Nūdybynuota bīdreiba Latgolys Radejis atbolstam | Naktineica\nNūdybynuota bīdreiba Latgolys Radejis atbolstam\nPuorpubliceju jaunuokū spamu i kēdis viestuli.\nAutors – Aņss Ataols Bierzeņš.\nMierkis – pasauļa, nā, latgalīšu radejis gluobšona.\nOlūts: Lakuga i LR sātyslopa.\nKa esit klausejušīs “Latgolys Radeju” pādejuos dīnuos, tod zinit, ka tī tān skaņ krīvu radeja “Alisa+”.\n2009. gods janvarī “Latgolys Radejis” (SIA “MG Latgolys Bolss”) akceju kontrolpaketa turātuojs i radejis direktors Vaļds Labinskis 75 % akceju puordeve Daugpiļs radejis “Alisa+” sovinīkim, koč 8 % akceju pīderēja mozuokuma akcionerim. Piec LR Komerclykuma 189. panta mozuokuma akcionerim beja pyrmpierkšonys tīseibys, tok jim natyka pīduovuots juos izmontuot.\nPartū mozī akcioneri tān gatavejās nalykumeiguo puordūšonys darejuma apstreidiešonai lykumā paradzātajā kuorteibā. Paradzāts, ka akcejis ar pyrmpierkšonys tīseibom atpierks mozī akcioneri, dasaistūt cytus mozūs investorus, tymā skaitā privatpersonys, pošvaļdeibys i bīdreibys.\nDeļ tūs cylvāku pīsadaleišonys, kas navar atsaļaut īlikt radejis akcejuos lelys naudys sumys, tok vysleidza grib paleidzēt jū atjaunuot i pīsadaleit juos darbeibā, ir īstateita bīdreiba “LR”. Juos statutūs nūruodeitī snāgi ir “Latgolys Radejis” ļaudiskys atspaids i cyta latgalīšu volūdu i kulturu podturūša darbeiba.\nLyudzam vysus ļauds, kas gryb atjaunuot “Latgolys Radeju”, kurā skanātu latgalīšu dzīsmis i raidejumi latgalīšu volūdā, īsastuot bīdreibā:\n1) pīraksteit īsastuošonys padavumu, kurs atrūnams radejis sātys lopā http://www.lr.lv/;\n2) nūsyuteit jū pa postu iz adresu Bīdreiba “LR”, Byumaņu sola, Rudzātu pog., Preiļu raj., LV-5328;\n3) puorvest vīna gods bīdru naudu Ls 12,- iz bīdreibys kontu Ipoteku i zemis bankā LV62LHZB1000164129001, bīdreiba “LR”,\nreg. Nr. 40008098542.\nBīdru naudys bīdreiba izmontuos “Latgolys Radejis” akceju pierkšonai car mozajim akcionerim par pyrmpierkšonys tīseibom, a piečuok – darbeibys pabaļsteišonai.\nGluobsim “Latgolys Radeju” i sataiseisim nu juos kūpeigu tautys radeju!\nLyudzami, puorsyutit itū aicynovumu i īsastuošonys padavumu vysim draugim, pazeistamajim, radnei, sābrim, kolegom!\nIzdrykavojte jū i īdūdit cylvākim, kas natur interneta!\nRadeja latgalīšu volūdā byus tik tod, ka VYSI paleidzēsim!\nKa nā, juos nabyus nikod – breivu FM prekveņceju navā i nabyus.\nJa esat klausījušies “Latgolys Radeju” pēdējās dienās, tad zināt, ka tanī šobrīd skan krievu radiostacija “Alise+”.\n2009. gada janvārī “Latgolys Radejis” (SIA “MG Latgolys Bolss”) akciju kontrolpaketes turētājs un Latgales radio direktors Valdis Labinskis\n75 % akciju pārdeva Daugavpils radio “Alise+” īpašniekiem. 8 % piederēja mazākuma akcionāriem. Pēc LR Komerclikuma 189. p. mazākuma akcionāriem bija pirmpirkuma tiesības, bet viņiem netika piedāvāts tās izmantot.\nTādēļ mazie akcionāri šobrīd gatavojas nelikumīgā pārdošanas darījuma apstrīdēšanai likumā paredzētajā kārtībā. Paredzēts, ka akcijas\nar pirmpirkuma tiesībām atpirks mazie akcionāri, piesaistot citus mazos investorus, tai skaitā privātpersonas, pašvaldības un biedrības.\nTo cilvēku dalībai, kas nevar atļauties ieguldīt radio akcijās lielas naudas summas, bet vienalga vēlas palīdzēt to atjaunot un piedalīties\ntās darbībā, ir nodibināta biedrība “LR”. Tās statūtos norādītie mērķi ir “Latgolys Radejis” sabiedrisks atbalsts un cita latgaliešu valodu un\nkultūru atbalstoša darbība. Lūdzam visus ļaudis, kas grib atjaunuot “Latgolys Radeju” , kurā skanētu latgaliešu dziesmas un raidījumi latgaliešu valodā, iestāties biedrībā:\n1) uzrakstīt iestāšanās iesniegumu, kurš atrodams radio mājas lapā http://www.lr.lv/;\n2) nosūtīt to pa pastu uz adresi Bīdreiba “LR”, Byumaņu sola, Rudzātu pog., Preiļu raj., LV-5328;\n3) pārskaitīt viena gada biedru naudu Ls 12,- uz biedrības kontu Hipotēku un zemes bankā LV62LHZB1000164129001, biedrība “LR”,\nreģ. Nr. 40008098542.\nBiedru naudas biedrība izmantos “Latgolys Radejis” akciju pirkšanai caur mazajiem akcionāriem pēc pirmpirkuma tiesībām, bet vēlāk – darbības atbalstīšanai.\nGlābsim “Latgolys Radeju” un izveidosim no tā kopīgu tautas radio!\nLūdzu, pārsūtiet šo aicinājumu visiem draugiem, paziņām, radiem, kaimiņiem, kolēģiem.\nIzdrukājiet to un iestāšanās iesniegumu un iedodiet cilvēkiem, kam nav interneta.\nRadio latgaliešu valodā būs tikai tad, ja VISI palīdzēsiet!\nJa nē, tā nebūs nekad – brīvu FM frekvenču nav un nebūs.\nThis entry was posted in nūtykumi and tagged dusme, dzīsmis, kultura, latgalīši, latgaliski, Latgola, muzyka, pasuokumi, radeja, volūda on 03.02.2009 by saprge.\n← Par vecīšiem un vecenītēm nakts pīzeimis →\n1 thought on “Nūdybynuota bīdreiba Latgolys Radejis atbolstam”\nLauris 04.02.2009 at 14:59


Sapa Odyssey Hostel i Sapa, Vietnam : Boka nu!\nFansipan Mountain is 7 km from Sapa Odyssey Hostel, and Sa Pa Lake is 900 m from the property. Visa regler för boendet


2011 -0,09 % 105,3 %\nVallis - jazykové kurzy, s.r.o.\nLYKEON SCHOOL, s.r.o.\nZobrazených 3 461 - 3 480 z 3 514


