Эмиграция: треть уехавших никогда не вернутся - НОВОСТИ ЛАТВИИ - www.46.lv\ndžungarunga 28.01.2015 23:50\nV ļjubom deistvii važen motiv,katoryi vedet deistvija k nužnomu rezuļtatu. Počemu ļudi molodye i v vozroste vynuždeny uežžat s rodnyh mest na katorgu v zagranicu? Da vse prosto kak 2x2. V konstitucii gosudarstva skazano,što gosudarstva garantiruet dostoinuju žizņ,no uvy, imeeno gosudarstva kak struktura i šaika pravitelstva,katoraja pečetsa liš toļko svoim obogoščenijem prikryvajas demokratičeskimi lozungami, naplivateļski otnosjatsa k svoim poddanym,a ļjudi prosto hotjat žitj!- net,ne almazy s neba hvatatj,a imetj rabotu i žalovanija,za kotoroe možno soderžatj semju, rostij i vospityvatj detei i bytj uverennom v zavtrošnem dne. No ,kak pokazyvaet reaļnotj,praveščie krugi pod vsemi predlogami izničtožajut ljubye popytki vyžitj - eto posobie na detei,po suti svoei grabitelskaja nalogovaja politika,v rezultate kotoroi nereaļno privleč inostrannyh investorov,hotja byli popytki inostrannyh predprinematelei vozobnovit proizvodstvo na "Raf" i "Alfa",no vlasti pokazali neželanie sotrudničet i pri etom natvorili massu neobrotimyh i uže ni kogda ne ispravimyh bed. I kak sledstvie tomu sokraščenie čislinnosti naselenija na 300 000,čel.hotja dumaju,što istennoe količestvo skryvaetsa,totalnaja bezrabotica, navjazyvanie proamerikanskoi propogandy,umyšlennoe iskaženie istoričeskih faktov,uniziteļnoe razdelenie ludei na graždan i negraždan,što estestvenno ražžigaet v ļdah nedovolstvie. Besčinstva učinennye gosudarstvom možno perečisljat beskonečno, no što ono možet datj v zamen?-Evropeiskie cennosti-propogandu gomoseksualizma,amoraļnoi raspuščennosti,otsutstvie soznanija dolga i porjadočnosti,osoznanije vsedozvolennosti i beznakazannosti...? A ono nado??? I s etimi visma neveselami myslimi rabotosposobnyi narod,a samoe pečaļoe-molodeš so speciaļnym i vyššim obrazovaniem,vidja polnuju bezishodnostj i bezperspektivnost,štoby nezagonjat svoih detei v niščentsvo uežžali i BUDUT uežžat ot sjuda na vsegda. A vlasti?-a vlasti budut lživo utveržatj,što tam vy nekto,a zdes hozjaeva svojei zemli i sudjby,no na samom dele my,živuščie na geografičeskom raspoloženii Latvii takieeže NEKTO,toļko "tam" estj rabota i nadežda,nadežda na to,što buduči obyčnym čelovekom,katoryi ne zamoralsja v politike i ne dorvalsja do goskormuši,što možno prožit bez uniženij,lži i straha za sebja i detei! ja očeņ ljublju svoju Rodinu,no men bezuderžno stydno za gosudarstvo , katoromu naplevatj na ljudei,i katoroe gotovo prodatj vse i vseh za svoi 30 serebrennikov,a nesoglasnyh pokorat polilcejei bezopasnosti,a to štože načnetsa,esli ljudi prosnutsa,načnutj dumatj i govoritj što dumajut ??? Vot gosudarstvo i estj ta vlastj,katoraja zaščiščaet svoju vlastj,a posemu dlja gosudarstva lučše štob aktivnyi narod uežžalby,a te katorye ostalis,ih nado zadušitj ekonomičeski i sociaļno,a ostaļnye sopjutsa sami... ot etogo osoznanija stanovitsa grustno,bezishodno,bezperspektivno i neumolimo boļno... A naši praviteli s vizgom v golose raportujut o nevidannom ekonomičeskim roste,pišet knižonki i gotovy ves m\ndžungarunga 28.01.2015 23:54\n-mir poučat kak pobedit ekonomičeskij krizes. Nu počemo vse tak lživo i licemerno???- eh,prosto nabolelo...


LaKuGa – Bolts pīminis reits\nBolts pīminis reits\nLaKuGa 20. Februars, 2012. gods 196\n„Ceļš vejas kolnā, kolnā viņ. Pa snīgainu celi steidzas školys bārni, pa kaidam lānuokam guojiejam. Aiz myusu – Drycanu školys, kas godu gaitā apauguse ar jaunim i jaunim kuormim, sorkona uzlacūšys saulis rypa sveicynoj guojiejus, prīceigys dīnys vālādama. Zam kuoju kūrc snīgs i 16. februara reits atīt ar atmiņom, ar dūmom, ar apcerem. 1937. goda 16. februars ir Ontona Matvejāna dzimšonys dīna, nu šudiņ eimam školys kolnā iz darbeiguos Drycanu školys saimis sareikuotū pīminis reitu. Šudiņ MAESTRO svinātu 75…\nŠKOLUOTUOJS – daudzim i idaudzim bārnim jis beja školuotuojs, audzynuotuojs. Vāroju gaumeigū školys ustobu nūformiejumu, nu atminis aizvad tuolajūs 70. godūs, kod vestibiļs pi trešuos klasis, i na tik, rūtuojuos ar školuotuoja zeimuotajim stendim, – Reigys siluets, kaligrafisks rūkroksts, – NŪFORMIETUOJS.\nTādinejai paaudzei sveša tei nasavteiguo saticeiba ar sābrim i cylvākim sūpluok, tei labesteiguo daleišonuos mozumeņā, tei saskarsme i prīca, par kuru skaitam gruomotuos: „Aizīt muna Asinova” i par skorbuoku laiku „Gunkurs Kakarvīšu pilskolnā”. Bārni pazeist lugu kruojumu „Kaču jūki”. RAKSTNĪKS.\n„Kai bolta sudobra dzeiteņa” vejīs vyss Ontona Matvejāna myužs. Pyrmais skaiteitais „Tāvs myusu”, pyrmuo drebūšūs rūceņu raudzeituo krysta zeime, pyrmuo Svātuo Komuneja školys bārnim. KATEHETS.\nSteidzeigu guojieju sūli svātdīnu reitūs bazneicys kolnā, kur dzieržamys vargaņu stabulis, – i tai gods nu goda, prīceiguos i skumuos drycanīšu dzeivis šaļteņuos Otnona Matvejāna rūkai klausejuši vargani. VARGANISTS.\nĻusteigys i lieneigys dzīsmis dzīduojuši školuotuoja O.Matvejāna vadeitī kori i ansambli, kūpā pīdzīduota gon Mežaparka estrade lelajūs Dzīšmu svātkūs, gon klubi, školys i kulturys nomi vysā Latvejā. DIRIGENTS.\nDaudzi puori, kas nūsvietejuši sovu kuozu 30., 40., i 50. godadīnu pīmiņ, ka pyrmū īsapazeišonys vaļsi doncuoja, kod balu spēlēja Ontona Matvejāna ansamblis, kuozu ceremoneju muzykants, amatierteatra akteri klauseja režisoram Ontonam. Kotra drycanīša svātku pasuocīņa naajamama sastuovdaļa – komponists, režisords, dirigents, muzykants, dzīduotuojs – Ontons Matvejāns.\nVysu suotnuokuo dorba daļa ir dzīšmu komponiešona. Atseviškūs lasejumūs apkūpuotys laiceiguos i gareiguos dzīsmis dzīduošonai bazneicā. Kaids nu myusu itū cylvāku pīmiņ kai prasmeigu saiminīku ar sakūptu sātu i dzeivisbīdris Annys kruošņom pučem, kas cieški rūtuojušs bazneicys oltorus.\nŠudiņ mes asam pasuocīnī, kab pasakavātu atmiņuos par školuotuoju, katehetu, rakstnīku, dirigentu, režisoru, komponistu, saiminīku, – kab ar kuru nu itim titulim myusim sīnās dūmys par jū – Ontonu Matvejānu.”\n…Klusa muzyka, latgalīšu volūdys puļceņa „Pyrmī osni” školuotuojis Veltys Adijānis īvodvuordi, gruomotu i cytu materialu izstuode. Gaiši dag svece i bolta zīd mārteņrūze darbeiga cylvāka pīmiņai. Bārni skaita daiļdorbu fragmentus, vēļreiz izdzeivojam zvejis laiku ar „škūbri biksēs” i bezkauneigū brīža bārnu, izdzeivojam mozuo Ontona catūrtū dzimšonys dīnu. Školuotuoja Ināra, sovulaik Ontona Matvejāna audziekne, i školuotuoja Inguna doluos atmiņuos par laiku, kas puorbyuts kūpā ar darbeigū ŠKOLUOTUOJU, par laiku, kas puorbyut kūpā ar dzīsmi. Kai skaists sirsneigs sveicīņs školuotuojam jubileja reize, izskaņ ari Ingunys i Inārys dzīduotuo dzīsme.\nAtmiņuos doluos dzeivisbīdre Anna, kas vysu myužu bejuse sūpluok gon boltuos, gon ryugtuos dzeivis dīnuos, ar sovu redzīni i kūpā byušonu paleidzējuse topt dorbim, byut svātkim, skanēt dzīsmei, zīdēt duorzam…\nPrīceigai dīna radejā skaņ O.Matvejāna dzīsme „Kubula dybyns”, kas pasagūzejuse ari iz Ventspiļs skatuvis.\nKas gods Drycanu školys absolventi dadzynuos „Atmiņu guņkuru”, godu godim lapna i stolta stuovēs „Drycanu bazneica boltuo”, klusajūs maja vokorūs meldejis veisīs pi krucifiksu lelceļu moluos i solu vydūs, nu Ontona Matvejāna sacarātuo gareiguo muzyka katuoļu bazneicu veļmēs bolsuosīs godu symtus!\nNapīlyudzams atskaņ školys zvons iz pyrmū stuņdi, laiks dorbim.\nPiecpušdīnē, kai sveicīņs jubilejā, nu školys kolna iz kopim aizceļoj boltys krizantemys i nūguļstiz syltā snīga sagā īteituos Matvejānu dzymtys kūpenis.\nVēļ šaļteņu atmiņuos var pasakavēt leidz martam Drycanu pogosta bibliotekā īkuortuotā, nūvodnīkam Ontonam Matvejānam veļteitā gruomotu i nūvodpietnīceibys materialu izstuodē.\nTeksts i kartenis: Drycanu pogosta bibliotekys vadeituoja J.Pavārnieka\nInga i Normunds “Kubula dybyns”


Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas - Golfs\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas - Galvenais attēls[1/76]\n2 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n3 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n4 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n5 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Balkons\n6 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Privāta virtuve\n7 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Dzīvojamā istaba\n8 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Dzīvojamā istaba\n9 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Numurs\n10 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Numurs\n11 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Vannasistaba\n12 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Vannasistaba\n13 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Ārpuse\n14 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Naktsmītnes teritorija\n15 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Naktsmītnes teritorija\n16 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Bērnu zona\n17 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Bērnu zona\n18 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Bērnu zona\n19 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sporta laukums\n20 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sporta laukums\n21 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sporta laukums\n22 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Vingrošanas telpa\n23 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Vingrošanas telpa\n24 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sanāksmju telpa\n25 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sanāksmju telpa\n26 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Interjers\n27 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Spēļistaba\n28 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Spēļistaba\n29 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Spēļistaba\n30 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n31 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n32 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n33 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Numurs\n34 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Naktsmītnes teritorija\n35 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Naktsmītnes teritorija\n36 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Naktsmītnes teritorija\n37 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Bērnu zona\n38 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sporta laukums\n39 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Golfs\n40 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sporta laukums\n41 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Interjers\n42 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Interjers\n43 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n44 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n45 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n46 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Naktsmītnes teritorija\n47 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Ārpuse\n48 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sporta laukums\n49 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Sporta laukums\n50 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n51 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n52 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n53 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n54 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n55 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n56 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n57 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Baseins\n58 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Veļas mazgātava\n59 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n60 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n61 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n62 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n63 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n64 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n65 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n66 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n67 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Veļas mazgātava\n68 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, Veļas mazgātava\n69 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n70 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n71 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n72 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n73 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n74 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n75 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\n76 - 7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo, Kissimmee, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas\nESPN Wide World of Sports (sporta komplekss) — 8,1 km\nPludmales ūdens atrakciju parks „Disney's Blizzard” — 8,5 km\nDisney's Boardwalk (kūrorts) — 9 km\nVecpilsēta — 9,2 km\nAtrakciju parks „Disney's Animal Kingdom®” — 10,9 km\nOrlando, Florida (MCO-Orlando starptautiskā lidosta) — 30 min. brauciens (37,2 km)\nKisimī, Florida (ISM-Kisimī iekāpšanas vieta) — 24 min. brauciens (20,1 km)\nBieži uzdotie jautājumi par naktsmītni „7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo”\nVai naktsmītne „7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo” piedāvā rezervējuma bezmaksas atcelšanu ar naudas līdzekļu atmaksu pilnā apmērā?\nNaktsmītne „7671cs #205 3-bed Windsor Hills Resort ! 3 Bedroom Condo” šajā tīmekļvietnē nepiedāvā pilnībā atmaksājamas cenas numurus, kuru rezervējumus var atcelt līdz pat dažām dienām pirms reģistrēšanās datuma. Noteikti izlasiet šīs naktsmītnes atcelšanas noteikumus, lai uzzinātu konkrētus termiņus un nosacījumus.\nJā. Tuvumā ir vairāki restorāni, tostarp „Bob Evans” (1,2 km attālumā), „Cracker Barrel” (3,1 km attālumā) un „Bonefish Grill” (3,1 km attālumā).


aizšļūkt - это... Что такое aizšļūkt?\nv. зашлёпать ( туфлями; Грам. инф.: с. в.; Окончания: \_aizšļūktю, \_aizšļūktешь)\naizšļūkāt; sākt šļūkāt; sākt šļūkt\nДругие книги по запросу «aizšļūkt» >>


Kolnasāta - 10.11.2012. - lakuga.lv\nTemys: Aigars Runčis, Kolnasāta, Kristaps Skutelis, Roksts\nItuos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, Gunys Zvīdris, Lāsmys Zutis i Roberta Kalneņa reportaža nu Rēzeknis nūvoda Makašānim, „Kolnasātā” gostūs modernūs tehnologeju eksperts Kristaps Skuteļs, volūdys vuordineicā Valentins Lukaševičs par vuordu “vazaniks”, taipat itei nedeļa viesturē i jaunys nedelis nūtikšonys.\nKarteņā – Kristapa Skuteļa dīnroksta “ekransuovīņs”


AutoNews.lv :: Raksts :: "Rallijs" pa apledojušu ceļu.\n02.12.2021 | 15:47\n"Rallijs" pa apledojušu ceļu.\nPievienots: 23. oktobrī 2015 08:37 | Autors: Andris Vilks | Komentāri: (0)\nVideo autors ir pārāk liels optimists, kurš jūtami pārvērtē savas "autosportista" spējas.


