeimama bārnim vacumā no treju leidz septeņu godu. Apmekliejums ir bez moksys. Pyrma tuo lyudzam pīsasaceit, zvonūt +371 22020206. Tweet GORS 2013Pils iela 4Rēzekne, LV-4601Tālrunis: 22020206koncertzale [at] rezekne [dot] lv


Etnografiskajam ansamblim “Vabaļis” izīt albums ar kolhoza laiku dzīsmem - lakuga.lv\nTemys: Arturs Uškāns, Daugavpils novads, kolchozs, kolhozs, labi dzeivōt kolchozā, Roksts, Vabaļis\nDaugovpiļs nūvoda etnografiskais ansamblis “Vabaļis” aicynoj iz sova trešuo albuma “Labi dzeivōt kolchozā!” prezentaceju, kas byus svātdiņ, 16. septembrī, 12.00 Vabalis kulturys nomā. Jaunajā albumā byus 12 dzīšmu, kuruos pīsaskar da ituo Latvejā moz pacaltai dzīšmu montuojuma daļai – kolhoza laikūs tautā dzīduotom dzīsmem.\nEtnografiskais ansamblis “Vabaļis” rodīs 2006. godā i ir pats jaunuokais etnografiskais ansamblis gon Latgolā, gon Latvejā. “Vabaļis” ir dyžan darbeigs kolektivs – 2013. godā izdūts albums “Pa celeņu…”, kurymā apkūpuotys Vabalis pogostā seņuok dzīduotys, bet damierstys laiceiguos tautysdzīsmis, romaņcis, ari puosokys i anekdoti, 2014. godā albumā “Lobais reits” ar Dīnavydlatgolā sātā tai sauktajā “siermajā stuņdē”(laiks, kod uorā vaira nav gaišs, bet svecis voi skolus dadzynuot par agri) dzīduotom goreigom (Dīva) dzīsmem izcalta vēļ kaida mozuok “cyluota” dzīšmu daļa, i niu, 2018. godā, ansamblis turpynoj aizsuoktū – nu atmiņom i dzīšmu kladem izceļūt vēļ cytu dzīšmu montuojuma daļu – kolhoza laikūs dzīduotuos dzīsmis (20. godusymta 40. godu beigu, 50. godu dzīsmis), kurom Latvejis tradicionaluos kulturys montuojuma laukā vēļ nav vīnuotys terminologejis, bet cikom sauc par “jaunajom tautysdzīsmem”.\nPar albuma rošonuos ideju latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv muzikis, tradicionaluos muzykys zynuotuojs i ansambļa ilgu godu vadeituojs Artūrs Uškāns stuosta, ka jau laikūs, kod ansamblis suoce dzīduot laiceiguos dzīsmis, beja īzeimis, kas saistejuos ar itū jaunuokūs laiku folkloru i ruodejuos logiski, ka ari ituos dzīsmis vajadzātu apzynuot. Tai kaidu panteņu, dzīsmi atguoduoja vīns, cytu ūtrys i, salīkūt kūpā, tyka salaseits albumā dzierdamīs dzīšmu materials. Gondreiž vysys dzīsmis, kas guojušs nu ansambļa dzīduotuoju personeigūs atmiņu i dzīšmu klažu, dzīduotys naformaluos sasatikšonuos i nūtikšonuos, pylnys ar ironeju, sarkasmu, humoru. Tik divejis albuma dzīsmis ir kai izjāmums nu tūlaik “napīdīneigūs dzīšmu” – “Ganeņ, pyut stabuli” tyka dzīduota pi kolhoza lūpu laisšonys ganeibuos, bet “Laime i cereibu zīdi”, kas dzīduota laiceigajūs kopusvātkūs i bērēs. A. Uškāns atzeist, ka ar itū dzīšmu kruojumu “Vabaļis” paruoda, ka kolhoza laiku dzīsmis taipat kai vysa padūmu laikūs radeituo “sacarātuo folklora” ir viertejama cīši navīnnūzeimeigi. Ka sovulaik Padūmu varys kulturys funkcionari raudzeja radeit sovu folkloru tautysdzīšmu formā, kurei tautā naīsadzeivuoja, paraleli izspīstajom tautysdzīsmem roduos dzīsmis i tūs teksti, kurūs sacerieja tauta i dzīduoja breižūs, kod “partorgs nadzierd”. Vēļ vīna īzeime, kas rakstureiga Vabalis golam, asūte ari tei, ka sovulaik vysys dzīsmis i teksti, koč originali skaniejuši cytuos volūduos, ite latgaliskuoti i tautā piečuok tai i vysod latgaliski dzīduoti.