16. A. 511. St. Uļanovska Viļānos. Zbior wiadomos'ci do antrapologii krajowej. T. 18. Krakavā 1895, 342 (25).\nBjeja buorineitja, i bjeja jai pamuotja. cīši naloba, cīši sirdjeiga. A eistuo muotja nūmierdama pamjatja jai gūtjeņu, i muotia jai lyka, kab itū gūtjeņu globuotu, i pascjēja jai tai: "Mjeitiņ, tjei nabyus towa gūtjeņa, byus tova laimja!"\nPjēc tuo, ka tāvs pajēmja ūtru sīvu, pamuotja izdzyna jū gonūs i īdjeva jai kūdjeļi spŗāst, i soka jau pamuotja: "Kab maņ byutu kūdjeļa šmuki sasprāsta un talkuos [gurstēs] satjeita dzjeis!"\nNūguoja buoriņeitja iz gonim, i apzaskuovja ap gūtjeņu, i raud, i soka rauduodama: "Gūtjeņ munu mīlū, kū es tagan padaŗeišu? Kai es par vīnu dīnu cik [tik] daudzi saspŗēsšu?"\nA gūtjeņa atsoka jai: "Naraud, buoriņeiti! Es tjev byušu paleidzjāt."\nPajāmja tūs lyn'c, sagramova, sagramova, caur vīnu ir caur ūtru aus'tjeņu dzjeji izlaidja, i cik šmuku, cik lobu! Satyna talkuos, i buoriņeitja nūņasja iz sātu, atdevja pamuotjal. Pamuotja breinīs, kur jei cik mudri padaŗēja!\nIz ūtrys dīnys īdjevja jai otkon spŗāst, i otkon jai tai pat gūtjeņa paleidzjāja, i tai jei daŗēja par cik dīnu! Pamuotja breinīs, ka vyss iai kas ir, kas lai paleidz. A jai bjeja treis mjeitys, sovys eistys, tjei pamuotjai. Jei izsyuta sovu mjeitu, pyrmū, iz gonim, ar tū buoriņeiti leidza, i saka: "Pilnavoj [uzmani], kas jai paleidz tī daŗēt!`'\nA tai mjeitai bjeja pīcys acs. Ateit buoriņeitja iz gūtjeņu, soka jei rauduodama: "Gūtjeņ, kū mjes daŗeisim tagan, ka jai izsyuta sovu mjeitu šūdīn maņa jau pilnavuot?"\nA gūtjeņa atsoka: "Naraud', buoriņeit', byus padaŗeits! Pajem tu jū klēpī, golvu juos, īskoy tu jai golvu, i soki īskodama: "Mīdz, vīnu actjeņu, mīdz ūtru actjeņu, mīdz trešu actjeņu, mīdz catūrtu, mīdz pīktu!" Jei aizmigs, a mjes padaŗēsim, kū mums vaidzjēs."\nBuoriņeitja tai ir padaŗēja - aizmyga tjei meitja. Jei daņasja lyn'c pi gūtjeņis, jei sagramova, caur vīnu, caur ūtru austjeņu izlaidja dzjeis, satyna talkuos. Pjec tuo buoriņeitja pīcjēļa tū mjeitur ka jau laiks bjeja īt iz sātu, i atdevja tū dzjeji pamuotjai sasprāstu. Pamuotja vaicoj iz mjeitu sovu: "Voi tu ŗedzēji, kas jai tai dora?"\nA mjeita atsok:a: "Es bjeju aizmygusja, mamjeņ, es naasu ŗēdzjējusja nikuo, kas jai paleidzja."\nIz ūtrys dīnys svuta jei ūtru mjeitu, a tjei jau tuŗēja sješvs acs. Buoriņeitja otkon ta!ipat padarēja, vysvs sešys acs aiz midzjāja i dzjeju saspŗāstu nūnesja pamuotjai. Otkon vaicoj pamuotja: "Voi ŗedzjēji, kas jai paleidz?"\nA mjeita atsoka: "Na, mamjeņ, es naŗedzjēju, es bjeju aizmygusja."\nIz trešys dīnys syuta jei trešū mjeitu sovu, a tjei jau turēja septiņis acs. Jei izguoja gonūs ar buoriņeiti. Tjei buoriņeitja aizmidzjāja sješys acs, a sjepteitū aizmiersa aizmiidzjāt jau sješys aizmygušys, a sjepteitā vaļā. I jei ar tū aci vysu ŗēdzjēja, kai gūtjeņa buoriņai paleidzjāja. Atguojusja iz sātu, vysu muotjai pasacjēja.\nPjēc tuo pamuotja suok runuot vjeiram -sovam, kab tū gūtjeņu nūkautu, ka jei vaca, naloba. I vyss vjeiram runoj, kab jū nūkaut i nūkaut. Vjeirs jau pazvoļēja [atļāva] jai. Buoriņeitja nūtak rauduodama iz gūtjeņu i soka: Gūtjeņ mīlū, tevi nūkaut grib!"\nA gūtjeņa atsoka: "Naraud, buoriņeiti! Koč mani nūkaus, a tova laimja dzjeiva byus, tovys laimis nikos tjev naatjims. A kai mani nūkavs, to tu vaicoj, kab tjev dūtu zornys munys tjeiŗēt. Tu tjeirēj gleiši i atrassi tu zierņeiti zalta. Pajem tū zierņeiti, īstot' duorzjeņā, i tjev izaugs uobeļneica."\nA tamā uobjeļneicā zalta uobjeļeiši ar taidu lobu smoku, ka aizūst navar! Kas brauc tivi, tys grib uobjeļu nūpierkt, a uobjeļneica nadalaiž. Kai daīt voi pamuotja, voi mjeitys, to jei augši cjeļas zori. A ka atīs buoriņeitja, to jei nūzalaiž iz zjemi i zori nūleikst. Bjeja tai, i bjeja može [varbūt] kaidi div godi, i ļaud's suoka runuot, ka uobjeļneica buoriņeitis vīn klausa.\nDazazyna [izzināja] kungs boguots, i atbrauc, i grib uobjeļu pierkt - lai cik ira duorgi, kab toļko [tikai] puordūtu. Pamuotja salaidjēja [uzposa] sovys mjeitys, a buoriņeiti zam kubula pabuozja. Nūīt iz uobjeļneicu, a uobjeļneica nadalaiž. Kungs soka: "Atvjedīt maņ tū buoriņeiti, kura var daīt pi tuos uobjeļņeicas!"\nPamuotja soka, ka jal taida murza, taida malna, zam silis guļ; a kungs lī!k, kab jū šam atvashu. Navarēja nikuo padaŗēt, to jū i atvjedja iz kungu. Kungs kal jū īraudzjēja, pajēmja aiz rū'kys, īsādynuoja kaļaskā [karītē] sovā i nūvjedja jū pa ceļu. A tjai uobjeļneica nūzruoja pakaļ pjec juos pa gaisu. Tys kungs apzažeņēja [apprecējās] ar tū buoriņeiti. l par cik laika atbraucja iz pamuoti paruodjīt jū i soka tai: "Redz, kaida jei šmuka ira! A tu sacjēji, ka jei murza našmuka."\nPamuotja vaicoj: "Kū jai ktngs padaŗēja, ka jei tahda šmuka palyka?"\nKungs soka: "Es jai vacū uodu nūmauču."\nPjec tuo pajēmja i nūbraucja pa ceļu. Pamuotja pasaucja sovu mjeitu, pošu vacuokū, i suok jai uodu plāst zjemjā. Jei klīdz, a muotja soka: "Klusi, byusi šrnuka!"\nNanūplēsja vjēļ uodys, a jei, plēškūtja uodu, i goru izlaidja. Ūtrai i trešai taipat, vysys treis nūgubjēja nu pasauļa, i poša nu siržu pourpleisa.\nI es tī bjeju, jēžu i dzjēru, par lyupom tjecjēja, mutjā ne lāsjeitis nabjeja.


Meklēja avotu 432\nRìksti, rìksti, úgys, úgys\nLyla çeļa maļeņâ:\nNa tós beja rìksti, úgys,\nTós bòriņa asareņis.\nAvots: 432 Viss no avota»\nPagasts: Zaļmuiža (Nautrēnos ) Viss no pagasta»\nDzíditi munys mòşeņas,\nKò mòşeņis nadzídit?\nKurys biteitis nùņeşe\nJiusu jauku volúdeņu?\nDìvam dìņeņe palyka,\nAr Laìmeņu ruņòjùt,\nKam byus mèrt, kam dzeivót,\nKam tuŗét tàvu zemi.\nVacim mèrt, jaunim dzeivót,\nMozim tuŗét tèvu zemi.\nKategorija: Mantošanas tiesības un mantojums. Viss kategorijā»\nVeļik lobs dzárojs?\n-Voì, mòşeņ mìlò,\nNalobs ir dzárojs.\nKa(b) jis dzártu,\nDivi vín, divi vín,\nKas mìdzeņa naguļèje:\nVína, saùļe naguļèje,\nUtrys, jiùru yudisņeņš.\nKas péc maņa gaùži raud.\nMòmuļeņa gaùži raud\nPar šypuļai kòrumeņu,\nVeļ gaùžók ļaùdaveņa\nPar vaiņuka nùjimšonu:\nTai nùjèmu vaiņuçeņu\nPošâ zídu laìçeņâ,\nPošâ bàdu dìņeņâ.\nTrokum' munu, ne gudrumu,\nNi gadeņa nadzeivoju,\nSoka kungi karâ dút.\nEs kungim atsaçèju:\nNa es vínys kara veìrs,\nVeļ cytai màmeņai\nAug béļeņi kara veìri.\nSkaiški zíd kopu zídi\nGauži raud bòriņeite\nVaicoj saùļeite làkdama:\nVoj mozgòjís, bòriņeit?\nJau, saùļeit, mozgòjús\nĻèc, saúļeit, kruši, mudri,\nBòriņeite kòjis ova


RIGA IFF: Vecā vīra filma - 20.10.2020 - Kino Splendid Palace, MAZĀ ZĀLE - Biļešu Serviss\nRIGA IFF: Vecā vīra filma\nOt 20.10.2020 16:00\nIzvēlēties citu datumu RIGA IFF: Kino koncerts Kur Patiesība? - Ce 15.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ēdene - Pk 16.10.2020 17:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dārzs - Pk 16.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Pk 16.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: DAU. Nataša - Pk 16.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: KIDS WEEKEND Lupatiņu pirmizrāde - Se 17.10.2020 11:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlas pāri - Se 17.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kremētājs - Se 17.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kara fotogrāfs - Se 17.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 17.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā - Se 17.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mārtins Īdens - Se 17.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Cerība - Se 17.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Reti ērmi - Se 17.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Bīsties bērnu - Sv 18.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mijkrēslī - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neaicinātais viesis / Josefs Kiliāns - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Formans pret Formanu - Sv 18.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pēdējie un pirmie cilvēki - Sv 18.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Nekur īpaši - Sv 18.10.2020 19:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pirms atnāk sals - Sv 18.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Divdesmitais gadsimts - Sv 18.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vašulku efekts - Pi 19.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Meitene frakā - Pi 19.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pilsētu sapņotājas - Pi 19.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Viesību spēles - Pi 19.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Disko - Pi 19.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kubriks par Kubriku - Pi 19.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dzimtene - Ot 20.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ot 20.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Relativitāte - Ot 20.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mākonis viņas istabā - Ot 20.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlu, ilgojos un ceru tikties vēl pirms mirstu - Tr 21.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Atklāšana - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Malmkrogs - Tr 21.10.2020 20:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dziļā miegā - Tr 21.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Ce 22.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nakts dimanti - Ce 22.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ko zina Klusā Gerda - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Aniara - Ce 22.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Īzaks - Ce 22.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Berlīne, Aleksandra laukums - Ce 22.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sveķi - Pk 23.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ugunsdzēsēju balle - Pk 23.10.2020 17:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Konference - Pk 23.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vīziju grāmata - Pk 23.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ķibeles ar dabu - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā dzīve - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Se 24.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Plosts - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Nacionālā konkursa skate - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Andrejs Tarkovskis. Kino lūgsna - Se 24.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Visi mirušie - Se 24.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nekur īpaši - Se 24.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 24.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Sv 25.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kalpotāji - Sv 25.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Intīmais apgaismojums - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sjele - dvēseļu sala - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Berlīne, Aleksandra laukums - Sv 25.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Sv 25.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Viesību spēles - Sv 25.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace\nRIGA IFF: Vecā vīra filma Ot 20.10.2020 16:00 Kino Splendid Palace, MAZĀ ZĀLE 5.00 - 6.00\nEkrāna valoda: et\nPasākuma ilgums: 88 min