LaKuGa – 2012 – June – 07\nDīnys arhivs: 07/06/2012\nLaKuGa 7. Juņs, 2012. gods\nŠudiņ žurnalā “Ir” publiceita muna sleja latgaliski – “Par klybu i kēvi i peirāgim”. Dūmuoju par volūdu i īsaguoduoju par mamys peirāgim, kū sovim bārnim īvuiceit cept vareišu tikai es poša. I nikaids pasauļsSkaiteit vaira »\nLatgolys senioru XI dzīšmu i dzigu svātki Rēzeknē\nSastdiņ, 9. junī 17:00 Rēzeknis piļsātys Kulturys i atpyutys parkā nūtiks Latgolys senioru XI dzīšmu i dzigu svātku lelkoncerts „Lic sirdij dzīsmi atraiseit”, kurā pīsadaleis Latgolys nūvodu senioru kuori, vokalī ansambli, dzigu kolektivi, folklorysSkaiteit vaira »\n8. junī 16:00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota izstuode „skolAAugstskola”, kurā sasatiks 15 autori, kuri beiguši Rēzeknis muokslys vydsškolu i Latvejis Muokslys akademeju. Autori ar itū izstuodi atsauks pīmiņā vītuSkaiteit vaira »\nPar Latgolu runojLatgola runojSkaidriiteM: RT @ievagra: Nākamreiz uz Erovīziju jāsūta @ZalaisKoris Latgalieši sabrauks pāri robežai un iebalsos tikai tā :-) 7 hours agoreply\nBedFoo: RT @ievagra: Nākamreiz uz Erovīziju jāsūta @ZalaisKoris Latgalieši sabrauks pāri robežai un iebalsos tikai tā :-) 9 hours agoreply\nRezeknesPilseta: RT @JaunzemeGrende: Šodien Rēzeknē aizsācies jauns laikmets, kura centrā - investīcijas kultūrā, jaunā koncertzāle Gors. Ieguvums rēzekniešiem, reģionam, LV. 10 hours agoreply\nZalaisKoris: RT @spruktem: arī es wakar beidzot dabūju papriecāties, klausījos @ZalaisKoris muzeju nakts ietwaros @RezeknesPilseta 13 hours agoreply


Visas atsauksmes (432)\nZiņot par šo atsauksmi Katy O.\nZiņot par šo atsauksmi Michal S.\nZiņot par šo atsauksmi Edel S.\nGreat!! Ziņot par šo atsauksmi Huong T.\nZiņot par šo atsauksmi Amitabha G.\nZiņot par šo atsauksmi Jody C.\nZiņot par šo atsauksmi Anna M.\nZiņot par šo atsauksmi Jordana D.\nZiņot par šo atsauksmi Rose A.


Celīs, bruoļ! Latgaliešu mūzikas koncerts, 23-08-2020 - Populārā mūzika - Kas? Kur? Kad?


LgSC aicynoj studentus iz sasatikšonu Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Studentu centrs, LgSC, Roksts\nIk rudini, suokūtīs jaunajam vuiceibu godam, jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunūs latgalīšu studentus iz sasatikšonu i kūpejom aktivitatem. Ari itys gods nav iznāmums. Jau vakar Reigā, Jelgovā i Daugavpilī nūtyka LgSC reikuotī pasuokumi jaunajim, asūšajim i bejušajim studentim.\n21. septembrī Rēzeknis birojs aicynoj 9.00 pīsavīnuot pilsātys centrāltiergā iz flešmobu „Cūka griķos” kūpā ar Rēzeknis Augstškolys studentim i LgSC bīdrim! Vaira dazynuošonys: Sandra (26216586)\n24. septembrī Daugavpiļs birojs aicynoj iz īsapazeišonys pasuokumu aba latgalīšu baleņu „Saīšona SĀTĀ”, LgSC Daugovpils birojā i kopejneicā „SĀTA” Vīneibys Ūļneicā 17, Daugovpilī. Suokums 18:00. Pasuokumā spieleis zynomi i na tik zynomu latgalīšu muzykanti. Vaira dazynuošonys: Baiba (22411690).


Anita0040 profil | Sex kamerki za darmo\nNazadnje online: 8. 08. 20 00:00:34


Saeimā byus latgalīšu gruomotu izstuode - lakuga.lv\nSaeimā byus latgalīšu gruomotu izstuode\n24 Apreļs 2012\nTemys: gruomotys latgaliski, latgalīšu volūda, LR Saeima, Roksts\n26. aprelī Latvejis Republikys Saeimys telpās piec plenarsiedis tiks atkluota nalela latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu izstuode, kurus mierkis ir īpazeistynuot Saeimys deputatus, darbinīkus i gostus ar Latgolys rakstnīku i publicistu dorbim, dūt īskotu par latgalīšu literaturu, zynuotniskim izdavumim i dažaidu laiku periodiku latgalīšu volūdā.\nIzstuodis laikā interesenti varēs īsapazeit ar pādejūs godu gruomotom i muzykys īrokstim latgalīšu volūdā, kai ari nūpierkt tūs sovā eipašumā – Latgolys Studentu centrs pīduovuos iz itū šaļti jaunuokū izdavumu obejuos latvīšu volūdys literarajuos tradicejuos: Annys Rancānis dzejis kruojumu „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” (2012).\nKūpā latgalīšu volūdā nu 1730. goda izdūti apmāram 2000 dažaidu izdavumu, tymā skaitā, pyrmuo ābece – 1768. godā, pyrmuo vuordineica 1858. godā, pyrmais popularzynuotniskais izdavums – 1832. godā, pyrmais gruomotu bibliografiskais ruodeituojs – 1885. godā, pyrmuo gazeta – 1905. godā… Leidzeigi kai latvīšu literaruo volūda, ari latgalīšu literaruo volūda ir laika gaitā atsateistiejuse – iz pošu šaļti spākā ir Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstiprynuotī pareizraksteibys nūsacejumi.\nEipaši itai izstuodei nu Rēzeknis tiks atvasta ari nalela ekspoziceja nu Latgalīšu rakstnīceibys muzeja, kas vēļ arviņ teik turāts par entuziastu privatim leidzeklim. Sabīdreibā vajadzeigs klīdēt informacejis tryukumu par latgalīšu volūdys vaicuojumim, tymā skaitā, Saeimys deputatu vydā, deļtuo latgalīšu navalstiskuos organizacejis ir sagataviejušys nalelu duovynuojumu Saeimys bibliotekai.\nIzstuode sareikuota par gūdu viesturiskuo 1917. goda (26.-27. apreļs piec vacuo stila) Latgolys kongresa 96 godu pīmiņai, kai ari izdevieja Vladislava Luoča symtgadis i latgalīšu volūdys pietnīka Mikeļa Bukša symtgadis atzeimuošonai. Juoatguodynoj, ka 1917. goda viesturiskajā kongresā tyka pījims lāmums: „Mes, Latgolys latvīši, apsavīnuodami ar Kūrzemis un Vydzemis latvīšim, paturēsim sovu pašvaļdeibu, pylnu pošnūteikšonys tīseibu volūdys, ticeibys, bazneicys, školu un saimesteibys, kai ari zemis vaicuojumā…”\nItymā godā teik planavuoti vairuoki pasuocīni: jau 28. aprelī Rēzeknē nūtiks skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni” i vydsškolānu olimpiade „Latgalīšu volūda, literatura i kulturys viesture”, junī byus Kulturys ministrejis reikuots seminars par latgalīšu volūdys vaicuojumim, augustā 3. Pasauļs latgalīšu kongress, oktobrī nu jau pīktuo latgalistikys konference (pyrmū reizi Reigā).\nInformaceju sagatavieja Jurs Viļums, karteņa nu Latvejis Universitatis arhiva\nMyužeibā nūguojuse slovonuo povuorgruomotu autore Antonina Masilūne 21/10/2019\nSepteni interesanti fakti par “Upītes uobeļduorzu” 18/09/2019\nRegionaluo reforma i latgalīšu volūda 20/08/2019\n18:30 Darbneica “No Latgales brūnā zelta” @ J. Soikāna Ludzys Muokslys školys Nautrānu filiale\nDarbneica “No Latgales brūnā zelta” @ J. Soikāna Ludzys Muokslys školys Nautrānu filiale\nNov 12 @ 18:30\n15:00 Izstuodis “Latgales ainavists” a... @ Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs\nIzstuodis “Latgales ainavists” a... @ Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs\nNov 13 @ 15:00\n13:00 Latgaļu tradiceju piecpušdīne @ Kruoslovys KN\nLatgaļu tradiceju piecpušdīne @ Kruoslovys KN\nNov 15 @ 13:00 – 15:00\n11:00 Cepļa kurynuošona “Podniekos” @ "Podnieki"\nCepļa kurynuošona “Podniekos” @ "Podnieki"\nNov 16 @ 11:00\n19:00 Namaterialuo kulturys montuojuma... @ Viļakys nūvoda Upīte\nNamaterialuo kulturys montuojuma... @ Viļakys nūvoda Upīte\nDaugovpiļs teatrī byus bārnu izruode latgaliski\nFotografs Māris Justs: Mani vysvaira fascinej cylvāks\n9. Rēzeknis kuojinīku pulkam 100\nLatgolys piļsātu stuosti: Viļaka i Bolvi\nVydspunktā storp rudini i zīmu


LgSC gruomota pīsadola konkursā, atbolsti! – Latgolys Studentu centrs\nBeidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu.\nPar itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu soki. Puosokys par krīzi”. Gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis prozys gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, reizē i latgalīšu gruomotnīceibu.\nPar krīzis puosokom vari nubolsuot ite nu šudiņdīnys leidz 9. apreļam, nu vīnys IP adresis 24 stuņžu laikā teik pījimts tik vīns bolsuojums par vīnu no nominantu, liedza ar tū bolsoj kotru dīnu! 🙂\nApstiprynuots projekts LgSC darbeibys stiprinuošonai


Latgolys regiona muokslinīku izstuode "Nav izņēmums" - lakuga.lv\nLatgolys regiona muokslinīku izstuode “Nav izņēmums”\nBeidzamūs godu nūtikšonys ir spylgtai īzeimiejušys sovstarpejū saisteibu, kas globalā mārūgā ītekmej vysus zemislūdis dzeivuotuojus. Tys ir izapauds ekonomikā, politikā, veseleibys apryupē, i izjāmums nav ari muokslys pasauļs. Taipat izjāmums nav ari Latgolys regions, kur muokslys dzeive ir turpynuojusēs i atsevišku cylvāku rodūšums ir izapauds jaunūs dorbūs.\nMuokslys pasauļs eistyn nav izjāmums – ari tymā pastuov reakcionara darbeiba, sabīdreibai reflektejūt par myusu dīnu jaunajom normom, ik pa laikam teik akcentātys seņ īlaistys problemys, i nikur nav pagaisušys ari myužeiguos, naizsmeļamuos temys i īdvasmys olūti. Ari muokslinīki nav izjāmums – raugūt izpaust sovu individualitati, muokslinīks vys vēļ ir pasauļa daļa, kas dorbojās vīnuotā tālu i izteiksmis leidzekļu sistemā, kur kūpeiga volūda juoatrūn na tik ar skateituoju, bet ari pošam ar sevi.\nKaida ir bejuse muokslys i muokslinīka dzeive itymā sovaidajā laikā? Voi rodūšumam tei ir bejuse atelpys šaļts nu kasdīnys steigys, kab varātu pylnvierteigai nūsadūt procesam, voi, taišni ūtraiž, jaunuo kuorteiba ir radejuse gribiešonu vēļ osuok reagēt iz apleik nūteikūšū, atlīkūt molā skrupulozitati i rodūt impulsivus dorbus?\nItamā izstuodē apsaverami 44 Latgolys regiona muokslinīku dorbi, kas raksturoj beidzamūs godu sajiutys, fiksejūt kai puormainis, kas puorjāmušs kasdīnys dzeivi, tai namaineiguos vierteibys, kas godu gaitā vīnoj pasauli kūpeigā muokslys volūdā.\nAlīna Petkune, Agita Zemīte, Ludvigs Bērziņš, Aivars Bulis, Ilgvars Zalāns, Ilona Linarte Ruža, Dace Pudāne, Anastasija Dubovska, Žanna Vērdiņa, Svetlana Saveļjeva, Aiva Žūriņa, Inguna Liepa, Imants Haņeckis, Ingūna Levša, Ilze Griezāne, Ēriks Volonts, Anna Silabrama, Sanri, Nataļja Marinoha, Eleonora Pastare, Annele Slišāne, Viktorija Grappa, Vija Stupāne, Ksenia Shinkovskaya, Kristīne Nicmane, Diāna Apele, Darja Smirnova, Edgars Vronskis, Oksana Vronska, Vēsma Ušpele, Ilona Abdulajeva, Una Gura, Dāvis Ieviņš, Valija Platace, Sarmīte Bogdanoviča, Nellija Dzalba, Viktorija Valujeva, Agra Ritiņa, Ivo Folkmanis, Uldis Čamans, Mairita Folkmane, Aleksandra Šļahova, Lilija Zeiļa, Andris Bižāns.\nIzstuode apsaverama nu 22. apreļa da 26. juņa.