\nArtūrs stuosta, ka dzīsmēs jiutoms tuo laika nūtikšonu – literaru, politisku, sadzeivis – atskanis, kai ari sovulaik ar dažu dzīšmu dzīduošonu variejs saīt vysaiž. Tai, par pīmāru, dzīsmi “Ak, dzeive” pārnejuo godusymta 40. godu golā voi 50. godu suokā dzīduojs vīnys nu dzīduotuoju tāvs. Vīnu reizi dzīsme nūdzīduota ari kompanejā, kurymā bejs tuo laika kolhoza prīšksādātuojs – tod gon vysa saime sasabeiduse, ka byus ceļš iz Sibiri, bet prīšksādātuojs bejs gūda cylvāks i tik pabreidynuojs, ka vaira navajagūt taidu dzīsmi dzīduot, cytaiž byušūt napatikšonys. A. Uškāns soka, ka itaidys dzīsmis dzīduojuši ari daudzi kur cytur – tū pīruoda gadejums ar dzīsmi “Dzer, bōb, nabādoj”, kurū ansamblis pīduovoj nūsaklauseit ari lakuga.lv skaiteituojim, vīnūs tautys muzykantu svātkūs Vabalē izaruodejs, ka zynūt na viņ Vabalē – vītejī dzīsmi aizsuokuši, bet izaruodejs, ka vuordus zyna i ļauds nu Kaunatys, i cytu vītu.\nAlbumam leidza asūšajā gruomateņā ir gon poša Artūra Uškāna ceļavuordi ar albuma dzīšmu temys, izvieļu i laika īskotu, gon ari Latvīšu folklorys kruotivis zynuotnīka Tuoma Kenča īsavieršona itymā montuojumā – kolhoznīku dzīsmēs – na viņ kai spylgtā tautys muziciešonys i rodūšuma līceibā, bet ari kai īspiejamā suokumā interesnai sarunai par kulturys, politikys, pīminis i viesturis attīceibom. T. Kencis atzeimej, ka kolhoza dzīsmis breineigi paruoda, ka nostaļgeja naprosa atkuortuot ci turpynuot paguotni, taišni ūtraiži – tei teik pamasta aiz mugorys, bet leidza pajimtys tik atminis par lobū, kas kotram saistuos ar sovu jauneibu, ganderejumu par labi padareitu dorbu i nūzeimeigim dzeivis pagrīzīnim.\nAnsamblī “Vabaļis”, turpynojūt vītejūs tradiceju, prasmu i zynuošonu kūpšonu i nūdūšonu tuoļuok, itūšaļt dzīd 14 daleibnīku, pošu reizi ansambļa vadeituoja ir Iveta Skrinda, bet Artūrs Uškāns dzeivoj leidza kai lels atbaļsteituojs i konsultants. Albums “Labi dzeivōt kolchozā!” īraksteits 2017. goda vosorā Vabalē, skaņu režisors Edgars Skrāgis, albumu izdūd kulturys menedžmenta centrys “Lauska”, producenti Artūrs Uškāns i Juris Zalāns, bet projekta vadeituoja i menedžere – Vabalis kulturys noma vadeituoja Vija Pabērze. Albumu varēs nūpierkt vysur, kur dabojami “Lauska” albumi – veikalūs i internetā.\nAlbuma izīšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeiba.\nRoksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim. Muzykys viests sagataveita sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”.


���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ����� ������ ���� ����� ������� ���� ����� ������� ���� ����� > ������� ����� �� > ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� �����\n��� ����� ��� �������ʿ ���� ������ ������� ��������� ���������� ����� ������� ����� ���� ���� ������� ������ ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ����� ����� ������� ������� ����� ������� ����� ������� �������� ������. ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ���� 1 �� 6 1 23 > Last » ����� ������� ����� ��� ������� 08-13-2009, 12:15 AM\n��� �������� : 1 ���� ����� ���� �������� ��� ������� : 2 ����� ������� : Nov 2007 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 10,000 ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ��������� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� �����, ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� �����, ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� �����, ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� �����, ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ������� ���� ��� . �� ������ ����� 0 kasper sky 6.0 keys0 ����� ViceVersa Pro 2.5 - ������ ViceVersa Pro 2.50 ��� ��� ������ ����� ������0 ����� ������ 2010 - ����� ������ ������ 20100 ���� ��� ���� ������������ N70 ���� 08-31-2009, 01:44 PM\n��� �������� : 2 ���� ��� ��� ���� ��� ������� : 24605 ����� ������� : Aug 2009 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 1 ��: ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ���� ��� ������� �� ������� ���� ���� �������� ����� ��� mp3 �� ������ ����� 09-15-2009, 05:30 PM\n��� �������� : 3 alnamr ��� ���� ��� ������� : 28856 ����� ������� : Sep 2009 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 1 ��: ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ((�� ���� ����� � ���� ��� ��� ���� ����� ������ ������ ��� ��� ����� �����)) �� ������ ����� 01-09-2010, 01:56 AM\n��� �������� : 4 ���� ���� ��� ���� ��� ������� : 54629 ����� ������� : Jan 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 1 ��: ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� dddd �� ������ ����� 02-27-2010, 02:34 AM\n��� �������� : 5 �� ���� �� ���� ��� ���� ��� ������� : 32377 ����� ������� : Sep 2009 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 31 ��: ���� �������� �������� - ���� �������� �������� ���� ����� ����� ��������������������������������� ���������������������������������\n��������������������������������� �� ������ ����� 0 ��� ���� ���� 1 �� 6 1 23 > Last » ����� ����� (�������) Digg Google Facebook ������� �������� (Tags) �����, ����, ��������, �����, ����, �������� « ������� ������ �� ������ Real Desktop 1.78 ���� ���� ���� 3D ���� ������ 8 ����\n������ ������ USB - ����� ����� usb - ���� ����� ������ ���� �� �� » ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ����� ��� ������� ����� ������ �������� ��� ����� ������� �������� ��� ����� ������ �������� ��������� ������� ���� ������� ������� ������� ��� ������ ������ ���� �������� ������ 5.9 ���� ���� ����� ����� ����� ������ ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 9 09-03-2013 09:26 PM ������ ���� �������� ������ 5.9 ���� ���� ����� ����� ahmed elmzda ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 1 05-30-2013 12:08 PM ����� ������ ���� �������� ������ ���� ����� ����� ����� �������� oneixdoctor ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 13 03-15-2012 07:19 AM ������ ���� �������� ������ 2011 - ������ ���� �������� ������ 2012 ���� ����� ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 7 01-01-2012 02:16 AM ����� ������ ���� �������� �������� ������ �� ��� �� ������� oneixdoctor ����� �������� ������� ��������� 3 06-28-2010 02:22 PM RSS RSS 2.0 XML MAP HTML ������ ���� 07:12 PM. Version 3.8.8Copyright ©2000 - 2016, Jelsoft Enterprises Ltd.