Dorbu suokuse Latvejis Radejis studeja Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: Latvejis Radeja, Latvejis Radejis studeja Rēzeknē, LR, Rēzekne, Roksts\n12. julī Rēzeknē dorbu suoce Latvejis Radejis (LR) Latgolys multimedeju studeja, kas izveiduota Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) “Latgales elektronisko mediju programmas” ītvorūs. Studejis aizdavums ir nūdrūsynuot regionaluos informaceis plyusmu vysuos LR programuos, veiduot saturu portalam LSM.lv, kai ari nuokūtnē atteisteit kūpprojektus ar Latvejis Televizeju (LTV). Rēzeknis studejis darbeibai Saeimys Budžeta i finanšu (nūdūkļu) komiseja pīškeira finansiejumu 155 tyukstūšu eiro apmārā.\nLR studeja kolpoj tam, kab pīrūbežā dzeivojūšī Latvejis dzeivuotuoji pastyprynuoti teik informāti par vaļstī nūteikūšajim procesim i storptautyskūs nūtikšonu atteisteibu. Studeja ir prīšknūsacejums tam, kab palelynuotu sabīdryskūs medeju auditoreju Latgolā, kai ari styprynuotu latgalīšu ideņtitati i volūdu.\nStudejis atkluošonys pasuokumā pīsadaleja NEPLP lūcekli, vītejūs pošvaļdeibu puorstuovi i Latgolys kulturys darbinīki. Atkluošonys pasuokuma ītvorūs LR1 raidejumā “Pēcpusdiena” Renāte Lazdiņa i Dzintris Kolāts vadeja diskuseju par stereotipim, kas saisteiti ar Latgolu.\nLatgolys multimedeju studeja itūšaļt jau veidoj ziņu materialus LR1 i LR4 ziņu izlaidumim. Dreiži planavuoti eipaši īroksti ari LR3 – Klasika programai, kai ari atseviškim raidejumim cytuos programuos, kurymuos ītvarta Latgolys tematika vysvysaiduos interešu jūmuos.


Raksts publicēts: 2020.04.07. 18:25:10\n0.24877309799194 55(0) - 0.021003484725952 2020.05.26. 21:03 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=48818 ip: 18.204.227.117 usememcache: 1


Museum Jews in Latvia - Riga - TracesOfWar.com\nSkolas iela 6, LV-1010 Riga\nLatvia Rīga Riga\nThe museum "Jews in Latvia" was established in 1989 to research, popularize and commemorate the history of Latvia's Jewish community. The museum's exhibition is housed in three halls in the historical building of former Jewish theatre.\nText: Museum Jews in Latvia\nLatvian War Museum - Riga\nRiga Museum of the Occupation - Riga\nRiga Ghetto and Latvian Holocaust Museum - Riga\nBullet Impacts Riga - Riga\nRiga Central Market - Riga\nRemains Old Railway Bridge Rīga - Riga\nMonument Latvian War of Independence Riga - Riga\nHolocaust Memorial - Riga\nMemorial against Oppression - Riga\nMass Grave Russian Soldiers Riga 1914-1918 - Riga\nGerman War Cemetery Rīga - Riga\nSoviet War Graves Ivanovskom - Riga\nStumbling Stones Stabu iela 59 - Riga


Vyāpāda - Oxford Reference\nvyāpāda. ( T. gnod sems; C. chen; J. shin; K. chin 瞋).\nIn Sanskrit and Pāli, “malice” or “ill will”; the ninth of ten unwholesome courses of action (akuśala-karmapatha), referring ...


Navaja Pastor Asta Buey 9 cm. - CARNIco\n> Extras>Utensilios>Cuchillos>Navaja Pastor Asta Buey 9 cm.\nNavaja Pastor Asta Buey 9 cm.\nNavaja Pastor Asta Buey Nº1\nNavaja Pastor nº1 con mango de Asta de Buey y hoja de Acero de Carbono de 9 cm.


Languages: English;Hawaiian;Yoruba;Italian, [9 others]\nLanguages: English;Welsh;Rarotongan;Danish, [5 others]\nLCCN:26009282 LCCN:2008571628 LCCN:nun00416149\nBiblos tēs dēmosias euchēs kai teleseōs mysteriōn kai tōn allōn thesmōn kai teletōn tēs ekklēsias : kata to ethos tēs Anglikanēs Ekklēsias ... ..\n: 1665-1982 ]\nLanguages: Greek, Ancient (to 1453);Hawaiian;Greek, Modern (1453- );Welsh, [4 others]\nKeywords: Church of England.; Hawaiian language - Texts.; Hymns, Hawaiian.\nISBN:9780865543393 ISBN:0375700188 ISBN:9780859673983 ISBN:9780375700187 ISBN:9780197223123 ISBN:0859673987 ISBN:3150076633 ISBN:0140440275 ISBN:9780375700187 ISBN:9788402037725 ISBN:9780140440270 ISBN:3150076633 ISBN:0375700188 ISBN:0802725708 ISBN:9780930995003 ISBN:9780006236832 ISBN:9780802725707 ISBN:0802725708 ISBN:9780385028615 ISBN:9783150076637 ISBN:0881460974 ISBN:9788402037725 ISBN:0930995007 ISBN:0859673987 ISBN:9780859673983 ISBN:8402037720 ISBN:038502861X ISBN:0881460974 ISBN:038502861X ISBN:0197223125 ISBN:9780881460971 ISBN:0930995007 ISBN:9780385028615 ISBN:9780006236832 ISBN:9780802725707 ISBN:9780881460971 ISBN:0197223125 ISBN:9780865543393 ISBN:0006236839 ISBN:9783150076637 ISBN:9780197223123 ISBN:8402037720 ISBN:0140440275 ISBN:0865543399 ISBN:9780930995003 ISBN:9780140440270 ISBN:0006236839 ISBN:0865543399


Saga duga 25 godina | | PC Press\nAuthor PC PressPosted on 5. December 2014. 7. April 2017. Categories NewsTags Goran Đaković, Igor Pavlica, kompanija, Saga, srpska kompanija, uspeh\nPrevious Previous post: IN2 Dynamics i Microsoft konferencija o MS Dynamics rešenjima\nNext Next post: FoodPanda kupila Donesi.com


Dasmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim - lakuga.lv\nDasmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim\n13 Decembris 2015\nTemys: Bruoli un Muosys, latgalīšu volūda, Māris Čačka, Roksts, Studeja 3KM\nBīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau dasmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kur itūreiz var īsapazeit ar latgalīšu izteicīnim.\nProjektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns\nVideo: Studeja 3KM\nMuzyka: Arņs Slobožanins\nTeksta redaktore: Edeite Husare\nTekstu īrunuoja: Māris Čačka\nItys projekts teik eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys finansialu paleigu.\nIzdūs postkartis ar Raibuo zeimiejumim Decembris 14, 2020\nIzdūšonai teik gataveits Sandrys Ūdris stuostu kruojums Novembris 25, 2020