LaKuGa – Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos kina “Myužeigais kalinders”\nLatgolys pyrmizruodi pīdzeivuos kina “Myužeigais kalinders”\nLaKuGa 14. Novembris, 2012. gods Comments Off on Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos kina “Myužeigais kalinders”\nAizguojušā nedeļā Reigā pyrmizruodi pīdzeivuoja dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders”, nu reitu, 15. novembrī, byus kinys pyrmizruode Latgolā – Rēzeknis nūvoda pašvaļdeibys sātā.\nKina „Myužeigais kalinders” taiseita Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā, i tei ir taiseita kai spylgts i autentisks Latgolys lauku dzeivis atspīgeļuojums, kas paruoda latgalīšu identitatis styurakmiņus: tradicejis, dzeiveigumu i latgalīšu volūdu. Kina viestej par diveju dzymtu – Jurdžu i Ivulānu – puordzeivuotū cauri godu symtu mejom.\nKinys radūšuo komanda: režisors i scenaris Juoņs Ūzuleņš-Ūzuls, operators Andrejs Verhoustinskis, montaža – Solvita Cerecka, skona režisore Anete Vonoga i producents Vilņs Kolnaellis.\nKinu produciejuse kompaneja – Kinu studeja RIJA. Kinys garums – 70 minoti, kina ir latgaliski ar subtitrim latvyski.\nKinys pyrmizruode Latgolā 15. novembrī 17:00 byus Rēzeknis nūvoda pašvaļdeibys lelajā zalā (Atbreivuošonys alejā 95). Pyrmizruodē Rēzeknē, taipat kai Reigā, skateituojus i klauseituojus prīcēs Rogovkys etnografiskais ansamblis, byus ari kinys režisors i scenarists Juoņs Ūzuleņš-Ūzuls i producents Vilņs Kolnaellis. Īeja bez moksys.\nNu 20. novembrī 14:00 i 18:00 kina byus nūsaverama ari pošā Rogovkā – Nautrānu vydsškolys zalā. Iz seansu īsarass kinys varūni i Rogovkys etnografiskais ansamblis. Īeja byus bez moksys.\nDa 19. novembram kinu „Myužeigais kalinders” var nūsavērt ari Reigā, kinu teatrī „Splendid Palace”. Vaira informacejis: http://www.splendidpalace.lv/lv/hall_events/view/488\nAtsavieršona iz kinys prezentaceju Reigā, 7. novembrī: http://lakuga.lv/2012/11/08/%E2%80%9Emyuzeigais-kalinders-i-stypruos-latgolys-saimis/\nKarteņa nu kinys prezentacejis Reigā, runoj kinys režisors, foto nu LaKuGys arhiva\nATSLĀGVUORDI » kina, Myužeigais kalinders, Roksts


Izdūts rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne” - lakuga.lv\nTemys: ebreji, Ebreju Rēzekne, Rēzekne, Roksts\n12. aprelī 17.00 Žaņa Lipkis memorialā i 13. aprelī 14.00 Rēzeknis Zaļajā sinagogā tiks atkluots rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne”, informej projekta vadeituoja Ineta Zelča-Sīmansone.\nRēzeknis ebreju viesture da šam pieteita moz. Rēzeknis Zaļuos sinagogys restauracejis projekts kolpuoja par impulsu temai pīsavērst ar leluoku vierīni i īsaisteitūs pietnīku skaita, i temys atkluojuma ziņā.\nRokstu kruojumu veidoj div simboliskā nūzeimē leidzvierteigys dalis.\nPyrmajā atspīgeļuota Rēzeknis Zaļuos sinagogys atjaunuošona arhitektu, dizaineru i satura veiduotuoju redzīnī. Ūtrū daļu veidoj 12 akademiski pietejumi par Rēzeknis i Latgolys ebreju viesturis temu.\nDiv godus ilgušais projekts – Rēzeknis Zaļuos sinagogys ekspoziceja, konfereņce “Ebreju Rēzekne”, pietejumi – ir veiksmeigai nūsasliedzs, i interesentim ir daīmams pyrmais Rēzeknis ebreju viesturis i socialuos atminis pietnīceibai veļteitais rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne”.\nRokstu kruojums ir stuosts par ebreju Rēzekni – cylvākim, tradicejom, viesturi i kulturys montuojumu.\nRokstu kruojuma izdeviejs: dūmneica “Creative Museum”.\nAutori: Dr. hist. Kaspars Zellis, Dr. hist. Inese Runce, Dr. sc. comm. Didzis Bērziņš, Dr. phil. Solveiga Krūmiņa-Koņkova, Dr. art. Nadežda Pazuhina, Dr. art. Baiba Vanaga, Dr. philol. Olga Senkāne, Kaspars Strods, Karina Barkāne, Marina Gehta, Svetlana Amosova, Zane Balčus, Ingūna Elere, Artūrs Lapiņš, Ineta Zelča-Sīmansone.\nZynuotniskais redaktors: Dr. hist. Uldis Neiburgs.\nKorektore: Baiba Vanaga.\nRokstu kruojums radeits ar Frīdriha Eberta fonda, Vaļsts Kulturkapitala fonda i Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstu.\nArmands Kociņš Kūceņš 11/04/2017\nVuords “dūmneica” itymā rokstā lītuots nalatgaliskā nūzeimē. Latgalim irā tautys pīruna: “Dīvs guodnīks, Laima dūmneica”. Tys zeimoj, ka latgaliski “dūmneica” zeimoj “domātāja”. Vēļ latgaliski “dūmneica” varātu byut “dūmis deputate” (saime-saimineica, vierseiba-viersineica, daleiba-dalineica, dūme-dūmneica).\nSevkurā gadīnī latgaļu “dūmneica” zeimoj VĪNU PERSONU. A čyuļu “domnīca” – taišni ūtraiži – zeimoj personu GRUPU. Taitod vajadzeigs cyts, lobuoks latgaliskys vuords sapratīņam “think tank” apzeimuot.\nArmands Kociņš Kūceņš 12/04/2017\nEN think tank – LV domnīca – LTG guoduotova\nArmands Kociņš Kūceņš 04/05/2017\nEN think tank – LV domnīca – LTG dūmuotova


LaKuGa – Kū var skaiteit “A12” augusta/septembra numerī\nKū var skaiteit “A12” augusta/septembra numerī\nLaKuGa 10. Augusts, 2015. gods Comments Off on Kū var skaiteit “A12” augusta/septembra numerī\nŽurnala “A12” jaunajā vosoreigajā numerī:\nPierts tradicejis Latgolā ar dobys duovonom.\nInterveja ar Rēzeknis Augstškolys pyrmū rektori Irenu Silineviču.\nDzeivisprīceigais Eriks Zeps par jaunīšim, folkloru i Latgolu.\nKai gruzini dzeivoj Latvejā i Gruzejā.\nBaļtinovys viesturis puslopys.\nSaruna ar muokslinīku Vladislavu Pauru par gleznīceibu i paaudzem.\nPastaiga pa dobys līgumim Žeigurūs ar Annu Āzi.\nDūmamīs velobraucīnī gar Latvejis Austrumu rūbežu.\nLatgalīšu iedīņu recepti itūreiz nu Baļtinovys pusis.\nTurpynojam ceļuot apleik Baļtejis jiurai!\nAbonej žurnalu A12 , pozitiva piecgarša garantāta!\nATSLĀGVUORDI » A12, Roksts, Žurnals, Žurnals "A12"


Latgolys Teatrs – „Valni” /Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Teatrs, Roksts, Valni\nLatgolys Teatrs sastdiņ š.g. 24. sept. atkluoja sovu sezonu ar J. Bračis dramu „Valni”. Sovaidi gon, ka teatra vadeiba sovuos telpuos ļuove atkluot šuo rudiņa sezonu kaidam cytam teatram, bet sovu nūvylcynuoja uz progresistu kongresu, taidā kuortā padorūt tū par danču vokoru. Izruodis laikā pastuoveigi vyrynuoja durovys (laikam iz bufeti), bet eistus muokslys draugu beja moz.\nLatgolys Teatrs interesi mudynoj ar tū, ka pi tuo saisteiti daži jauni akteri i režisors J. Prīde. Jaunais režisords bejis Dailis Teatra akters un sovys zynuošonys papyldynuojis Moskovys teatrūs un sovā dorbā līkās byus meklietuojs – eksperimentietuojs. Dailis teatra eksperimenti na kotrreizi iztulkoj muokslys dorbu ar vajadzeigū dziļumu, bet cerēsim, ka L. T. J. Prīde spēs atdzeivynuot un cīneigi turpynuos Lauberta tradicejis.\nJ. Bračs ir jauna rakstneica un vēļ jaunuoks juos dorbs „Valni”. Piec satura tī asūt apgrīzti „Indrāni”. Tikai muokslys ziņā šis dorbs ir susātivs nu Blaumaņa „Indrānim”. Par daudzi speid cauri tendence Uozinēs izputejuša saiminīka Kyukuma personā karikēt sovu veira tāvu, kas nūvedis leidz skandalam un tīsai (!). Vyspuorejūs detaļūs autorei izadeve raksturuot lauku muoju saiminīku un juo bārnu intrigys, ap tāvu storp sevim, montuojuma deļ. Tikai nikas te jauns nav pateikts, kū ir teikuši jau agruok myusu lobuokī dramatiskī, ari formys ziņā autore nasnādz nikuo jauna. Šū dorbu ruodeja ari Nac. Teatrs, bet dreiži viņ tur nūzuda nu skotuvis. Vysu lugys smogumu šureiz iz placim juoiznas E. Požam (Kyukums) un jaunai aktrise V. Vysockai (Made). Podis šūreiz teišam pīlicis daudz pyuļu, lai paruodeitu mums vacu, 80 g.v. zemnīku, kas izsyukdams mat. ziņā sovu daļu, tūmār nūlaiž sovu muoju leidz galeigam pūstam nu akcionaru. Atseviškus viļcīņus Podis labi izcēle, tūmār vēļ tuoli leidz piļneibai, lai paruodeitu dzeivu, piļneigi taidu lauku tipu. V. Vysockys spēlē var redzēt, ka ir zyn. škola. Ekspreseja saskanieja ar uorejom kusteibam un ļūti reljefi izcēle Madis, saiminīka meitys, skūpulis, intrigantis leidz cinizmam ekzoļtētu dobu. Sovys spiejis jaunuo aktrise ruodeis nuokūtnē.\nK. Skangeļs – Kyukuma dāla Andreja lūmā beja lobs, bet cīši kusteigs deļ juo 47 godim, kas na kotru reizi ļuove konkreti izskaidruot šuo energiskuo, labsirdeiguo, bet nu tāva cītsirdeibys salauztuo zemnīka dobu. Sovys duovonys na vysā varieja paruodeit A. Vorslovāns un A. Apeine nanūzeimeigu lūmu deļ. Pādejī divi īzastuojuši teatra školā Reigā un mes jim nūvielejam vysleluokūs panuokumus muokslys dryvā. V. Podis (Marga) šūreiz daudz progresejuse un sovu lūmu spieleja disciplinieti. Puorejuos lūmuos J. Irbīte, J. Daukste, B. Tučs, M. Kravaļs un c. B. Tučs sova žanra lūmuos vīnmār lobs un patīss. Spēlei par slyktu nuoce bez šaubom nabadzeigais un seņ apnykušais inscenejums. Par spēlis diciplinu pateiceiba rež. J. Prīdei. Izruodi vadeja K. Skangeļs. Traucieja šausmeiguo latg. izlūksnis krūpļuošona, kai akcents, tai ari atseviški nalatgaliski vuordi. Par latgalisku, teiru volūdu nav ryupejusēs ni teatra komiseja, ni akteri.\nOlūts: Latgolys Words. – Rēzekne, 1932. g. 28. septembrī. – Nr. 39. – 3. pl.


keine Auswahl 30 x 40 cm 30 x 90 cm 40 x 50 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 40 x 120 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 50 x 160 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 60 x 80 cm 90 x 120 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 3 tlg. 60 x 90 cm 3 tlg. 60 x 180 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 90 x 150 cm 3 tlg. 120 x 180 cm 4 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Tizian - La Bella abgegeben worden. –


Latgolys symtgadis kongresa eiszinis - Sibirejis latgalīši — Latvija 100\nLatgolys symtgadis kongresa eiszinis - Sibirejis latgalīši — Latvija 100 Latgolys symtgadis kongresa eiszinis - Sibirejis latgalīši — Latvija 100\nLatgolys symtgadis kongresa eiszinis - Sibirejis latgalīši\nPādejā apreļa dīnā Rēzeknē īsaroda pirmī Sibirejis latgalīši. Itī atslāga vuordi 4. pasauļa latgalīšu saītā sknanēs napuortrukti, partū ka vysi, kas ir nūbraukuši da Sobiram voi runuojuši ar atbrauciejim Latvejā, patīsi lepojās par tautīšim, kas tyukstūša kilometru attuolumā nu Latvejis saglobova sovu volūdu.\nKongresa gaitā ir divi nūtykumi, kas vaira veļteiti sibirīšim. 6. maja pušdīņlaikā (11.30) atkluos izstuodi „Cyts Sibirs: latvīšu cīmi Lejis Bulanā, Timofejevkā i Suhonojā”. Izstuode ir veiduota, sasadorbojūt muzeja „Latvīši pasaulī” i Latvejis Universitatis Literaturys, folklorys i muokslys instituta pietnīkim. Izstuodē var apsavērt kai rakstiskys līceibys, tai foto i video materialu.\n1.majā sekcejis Volūdys i izgleiteibys politikys vaicuojumi latgalistikā sēdē nu 17.00 stuņžu varēs dzierdēt ari referatus saisteibā ar Sibira tematiku.\nSibīrijas latgalieši 1.maijā fabulu svētkos Franča Trasuna muzejā\nSibira latgalīši jau vakar īsuoce sovu kulturys programu, apmeklejūt Annys Rancānis dzejis izruodi „Atlaižu” Lūznavas muižā. Sibirīšim tei ir breineiga vareiba byut Jūs tāvutāvu dzimtenē, a vītejim latgalīšim unikala īspieja dzierdēt senejis volūdys formys, stuostus par dzeivi Sibirī. Braucīņu iz Latviju atbolsta Kultūras ministrija.\nAutors: Ilga Šuplinska\nLatgolys symtgadis kongresa eiszinis - Sibirejis latgalīši — Latvija 100 E-pasts