Latvia (LV) — Chernigov region. (UA), Kyiv region. (UA)\nRiga reg. (LV) — Ukraine (UA)


Koncertu cyklā “Savējie” Latgolys viestnīceiba GORS puļcēs muzikus no Latgolys - lakuga.lv\nTemys: Latgolys viestnīceiba Gors, Roksts, Savējie\nItamā sastdīnē, 20. janvarī, 18.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz sirsneigu koncertstuostu par Jetti Užāni – legendarū Cymdu Jettiņu. Stuostu atkluos Jettis myuža gaitu i dorbu zynuotuoja Elīna Apsīte, bet izspielēs klavesiniste Īva Saliete. Koncertstuosts byus pyrmuo nūtikšona nu itūgod paradzātuo koncertcykla “Savējie”, kurā GORS puļcēs muzikus i cytu žanru muokslinīkus, kurūs dzymtuo puse, dzeivisvīta ir voi ir bejuse Latgola, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.\nKoncertstuostā “Jettes Dienu grāmata” sasaveis Elīnys Apsītis skaiteituos Jettis dīnysgruomotys puslopys i klavesinistis Īvys Salietis, kura tikū sajāmuse nominaceju Lelajai muzykys bolvai 2017, izspālātī latvīšu komponistu, Riharda Dubrys i Pītera Vaska, i pasauļa klasiku, Johana Sebastiana Baha i Fransuā Kuperēna, skaņdorbi. Piec koncertstuosta sevkurs grybātuojs teik aicynuots iz sarunu ar Elīnu Apsīti i Jettis Užānis rūku i sirds syltuma darynuojumu – cymdu – izstuodi. “Gribu Latveju īpazeistynuot ar Jetti, kaidu es jū satyku juos pošys dīnysgruomotuos, ar trauksmainu, dzeivis olku puorpylnu jaunu sīvīti tai laikā, pyrma jei palyka par sevi pīpiļdejušu, tautā mīļuotu Cymdu Jettiņu. Muna korstuokuo vieliešonuos ir, kab Jettis Užānis myužs i padareitais tyktu saglobuots tautys atmiņā, kab Jettinis unikaluo cymdu adeišona – gobelena veiduošonys tehnika – tyktu saglobuota Latvejis cymdu adeišonys viesturē i juos dzeivisstuosts mums aplīcynuotu latviskū variešonu,” tai par Jettis atstuotajim pādim Latvejis kulturā i tūs saglobuošonu soka Elīna Apsīte.\nJette Užāne beja muokslineica, cymdu adeituoja, filozofe, sīvīte, kura vysu sovu dzeivi pavadejuse invalidu rateņūs i uzvarējuse liktini, lykuse tam smaideit, kod bejs skumeigai, i smītīs, kod bejs gryuši. Jette Užāne vysu sovu myužu pavadeja Dzērbenis pogosta “Lejnieku” sātā, ar sovu dzeivis filozofeju i cymdu adeišonys prasmi īinteresādama daudzus Latvejā i pasaulī dzeivojūšus kulturys cylvākus. Cymdu Jettiņa, kai jei poša sevi saukuse, bejuse ari VKKF myuža stipendiate, Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemieja. 2007. godā Jette dīvamžāļ aizguojuse myužeibā, niu ļaujūtīs dzeivuot sovu adeitūs cymdu rokstūs, gruomotuos i ari koncertstuostā.\nKoncertu cykls “Savējie”, kura pyrmuo nūtikšona gaidama jau 20. janvarī, 2018. godā Latgolys viestnīceibā GORS puļcēs i muzikus, i cytu žanru muokslinīkus, kurūs dzymtuo puse, niulejuo dzeivisvīta ir voi sova laika dzeivisvīta ir bejuse Latgola. Taidā veidā GORS, svietejūt nu jau pīktū darbeibys godu, piļdeis sovu Latgolys viestnīceibys miseju – stuosteit Latgolys stuostu, atbaļsteit nu Latgolys guojušūs muzikus i muokslinīkus, veicynuot jaunradi. Itūgod Latgolys viestnīceibys GORS “Savējie” nūtikšonuos varēs sasatikt na tik ar klavesinisti Īvu Salieti, bet ari ar čellisti Ilzi Gruduli, varganisti Ivetu Apkalnu, Rēzeknis kamerorkestri dirigenta Juoņa Stafecka vadeibā i cytim muzikim i muokslinīkim, reizē cerejūt, ka koncertu cykls raiseis vys jaunys idejis i rodūšuos sadarbeibys programys.\nKoncertu cykla nūrisi atbolsta Rēzeknis piļsātys dūme i Vaļsts kulturkapitala fonds. Beleti iz 20. janvara koncertu atrūnami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze“ beletu tierdznīceibys sistemuos, beletu cena 7,00–9,00 eiro, GORS Kulturys viestnīku programys dalinīkim 10 % atlaide.