Viesturnīki i latgalīši - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Saeima, Ritvars Jansons, Roksts\nBīdreibys “Latgolys Saeima” kritika iz portalā nra.lv publicātū interveju* ar viesturnīku Ritvaru Jansonu. Jau telefonsarunā, kostatejom, ka viesturnīka redzīņs nav tik negativs, kai suokumā varātu izavērt, tok grybam tam pīvērst ari sabīdreibys uzmaneibu, dūt plašuoku skaidruojumu i mozynuot tuoluokus puorprotumus.\nDīvamžāļ, puorskaitūt īprīškminātū interveju, rūnās īspaids, ka viesturnīks latgalīšu volūdys i kulturys aizstuovu aktivitatis viertej nagativi, juopruot, ļauds i organizacejis, kas par tū ryupejās, roda draudus Latvejai i struodoj dažaidu svešu vaļstu interesēs, ka niu latgalīšu kulturys atteisteišona automatiskai ir atspaids Krīvejis ītekmis palelynuošonai Latgolys regionā. Nu roksta i tuoluokuos sovstarpejuos komunikacejis secynojams, ka viesturnīks R. Jansons pīdar tai paaudzei, kas skaita, ka ir atbolstama i saglobojama tikai vīna latvīšu volūdys literaruo tradiceja, i myusu vaļstī Latgolys latvīšu aba latgalīšu volūdai nav nikaidu juridisku tīseibu.\nAri daudzvīt cytur izskanejuši nu gaisa pagruobti izsacejumi par tū, ka latgalīšu volūdys aizstuovi, vysmoz kaids nu jim, gryb Latgolys autonomeji. Ite ir juoatguodynoj, ka 1917. gods Rēzeknis kongresā i opozicejā asūšais, “radikalais” Franča Kempa virzīņs, kas pīpraseja plašuokys tīseibys Latgolai, ari gribeja apsavīnuot ar puorejim tūlaik vēļ naizveiduotuos Latvejis nūvodim, bet tikai iz skaidrim juridiski nūformātim nūsacejumim. Tūlaik latgalīši pīpraseja pošnūteikšonys tīseibys volūdys, zemis, saimisteibys i cytūs vaicuojumūs. Pavysam oplom byutu skaiteit, ka latgalīši gribiejuši “atsadaleit” nu Latvejis vēļ pyrma vaļsts izaveiduošonys. Deļtuo aicynojam ari iz prīšku najaukt autonomejis, separatisma i regionaluos atteisteibys, logiskys regionu puorvaļdis jiedzīņus.\nGrybam atguodynuot, ka niu juridiski latgalīšu volūda jau ir vaļsts volūdys daļa – citim vuordim runojūt – Latvejis vaļsts lykumdūšonā ir mynāti diveji latvīšu volūdys paveidi: latvīšu literaruo (rokstu) volūda i Latgolys latvīšu aba latgalīšu rokstu (literaruo) volūda. Navaļstiskuos organizacejis rauga pīvērst vaļsts īstuožu uzmaneibu i pylnvierteigi eistynuot lykumā paradzātū – saglobuot, aizsorguot i atteisteit volūdu. Taišni itū normu napiļdeišona ir latgalīšu volūdys aizstuovu uzmaneibys centrā. Deļtuo taišni tuos omotpersonys, tī žurnalisti i zynuotnīki, kas izasoka pret latgalīšu volūdu, škeļ Latvejis sabīdreibu i natīši struodoj svešu varu interešuos, kuru atbaļsteituoji pagreidys organizacejuos izsoka idejis par Latgolys atsadaleišonu (TV3 “Nekā Personīga”, 2012.05.27., http://www.tv3.lv/content/view/16366/282/).\nPavysam nakorekts intervejā ir stuosteitais nacistiskuos Vuocejis i ituo laika latgaliskuma aizstuovu saleidzynuojums. 1943. i 1944. godā aktivī latgalīši pošu spākim, izmontojūt laiku pa vydam diveju okupaceju represejom, nūdrūšynova latgalīšu presis izdavumu i literaturys uzplaukumu. Leidzeigi latgalīšu atmūdys godi beja vāruojami ari cytūs laikūs: 20.gs. pošā suokumā, Latvejis vaļsts izaveiduošonys pyrmsuokumās, vāluok Padūmu godūs trymdā, piec tam dzīsmuotuos revolucejis laikā. Tikai itaida pošaizlīdzeiga dorba rezuļtatā mes varam byut lapni ar Baltejis i Eiropys mārūgā unikalom regionaluos kulturys vierteibom – nu 1753. gods puori dažaidu varu represejom ir izdūtys vairuok kai 2000 vysaidu nūsaukumu gruomotys latgalīšu volūdā.\nVysa golā eistynū latgalīšu patriotismu aplīcynoj ari plašuo partizanu kusteiba Latgolys teritorejā vēļ iļgi piec ūtruo pasauļa kara beigu.\nMiti, ka tī Latvejis politiskī spāki, kas niu ir īsastuojuši par “krīvvolūdeigūs pilsūņu interešom” i naz kaidi šaubeigys reputacejias konsultanti nu Krīvejis, koč kaidā veidā struodoj ari latgalīšu volūdys aizstuoveibai, ir pavysam bez pamata, deļ tuo ka da itam, izjemūt tukšys spekulacejis, jī nikū praktisku nav padarejuši Latgolys i latgalīšu kulturys lobā. Dīvamžāļ, leidzeigi nikuo daudz da šam nav padarejušys ari Latvejis vaļsts atbiļdeiguos institucejis, bet itymā ziņā ir vairuoki cereibu stori situacejis uzlobuošonai jau itymā godā.\nAicynojam R.Jansonu i cytus viesturnīkus īspiejami plošuok skaidruot dažaidus viesturiskus nūtykumus, izviertejūt ari Latgolys viesturis niulinejū nastuosteišonu, pīvadumam, školu vuiceibu gruomotys, kab mozynuotu puorprotumus i, kai itymā gadejumā ari tīšus apvainuojumus visim Latgolys muzykantim, ailinīkim i sabīdrikajom organizacejom, kurys nasavteigi struodoj pi latvīšu nacejis kulturys vierteibu nūsorguošonu, atteisteibu i nūdūšonu nuokamajom paaudzem.\nBīdreiba “Latgolys Saeima”\n* Fragmens nu intervejis: “Kad Vācija okupēja Latviju, tā mākslīgi mēģināja atdalīt latgaliešus no latviešiem, lai pēc tam latgaliešus izsūtītu no Latvijas. Kā to panākt? Jākultivē latgaliešu valoda un autonomija. Šodien Krievija un mūsu vietējie Krievijas atbalstītāji dara to pašu: uzstāj, piemēram, ka vismaz latgaliešu valodai ir jābūt otrai valodai, jābūt autonomijai, jābūt vēlēšanu tiesībām nepilsoņiem. Manuprāt, tieši tāpēc Koļerovs brauca uz Daugavpili – lai kultivētu šo autonomiju.” R.Jansons, http://nra.lv/latvija/73904-vesturnieks-represiju-merkis-bija-nocirst-galvu-latvijas-inteligencei.htm\nKarteņa – ekranšuoveņš nu intervejis


Publicēts 16 Aprīlis 2012\n„Pylni kārmani dabasu... Bezdelīgu pasts”\nIzguojs dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis jaunais dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu... Bezdelīgu pasts”. Tys ir juos septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos – latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā – raksteiti 100 dzejūli.\nLasīt tālāk: Symts jaunu A. Rancānis dzejūļu ceļā pi skaiteituoju\nPūdnīku dīnom veļteita izstuode bibliotekā\nFoto nu: www.viss.lv\nNu 25. leidz 28. apreļam nūtiks tradicionaluos Latgolys pūdnīku dīnys. Itymā laikā sevkuram interesentam byus īspieja dūtīs iz pūdnīku darbneicom Laygolys laukūs i pīsadaleit cytuos ar keramikys jūmu saisteituos aktivitatēs. Rēzeknis Centraluo biblioteka leidz 30. apreļam pīduovoj apsavērt izstuodi par Latvejis i Latgolys pūdnīceibu i pūdnīkim.\nLasīt tālāk: Pūdnīku dīnom veļteita izstuode bibliotekā\nLatgalīšu gruomotu izdeviejam Vladislavam Luočam – 100\nFoto nu: www.rezeknesnovads.lv\n26. janvarī 100. godskuorta apritēs gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam. Nu 17. leidz 31. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode, bet 26. janvarī plkst. 14:00 nūtiks īvārojamajam latgalīšam veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.\nLasīt tālāk: Latgalīšu gruomotu izdeviejam Vladislavam Luočam – 100\nBoļeslavs Brežgo – myusu nūvoda jubilars\nPyrmais profesionalais latgalīšu viesturis pietnīks Boļeslavs Brežgo Latgolys viesturis pieteišonai veļtejs četrudesmit godu, bet sovulaik vysaiduok apspīsts i literaturā moz pīmynāts, juo vuords atzeimāts vīn desmit godus piec nuovis „Latvejis PSR Mozajā enciklopedejā”, tūmār tys namozynoj izcylūs viesturnīka nūpalnus.\nLasīt tālāk: Boļeslavs Brežgo – myusu nūvoda jubilars\nLasīt tālāk: Ontons Breidaks – myusu nūvoda jubilars\nVeiskupam Jezupam Rancānam – 125\nJuoņs Cybuļskis – myusu nūvoda jubilars


Islandmoos - - - 50 g - natur\nArt. Nr.: wd2315005\nIslandmoos - - - 50 g - natur Volumengewicht für Auslandsversand: 0 kg


Ciļvieceiba kai svareiguokuo pamateipašeiba - lakuga.lv\nCiļvieceiba kai svareiguokuo pamateipašeiba\nTemys: A12, ānu dīna, Žurnals "A12"\nCiļvieceiba ir sevkurys profesejis pamatā. Tyvojūtīs Ānu dīnai i leluoku viereibu pīgrīžūt jaunīšu karjerys vaicuojumim, vairuok teik izcalta taida profeseja kai karjerys konsultants. Pošlaik gondreiž voi kotrā školā struodoj pedagogs-karjerys konsultants. Puorejūt iz jaunū apvuiceibys modeli, teik izsvārts, ka ari itai profesejai ir nuokūtne, koč ari reizem pastuov raizis par izgleiteibys sistemu myusu vaļstī kūpumā.\nCiļvieceiba ir pamateipašeiba, kura raksturoj karjerys konsultantu ci karjerys atbolsta specialistu, partū ka saskaņā ar izgleiteibys psihologejis konsultiešonys programys pamatlicieja, profesora Vensa Pīvija teoreju: specialistam saskarsmē ar paleidzeibys maklātuoju “pa pyrmam ir juobyun ciļvieceigam”. Paleidzeibys maklātuojs nadreikst izjust konsultanta profesionalū, omota, zynuošonu, pīredzis, attīksmis puoruokumu. Ciļvieceigumam juobyun naatkareigi ari nu paleidzeibys maklātuoja rasis, etniskuos pīdereibys, socialuo statusa, dzymuma, religiskuos ci politiskuos pīdereibys i seksualuos orientacejis. Tū jau ari nūsoka Latvejis karjerys konsultantu profesionaluos etikys kodekss (4. pamatpriņcips). Piļneibā pīkreitu, ka puoruokuma izruodeišona roda distaņci storp obejim – paleidzeibys devieju i paleidzeibys maklātuoju, kas nasekmej sarunys rezultatu, pavysam preteji – paleidzeibys maklātuojam juo problema suoc liktīs vēļ gryutuoka i naatrysynojama. Konsultantam itys cylvāks juouztver kai unikals, i tys ir juosajiut paleidzeibys maklātuojam. Kai zynoms, ciļvieciskumam ir juobyun sevkura cylvāka pamatā: i saimē, i dorbā, i sabīdreibā kūpumā. Na jau veļti soka: kai tu izaturiesi pret ūtru cylvāku, tai ari jis pret tevi. Nui, dūts pret dūtu. Ciļvieciskuos attīceibys ir pamats tuoluokai sadarbeibai ar cylvākim, partū ka jī tev uzatic, uztver kai lobu paziņu ci pat ari draugu, pi kura tu vari grīztīs, kod pošam vajadzeiga paleidzeiba.\nKa školā struodoj itaids karjerys konsultants, tod izgleitojamajim ir pasaveics, partū ka tikšonuos reizēs, sarunuos i diskusejuos var dreizuok tikt pi saprasšonys, kū pats jaunīts eisti grib dareit nuokūtnē atbylstūši sovom spiejom. Varams, tys var mazynuot ari popularū, bet dorba tiergā bīži puorslūguotūs profeseju skaitu. Taitod ari bezdorbu.\nPūdnīku dīnu īskaņa Rogovkā 10/04/2019\n15:00 Atvārtūs durovu dīna Latgaļu s�... @ Viļānu nūvoda Dekšuoru pogosts\nAtvārtūs durovu dīna Latgaļu s�... @ Viļānu nūvoda Dekšuoru pogosts\nJul 20 @ 15:00 – 18:00