Dagdā ar stuostim gūdynuos bitinīka omotu - lakuga.lv\nTemys: bitinīks, Latgolys stuostnīku festivals, Roksts, stuostnīki\n20. i 21. julī Dagdā i tuos apleicīnē – Andrupenē, Zundūs, Jaundomis muižā – nūtiks trešais Latgolys stuostnīku festivals, kas itūgod veļteits bitinīka omotam, informej Latvejis stuostnīku asociacejis puorstuove Evija Maļkeviča. Iz festivala pasuokumim aicynoj sevkuru interesentu, eipaši bitinīkus.\nLatgolys stuostnīku festivals „Omotu stuosti par bitinīkim” itūgod pīduovoj īspieju īpazeit vīnu nu senuokūs omotu – bitinīka omotu, kas aizviņ ir praktizāts i pīpraseits ari myusu dīnuos. Gaidomajā festivalā byus sastūpami stuostnīki nu dažaidim Latvejis nūvodim i Spanejis, byus īspieja dzierdēt atškireigus dialektus, skaneigys dzīsmis, jautrus i soldonus stuostus nu stuostnīku, bitenīku, vītejūs i gostu folklorys kūpu.\n20. julī 14.00 stuņdēs muzejā „Andrupenes lauku sēta” festivalu atkluos ar divim prīkšlasejumim – par tradicionalūs prasmju fotonagativim, kas 20. g.s. suokumā uzjimti Dagdys apleicīnē, i „Senī omoti Dagdā. Bitinīka stuosts”. Sovukuort 16.30 stuņdēs vysi aicynuoti iz Kroma kolnu, kur stuosteis par bitinīka omotu senatnī, i pi guņskura tiks rytynuoti Latvejis nūvodu stuosti. Pyrmuo festivala dīna nūsaslēgs ar pasuokumu „Vokorā, kod bitis guļ…” – vakariešonu, anekdotu i jautrūs stuostu vokoru muzejā „Andrupenes lauku sēta”.\n21. juļa reitā bārni ar vacuokim aicynuoti apmeklēt Dagdys nūvoda Tautys biblioteku, kur stuostus stuosteis bārnim. Ūtruos dīnys puorejuos aktivitatis nūtiks Jaundomis muižā, īskandynūt Jaundomis muižys svātkus. 16.00 stuņdēs interesenti aicynuoti iz stuostu piecpušdīni ar nūvoda bitinīkim „Man bej vīna taida bite, kai pārnuo gūtiņeņa” i 19.00 stuņdēs festivala nūslāgumā Jaundomis muižys svātku lelajā sareikuojumā „Biteit’ motūs!”, kurā pīsadaleis gon pošmuoju, gon gostu kolektivi i stuostnīki.\nDaleiba publiskajūs festivala pasuokumūs ir bezmoksys.


Krāsa: "Dot 22/ Madryt 128\n/ cm 145 cm.\n| cm 89 cm.\nGuļamgarums 195 cm.\nGuļamplatums 138 cm.


Adidas Toaletna voda za muškarce UEFA N4 4800189 onLine Prodaja, Cena | Sve Za Kuću\nAdidas Toaletna voda za muškarce UEFA N4 4800189\nŠifra proizvoda: 76164. Poslednja cena bila je: 929 din\nOpis Proizvoda: Adidas Toaletna voda za muškarce UEFA N4 4800189\nToaletna voda za muškarce, sa dinamičnim mirisom, za jedinstven osećaj energije.\nKarakteristike proizvoda: Adidas Toaletna voda za muškarce UEFA N4 4800189\nMiris: UEFA N4


Izdūta dzīduotuojis Aijis Rimšys dzīšmu klade - lakuga.lv\nTemys: Aija, Aija Rimša, Aijas Rimšas dziesmu klade, Latgolys entuziastu grupa BILDIS, Roksts\n25. septembrī dzīduotuojai Aijai Rimšai (1967 – 2005) byutu tik 50… Koč i paguojuši 12 godi, kai Aija atsadus Dīva duorzūs, Aijis dzīsmis ir tikpat īmīļuotys i popularys kai tūreiz, kod tuos roduos, kod skanēja pošys Aijis dzīduotys, kod izguoja kasetis, kod tyka reikuoti naskaitami koncerti i bali. Aijis atcerei Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” izdavuse gruomotu “Aijas Rimšas dziesmu klade”.\nAijis dzīšmu klade ir lykumsakareigs īprīkšejuo projekta – dokumentaluos kinys par Aiju Rimšu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” (2015) – turpynuojums. Piec kinys izveidis i vaira par 60 izruodeišonys reizem vysā Latvejā beja puorlīceiba, ka juorealizej ideja par Aijis autordzīšmu tekstu izdūšonu gruomotā. Aijis autordzīšmu klade ir kai Aijis dzīšmu tekstu apkūpuojums – kab varātu dzīduot leidza, skaiteit, īsadzilinuot Aijis tekstūs kai literarūs dorbūs. Aijis dzīšmu kladē īkļautys dzīsmis nu vysu septeņu autordzīšmu albumu tū izdūšonys seceibā, albumūs naīkļautuos dzīsmis, kuruos īraksteitys studejā, popularys i skaņ radejā; tuos, kurūs meļdeni dzierdāti Aijis balūs, kaidā videofragmentā nūsaveramys i partū nepagaisynuotys; taidys, kurūs teksti palykuši kai uzmatumi iz lapeņu, receptu ūtrā pusē, nu kurūs meļdeņus zynuoja i pajēme leidza tik Aija…\nInformaceju sagataveja: Ineta Atpile-Jugane, projekta idejis autore


Augšzemnieku dialekts - Ūnijapēdija\n8 attiecības: Izloksne, Latgale, Latgaliešu valoda, Latviešu valoda, Sēļu valoda, Sēlija, Vidzeme, 18. gadsimts.\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un Izloksne · Redzēt vairāk »\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un Latgale · Redzēt vairāk »\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un Latgaliešu valoda · Redzēt vairāk »\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un Latviešu valoda · Redzēt vairāk »\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un Sēļu valoda · Redzēt vairāk »\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un Sēlija · Redzēt vairāk »\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un Vidzeme · Redzēt vairāk »\nJaunums!!: Augšzemnieku dialekts un 18. gadsimts · Redzēt vairāk »\nAugšzemes dialekts, Augšzemnieku izloksne.


Datum tisku: 17. 5. 2021 22:01


Raksts publicēts: 2020.06.03. 16:14:44\n0.26631617546082 55(0) - 0.040741205215454 2020.07.07. 19:49 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=204&act=4&art=49242 ip: 35.175.133.127 usememcache: 1


Rēzeknis nūvodā byus sešys jaunys latgaliskuos ideņtitatis zeimis - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu rokstu volūda, latgalīšu volūda, Rēzeknis nūvods\nPavasarī Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba izsludynuoja da šam nabejušu aktivitati, kurys mierkis beja pīduovuot leidzfinansiejumu jaunu latgaliskuos ideņtitatis zeimu izveiduošonai nūvoda pogostūs i cīmatūs.\nKab veicynuot latgaliskuos kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu iz prīšku Rēzeknis nūvodā, pošvaļdeiba izsludynuoja latgaliskuos ideņtitatis atbolsta programu. Konkursā finansiali tyka atbaļsteita vizualuos ideņtitatis i reklamys materialu veiduošona latgalīšu rokstu volūdā i ar latgalisku simboliku.\nItūšaļt konkurss ir nūsasliedzs, tymā beja īsnāgti seši projekti. Viertiešonys komiseja, izviertejūt vysus īsnāgumus, pīškeire finansiejumu vysim projektim, atbylstūši īsnāgtajom tamem i atbiļsteibai konkursa viersmierkim.\nKai stuosta Rēzeknis nūvoda Kulturys nūdalis vadeituoja Ināra Pleikšne: “Itys beja pyrmais mieginuojums, kod poši raudzejom saprast, kas i kai byus. Gribiejom saprast voi pošim cylvākim byutu interese par taidu aktivitati. Itei reize paruodeja, ka interese ir, deļtam plānojam, ka cytugod otkon byus taida aktivitate, viņ vēļ leluokā mārūgā.”\nVidis stends “Nautranu pogosts”\nTiks izgatavuots vidis stends nu kūka iz kura byus lelformata (2×1,5 metri) Nautrānu pogosta karte ar apdzeivuotūs vītu nūsaukumim, apsavieršonys objektim (kultura i doba), turisma maršrutim, pakolpuojumim i cytu informaceju. Teksts byus latgalīšu volūdā.\n“Maltys apvīneibys pogostūs rokstom latgaliski”\nSūplūk pošvaļdeibys āku nūsaukumu pluoksnem latvīšu volūdā, taida poša veida pluoksnis latgalīšu volūdā aplīcynuos, ka Maltys pogosts ir daļa nu Latgolys i styprynuos vītejūs dzeivuotuoju nacionalū ideņtitati i pošapziņu.\n“Drycani par latgaliskū”\nParadzāts, ka leidz Drycānu pogosta svātkim, kuri nūtiks 5.-7 augustā, izveiduos i pastateis četrys zeimis ar Drycānu uzrokstu latgaliski. Papyldu tam byus divpusejuos (latvyski i latgaliski) nūruodis iz sabīdryskūs āku – školys, bārnuduorza, bibliotekys, pogosta puorvaļdis i kulturys noma.\nLaternu stobu baneri Rogovkā\nTiks izgatavuoti laternu stobu baneri, iz kurūs byus izvītuoti Rēzeknis nūvoda i Nautrānu pogosta logo ar tekstu latgalīšu volūdā. Baneri iz stobim byus izvītuoti vysu laiku, viņ vaļsts svātku laikā tiks puormeiti iz Latvejis vaļsts karūgim. Baneri byus treis veidu ar divpusejū apdruku. Iz vīna banera logo i teksts “Vasals Rēzeknis nūvodā”, iz ūtra – Nautrānu pogosta logo i teksts “Vasals Nautranu pogostā”, iz trešuo banera teksts “Troks voi nu Rogovkys”.\nViļānu dobys draugu radūšuos pietnīceibys centrs “Dadzis” izgatavuos i pastateis informativuos zeimis latgalīšu volūdā pi kūku, kas aug centra teritorejā.\nLūznovys muižys informativais buklets latgalīšu volūdā\nNu Lūznovys muižys pyrmuo darbeibys goda ir izveiduots informativs izdavums par muižys vareibom i aktivitatem, buklets ir četruos volūduos: latvīšu, angļu, vuocu i krīvu. Da šam bukletam vēļ nabeja puortuolkuots i izdūts latgaliskais variants. Niu ari Lūznovys muižai byus sovs buklets latgaliski.


Latveja - Vikipedeja\nVaļsteibys volūda latvīšu\nPrezidents Egils Levits\nMinistru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš\nPluots 64 589 km²\nDzeivuotuoju skaits 1 953 200 (2016)\n-vosorā EET (UTC +2),\nEEST (UTC +3)\nLatveja (latvīšu: Latvija, līvu: Leţmō), oficialai Latvejas Republika (latvīšu: Latvijas Republika, līvu: Leţmō Vabāmō) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tūr rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 95 milijoni dzeivuotuoju. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Reiga.\nNu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā ESAO.\n4 Verīs taipoš\n5 Nūruodis i olūti\nViesture[pataiseit | labot pirmkodu]\nLeidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.\nGeografeja[pataiseit | labot pirmkodu]\nLatvejis mīstu saroksts\nLatgolys administrativais dalejums\nDemografeja[pataiseit | labot pirmkodu]\n62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.\nVerīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]\n↑ 2011.gada tautas skaitīšana - Galvenie rādītāji\nItys rakstīņs irā napiļneigs. Jius varit dūt sovu īlicīni Vikipedejā, papiļdūt tuo.\nv · s · pEuropys vaļsteibys\nAlbaneja • Andora • Armeneja2 • Austreja • Azerbaidžans2 • Beļgeja • Boltkrīveja • Bosneja i Hercegovina • Bulgareja • Čekeja • Daneja3 • Eireja • Grekeja • Gruzeja2 • Horvateja • Igauneja • Īslandeja • Italeja1 • Kazaheja1 • Kipra2 • Krīveja1 • Latveja • Lelbrytaneja3 • Liktenšteins • Lītova • Luksemburga • Malnkalneja • Malta • Moldaveja • Monaks • Nīderlandeja3 • Norvegeja3 • Portugaleja3 • Praņceja3 • Puoleja • Rumuneja • San Marins • Serbeja • Slovakeja • Sloveneja • Spaneja3 • Suomeja • Švedeja • Šveicareja • Turceja1 • Ukraina • Vatikans • Vengreja • Vuoceja • Zīmeļmakedoneja\n1 Daļa vaļsteibys atsarūn uors Europys. 2 Vaļsteiba atsarūn pylnai Vokoru Azejā, bet jai irā socialai polistiskys saitys ar Europu. 3 Vaļsteibai irā dasaiteiguos ci leidzeigys teritorejis uors Europys.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Latveja&oldid=33331"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 15.01, 2019. gada 16. labeibys mieness.


LgSC Rēzeknis birojs informej | Latgolys Studentu centrs\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, LgSC sadzeive, pasuokumi, studentim\nNu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā.\nApmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna Briška, aktīvisti Dagnija Bramane i Oskars Orlovs.\nApreļa mienesī Riezeknis birojs aicynoj:\nvysu mienesi – jimt daleibu iedīnķaršu tulkuošonā latgaliski,\natsasaukt nūmetnis „Atzolys” dalinīkus, kuri niu vuicuos, studej, dzeivoj Rēzeknē,\n16. aprelī, 10 stuņdēs apmeklēt Rēzeknis Augstskūlys informacejis dīnu,\n20. aprelī, 18 stuņdēs jimt daleibu tematiskā vokorā par naformaluos izgleiteibys metodem storpkulturu attīceibuos (voda Anna Briška),\n28. aprelī, 18 stuņdēs jimt daleibu tematiskā vokorā par fiļciešonu (voda Dagnija Bramane).\nLgSC dīnroksts http://skreine.wordpress.com\nLgSC sātyslopa http://www.lakuga.lv/lg/lgsc\nLgSC tvitera konts http://twitter.com/LgSC\nTags:info LgSC, LgSC, Rēzekne\n1 Comment to “LgSC Rēzeknis birojs informej”\ngrybieju precizeit, ka tematiskais vokors par fiļceišonu ir puorcalts iz treshdini, 28.apreli.