“Volūdys vaicuojums”. 16. i 17. raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2013. goda decembra numera.\n16. raidejums (par breinumim).\nLoba dīna! Latgolys Radejis viļņūs Maruta Latkovska.\nŠudiņ es grybu ar Jums parunuot par breinumim. Prūtama līta, ka par taidim mes bīži viņ naturim kotra sagaideita saulis lākta, īspiejis satikt sovus meilūs i unuceņam voi unučkeņai pasaceit: Vasals! Vasala! Tys vyss myusu acīs izaver tai pīrostai. Par tū deļ taidu taustamuoku breinumu atrasšonys paškūrsteisim Latgolys kulturviesturis loppuseitis…\nKai Jius dūmojat, voi Latgolys dzīsminīks Andrivs Jūrdžs, kurs sovā laikā pi skola gaismys puorrakstēja tyukstūšom lopyspušu, a skola guņs cīši acs maitoj, i jis dreiži oklys palyka, viņ nu dzīsmis, nu raksteita, runuota vuorda nikod nasaškeire (jis beja vīns nu ituos ar rūku raksteituos literaturys calmlaužim). Voi itys cylvāks varēja īsadūmuot, ka paīs “nīka” godu 80, i juo nūvadneica, Nautrānu v-šk. absolvente volūdneica Anna Stafecka (dz.Strode) juo Myužeigū kalinderi sakuortuos izdūšonai, a vēļ piec cik godu juo gruomotys gudreibys, kurys pīraksteitys kotrai dīnai, skaitēs ari jaunatkluotuos Latgolys Radejis puiši i meitinis. Skaitēs i daudzkū nu tūlaik raksteituo pījims kai vysai aktualu teiši myusu dīnuos.\nTaipoš voi myusu tautys aizstuovs Pīters Miglinīks varēja paredzēt, ka kod ta Latgolā īsastuos taids elektronizeits laikmats, ka datori i internets byus kotrā školā i voi kotrā sātā? Voi pyrmuos latgalīšu laiceiguos avīzis redaktors Fraņcs Kemps, kurs myra izsyutejumā tuolajā Sibirejā, byutu nūticiejs, ka juo i sīvys Konstancis Daugulis Kempys rokstu dorbus dāls Leopolds, pīpaleidzūt unukam Aleksandram, digitalizēs teiši juo avīzis “Gaisma” symtgadis jubilejā, i tī kompaktdiskā byus pīejami vysim interesentim i kulturviesturis pietnīkim?\nDaudz itaidu naparostu lītu nūteik iz pasauļa, viņ cylvāks napuorstuoj speiteigai apgolvuot, ka laikā, kurā jis dzeivoj, nav lai juo padareituo dorba augli byutu radzami piec īspiejis dreižuok. Nu kurs ta nu myusu var atsaļaut gaideit symts godu!\nA bīži viņ dzeivē izīt tai, ka tovys īsātuos sieklenis naizdeigst ni šudiņ, ni rudiņ i tu bādojīs par tū, ka veļti esi prācavuojs…\nKū te lai soka? Mīrynuojums mums vīns, ka dorbs jau naizgaist. Taipoš kai mīlesteiba.Viņ puorsavierš cytā kvalitatē. Nu mīlesteibys pret sovim leidzcylvākim tei reizē ar sovim eistajim i taipoš gora bārnim izaug un ir spiejeiga styprynuot pavysam cytu paaudžu cylvākus. Pošai ir dasaguojs dūmuos grīztīs pi mariaņu tāva Staņislava Škutāna, mons. Nikodema Rancāna voi Konstancis Daugulis Kempys ar vysai myusdīneigim raksteituo vuorda i nagaideitu dzeivis peripeteju vaicuojumim. I asu īvāruojuse, ka paleidz.