TaraGoldie - MyAsianSexyLove jasmin video\nTransQT livejasmin ElleMeChristianReymer livejasmin IsabellaSmithMassComWynWyn livejasmin MirandaCoxRickWillson69 livejasmin GermanprinceRaKingMachine livejasmin IsabellaSmithSluttBBW livejasmin JennaHazel\nAlecsuta livejasmin 3HotAndHornyverochcka livejasmin NastyliciousXXXindianjezabel livejasmin ChristianReymerRaKingMachine livejasmin IsabellaSmithBrunetteBBW4U livejasmin ExquisitAdinaClassyyLydiaa livejasmin ChadTroyX\nTaraGoldie MyAsianSexyLove jasmin. AangeLika. Alecsuta. BlueTwink.\nRated 4.7/5 based on 9446 users\nRichardGomesJimWithToyslapulyaLapaRheaAndMomo .ExquisitAdinaJessie27xCheerfulCandymystyeyes .DirtyRouletteLEANDROBOYHOTEmmaHotZZZChloeBrown .KittensLexyamihotMsAdoreeJeremydiscjocke .verochckaCalvinColeCuteTatti4URheaAndMomo .CalvinColeCarolynVowNIKOLATINOImperialCouple .indianjezabelAPOLOCUTEXJennaHazelverochcka .hotpatrishHotLilBoy21alixxxrRaKingMachine .AliceIenRheaAndMomoJesseMoormusclegabrielo .ManamiJessie27xEsmeraldinaalixxxr .TransQTPauletteWRaKingMachineRickWillson69 .\nyamihot VideoEmmaHotZZZ VideoRickWillson69 VideoArabianYasmina VideoBrunetteBBW4U VideoArabianYasmina Video\nhilarydoll24 VideoSommerdoll VideoSluttBBW VideoLauralicious69 VideoNastyliciousXXX VideoCuteTatti4U Video\nDirtyRouletteRichardGomesCarolynVowIsabellaSmith .RichardGomesRekekaAPOLOCUTEX3HotAndHorny .MirandaCoxImperialCouplerealwoman22StaceyLex .LisbethGreyCuteTatti4UKittensLex00hJENNY .LisaDrewEsmeraldinaClassyyLydiaaVerarichie .lapulyaLapaCinnamonkittyhilarydoll24MassComWynWyn .JimWithToysRicki4youkinkypinay4uhotpatrish .PrivateChefBondStaceyLexEdithFlowerLauraCHANNEL .MadonnaBanksnaughtycandy1MirandaCoxVerarichie .IsabellaSmithJeremydiscjockeFruityLucyMilfyTits .EmmaHotZZZKellyDuranhilarydoll24BelleTerrie .


Satikt sovus meistarus varēs ari Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Satiec savu meistaru, Satiec savu meistaru 2017\nNu 31. marta da 2. apreļa vysā Latvejā tautys lītiškuos muokslys meistari, amatnīki, stuostnīki, tautys teicieji, muzykanti i dzīduotuoji aicynuos iz tradicionalū pasuokumu “Satiec savu meistaru”.\nPasuokuma ītvorūs vysaiduokys nūtikšonys paradzātys ari Latgolā. Baļtinovā varēs vuiceitīs rūtalis, ticiejumus i meiklis, kai ari boltūs dorbus. Bolvūs varēs vaira izzynuot par Zīmeļlatgolys 18. godu symta beigom rakstureigū tārpu, Brīžucīmā – vuiceitīs kūka muokslinīciskū apstruodi. Cyblys nūvoda Leidumnīkūs paradzāta meistarklase ausšonā, adeišonā, kaļva darbineicā, pyušamūs muzykys instrumentu spēlē. Dagdys nūvodā varēs izzynuot vaira par zyvu giušonu, Ambeļūs – sviļpaunīku taiseišonu, kulinarū montuojumu, kai ari pīsadaleit vakariešonā. Naujinis Kulturys centrys pīduovuos jūstu ausšonu, kulinarū montuojumu i daņčus. Saļņovā vysus gaideis tautys muzykanti. Indrā varēs vuiceitīs aust, nu Leivuonā – komplektēt tautystārpu. Taipat Leivuonā ari varēs vaira izzynuot par attīceiguo nūvoda kuozu tradicejom. Preiļūs ruodeis, kai dorbam teik sagataveiti stuovi. Rēzeknē pīduovuos meistardarbneicys ausšonā skolu tehnikā, keramikā, uodys muokslinīciskajā apstruodē, tapuošonā, teiklu sīšonā, kai ari vareibu izzynuot vaira par zuoļu čajim. Vuorkovā vysi tiks gaideiti iz dyumu pierti, Viļakys nūvodā – izzynuot vaira par tuo krīvu tautysdzīsmem. Taipat Škilbānu pogostā varēs aust kokaru dečus, nu Viļānūs – īpazeit gavieņa iedīņus, taiseit lelis i aust lynu dvīļus.\nVaira informacejis par nūtikšonom var atrast “Satiec savu meistaru!” sātyslopā.\n“Satiec savu meistaru!” tradicionali nūtiks reizē ar projektu “Eiropas amatu prasmju dienas”, kas aizsuokts 2002. godā Fraņcejā i palics par leluokū storptautyskū pasuokumu, kas veļteits omota prasmu saglobuošonai, populariziešonai i nūdūšonai tuoļuok. 2017. godā itamā akcejā pīsadola jau 19 Eiropys vaļsts. Ituo gods pasuokuma centraluo tema ir “Saišu styprynuošona”, akcentejūt saikni storp muokslu i zynuotni, tradiceju i inovacejom, prasmem i eksperimentim, paaudzem, meistarim i muoceklim.\nProjekta “Satiec savu meistaru!” byuteiba ir viesteit sabīdreibai par namaterialuo kulturys montuojuma saglobuošonu i puormontuošonu, kai ari meistarim, jūs zynuošonom i prasmem.


LaKuGa – Preiļūs nūtiks Luočplieša dīnai veļteits Juoņa Ivanova jubileja koncerts\nLaKuGa 25. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Preiļūs nūtiks Luočplieša dīnai veļteits Juoņa Ivanova jubileja koncerts\n11. novembrī 18.00 Preiļu nūvoda Kulturys centrā nūtiks Luočplieša dīnai veļteits koncerts “Manas dzimtenes pusē. Komponistam Jānim Ivanovam 110”, viestej informaceja Preiļu nūvoda sātyslopā.\nKoncertā pīsadaleis: Emma Aleksandra Bandeniece (čells), Zigurds Teikmanis, Jana Zelmene, Baiba Vecvanaga, Ance Skopane (klavīris), Ekaterina Molodova, Annija Austra Krēsliņa (soprani), Alberts Mārcis Bērziņš (tenors), Preiļu nūvoda školuotuoju kors “Latgale” (dirigents Edgars Znutiņš) i Jezupa Mediņa Reigys Muzykys vydsškolys simfoniskais orkestris (dirigents Pīters Plūme).\nKoncerts tiks suokts ar Reigys Latvīšu bīdreibys Muzykys komisejis prīšksādātuoja Arvīda Bomika īvodvuordim.\nĪīšona koncertā – bez moksys.\nKomponists Juoņs Ivanovs dzims 1906. goda 9. oktobrī tagadejā Preiļu nūvodā – Babru sādžā. Juo simfonejis i skiciejumi viestej par Latgolys dobu i cylvāka puordzeivuojumim, sarežgeitim dvēselis i gora konfliktim, komponista dorbi teik skaiteiti par vīnu nu zynomuokajim latvīšu simfoniskuos muzykys paraugim, ar sovu novatorismu, nu reizē ari skumeiga lirika dobu jis vys vēļ dzeivoj muziku mutvuordu folklorā. Juoņs Ivanovs ir komponists, kurs saceriejs divdesmit vīnu simfoneju i lics pamatus latvīšu kompozicejis školai, bejs profesors Latvejis Vaļsts konservatorejā, struoduojs Latvejis Radiofonā kai skaņu režisors, bejs simfoniskuo orkestra dirigents, Latvejis Radejis raidejumu i televizejis komitejis muokslinīciskais vadeituojs, kai ari sajiems naskaitomys premejis.\nATSLĀGVUORDI » Juoņs Ivanovs, koncerts, Luočplieša dīna, Preiļi, Roksts