Gaļānūs i Maltys Trūpūs atguodoj Stanislava Belkovska 110. jubileju - lakuga.lv\nTemys: Gaļāni, Maltys Trūpi, Roksts, Staņislavs Belkovskis\n10. novembra dīnys ūtrā puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atguoduošonā i piečuok ari Maltys Trūpūs ar pīminis strēči gūdynuoja izcylu Latgolys cylvāku – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski.\nPyrmais vaicuojums, kas interesēs daudzus, kū tod S. Belkovskis ir devs Latgolai? Atsacejums ir eiss, nu reizē ari viņ izvadynūšs tim, kas patīši tur interesu par Latgolu. Stanislavs Belkovskis ir pyrmais, kurs Aļberta Prandis gruomotā „Latvju rakstniecība portrejās” pīrakstejis plašu apceri par latgalīšu literaturu. Kai nūruoda M. Binduka, jis nav publiciejis lelus teoretiskus ci kritiskus apceriejumus, nu jam rakstureigi, ka, runojūt par kaidu konkretu gruomotu ci autoru, jis iz tū verās kai kūpeja literara procesa daļu i verās, iz kuru pusi – progresi ci regresu – itys rakstnīks var virzeit skaiteituoja dūmys. S. Belkovskis īsavuiciejs vairuokys volūdys: krīvu, pūļu, čehu, slovaku, vuocu, horvatu, dranču. Sovuos recenzejuos, tulkuojumūs lītuojis pseudonimus: E.E., E. Ego, Edgars Po, St. Baltais, Dr. Pikčulis, D. Pikčulis, D. Pikčs. (Vaira par S. Belkovska dzeivi var puorskaiteit „Vītejuos” 2012. goda 2. novembra numerā – viertīs zamuok). Jis ir dzims Rēzeknis apriņčaVydsmuižys pogosta Maltys Trūpūs, i taišni ite 1997. goda 23. majā tika īsveiteits pīminis akmiņs. Nu itūreiz jubileja pīminis pasuocīņs piec Roberta Mūka muzeja vadeituojis Martys Bindukys īrūsmis tyka reikuots Gaļānūs, iz kureini itū tuolū ceļu beja nūbraukuse S. Belkovska meita Adele Borka (dzymuse 1929. godā) kūpā ar meitu Lāsmu Čulkstēnu (dz. Borka).\nSiermuo kundze na viņ interesna, nu ar teirā latgaliskā volūdā stuosteja par tū, cik ļaundareigi ļauds nūsacejuši tāva liktini, kai jī slēpe sovu eistū pavuordi, kai durovys aizavēre i „izdeveigus kažukus apviļka” tāva kuodreizejī „draugi”, kai ar čudnu satraukumu pavadejuse tāvu da vuortu, vēļ nazynūt, ka pādejū reizi… Nu itys ryugtums beja radzams meitys acīs ari tān – piec nu jau vaira kai 70 godim… Pyrma pasuocīņa vysi vareja apsavērt muzejā taiseitū S. Belkovskim veļteitū izstuodi, nu tuo īvaddaļā M. Bindukys stuostejumā atsakluoja tik radūšais i nūzeimeigais, nu reizē ari tragiskais izcyluo Latgolys dāla dzeivisstuosts. Fiziskais punkts nataisneigi, naciļvieceigi i nažieleigi agri – viņ 39 godu vacumā – dalikts ar lūdi 1941. goda Leigū nakti po Boltazara… Ādažu kopu memorialā paglobuoti ari cyti 112 tūnakt nūšautī mūcekli. Adelis kundze, pīminūt vysu nūtikušū, retoriski vaicuoja: „Pret kuru varu muns tāvs eistyn beja „nūgrākuojs”? Breivū Latveju ci padūmju Latveju? Jo tyka apcītynuots 2. augustā…?” Nu Adelis kundzis muotis, taipat kai daudzu cytu gūdeigu cylvāku, ceļš nūvede iz Sibiri… Kaidu „puorkuopumu” deļ? Tī ir viņ diveji nu symtim viesturiski myglainūs vaicuojumu.\nNu gaišu cylvāku pīmiņa ir svāta, deļtuo pateiceiba tim, kas atsasauce Bindukys kundzis aicynuojumam atguoduot S. Belkovsku. Dīvamžāl iz pasuocīni nabeja īsarads nivīns nu Preiļu i Rībeņu nūvodūs dzeivojūšajim, Maltys Trūpūs dzymušajim Belkovsku pavuordis nesējim. Vys tik pasuocīni kuplynuoja Gaļānu folklorys kūpa „Vydsmuiža” (vad. Anna Kupre), dzejneica Līvija Liepdruviete (veļtejūt dzejūli S. Belkovska pīmiņai), gaļānīte Margarita Krole (ar pošsacarātom dzejis ailem), kai ari Belkovsku dzimtys leluo kūka mozuo atzola – septeņgadeiguo Laura Svikša (Maltys Trūpūs dzymušuos, nu tān Rēzeknis nūvodā dzeivojūšuos Valejis Belkovskys mozmeita) ar skaneigū dzīduojumu par babu. Puorcylojūt dūmu i pīminis skreinis, izadreikstu ar prīcu secynuot, ka Stanislava Belkovska aizdadzynuotais gareigais speidyns, latgaliskuo strauja turpynojās nu paaudzis paaudzē. Pyrma pasuocīņa raudzeja izpieteit Belkovsku saimis kūku, kuru taisejušys Olga Poča, Valentina Širina i Adele Broka. Tys atkluoja, ka kotrā nu zarim ir kaids pupurs, kas turpynoj papyldynuot Stanislava radūšū davumu. I vīdi skanieja nūtikšonys golā Adelis kundzis saceitais – „Cylvāki dzeivoj tik ilgi, cik ilgi jūs atguodoj”. Kab itei apziņa styprynoj Latgolys tagadni, nu ari kotram līk nūgist sovys saknis i turēt cīnā gareiguos piramidys.\nNūtikšonā kluotyn beja, īspaidūs pasadaleja i lapnumā par tū, ka ir slavanuos Belkovsku dzimtys daļa – Skaidrīte Svikša („Vītejuo Latgolys Avīze”).\nKartenis nu pīminis nūtikšonys


Grupa “Varang Nord” prezentēs jaunū albumu “Pārķiuņa uomurs” - lakuga.lv\nTemys: Melnā piektdiena, metalmuzyka, muzyka latgaliski, Pārķiuņa uomurs, Varang Nord, Wacken Open Air\nDaugovpiļs vikingmetala grupa “Varang Nord” 18. septembrī Reigys klubā “Melnā Piektdiena” prezentēs sovu jaunuokū albumu “Pārķiuņa uomurs”. Itys ir jau catūrtais grupys albums.\nGrupa “Varang Nord” atpazeistameibu plašuokai sabīdreibai dabuoja piec uzvarys Vuocejis metalfestivala “Wacken Open Air” grupu konkursā 2019. godā. Vikingmetala grupa ir pyrmuo grupa nu Latvejis, kas ir uzvariejuse prestižajā metalmuzykys festivalā.\nGrupys sastuovā ir pīci cylvāki – vokalists i gitarists Maksims Popovs, basists Danila Lopuha, buņdzinīks Aigars Zeiza, sytamūs instrumentu meistars Vjačeslavs Janens i akordeoniste Jeļena Kaļniša. “Varang Nord” sovuos dzīsmēs dzīd par varonom kaujom, karuotuojim.\nJaunajā albumā “Pārķiuņa uomurs” ir 11 kompozicejis, tymā skaitā ari dzīsme “Svietņeica”, kas itūgod tyka nomināta latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”. Jaunajā albumā, atškireibā nu īprīškejūs, gon nūsaukums, gon ari vysu kompoziceju nūsaukumi ir latgaliski.\nGrupa “Varang Nord” ir ari pyrmuo metalmuzykys grupa, kas ir atkluojuse “Latvijas Radio 2” popdzīšmu aptauju “Muzikālā Banka” 2019. godā. Tūšaļt grupa izpiļdeja kompoziceju “Stuojīs” nu albuma “Pārķiuņa uomurs”.\nInterveju ar grupu “Varang Nord” par izvēli muzicēt latgaliski, var skaiteit ITE.


Kaida attīksme Latgolys bibliotekuos ir pret tekstim latgaliski? - lakuga.lv\nTemys: bibliotekars, bibliotekys, Erna Ulase, Inese Germane, Inta Jurča, Inta Vonoga, literatura, literatura latgaliski, Sandra Ūdre\nBiblioteka kai sevkuram daīmama kulturys i izgleiteibys īstuode ir vīna nu vītu, kur satikt i īpazeit latgalīšu tekstus. Tok kai ar tū vysu lūbās – par tū stuosta Latgolys bibliotekaris.\nKuorsovys piļsātys bibliotekys vadeituoja Inta Jurča:\nGruomotu latgaliski myusu bibliotekā nav daudz, puorsvorā juos jam školāni, kod vajag sasagataveit kaidam konkursam. Cyti laseituoji, kuri izalosa pajimt romanu latgaliski, pīzeist, ka ir gryuši pīrast pi ortografejis. Vairuok losa dzeju –Annys Rancānis, Ontona Kūkoja i cytu.\nMunupruot, labi pīraksteitam stuostam ci dzejūļam latgalīšu volūda dadūd tū eipašū nūskaņu i “garšu”, kas losūt saguodoj patīsu baudejumu. Kai pīmāru varu minēt Ilzis Spergys stuostus.\nMaņ personeigi, losūt tekstus internetā, reizēm traucej raksteituoja styls i leksika, kas bolstuos iz principu “kai runoju, tai rokstu”. Reši kurs īsadzilinoj pareizraksteibys vaicuojumūs, it eipaši rokstūt komentarus ci “postus” jeb eisys publikacejis. Lobu pruotu losu rokstus portalā lakuga.lv, partū ka i saturs, i styls maņ pateik. Profesionalys publikacejis ir vajadzeigys, kab izkūptu volūdys kulturu i uzturātu volūdu plašuokā apritē.\nLudzys nūvoda Pyldys pogosta bibliotekys vadeituoja Inese Germane:\nIr bibliotekā laseituoji, kas nu loba pruota losa latgaliski. Bet dažim ir problemys ar tū jaunū ortografeju, vairuok ir pīrosts pi vacajim tekstim. Vīns veirīts saceja, kod gruomotā īsalosi nazcik lopys, tod vaira napamoni, kaidā ortografejā raksteits – īt i īt laseišona iz prīšku.\nŪtrys aspekts saisteits ar myusdīnu autoru izvālātū leksiku. Pi kaida vuorda ir juopīdūmoj, myusu pusis cylvāki izreiz nasaprūt kaidu Rogovkys ci Kuorsovys pusē vairuok lītuotu vuordu. Ir gadejīs kaidu dažu vuordu ar kolegom apsprīst.\nCylvāki lobu pruotu losa žurnalu “A12”, jaunatne gon nā. Bārni pat nu krīvu saimem mieginuoja laseit latgaliski “Mozū priņci” i ari saprota. Na kotru vuordu, bet dūma beja pareizi izprosta. Dūmoju, ka saguoja jim gona labi.\nEs poša asmu īsalauzejuse obejuos ortografejuos. Maņ jau ir vīnolga. Bet vacūs tekstus digitalajā bibliotekā laseit īt raituok. Pa druskai bibliotekai ari latgalīšu gruomotys īsaguodoju, vairuok dūmuodama, kū bārnim palaseit.\nRēzeknis nūvoda Feimaņu pogosta bibliotekys vadeituoja Erna Ulase:\nFeimaņūs ir daudz jauktūs saimu, tod poši saprūtat, kaidi myusu laseituoji i cik jim latgaliskuo var pīduovuot. Es poša tikū izlaseju Dektera “Dorvas cīma ļauds” i asmu sajiusmā. Kod kū atkluoju poša, tod īsoku tuoļuok sovim laseituojim.\nDažys laseituojis ari jau pajēme pamieginuošonai laseit latgaliski. Jaunū paaudzi tai naījiusmynuosi. Latgaliski losa vacuokuo i videjuo paaudze, jaunīši latgaliskū paprosa tod, kod školā vajag.\nRegulari sajamam “Tāvu zemis kalendaru” i “Olūtu”, žurnalu “A12” – tys ari ir golvonais pīduovuojums laseituojim latgaliskajā.\nOrtografeju atškireibuos naīsadzilinoju, vysā latgaliskajā – kai muoku, tai maunu. Vēļ lels atkluojums maņ beja Stefanejis Uļanovskys “Poļu Inflantijas latvieši”, 4. majā, Boltuo goldauta svātkūs, organizeju tikšonūs ar gruomotys izdūšonys iniciatori i redaktori Angeliku Juško-Štekeli i izzynuosim vairuok par autori Uļanovsku. Gribīs pasvīst ideju, ka nūteikti vajadzātu izdūt Jezupa Maculeviča “Pawujciejszonu”.\nCyblys nūvoda Blontu pogosta bibliotekys vadeituoja Inta Vonoga:\nBiblioteka popularizej gruomotys i periodiku latgalīšu volūdā: daīmami literaturys almanahi “Olūts” i kulturviesturiskys i literarys godagruomotys “Tāvu zemes kalendars”, ari autoru dorbi latgalīšu volūdā, teik pasyuteits žurnals “A12”, kurymā ir intervejis ar sabīdreibā pazeistamim cylvākim latgalīšu volūdā. Internetā laseituoji īsapazeist ar “Latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv”.\nInformaceju latgalīšu volūdā vairuok losa godūs vacuoki cylvāki, partū dailliteraturu jī grybātu laseit leluokā šriftā. Videjuo paaudze i jaunuoki laseituoji izasoka, ka laseišona tik raiti nasalūb, partū jī lobuok izavēlej laseit latvīšu volūdā.\nAsmu nūvāruojuse, ka daudzi muni laseituoji gruomotys latgalīšu volūdā losa bolsā, tod lobuok uztvert tekstu.\nMozajim laseituojim moz literaturys latgalīšu volūdā, jei nav pīpraseita. Prūtams, ka informacejis saturs laseituojam ir cīš nūdereigs, laseituojs izmontuos i laseis jū latgalīšu volūdā.\nPoša vysod izlosu jaunū “A12” i lakuga.lv īsapazeistu ar informaceju par jaunumim latgalīšu kulturā. Laseit, jā, bet raksteit ir daudz sarežgeituok, nav ari gruomotu, kas īvuiceitu pareizi latgaliski raksteit.