\nJūs liktiņūs īsaverūt, vīgļuok ir atrast sovu samežgejumu komuleitī vajadzeigū dzeipureiti. Par tū drūši varu saceit, ka VAR, VAR IZDEIGT SIEKLEŅA I PIEC TŪS SYMTA GODU!\nŠudiņ, kod taidu trauksmainu sūli iz Eiropu asam pajāmuši, daudzim suocs liktīs, ka tuos volūdys lītys niu, laikā, kod izaveiduojuse taida sarežgeita ekonomiskuo situaceja, taids nīks viņ ir.\nTūmār pīminēsim, ka mes na tik seņ svinējom 250 godu jubileju Livonejis goreidznīku latgaliski iztulkuotajai “Evangelia toto anno” (Evaņgelejs svātdīnem i svātku dīnom), kas izdūts 1753.godā.\nTei ir pyrmuo latgaliskuo gruomota, kura sasaglobuojuse leidz myusu dīnom i jubilejis sakarā pīredziejuse sovu faksimilizdavumu.\nAri tymūs tuolajūs misionaru laikūs Latveja nabeja zeme, kur pīns ar madu mutē lejās. Tikkū puori beja guojuši miera godi, aiznasdami naskaitamys cylvāku dzeiveibys. Par tū padūmuosim, kū, pretim turūtīs dižajai globalizacejai, mes pamessim tim, kuri nuokūtnē gribēs īsavērt myusu īveiktajā, myusu izdareitajā deļ sovys volūdys saglobuošonys. Jo pošu ļauds daudz gryutuokūs apstuokļūs par myusejim i svešu tauteibu cylvāki varēja na viņ īsavuiceit runuot myusu mēlē, bet pat vuordineicys sastuodeit i tulkuot. Par kū lai mes byutu tī leluokī napraškys. Tei tok myusu dzymtuo volūda! I ar Dīva paleigu mes vēļ daudz kū varim īveikt.\nPasaceņssim vacuokuos paaudzis ļaužu volūdā tai viereiguok īsaklauseit i poši atguoduot kaidus senejus, laika skriejīnī damierstus vuordus, īsacēt cylvākus, kurim ir boguots tūs kruojums i kuri varbyut jau poši ir darejuši i dora tū darbeņu, lai salaseitu pa viejam kaiseitūs volūdys līcinīkus. Jo sirsneigu paļdis Jums saceišu par uorstnīceibys augu, vysaidu zuoleišu latgaliskajim nūsaukumim.\nTurpmuokajūs Volūdys vaicuojumūs alfabeta seceibā pasekuosim sovim bīži viņ jau damierstajim i nu runys izslāgtajim vuordenim. A šudiņ paļdis par klauseišonūs. Vysu lobu Jums vielejūt: iz sasadzierdeišonu!\n17. raidejums (burts “a”)\nLoba dīna! Ar Jums Latgolys Radejis viļņūs – Maruta Latkovska.\nKai jau sūleju Volūdys vaicuojuma par breinumim nūslāgumā, niu Rūžukrūņa zeileitem leidzeiguos vērtinēs laseisim kūpā sovus vuordeņus. Padūmuosim, kurus nu tim mes vēļ zinim, pīminim, lītojam voi esim tūs pošūs dziļuokajūs i tuoluokajūs sirds kakteņūs nūglobuojuši.\nVīns nu leluokajim kotrys tautys, kotrys apdzeivuotys vītys duorgumim ir vītvuordi, tai saucamais īpašais rezervis fonds, kuri kai svareigi viesturis līcinīki namaineigā stuovūklī i izskotā ir juosorgoj i juonas nu paaudzis iz paaudzi. Dīmžāl ari itūs sova veida sakralūs vuordu liktiņs Latgolā ir bejs vysaidu politiskūs i sadzeiviskūs vieju plūseits. Tim tykušys nūst jimtys golūtnis, ceņšūtīs tōs aizstuot ar it kai latviskuokom i modernuokom. Pīm., Gaļānus puorsaucūt par Galēniem, Rudzātus par Rudzētiem, Nautrānus par Nautrēniem, a Rāznu par Rēznu i.tt. I maņ lels prīks par myusu viļānīšim, kuri napīļuove, ka piļsieteņu “pōrkristeitu” par Vilēniem. Ir jau ari vēļ daudz kuriozuoki gadejumi nūtykuši, pīm., kod Nagļu pusis apdzeivōtū vītu Škierzlateni teik īdūmōts pōrsaukt par kirzaceņom.