“Pi myusim Latgolā” par situaceju Daugovpiļs dūmē - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs dūme, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts\nSastdiņ, 2. septembrī, Daugovpiļs dūmis uorkuortys sēdē deputati lēme par dūmis prīšksādātuoja Andreja Elksniņa atbreivuošonu nu omota. Niu dūmis prīšksādātuoja omotā īvālāts Rihards Eigims, kurs īprīkš piļdeja dūmis prīšksādātuoja pyrmuo vītnīka pīnuokumus. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis Bikovskis rauga dazynuot vaira par rodušūs situaceju i apstuoklim.\nAndrejs Elksniņš sovus atbaļsteituojus uzrunuoja socialajūs teiklūs, kai ari aicynuoja atbaļsteit jū dūmis uorkuortys sēdē. Sovpus Rihards Eigins kūpā ar kolegim nu sovys partejis beja vīnuojīs ar bejušū piļsātys golvu par kūpeigys koalicejis veiduošonu.\nAndrejs Elksniņš vairuokkuort pastreipuojs, ka iz Daugovpili atguojs, kab ceineitūs pret vacū varu. Tok juodazeimoj, ka ari vacuos varys puorstuovi, par pīvadumu, Rihards Eigims i Juoņs Lāčplēsis, beja izapeļnejuši gona lelu vālātuoju atbolstu.\nRihards Eigims sarunā nūruoda, ka ir gotovs struoduot piļsātnīku lobā i sasadorbuot ar vysim dūmis deputatim. Ari bejušais dūmis vadeituojs Juoņs Lāčplēsis nūruoda, ka juo attīksme pret dorbu pošvaļdeibā nav mainejusēs. Taipoš jis soka, ka juoatstuoj aiz mugorys personeigī aizvainuojumi i juostruodoj.\nSovu komentaru par politiskū situaceju Daugovpilī snēdze ari politoligs Filips Rajevskis.


Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba III – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 24.05.2022.\n24. majā 19.00 trešuo nūdarbeiba, tuos tīšraide ITE.\nTrešuos nūdarbeibys tema: kas i parkū latgalīšam divreiz nav juoatkuortoj i kas nu latgalīšu volūdys nav pagaiss. Sovus vaicuojumus par nūdarbeibys temu var aizdūt tīšraidis komentaru sadaļā, nūdarbeibys vadeituoja iz tim atbiļdēs.\nLatgalīšu organizacejis aicynojam iz sadarbeibys pīredzis stuostim


Latgolys fotografa Igora Pliča jubileja izstuode Ludzā - lakuga.lv\nTemys: foto, Igors Pličs, Ludza, Roksts\nLudzys nūvodpietnīceibys muzejā 16. janvarī 15 stuņdēs nūtiks fotomuokslinīka Igora Pliča jubileja izstuodis atkluošona.\nIgors Pličs ir dzims 1954. goda 8. novembrī Reigā, vuicejīs Vactiļžys školā, 34. Reigys PTS Foto nūdaļā, Moskovys padūmis vuordā nūsauktajā politehnikumā, Foto tehnologejis nūdaļā, Foto meistareibys fakultatē VEF Kulturys i tehnikys pilī. Nu 1981. goda Igors Pličs struodoj i dzeivoj Preiļūs. Fotografs jau daudzus godus pīsadola izstuodēs gon Latvejā, gon uorzemēs, juo fotografejis ir izmontuotys postkartem, bukletim, ceļvežim i prezentacejis izdavumim, kalendarim. Taipat Igora fotografejis izmontuotys vairuokuos monografejuos, pīmāram, „Ai, māte Latgale”, „Latgales kultūras vēsture”, „Preiļu novads”. 2008. godā tyka izdūts Preiļu piļsātys 80 godu jubilejai veļteits fotoalbums „Acis redz, sirds deg…” ar Igora Pliča fotografejom. Ar fotografa entuziasmu 2013. godā dīnys gaismu īraudzeja unikals izdavums – Latgolai veļteita gruomota „Latgale fotogrāfijā”, kurā īkļautys 92 autoru biļdis.


Izdūts Valentina Lukaševiča eseju kruojums “Casnāgu maizeitis” - lakuga.lv\nGruomotys "Casnāgu maizeitis" vuoks, autore Zane Vucena\nTemys: Casnāgu maizeitis, Cymuss, esejis, gruomota, Ilze Sperga, literatura, literatura latgaliski, Valentins Lukaševičs\nIzguojs rakstnīka, literaturzynuotnīka Valentina Lukaševiča eseju kruojums “Casnāgu maizeitis”, kas skaiteituojim ļaus da šam īcīneitū latgalīšu dzejis autoru īpazeit ari kai publicistu, informej latgalīšu gruomotu izdevieja SIA “Cymuss” puorstuovi. Gruomota ir na viņ aforismu pylns redzīņs iz lītom, kas nikod napuorīt, bet ari nūzeimeigs danasums latgalīšu esejistikai i latgalīšu rokstu volūdys lītuojuma boguotynuošonai voi pat drūsmeigs sūļs preteimā latgalīšu literaturys ainovys revitaliziešonai.\nGruomotā “Casnāgu maizeitis” apkūpuotys 39 autora esejis, kas īprīšk publicātys drukuotajā periodikā i elektroniskajūs medejūs. V. Lukaševičs ir bejs ikmieneša kolumnists laikrokstā “Latvijas Avīze” (2004–2008) i latgaliski rakstejs puordūmys par sovim nūvāruojumim, tuo laika aktualitatem i puordzeivuojumim, daguojs da plašuoku atziņu par sabīdreibā voldūšajom tendencem i lykumsakareibom, tymā skaitā ari par latgalīšu volūdu i literaturu. Eseju apkūpuošona gruomotā tom dūd jaunu dzeivi, snādzūt vareibu vīnuvīt puorskaiteit puordūmu pylnū V. Lukaševiča tekstu radeitū pasauli, kas reizē i nūjauc, i paplašynoj uztveris i saprasšonys rūbežus.\nKoč i V. Lukaševiča publicistikys dorbi da šam skaiteituojim ir bejuši mozuok zynomi, autora vuords komentarus naprosa. V. Lukaševičs ir latgalīšu pyrmūs postmodernūs romanu “Seppuku iz saulis vādara” (1995) i “Valerjana dzeive i redzīni” (1996) leidzautors kūpā ar Oskaru Seikstu, autors vērtinei dzejis gruomotu: “Kuozynda” (2005), “Vot taidi vot i batvini” (2006), “Bolti burti” (2011), “Pādi navā svāti” (2020). Vīna nu autora dzejūļu gruomotu “Bolti burti” sajāmuse Latvejis Literaturys goda bolvys LaLiGaBa specialū bolvu. V. Lukaševičs ir īcīneits ari kai sižetu autors Latvejis Radejis 1 kasnedelis programai “Kolnasāta” i LTV1 raidejumam “Cytaidi latviskais”.\nFragments nu gruomotys “Casnāgu maizeitis” vizualizaceju, autore Zane Vucena.\nKai soka pats V. Lukaševičs, jam apleik asūšajā pasaulī pateik tys, kas ir interesants i dabisks reizē: “Gruomotys ir tys pats, kas sapyni. Tik sapynus mes navarim izavielēt, bet gruomotys varim gon. Pādejā laikā maņ vysvairuok pateik proza. Beja laiks, kod vairuok patyka dzejūli, a tagad pateik mozuok i mozuok. Aiški, ka nazkas izamaineja i manī, bet – golvonais – maņ ruodīs, ka cīši izamaineja poezeja. Rokstu, kod gribīs. Kai sovys slapņuos, nateiruos zečis izžmīgdams. Kai skali klīgdams meža vydā, bo zyni – dyžan napatrauciesi. Kai butelē īlīkūt gruomateņu i īsvīžūt okeanā. Apmāram tai. Piec saraksteituo nūdrukuošonys napamatu nikaidu manuskriptu, papeira striemeļu, bloknoteņu, mapeišu i tt. Vysu musornīkā.”


keksiņi briedīši Autors: brazhiitis D.I.Y. ņammas | Muffins & Cupcakes | Pinterest | Muffin cupcake and Muffin\nExplore Reindeer Cupcakes, Holiday Cupcakes and more!\nReindeer CupcakesHoliday CupcakesBear CupcakesFun CupcakesHoliday CookiesCupcakes DesignAnimal CupcakesDecorate CupcakesThemed CupcakesForwards\nChristmas SnacksChristmas GoodiesChristmas RecipesChristmas TimeChristmas BakingMerry ChristmasHoliday RecipesHoliday FoodsHoliday DessertsForwards\nPanda PartyPanda Birthday PartyBirthday PartiesBirthday IdeasBirthday CakesHappy BirthdayCrazy BirthdayBirthday PinsBirthday Party TreatsForwards\nChristmas SnacksHoliday TreatsChristmas GoodiesChristmas RecipesHoliday FunChristmas TimeMerry ChristmasChristmas IdeasChristmas CandyForwards