F. Trasuna muzejā “Kolnasāta” jauna ekspoziceja i restaurāti muzeja kruojuma prīškmati - lakuga.lv\nKarteņa: I. Deksne\nTemys: ekspoziceja, Fraņča Trasuna muzejs "Kolnasāta", Francis Trasuns, Kolnasāta, Sakstagols, zemnīks\nF. Trasuna muzeja “Kolnasāta” izremontātajā klieteņā izvītuota ekspoziceja “Pasaule mazā zemniekdēla acīm” nu lītyskūs prīškmatu i fotokopeju, kas viestej par zemnīka goda ritiejumu, par tū, kaidus dorbareikus 19. g. s. beiguos 20. g. s. suokuos izmontuoja, taipat jaunajā ekspozicejā atrūnami ari vairuoki muzeja kruojuma jaunīgivumi. Vēļ muzejam itūgod izadevs restaurēt opolū kūka gaļdeņu i graznū kūka krāslu, kuri apmaklātuojim apsaverami memorialuos sātys ekspezicejuos, informej F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” direktoris p. i. Inta Deksne.\nMuzeja teritorejā asūšuo klieteņa ir pīdzeivuojuse remontu: īprīškejā godā tyka nūmaineits skaidu jumta sagums, a itūgod – protezāta zamejuo vaiņuka vīna mola, nūmaineitys greidys sejis, izleidzynuota greida. Piec itūs remontdorbu ari muzeja klietenis interjers pīdzeivuoja puormejis. Izveiduotuo dorba grupa izstruoduoja klieteņā izvītuotuos ekspozicejis vizeju, pietnīciskuo dorba rezultati ir apsaverami ekspozicejā. Dorba grupā aktivi dorbuojuos i ekspoziceju muokslinīciski nūformēja Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.\nJaunuos ekspozicejis vajadzeibom izgataveja jaunus kūka plauktus. Niule klieteņā izvītuotuo ekspoziceja “Pasaule mazā zemniekdēla acīm” viestej par zemnīka goda ritiejumu, par tū, kaidus dorbareikus 19. g. s. beiguos 20. g. s. suokuos izmontuoja, kab apstruoduotu zemi, uzturātu sovu saimisteibu i veiktu daudzus cytus dorbus. Tys ir stuosts, kai mozais zemnīku dāls Francs īpazyna i izzynuoja pasauli, tys, iz kuo pamata veiduojuos juo pyrmī prīškstoti, pyrmuos prasmis. Bierneibā radzātais i pīdzeivuotais vāluok nūstyprynoj Francī juo pasauļa uzskotu i zynomā mārā ītekmej juo izvēli tapt par katuoļu prīsteri i tymā pat laikā nikod naaizmierst sovys saknis i vysu dzeivi ryupētīs par zemnīkim, kurūs sovā dzejā sauce par draugim.\nPapildus lītyskajim muzeja kruojuma prīškmatim (pīmāram, zyrga aizjiuga pīdarumim, kūka eciešom, sētivem, gruobeklim, zyrgviļkmis droškai, sprygulim i c.) ekspozicejā ir izmontuots ari vizualais materials – fotokopejis, kas raksturoj konkretuo dorbareika realū izmontuojumu. Fotokopejuos radzami Trasunu dzymtys puorstuovi sovūs eipašumūs, dorūt vysaidus dorbus.\nKliets ekspozicejā ir zyrgviļkmis droška, kurei pyrma īkļaušonys ekspozicejā tyka restaurāta. Itaida veida zyrgviļkmis puorsavītuošonys leidzekļus tureigī latgalīšu zemnīki suoce izmontuot 19. g. s. beiguos i 20. g. s. suokuos. Vēļ ekspozicejā atrūnami vairuoki muzeja kruojuma jaunīgivumi – kūka orklys, eciešys ar kūka topom, petrolejis konna, amatnīka dorbareiku kaste ar vysaidim ciervim i vasarim. Itūs prīškmatus sovā laikā lītuoja sakstagalīts Antons Vigups, a muzejam jūs duovynuoja juo meita Biruta Vigupa.\nPastuovūšuos epidemiologiskuos situacejis deļ ekspozicejis atkluošona nateik reikuota.\nMuzejam itūgod izadeve restaurēt vēļ div kruojuma prīškmatus – opolū kūka gaļdeņu, kurs tān apmaklātuojim apsaverams memorialuos sātys dzymtys telpā i graznais kūka krāslys sovu vītu atrads memorialuos sātys vacajā golā pi golda, simboliski nūruodūt iz saiminīka vītu pi juo. Kruojuma prīškmatu restauracejis dorbus veice Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Kūka izstruoduojumu dizaina i restauracejis nūdalis vadeituojs Andris Anspoks.\nKartenis: I. Deksne\nF. Trasuna muzejs “Kolnasāta” laipni aicynoj apsavērt ituogods jaunynuojumus, struodoj “zaļajā režīmā”. Vālama īprīškeja muzeja apmekliejuma dasaceišona – zvonūt 26248270 ci rokstūt kolnasata@inboxlv .


Pogoda Pariāhi - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Indie Pogoda na dziś - Pariāhi\nAktualna pogoda, godz. 20:37 04:55 18:39\nPariāhi - pogoda godzinowa na dzisiaj\nPariāhi - pogoda godzinowa na jutro\nPariāhi - pogoda godzinowa na pojutrze\nPariāhi - pogoda godzinowa na\nPariāhi - archiwum pogody\nPariāhi - średnie temperatury\nMaj 30°C maks. 33°C min. 24°C


Šudiņ Reigā koncertēs grupa “Dabasu Durovys” - lakuga.lv\nTemys: Audiokvartāls, Dabasu Durovys, koncerts, NABAKLAB, Reiga, Roksts\nŠudiņ 21.00 Reigā, NABAKLAB nūtiks grupu “Dabasu Durovys” i “Audiokvartāls” koncerts.\nGrupai “Dabasu Durovys” itys byus pyrmais koncerts 2017. godā. Grupys liders Arņs Slobožanins par gaidomū koncertu soka: “Puorsvorā spielēsim dzīsmis nu jaunuo albuma “Pādys Runoj”, bet, prūtams, naiztiksim ari bez klasikys “Bezpruotā”, “Pusnakts triadem”, “Pyparmātru čaja” i cytu lobumu. Setliste byus dinamiska un satureiga, nasabeistit nu soltuma – nūteikti sasiļdeisim.”\nKoncertā varēs dzierdēt ari grupu “Audiokvartāls”, kas niu giust pyrmūs panuokumus i atpazeistameibu.\nKa beletus nav saguojs īsaguoduot jau īprīkš, tod tuos par 3 eiro vēļ var paspēt nūpierkt ticketshop.lv. Šudiņ iz vītys tūs cena jau duorguoka – 5 eiro.