\nA suoksim mes šudiņ ar alfabeta pyrmū burteņu a i pasaprīcuosim, ka mums vēļ ir taidi vītu vuordeni kai: Adamova, Aglyuna, Ambeli, Ancāni, Arendole, Asāni, Ašari, Ataša, Atašīne, Aišpūri, Aivīkste, Aizkaļne, Adinaite, Aizupe, Antāni, Audreni, Augšpiļs, Auleja, Auzāni i citi tikpoš skaneigi. Sovukuort, runojūt par latgaliskajim augu nūsaukumim, grybātu minēt taidus div` vuordeņus, kurim ir vysai daudz izrunys variaceju.\nPajimsim vuordeņu – agristys, a vēļ soka agrūsti, agresti, agreškys, agrozdi, agruškys, ierškeiža, osūkle.\nVoi pajimsim vōrdeņu – avīšys, avīkšys, aveikši, aivīkstine, aivīkšine.\nTaipoš breineigs uorstnīceibys auga vuordeņš ir aši (lejslatvīšu mēlē tūs augus sauc par doņiem). Tī ir zali, pūsmaini stībreiši kai miniaturi bambuseni, kuri aug mytruos vītuos, gruovūs, muorkūs. Vysvaira lītojami kai organisma atjaunynuotuoji i labi paleidz pi nīru saslimšonu. Taipoš kai apdzyrys – zuoleite, kurys čajeni lītoj pret puorsastruoduošonu (tryukumu).\nA kur vēļ naatkuortojamuo maja pučeite ar sovu skaneigū latiniskū nūsaukumu: convolaria majalis – Latgolā tuos sauktys ari par kreimineitem i auskareišim.\nI vysbeidzūt īsaklausēsim taidūs vuordūs kai abāds – pyrmais mīlasts “cyuku bērēs” voi sābrim aiznasta navuoreita gaļa nu “cyuku bieru”.\nPadūmōsim, voi myusu dīnuos vēļ teik lītuots vuords aizdzereibys ar nūzeimi “saderēt leigovu” i vōrds aizgavieņs ar nūzeimi metenis, a vuords ambona ar nūzeimi kancele voi vuords ancuks ar nūzeimi uzvalks.\nI kai ir ar vuordeņu atkaļņs (atkaļņa – svikeļainajā adejumā – vīns vaļdzeņš labiski, vīns kreiliski), voi vēļ lītojam vuordu aviļs –bišu strūpa apzeimeišonai, a vuordu atsaceibys, jo runojam par ticeibys muoceibys vuiceišonys laiku.\nVoi asam dzierdiejuši, ka par auckeli sauc lupotu virtuvis trauku i mebeļu mozguošonai, a par abryusi dvīli, goldautu.\nKa procesu, kura laikā gūteņa, vuškeņa teik pi jaunuos paaudzis – moza teleņa voi jiereņa sauc par atsavesšonu, ka apdzenēt kūku ir tū apdarynuot, sovukuort koč kū apklaust ir vīnkuorši apsapraseit, a apsadareit ir pabeigt reita voi vokora sātys dorbus…


Marts 2015 - lakuga.lv\nArchive: Marts 2015\nVareiba dasasaceit 8. Latgalistikys konfereņcei\nKolnasāta 28. martā\nKlausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots 28.03.2015.)\nPreiļūs nūtiks Gruomotu svātki