Izruode "Mežainis" - lakuga.lv\n26/09/2018 @ 18:30\nLatvejis Nacionalajā teatrī skotoma izruode “Mežainis”, kas viestej par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu. Lugu “Mežainis” veidoj dramaturgs Juoņs (Jānis) Balodis i režisors Valters Sīlis, ryupeigi izpietūt J. Pīnupa dzeivis gaitys, nūvodnīku i rodu atminis. Suokūtnieji izruodi īstudēje Lītovā.\nJuoņs Pīnups dzims Pelieču pogosta Kotļeru sādžys Vātraiņūs 1925. godā. 1944. goda augustā Juoni Pīnupu kai Jaunaglyunys lauksaimnīceibys školys studentu īsauce Sorkonajā armejā. Ceiņā Madlīnys mežā, 1944. goda 19. septembrī, Juoni Pīnupu kontuzēja. Puori krytušūs mīsom guojuši vuocu soldoti, sperūt i šaunūt iz myrušajim. Juoņs Pīnups asūt guliejs iz zemis i gaidejs sovu liktini, bet palics vuocu karaveiru napamaneits. Piečuok izliems atsagrīzt sovā dzymtajā pusē.\nCeļš iz sātu bejs gars i gryuts. Juoņs Pīnups nūguoja apmāram 250 kilometru i 1944. goda 7. oktobra naktī tyka da sovai sātai. Nu tuo laika Juoņs Pīnups suoce slieptīs nu padūmu varys īstuodem i svešim ļaudim, partū ka par dezertiešonu nu Sorkonuos armejis jū varēja nūsaut ci izsyuteit iz Sibiri, kai ari varēja sūdeit juo saimis lūcekļus. 1991. godā, Latvejai atjaunojūt sovu vaļstiskumu, Juoņs Pīnups nasasteidze atkluot sovu personeibu, partū ka Krīvejis karaspāks vēļ beja Latvejā i jis beiduos. Tys nūtyka tikai piec dažim godim – 1995. goda 9. maijā Juoņs Pīnups grīzēs Pelieču pogosta policejā. Dreiž piec tam jam pīškeire Latvejis piļsūneibu i pasi.\nLatgolys partizanu pulkam 100 02/07/2019\nGribi pīsadaleit piļskolna arheologiskajūs izrokumūs? 21/05/2019


LaKuGa – Gitaristu forums Rogovkā – steiguos sasapiņs pasauļs\nLaKuGa 29. Novembris, 2012. gods Comments Off on Gitaristu forums Rogovkā – steiguos sasapiņs pasauļs\nNu 23. da 25. novembrim Rēzeknis nūvoda Nautrānu vydsškolā ūtrū godu piec kuortys nūtyka Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys reikuotais Gitaristu forums, kurymā pīsadaleja 23 jaunīši. Jūs vīnuoja kūpeigs mierkis – na viņ īsavuiceit kū jaunu gitarspēlē, nu ari īpazeit sev leidzeigi dūmojūši jaunīšus, sasatikt ar seņ naradzātim kolegim.\nJaunīšu lītu specialists i Austrumlatvejis radūšūs pakolpuojumu centra „Zeimuļs” gitarspēlis školuotuojs Guntis Rasims sataiseja cīši veiksmeigu i interesnu pasuocīni, tam pīsaistūt na viņ pazeistamū latgalīšu grupu „Dabasu Durovys”, nu ari taidus sovys lītys zynuotuojus kai Alvi Bernānu (grupa „Green Novice”), Ingaru Gusānu („Sovvaļnīks”, „Borowa Mc”), James Travor Boterill (Apvīnuotuo karaliste, „Jacobs Ladder”) i c. Pasuocīni boguotuoku padareja dažaidu stylu, tumā skaitā, rokenrola i smoguo metala izpiļdeituoji. Projekta laikā jaunīšim beja vareiba īsavuiceit skotuvis aparaturys izvītojumu, spēlis i dasliegsonys eipatneibys, īpasazeit ar pīredzejušim pasnīdziejim, izklauseit jūs padūmus. Gola dīnā varieja pabyut koncertā, kurymā skanieja gon pazeistami, gon jauni skaņdorbi.\nNautrānu vydsškolā Foruma laikā vaļdeja pozivita nūskaņa, gitaristu skaņom narymstūt. Dzīžūt, smejūt i ci vīnkuorši atsapyušūt, jaunīši kotru breidi pavadeja liriskūs rytmūs, i pusnakts stuņdi stuņdinīks naizsyta, cikom pādejuo nota napīklusa. Nūdarbeibu laikā beja vareiba īsavuiceit i atkuortuot basgitarys eipatneibys, akordus i c. gitarspēlis knifus, elektriskuos i akustiskuos gitarys specifikys, ritma nūsaceišonu, bungu komplekta komponentu atškireibys, skotuvis sistemys darbeibys i tt. Kai ari angļu volūdys zynuošonys vajadzieja mudri pīsleipēt, runojūt ar Džeimsu i klausūtīs juo stuostūs par poša britu muokslenīka ar muzyku saisteitū dzeivi. Sekojūt retoriskam Džeimsa vaicuojumam: „Voi Jius gribat spēlēt sev ci vys tik publikai?”, zalā īsastuoja klusums, i jis turpynuoja, stuostūt par tū, kai, tics Latvejā, muzikis bejs puorsteigs, radzūt, cik daudz, saleidzynojūt ar kūpejū gitarys spālātuoju skaitu vaļstī, ir cīši lobu i profesionalu gitaristu; tautai adrasātajai izteikšonai sekuoja mīra šaļts, īdvasma i atguodynuojs, ka dzeivuot ir vareiba ari dzimtinē – gryuteibys, gribiešona tuos puorvarēt padora myus stypruokus, tei dzan myus īt iz kū lobuoku, i atrūnam tū taišni tī, kur naīsadūmojam meklēt – ite.\nProjekta laikā dabuotuo pīredze i zynuošonys, naaizmierstamuo kūpā byušonys i vīnuoteibys sajiuta nūteikti padora itaidys nūtikšonys cīši aktualys i nūzeimeigys na viņ Latvejis, nu ari Latgolys muzykys izaugsmei. Ituo goda Forumā pīsadaleja puorstuovi nu desmit Rēzeknis nūvoda pogostim i, tam izabeidzūt, reizē ar pyrmū snīgu, jaunīši nagribeigi škeirēs kotrs iz sovu pusi.\nJākubs Silanžs, ARPC žurnalistikys puļceņa dalinīks\nKarteņuos – Foruma dalinīki daboj jaunys zynuošonys gitarspēlē, jaunīši īpazeist jaunus akordus, Foruma pādejuos nakts breivuos pēlis koncerts.\nLatgolys Regionaluos televizejis sižets par gitaristu sasatikšonu\nATSLĀGVUORDI » gitaristi, gitaristu forums, Guntis Rasims, Rogovka, Roksts


Tīšsaistis koncertā skanēs Juoņa Ivanova cyklys “24 skicējumi klavierēm” - lakuga.lv\nTemys: 24 skicējumi klavierēm, Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija, Juoņs Ivanovs, Juris Kalnciems, JVLMA, klasiskuo muzyka, koncerts, muzyka\n28. aprelī 18.00 stuņdēs Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis (JVLMA) Lelajā zālē nūtiks tīšsaistis koncerts “Komponists Jānis Ivanovs un pianists Juris Kalnciems”, kurymā JVLMA Klavīru katedrys vadeituojs, prof. Juris Kalnciems atskaņuos muzikali augstvierteigū, ratai klausomū J. Ivanova cyklu “24 skicējumi klavierēm”, viestej JVLMA sātyslopa.\nKomponists J. Ivanovs (1906–1983) itū cyklu komponēja laikā nu 1966. da 1972. gods. “Skicējumi” tyka komponāti i laisti klajā pa grupom, jī izreiz īinteresēja atskaņuotuojus i klauseituojus ar sovom spylgtajom tematiskajom idejom, ar kupli disonantuos harmonejis i linearuos atteisteibys kontrastim, ar decentralizātuos tonalitatis kruosu spēlem i latvīšu klavīrmuzykai tūšaļt vēļ naīrostim pianistiskuos fakturys pajiemīnim. Savaldzynuoja ari ar originalajim skaņu tālim – romantiskim sovā tīšajā emocionalitatē i laikmeteigim muzykys volūdā. Itys klavīrminiaturu kruojums kaidā šaļtī puorauga īcerē jū pabeigt kai 24 miniaturu kūpu vysuos tonalitatēs.\nKoncerts nūtiks J. Ivanova 115 godu zeimē Latvejā. Koncerta tīšraide byus nūsaverama JVLMA “Youtube” kanalā.\nNatuoli nu Preilim 1906. goda 9. oktobrī dzymušais komponists J. Ivanovs ir palics par Latvejis kulturys kanonu. Juo simfonejis i skiciejumi viestej par Latgolys dobu i cylvāka puordzeivuojumim, sarežgeitim dvēselis i gora konfliktim, komponista dorbi teik skaiteiti par vīnu nu zynomuokūs latvīšu simfoniskuos muzykys paraugu – ar sovu novatorismu, nu reizē ari skumeigu lirismu, kas vys vēļ dzeivoj vītejā folklorā. J. Ivanovs ir komponists, kurs saceriejs 21 simfoneju i lics pamatus latvīšu kompozicejis školai, bejs profesors Latvejis Vaļsts konservatorejā, struoduojs Latvejis Radiofonā kai skaņu režisors, bejs simfoniskuo orkestra dirigents, Latvejis Radejis raidejumu i televizejis komitejis muokslinīciskais vadeituojs, kai ari sajiems naskaitomys premejis.