Geographische Koordinaten : E 26°48' - E 30°10' / N 48°29' - N 45°30'\nGeografische Klasse : Moldavie (Europe)\nGeografikum : Moldavie\nrameau : Moldavie\nSee also : Constantin Mavrocordat (1711-1769)\nVarianten : Moldavie (1991-)\nPublikationen über diesen Ort (367)\nIdentity flavour (2018)\nMoldavian women in history (2018)\nHistoire du conflit moldo-transnistrien (2017)\nZwanzig Lewa oder tot (2017)\nMoldavie, repères et perspectives (2017)\nLa nation impossible ? (2016)\nCulture, language and globalization among the Moldavian Csángós today (2015)\nAntologiâ maloj prozy literaturnoj gruppy "Belyj Arap" (2015)\nIstoria orașelor din Moldova de la jumătatea secolului al XVI-lea până la jumătatea secolului al XVIII-lea (2015)\nPolonezii în Moldova (2015)\nRuga pentru neam (2015)\nThe Kishinev ghetto, 1941-1942 (2015)\nDreptul la proprietate si la mostenire al femeilor din Moldova si tarile vecine (secolele XIV-XVII) (2015)\nPluralism by default (2015)\nConstantin Mavrocordat, reformatorul (2015)\nArta cinematografică din Republica Moldova (2014)\nOperaţiunea română" din RASS Moldovenească în Marea Teroare stalinistă (2014)\nSpusii austrieci în principatul Moldovei (1833-1835) (2014)\nNationalisme et pouvoir en République de Moldavie (2014)\nNor Naxiǰewani ew Besarabiayi hayoc̕ t̕emë (2014)\nStephen the Great and Balkan nationalism (2014)\nDuşmanul de clasă (2014)\nAgenţiile consulare Habsburgice și revoluţiile pașoptiste din Moldova, Muntenia și Serbia (2013)\nMoldova în anii celui de-al doilea război mondial (2013)\nPolitica culturală în RSS Moldovenească 1944-1956 (2013)\nArtă, modă, cultură europeană în Moldova între 1830 şi 1860 (2013)\nSăteni și stăpâni in munţii Moldovei (2013)\nDocumente privitoare la istoria Tarii Moldovei în secolul al XIX-lea (1801-1806) (2012)\nL'immagine irraffigurabile della Scienza Sacro-Santa (2012)\nDie Republik Moldau (2012)\nIoan Pelivan (2012)\nIncursiune în memoria locurilor (2012)\nTeroarea comunistă în R.A.S.S.M. (1924-1940) şi R.S.S.M. (1944-1947) (2012)\nCartea în vâltoarea vieţiii (2012)\nThe European Union and its Eastern neighbours (2012)\nDocumente privind istoria Moldovei sub ocupatie militara rusa (1806-1812) (2012)\nRSS Moldovenească în epoca stalinistă (2011)\nCostumul popular din Republica Moldova (2011)\nLa construction du système électoral en république de Moldavie (2011)\nText, context and performance (2011)\nOpisanie Moldavii (2011)\nFemeia în relaţiile de familie din Ţara Moldovei în contextul european până la începutul secolului al XVIII-a (2011)\nNation- and statehood in Moldova (2011)\nÈtnosociologičeskie i ètnopsihologičeskie praktiki (2010)\nIl paese delle badanti (2010)\nVademecum, contemporary history Moldova (2010)\nUn État en quête de nation (2010)\nEthnisches Bewusstsein in der Republik Moldau im Jahr 2004 (2010)\nArta bijuteriilor din Moldova (2010)\nInterviu la "Contrafort" (2010)\nDiploma de la Luţk (2010)\nRepublica Moldova (2010)\nArta muzicală din Republica Moldova (2009)\nContributions à la bibliographie interdisciplinaire du Paléolithique, Épipaleolithique et Mésolithique de la Roumanie et la Répoublique [i.e. République] Moldova (2009)\nDicţionarul domnilor Tării Românesti şi ai Moldovei (2009)\nPantelimon Halippa (2009)\nCominternul şi originile "moldovenismului" (2009)\nLe Paléolithique supérieur de Moldavie (2009)\nJacques Vassilikos-Despote (Despot Voda) (2009)\nArchaeozoological approaches to medieval Moldavia (2009)\nNi héros, ni traîtres (2009)\nMuzică şi societate în Ţara Românească şi Moldova (2008)\nWeak state, uncertain citizenship, Moldova (2008)\nDimitrie Cantemir (2008)\nImenem âzyka (2008)\nCalendar naţional (2008)\nDocumente privitoare la istoria Tarii Moldovei în secolul al XVIII-lea (1787-1800) (2008)\nWer sind die Moldawier? (2008)\nL'art mobilier paléolithique et mésolithique de Roumanie et de la République Moldova, en contexte central et est-européen (2008)\nTripolye culture during the the beginning of the middle period (BI) (2007)\nDescrierea stării de odinioară şi de astăzi a Moldovei  (2007)\nRoumanie et Moldavie (2007)\nLe travail après le communisme (2007)\nVoyage au pays des Gagaouzes (2007)\nGypsy architecture (2007)\nLabirintul destinului (2007)\nPrezenţe basarabene în spiritualitatea românească (2007)\nCronica moldovei de la Cracovia (2006)\nCivilizaţia medievală şi modernă în Moldova (2006)\nDescrierea stării de odinioară şi de astăzi a Moldovei  (2006)\nMaria Asanina Paleologhina (2006)\nReport on the implementation of the European charter for small enterprises in Moldova and the countries in the Western Balkans (2006)\nRoumanie et Moldavie (2006)\nMoldavie... tout ce que j'aime (2006)\nReport on the implementation of the European charter for small enterprises in Moldova and the countries in the Western Balkans (2005)\nBʺlgarite v Ukrajina i Moldava prez vʺzraždanieto 1751-1878 (2005)\nDocumente privitoare la istoria Tarii Moldovei în secolul al XVIII-lea (1775-1786) (2005)\nPrinceps omni laude maior (2005)\nDomnii tarii moldovei (2005)\nStephen the Great and his reign (2004)\nStefan cel Mare şi Sfânt (2004)\nPolitica statului sovietic faţă̆ de cultele din R.S.S. Moldovenească (2004)\nCtitorii sub semnul crucii (2004)\nDocumente privitoare la istoria Tarii Moldovei în secolul al XVIII-lea ( 1751-1774) (2004)\nFamiliile boiereşti din Moldova şi Ţara Românească (2004)\nArtă şi civilizaţie în timpul lui Ştefan Cel Mare (2004)\nTrupele ruse în Republica Moldova (2004)\nLes nouveaux voisins de l'Union européenne (2004)\nO capodoperă a miniaturii din Moldova medievală (2004)\nEngaging Eurasia's separatist states (2004)\nPetele negre ale guvernării roşii (2004)\nPolitică şi confesiune (2004)\nDeschideri către valori (2004)\nCetăţi medievale din Moldova (2004)\nPersonalităţi orheiene (2003)\nLe trésor de Brătuşeni (Sărata Albă), dép. d'Edineţ, rép. de Moldavie (XVIe siècle) (2003)\nŞtergare moldoveneşti (2003)\nFemeia în labirintul istoriei (2003)\nStefan cel Mare şi Sfânt (2003)\nPolitica etnoculturală in RASS Moldovenească (2003)\nVetre strămoşeşti din Republica Moldova (2003)\nLa Moldavie à la croisée des chemins (2003)\nSitul Orheiul Vechi (2003)\nFenomenul constituţionalismului în evoluţia Republicii Moldova spre statul de drept (2003)\nLes tabernacles œcuméniques de Petru Rareş et leur modèle céleste (2003)\nMoldova, a Romanian province under Russian rule (2002)\nConştiinţa naţională a românilor moldoveni (2002)\nEvoluţia picturii de gen din republica moldova (2002)\nFie pâinea cât de rea (2002)\nDie äneolitischen und bronzezeitlichen Metallfunde aus Moldavien (2002)\nDeutsche Geschichte im Osten Europas (2002)\nMoldova şi Ţara Românească în timpul domniilor regulamentare (2002)\nMa traversée de l'Est (2002)\nCartea memoriei (2002)\nFrom SSMR to the Republic of Moldova (2002)\nHungarian Csángós in Moldavia (2002)\nSpovedanii de Vineri (2002)\nCartea roșie a Republicii Moldova (2001)\nAdunările de stări sociale în istoria Moldovei şi a Ţării Româneşti (2001)\nRevelations of Byzantium (2001)\nGîndirea iluministă în Moldova (2001)\nNomenclatorul localitatilor din Republica Moldova (2001)\nRumänien und der Holocaust (2001)\nAspecte ale conflictului transnistrean (2001)\nAlt ulcior cu pătăranii (2001)\n1989 la Est de Prut (2001)\nMoldova antisovietică (2000)\nPolitica naţională în Moldova Sovietică (2000)\nKišinevskij pogrom 1903 goda (2000)\nCarved memories (2000)\nDemetrius Cantemir (2000)\nGrai şi tradiţi ne-au unit (2000)\nDin istoria Moldovei de sud-est (1999)\nCriminalitatea organizată şi economia tenebroasă în Republica Moldova (1999)\nCartea memoriei (1999)\nLocalităţile Republicii Moldova (1999)\nRapport d'information à la suite d'une mission effectuée en Moldavie du 4 au 8 octobre 1999 (1999)\nDicționar cronologic (1998)\nDocumente inedite din arhivele ruseşti (1998)\nContribuţii la istoria Spaţiului Pruto-Nistrian în epoca evului mediu timpuriu (1998)\nRepublica Moldova (1998)\nReport on the Moldovan parliamentary elections (1998)\nMonastères de Moldavie, XIVe-XVIe siècles (1998)\nGhid de monumente și situri istorice din Republica Moldova (1998)\nLiteratura română contemporană din Republica Moldova (1998)\nLietuvos didžiosios kunigaikštystės pasiuntinybių tarnyba XV-XVI amžiais (1998)\nJeux à masques en Moldavie (1998)\nRepublic of Moldova (1998)\nLes forêts et les produits forestièrs (1997)\nLa Moldova entre la Roumanie et la Russie (1997)\nSzületett Moldovában (1997)\nMołdawia i Wołoszczyzna wobec Polski, We̜gier i Turcji w XIV i XV wieku (1996)\nStrăvechi monumente din Republica Moldova (1996)\nSiedlungen der frühen Tripol'e - Kultur zwischen Dnestr und südlichem Bug (1996)\nSteinbruch am Bug (1995)\nBelarus and Moldova (1995)\nErdély és Moldva leírása 1550 (1994)\nLa traversée de l'image (1994)\nReport on the Moldovan parliamentary elections, February 27, 1994 (1994)\nAcord de parteneriat şi cooperare (1994)\nMoldova în secolele XI-XIV (1994)\nBukowina, Bessarabien, Moldawien (1993)\nLa Biélorussie, l'Ukraine et la Moldavie (1993)\nMoldavie ex-soviétique (1993)\nEvrejskie nadgrobʹâ na Ukraine i v Moldove (1993)\nEaster in Kishinev (1992)\nRussland und die Donaufürstentümer 1826-1856 (1992)\nFereastra cu gutui (1991)\nFrom Moldavia to Moldova (1991)\nFolclor şi tradiţii populare (1991)\nʿEdwywt nipgʿey Qiyšiynwb, 1903 (1991)\nBestattungskomplexe der späten Tripolje-Kultur (1991)\nDie Donaufürstentümer als Tauschobjekt für die österreichischen Besitzungen in Italien (1853-1866) (1988)\nArchives and manuscript repositories in the USSR, Ukraine and Moldavia 1 (1988)\nSatul în Moldova medievala (1986)\nMoldavia in the 11th-14th centuries (1986)\nSee more livres about Moldavie\nPodul de flori (2016)\nMãnãstiri din Moldova (2003)\nFolclor muzical din Moldova (1997)\nMuzyka narodnyh tancev Moldavii (1983)\nV.I.Lenin v pesnâh narodov SSSR, statʹi i materialy. [Obŝaâ redakciâ V.E.Guseva. Redaktor-sostavitelʹ I.N.Zemcovskij] (1971)\nV.I.Lenin v pesnâh narodov SSSR, statʹi i materialy. [Obŝaâ redakciâ V.E.Guseva. Redaktor-sostavitelʹ I.I.Zemcovskij] (1971)\nV.I. Lenin v pesnâh narodov SSSR, statʹi i materialy. [Obŝaâ redakciâ V.E.Guseva. Redaktor-sostavitelʹ I.I.Zemcovskij] (1971)\nV.I.Lenin v pesnâh narodov CCCP, statʹi i materialy. [Obŝaâ redakciâ V.E.Guseva. Redaktor-sostavitelʹ I.I.Zemcovskij] (1971)\nV.Kurbet, M.Mardarʹ. Moldavskie narodnye tancy, iz repertuara Gosudarstvennogo ansamblâ narodnogo tanca «Žok». (1969)\nB.Kurbet,... M.Mardarʹ. Moldavskie narodnye tancy, iz repertuara Gosudarstvennogo ansamblâ narodnogo tanca «Žok». (1969)\nV.Kurbet, ... M.Mardarʹ. Moldavskie narodnye tancy, iz repertuara Gosudarstvennogo ansamblâ narodnogo tanca «Žok» (1969)\nCîntece şi jocuri populare din Moldova (1963)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis -Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Breġis (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis--Massovye i liričeskie pesni ngarodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis. Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis--Massovye i liričeskie pesni narodov CCCP v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Breġis--Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Breġis--Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno, Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Breǵis--Massovye i liričeskie pensii narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno, Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis--Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadïjumä. Sastädïjis V. Brégis--Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Breġis Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadiījumā. Sastādījis V. Bregis- Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Breġis Massovye i liričeskie pesni narodov CCCP v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis Massovye i liričeskie pesni narodov CCCP v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis--Massovye i liričeskie pensi narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadijumā. Sastādījis V. Bregis - Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPsrs tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadījumā. Sastādījis V. Bregis - Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavādijumā. Sastādījis V. Bregis - Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas Klavieru pavadïjumā. Sastādījis V. Bregis - Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno. Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nPSRS tautu liriskas un masu dziesmas klavieru pavadijuma. Sastadijis V. Bregis--Massovye i liričeskie pesni narodov SSSR v soprovoždenii fortepʹâno, Sostavitelʹ V.Bregis. [A 1, 2, 3 et 4 voix] (1961)\nVasilij Solovʹev-Sedoj. Sto Pesen. Tom vtoroj [Vasily Solovyov-Sedoy. One hundred--Songs. Volume second. Sostavitelʹ M.A.Matveev. Chansons, chansons patriotiques et choeurs avec accompagnement de piano] (1960)\nVasilij Solovʹev-Sedoj. Sto Pesen. Tom pervyj [Vasily Solovyov-Sedoy. One hundred--Songs. Volume first Sostavitelʹ M.A.Matveev. Chansons, chansons patriotiques et choeurs avec accompagnement de piano] (1959)\nAntologiâ sovetskoj pesni (1957)\nAntologiâ sovetskoj pesni. [Redakcionnaâ kollegiâ : Viktor Aronovič Belyj, V.Bukin, Izrailʹ Vladimirovič Nestʹev, Anatolij Grigorʹevič Novikov, L.Ošanin, K.K.Sakva, I.Frenkelʹ] (1957)\nNovye pesni [pour chant et piano] (1956)\nPesni druzej [pour chant et piano]. Vypusk vosʹmoj (1956)\nPesni druzej. [pour chant et piano]. Vypusk vosʹmoj (1956)\nPesni druzej. Sbornik pervyj. [Chansons à 1 v. et piano] (1952)\nBelaruskìâ narodnyâ ì rèvolûcyjnyâ pesnì (1938)\nLes chemins du paradis (1997)\nAtlante geopolitico dello spazio post-sovietico (2016)\nGagauziya (Gagauz Yeri) (2014)\nUkraine, Moldova 1:1 100 000 (2012)\nUkraine - Moldawien (2012)\nLes États de la C.E.I. (2011)\nRumänien - Moldawien (2009)\nLes états de la C.E.I. (2008)\nUkraine - Moldawien (2008)\nRoumanie - Moldavie (2005)\nRomania ; Moldova (2002)\nLes États de la C.E.I. (Communauté d'États Indépendants (1998)\nLes États de l'ex-URSS (1995)\nAtlas de la Russie et des pays proches [réd. par] Roger Brunet, Denis Eckert, Vladimir Kolossov (1995)\nRoumanie & Moldavie (1995)\nAtlas Russia and the Post Soviet Republics (1994)\nMapping Russia and its neighbors (1993)\nRussie et autres états issus de l'ex-URSS (1992)\nRelated to this place (372)\nAntiquités -- Moldavie\nGeboren in Moldavie (3)\nNatan Neimann (1906-1992)\nEgidijus Banionis (1948-1993)\nAlexandru Boldur (1886-1982)\nHenri Dagan (1870-1915)\nV. A. Dergačev\nVasile Drăguţ (1928-1987)\nSnejana Druţă Sulima\nValentin Alexandru Georgescu (1908-1995)\nGheorghe Ghimpu (1937-2000)\nDavid Noevič Goberman\nȘtefan S. Gorovei\nEugen Ştefan Holban\nRózsa Ignácz (1909-1979)\nSava Iliev (1817-1887)\nKároly Kós (1919-1996)\nAlexandru A. Păcurar\nIncze János Petrás (1813-1886)\nRobert Reid (journaliste)\nViorel Simon Roman\nPatrick de Sinety (1972?-2017)\nPetre V. Ştefănucă̆ (1906-1942)\nViktor Sergeevič Vinogradov (1899-1992)\nVladimir Getselevich Zbenovič\nConferinţa sţiinţifico-practică republicană (1999 ; Chiṣinău)\nDivision de l'agriculture et du bois CEE-FAO. Section du bois\nEtats-Unis. Congress. Commission on security and cooperation in Europe\nMuzeul naţional de etnografie şi istorie naturală. Chişinău\nNations Unies. Commission économique pour l'Europe. Committee on environmental policy\nUnion européenne. Direction générale des entreprises\nYaakov Goren (1925-2018)\nMihai Grecu (historien)\nViktor Evgenʹevič Gusev\nMikaèla Âkovlevna Melʹc (1924-2003)\nIzrailʹ Vladimirovič Nestʹev\nNikolaj Leonidovič Suhačev\nBen-Zion Dinur center for research in Jewish history. Jérusalem\nCenter for research on Roumanian Jewry. Jérusalem\nCentre de recherches internationales. Paris\nCentrul de studiere a totalitarismului. Chişinău\nCentrul studiul artelor. Chişinău\nDebreceni egyetem. Klassika-filológiai és művészettörténeti tanszék\nInstitut ètnologii i antropologii. Moscou\nInstitutul de istorie. Chiṣinău (1958-2005)\nInstitutul de istorie, stat şi drept. Chişinău\nInstitutul de politici publice. Chișinău\nRoumanie. Comisia naţională pentru Unescu\nTabenkin institute for kibbutz studies\nUniwersytet imienia Adama Mickiewicza. Poznań, Pologne\nZentrum für Antisemitismusforschung. Berlin\nKonradas Kaveckas (1905-1996)\nKonstantin Agaparonovitch Orbelian (1928-2014)\nJānis Ozoliņš (1908-1981)\nStasys Vainiunas (1909-1982)\nArvids Žilinskis (1905-1993)\nAndré Boyer (1931-2008)\nAndré Rouvière (1936-2015)\nVladimir Aleksandrovič Kolosov\nMarie-Lyse Cantacuzino Ruhemann\nIlie Virgil Pascal\nGroupement d'intérêt public RECLUS. France\nRDF herunterladen (xml | nt |


Andrim Viejānam – 85 - lakuga.lv\nAndrim Viejānam – 85\nTemys: Andris Vējāns, dzejoļi latgaliski, latgalīšu literatura, Roksts\nPyrma 85 godu, 1927. goda 20. aprelī Ludzys apriņķa Nierzys pogosta Vuorslovūs zemnīku saimē itymā pasaulī īguoja latgalīšu dzejnīks, prozaikis, kritikis, esejists, ilggadejs latvīšu literaturys žurnala „Karūgs” (Karogs) golvonais redaktors Andris Viejāns – eistajā vuordā Donats Kalnačs. Dorbus publiciejs ari ar pseidonimim – Jorģis Greizacis, Nērzōnīts, Pēteris Tālums, Jēkabs Smējējs, Jānis Zars.\nAndris Viejāns bejs Rakstnīku savīneibys i Latgolys Pietnīceibys institura bīdrs, LPSR Nūpalnim boguotais kulturys darbinīks. 1997. godā apbolvuots ar LR Saeimys Gūda medaļu.\nMyužeibā nūguojs 2005. goda 8. decembrī.\nPiec Nierzys pamatškolys beigšonys, vuiciejīs Ludzys gimnazejā i Ludzys školuotuoju sagataveišonys kursūs. 1945. godā izsuocs studejis Reigys Školuotuoju institutā i 1950. godā beidzs Latvejis Vaļsts pedagogiskuo institura Latvīšu volūdys i literaturys fakultati.\nDorba gaitys izsuocs tīpat Nierzā – Nierzys napylnajā vydsškolā, nu 1950. godā izsuocs dorba gaitys žurnalā „Karūgs” – nu suoku kai leidzstruodnīks i dzejis nūdalis vadeituojs, bet nu 1967. leidz 1989. godam bejs žurnala golvonais redaktors. Nu 1981. leidz 1991. godam bejs ari Latvejis Mīra aizstuoviešonys komitejis prīšksādātuojs.\nPyrmuo publikaceje Andrim Viejānam bejuse jau gimnazejis godūs „Rēzeknes Ziņās” 1943. godā – miniatura „Gaišais breids”, nu literaruos darbeibys laikā jam izguojušys vaira kai 40 gruomotys. Andra Viejāna dzeja ir izteiksmeigi gleznaina, romantiskais skatejums iz pasauli stingri baļsteits realitatē. Publiciejs pasauļa ceļuojuma īspaidus („Balts kuģis zilos ūdeņos”, „Ekvators ceļa vidū”, „Zaļā ķirzaciņa” i c.)., rakstejs par rakstnīkim („Kalnu acis”, „Jūlijs Vanags”, atseviškys apceris par Raini, V. Luksu, B. Saulīti), taipat ari izdūtys gruomotys bārnim.\nEipašu vītu Andra Viejāna dorbūs vysod ījāmuse dzymtuo Latgola. P.Zeile saciejs „Andra Viejāna dzeja ikvīnam latgalīšam (i latvīšam vyspuor) līk spieceiguok izjust identitati ar dzymtū pusi, sovu nūvodu, apsazyunuot, ka ari te ir Eiropa, ka „te vyss nūteik.” Latgolys tematika īsaskaņ jau 1979. godā izdūtajā gruomotā „Un sākās viss no svilpaunieka”, nu vaira Latgolai Viejāns pīsavierss 80.–90. godu mejā, rokstūt dzeju i esejis par dzymtuos pusis viesturi i cylvākim.1989. godā Rēzeknī atseviškā gruomotā teik izdūta apcere „Francim Trasunam 125”. 1992. godā izīt tāluojumu i eseju kruojums ar atseviškim dzejis īstorpynuojumim „Latgolas mozaika”. 1996. godā – apjūmeigs izdavums par Latgolys literaturys i presis tapšonu i atteisteibu „Latgales rakstu gaisma”. Vysa myuža garumā latgalīšu volūdā raksteituo dzeja 1997. godā izdūta kruojumā „Rāznas krūze”, tys teik dāvāts par muokslinīciski lobuokū latgaliski publicātū dzejis kruojumu. Latgalīšu volūdā skaitami ari A. Viejāna roksti periodikā.\nLeidz 27. apreļam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteituovā apsaverama Andrim Viejānam veļteita izstuode.\nLels paļdis par atsauceibu i atbolstu informacejis sagataveišonā Rēzeknis Centralai bibliotekai!\nKarteņa nu gruomotys „Latvīšu rakstnīceiba biografejuos”, 2003\nDrupeit Andra Viejāna latgaliskūs aiļu:\nRuodīs, nupat jū vēļ gaideju pļovā\nAr purynim rūkuos, lai mudruok tei tak\nUn bārzu sulys nas krūzē sovā,\nLai pīgulis gunkuri myglā dag.\nRuodīs, nupat jei vēļ smiejuos skali.\nBej teirumi bryuni. Un meži zali,\nPar dzagyuzis zvonim sirdei prīks.\nUn zylajuos naktīs muns nanuoce mīgs.\nLeidz gaismeņai brydom gar syla molu\nUn reitausmā meklējom kolna golu.\nRuodīs, vēļ vakar jei garom skrēja.\nPalicis smuords vīn nu Juoņu vieja.\nKolna golā izdzisis suorts.\nPalicis dzīsmis atbaļss un vuords.\nPalykuse vīn kryutīs sluope.\nPādi rosā. Un acīs suope.\nTuo vieja i dzīsmes napanuokt.\nUn nasaraut myglys, kas ītyn leju.\nPi leitovom vajag pīrast suokt,\nPi snīgim, kur izraksteit škieršonuos dzeju.\nKū tu padareisi latgalīšam?\nCeiruļs jam iz mīta gola dzīd\nUn bez mīžu gryuda olu dora –\nNasabeist nikod nu gostu bora.\nJo nav lampys – palīk mienesnīks;\nJo nav lopys – bolts aiz lūga snīgs;\nJo naz zeimuļa – ar vāzdys golu,\nPabaidēdams Sveču dīnys solu,\nRoksta dzīsmeņu par Sakstagolu.\nSiermais mozdāls pīmiņ vacūtāvu,\nAtver gruomotu kai vušku klāvu:\nVuordi cauri godim lāc un skrīn\nUn pi astis stuorkam sapnus sīn.\nJis na jau nazkod reit, –\nŠūvokor var jiusus sasiļdeit!\nJo vēļ naradz garai zīmai beigu,\nApvalk kažuku un brauc iz Reigu.\nJo nav „mersedesa”, – rogovys\nJū nu Rogovkys ar zygim nas.\nDzejnīks izsauc: „Augšuok, augšuok svīd!”\nPlacūs Līpukolna līpa zīd.\nTuopēc vysi kūpā šudiņ sprīžam:\nKū tu padareisi latgalīšam?!\nJo nu snīgim myltus maļsim,\nJo nu dzejom pokovus mes kaļsim,\nKai pi sīvys suona\nKaida sylta pārkiuņam bej duna,\nZalta zibiņs mete kyulīņus:\nRudzupuče – naktineica muna –\nRosys boltā šyupeleitī dus.\nSudobra pa pylnam trauslā traukā,\nPuori molom pusnakts sapni leist:\nLai tūs reita rūka nanūslauka,\nLai nu saulis dīnā nanūveist.\nViejam vieja mutē gaiša runa,\nAtspeid leita nūmozguotais lauks:\nZvaigžņu storim dīnys vydā plaukst.\nMyus tikai mīlesteiba gluobs\nPret ziļgmi naseņ saulis rots\nVēļ dzyna dīnys troka skrejā,\nKod varons atsakluojs skots\nAr lynu padebešim lejā\nUn bārzu pulkim kolna viejā.\nPiec leita kūku saknem sluopst,\nUn azaram vīns sapnis sejā:\nMyus tikai mīlesteiba gluobs.\nIr laika rotam skriejīņs plots:\nPat aizmierstam, kas ceļā beja,\nUn napamonom, ka tev mots\nPret sudobru jau zaltu meja\nUn boltu zīmu sagaideja…\nVoi styga vēļ pret sauli kuops?\nVoi napaliksim mieness lejā?\nMyus tikai mīlesteiba gluobs!\nKas seita maize un kas bods,\nTū pastuosta vēļ vacuo reja,\nKū syunuos spīž aiz goda gods.\nSeņ spryguļam nav pruotā deja,\nUn klusej strūpam bišu skreja.\nStuov traktorists kai ogurcs skuobs,\nVīn mārga, mirti laužūt, smejās:\n„Myus tikai mīlesteiba gluobs.”\nVoi laikmatu un godu skrejā\nNaids jaunuos audzis napīkruops?\nEs ticeibu vēļ smeļu dzejā:


Pīredzis stuostu daleišona! – Latgolys Studentu centrs\nOktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai.\n12. oktobrī RTU (Reigys Tehniskuos universitatis) golvanajā sātā Kaļķu īlā 1 219. kabinetā 18:30 ar pyrmū pīredzis stuostu „Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga” daleisīs reklamys i pasuocīņu agenturys „Magic Factory of Idea Branding” (magicFIB) radūšais direktors, fanu reisu organizators i latgalīšu muzykys projekta „Sovvaļnīks” producents Aivars Līpenītis.\nKa ari Tevi iņteresej latgalīšu (i vyspuoreigs) muzykys menedžments, fanu reisu organizeišona i radūšuo reklama – byusi gaideits kai klauseituojs! Leidza drūši var jimt sovus vaicuojumus!\nAtguodynojom, ka jaunu zynuošonu nikod navar byut par daudzi, i par kū gon ar tom navarātu pasadalēt ari Latgalīši! 😉\nPi reizis muzykalai pauzei – jaunuokais nu Sovvaļnīka – Nav tuoļuok, kur īt:\nPS Nuokušuo lekceja – pīredzis stuosts 19. oktobrī, kod zynuošonuos par runys muokslu daleisīs ELVI zeimūla sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Vineta Grigāne-Drande.


Latgolys cīmatu stuosti: Vabale - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, Latgolys cīmatu stuosti, Vabale\nItamā reizē raidejums “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” gastej Vabalē. Itymā pogostā ir dzeivys daudzys senejūs laiku tradicejis – ite ir t. s. Krucifiksu ceļš, kaida laikam nav nikur cytur Latvejā. Kūka i betona, iz akmiņa pamatim i marmora. Vaci i jauni, ar sieteņom i bez – voi vysa īspiejamuo daudzveideiba. I, ka ir krucifiksi, prūtams, ir ari Marejis dzīduojumi pi tūs.\nKai ari gastej Skryndu dzymtys muzejā, vītā, kur bejuse jūs sāta. Kolna augšā niu ir pīminis akmiņs i školānu īstateitī kūki.\nKūpā ar nūvodpietnīku Romualdu Gadzānu raidejuma veiduotuoji dūdās iz pūru, kur vairuokus godu dasmytus tyka rokta kūdra. Nu suoku tū dareja iz spaidu dorbim nūtīsuotī , tod politīslūdzeitī, bet vāluok struodnīki, kuri iz iteini īsaroda nu tyvys i tuolys apleicīnis.\nDaudzi glaznuotuoji te ir dzymuši, raženai struoduojuši. Vabalis apkaimis smukū dobu, ari ite dzeivojūšūs cylvāku styprū raksturu i sovpateigū pasaulis redziejumu sovuos glaznuos ir atainuojuse Silva Veronika Linarte.


ammarita – Bīdreiba "LgSC"\nPārnejuo goda rudinī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu bārnim i jaunīšim. Tymā reizī par rezultātu paziņuošonys laiku tyka izavēlēts 2010. goda suokums. Bet ni konkursa reikuotuoji, ni īsyuteitūs…\nPosted on 13.04.2010.\n2009. goda rudinī „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu školānim i studentim. Tymā laikā konkursa organizatori i žūreja dūmova, ka izadūs atsyuteitūs dorbus izvērtēt i sakuortuot gruomotā da 2010.…\nItamā godā bīdreibys "Latgolys Studentu centrs" čyguonūs īšona nūtiks Aglyunys nūvodā 26.-27. decembrī. Papeņu rezidencī vālams īsarast leidz ar mijkriešļa īsastuošanu, kab da īšonys paspētu nūsamaskēt. Kur i kai īsim,…\nPosted on 20.12.2009.


sanari sānārī, mlat., V.: nhd. verheilen, genesen; ÜG.: ahd. firheilen N, ginesan N; Q.: N (1000); E.: s. sānāre


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: marzo 2010


Kunta Nīca, Latvia - Maailman kaupungit ja kylät\nPaikantaminen : Maa Latvia, Kunta Nīca.\nTärkeimmät kaupungit : Nīca ja Otaņķi.\nNīca 2.883 asukkaita\nOtaņķi 959 asukkaita\nSää Nīca (Nīca)\nNīca


“Latgalīšu repa” jaunuokajā dzīsmē par braukšonu paceli i atsagrīzšonu sātā - lakuga.lv\nTemys: Ceļš iz muojom, latgalīšu muzyka, Latgalīšu reps, Roksts\nHiphopa apvīneiba “Latgalīšu reps” nu Ludzys sovus fanus turpynoj puorsteigt, klauseituoju viertiejumam nūdūdūt jaunuokū dorbu – videoklipu dzīsmei “Ceļš iz muojom”.\nDzīsmē teik aizskorts lelai daļai Latvejis dzeivuotuoju aktuals vaicuojums par dūšonūs lobuokys dzeivis mekliejumūs uors Latvejis i atsagrīzšonu sātā. Par jaunū dzīsmi autori Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs soka: “”Ceļš iz muojom” ir kai atguodynuojums mums vysim, ka saknis, tū vītu, nu kuruos mes īmam, navar damierst, i vysi celi agri ci vālai vad iz sātu pi rodu, draugu ci meiļuotuo.”\nLelu paļdis “Latgalīšu reps” soka Altero.lv, ar kuruo atbolstu beja vareiba video fiļmēt fjordu zemē Norvegejā.\nItys ir jau trešais apvīneibys videoklips, i itūšaļt “Latgalīšu reps” aktivi struodoj pi sova pyrmuo albuma izdūšonys, dzīsmis tymā byus latgaliski. Albumā tiks īkļauta gon jaunuokuo dzīsme, gon ari par interneta sensaceju tykušais “Skots pa lūgu”.\nApvīneibys “Latgalīšu reps” jaunumim leidza var sekuot apvīneibys profilā Facebook i Instagram.\nIzzini latgalīšu dzīšmu remiksu konkursa īveiciejus i nūsaklausi remiksus 28/05/2019


Dang pinterest. Taking up all mah times. On a lighter note, I bought project supplies for the Pinterest Challenge over on Bower Power’s blog (which I…\nAlmost a FOTD\nHi, my name is Rebecca. And I’m addicted to a makeup palette. Here it is. Isn’t it pretty? You can use it any day, every…\nMakeup Monday: Revlon’s Gold Coin\nI recently painted my fingernails with Revlon’s Gold Coin. It caught my eye one day when I was in Walgreens browsing the makeup section. Metallics…\nOctober Birchbox Haul\nIt’s Birchbox time! I’m probably a little behind in posting my haul, as I’ve already seen quite a few on youtube. My box arrived some time…\nWelcome to my blog! For the last six months, I’ve been reading fashion blogs and adding more and more blogs to my Google reader. I…