3. A. 766. Teicējs D. Skarbinīks Viļānu pag. Rimšu ciemā. Latvju Kultūras kr.\nVacūs laikūs, guoja pa ceļu četri pazeistami zemnīki uz pilsātu vaicuot un meklēt kaida dorba. Jī īt un vīns ar ūtru runoj. Veras: pretim jūs īt valns. Daguoja valns pi zemnīku un vaicoj: "Uz kurīni jyus ejat?"\nZemnīki jam atbildēja: Mēs ejam uz pilsātu kaida dorba maklātu. Gribam nūpelnīt naudas."\nSuoka valns runuot zemnīkam: "Es varu jyusim īdūt dorbu, kur jyus varat labi nūpelnēt."\nBet zemnīki napasajēmja struoduot valnam un nūsaspļuovuši nūguoja tuoļuok. Valns palyka stuovādams.\n"Nu," - dūmoj valns, "sasataisīšu es par baznīckungu un sataisēšu jūs par sovim vucynim."\nKai dūmuoja valns, tai; padarīja. - Sasataisīja par baznīckungu un aizskrēja zemnīkim preti. Zemnīki īt pa ceļu un runoj. Veras: preti īt baznīckungs. Zemnīki īt pi baznīckunga, pasavasaloj un nūbučoj jam rūku. Baznīckungs suoka vaicuot, uz kurīni jī īt. Zemnīki jam stuosta, ka ejūt pilsātā kaida dorba maklātu, kab nūpelnītu naudas. Baznīckungs jīm soka: "Es zynu, kur ir daudz nūglobuotas naudas, bet baist jyusim pasacīt. Jyus navarēsit mīrīgi jū sadalīt."\nPasajēmja zemnīki sadalīt atrostū naudu mīrīgi. Tūlaik baznīckungs jīm soka: "Ejat aiz baznīcas, tur ir lels kūks, ūzuls, zam tuo ūzula ir nūgluobuota pylna skreiņa naudas. Jyus jū pajemsit."\nTai baznīckungs pasacīdams nūguoja pa sovu ceļu, bet zemnīki nūguoja uz tū vītu maklātu tū naudu, par kuru jīm pastuostīja baznīckungs. Aizīt zemnīki aiz baznīcas - veras: aug lels kūks, ūzuls. Suoka zemnīki rakt un meklēt. Un otroda pylnu skreini vacos naudas - dalderu. Nyu runoj zemnīki: "Kai tagan jū sadalīsim?"\n"Klausit!" soka vīns zemnīks; "paprīšku vajag izdzert brandvīna, tūlaik sadalīsim."\nTai padarīja zemniki. Nūīt divi zemnīki pēc brandvīna, bet divi palyka pi skreines ar naudu. Tī, kuri palyka pi naudas, sasarunuoja vīns ar ūtru : "Vajag dabuot lobus mītus, un kai jī atīs ar brandīņi, nūsist jūs, izdzert brandīņi un ,itū naudu sadalīt uz devējim."\nTī zemnīki, kuri nūguoja pēc brandīna, pa ceļam sasarunuoja: "Vajag pajemt brandīņi. pīlīt tur gifts, un kai jī izdzers, tai byus gotovi, bet mēs divējūs sadaleisim itū naudu."\nTai arī padarīja zemnīki, pajēmja brandīņi, pīlēja tur gifts un īt uz tū vītu, kur gaida cyti. Atīt itī ar brandīni, bet tī pajēmja mītus, lyka vīnam un ūtram par golvu un nūsyta. Nu runoj jī tagan: "Mes izdzersim itū brandvīņi un sadalīsim itū naudu!"\nlzdzēŗa zemnīki brandīņi un par desmit minūtu beja gotovi. Nūsagiftēja abadivēji.\nTai valns dabuoja sev četrus lelus vucynus un struodnīkus, kuri, struoduos jam elnē un pildīs naudas skreini.


Grammar Search "kāvya" has 2 results.\nkāvya: neuter vocative singular stem: kāvya\nkāvya: masculine vocative singular stem: kāvya\nSearch 130 results for kāvya\nkāvyacaurya n. plagiarism\nkāvyagoṣṭhī f. a conversation on poetry\nkāvyahāsya n. a farce.\nkāvyakartṛ m. a poet\nkāvyarasika mfn. having a taste for poetical compositions,\nkāvyaratna n. Name (also title or epithet) of work\nkāvyasaṃhāra m. the benediction pronounced at the end of a play\nkāvyaśāstra n. Name of a short work on poetics.\nkāvyasudhā f. Name of a commentator or commentary on a work on artificial poems.\nkāvyatā f. the being a poetical composition\nkukāvya n. a bad poem,\nmuktākāvya n. Name of a kāvya-.\nrāmakāvya n. Name of a poem.\nvajreśvarīkāvya n. Name of a poem.\nvilomakāvya n. equals vilomākṣara-k- below\nvṛndāvanakāvya n. Name of a poem ( vṛndāvanakāvyaṭīkā vya-ṭīkā- f.of the commentator or commentary on it)\niṭant kāvya Is the name of a sage, contemporary with Keśin Dārbhya, in the Kausitaki Brāhmana. He is also mentioned as Idhant in the Pañcavimśa Brāhmana.\nukṣṇorandhra kāvya Is mentioned as a seer in the Pañca- viṃśa Brāhmana\nkāvyaiḥ śś.7.5.24; Vait.20.8; Lś.2.5.14. ūha of ūmaiḥ pitṛbhir (śś.Vait.) and of avamais ta (Lś.), q.v. Cf. prec.\nkāvyaṃ chandaḥ VS.15.4; TS.4.3.12.2; MS.2.8.7: 111.14; KS.17.6; śB.8.5.2.4.\nkāvyayor ājāneṣu VS.33.72a; śś.7.10.11a.\nKV Abhyankar "kāvya" has 2 results.\nkāvya-ādibhiḥ with Śukrācārya and others SB 7.10.33\nkāvya-prakāśa of the famous book Kāvya-prakāśa CC Antya 13.92\nkāvya-prakāśa on the book Kāvya-prakāśa CC Antya 13.111\nkāvya-śāpam the curse given by Śukrācārya SB 8.21.18\nkāvya-sutā the daughter of Śukrācārya SB 5.1.34\nkāvyaḥ Śukrācārya SB 11.16.28\nkāvyam poetry CC Adi 16.71\nkāvyam their spiritual master, Śukrācārya SB 6.7.23\nkāvyasya the daughter of Śukrācārya SB 9.18.4\nrasa-kāvya poetry dealing with the mellows of devotional service CC Madhya 4.193\nkṛṣṇa-rasa-kāvya of exalted poetry concerning the mellows of Lord Kṛṣṇa's pastimes CC Antya 1.179\nrūpera kāvya the poetic expression of Śrīla Rūpa Gosvāmī CC Antya 1.180\nmahākāvya noun (neuter) a great or classical poem (applied as a distinguishing title to 6 chief artificial poems) (Monier-Williams, Sir M. (1988))\nFrequency rank 11748/72933\nWordnet Search "kāvya" has 34 results.\nrasayuktaṃ padyamayaṃ vākyam।\nmeghadūtam iti padyakāvyam prasiddham।\nkāvyaprakāraḥ, yasmin pādante varṇasāmyaṃ na dṛśyate।\netad muktakāvyam vartate।\nvijñānasya chātraḥ bhūtvā api saḥ kāvyarasikaḥ asti।\nbhāratasya uttarasyāṃ diśi vivāhādimaṅgalaprasaṅge strībhiḥ gīyamānaṃ gītaṃ yasmin vyaṅgyoktiḥ asti।\nvarasya prātarāśasamaye striyaḥ sīṭhanākāvyam agāyanta।\nmātrikaḥ chandaḥ yasmin catvāraḥ caraṇāḥ santi kintu dve paṅktī staḥ।\ntulasīdāsasya dohākāvyam adhunā api lokapriyam asti।\nsāhityaśāstrānusāraṃ sargabandhaṃ kāvyaṃ yatra prāyaḥ sarveṣāṃ rasāṇām āviṣkāraḥ asti tathāpi śṛṅgārarasasya vīrarasasya vā prādhānyaṃ kalpitaṃ tat ca ṛtūṇām utsavānāṃ ca varṇanena yuktaṃ bhavitum arhati।\nrāmāyaṇaṃ mahākāvyam asti।\nkasyāpi rājñaḥ vīratayā paripūrṇānāṃ yuddhānāṃ vivaraṇasahitaṃ padyātmakaṃ jīvanacaritram।\npṛthvīrāja iti rāsokāvyasya racanākāraḥ candravaradāīḥ asti।\ngātuṃ yogyaṃ kāvyam।\nrāmacaritamānasam iti gītikāvyam asti।\nsaḥ ālaṅkārikaḥ kāvyaprakāraḥ yasmin caraṇānāṃ racanā evaṃ kriyate yena kamalādisadṛśāni citrāṇi dṛśyante।\ncitrakāvyasya gaṇanā adhame kāvye bhavati।\nhaihayendrakāvyasya ullekhaḥ koṣe asti\nsaṃskṛtasāhitye manoharakāvyaṃ nāma kāvyam ullikhitam\npālakāvyasya ullekhaḥ vivaraṇapustikāyām asti\nvṛndāvanakāvyasya ullekhaḥ koṣe asti\nParse Time: 1.706s Search Word: kāvya Input Encoding: IAST: kāvya


Atguodojūt tāvu Tomasu - lakuga.lv\nRoksta autors kūpā ar K.fon Gumpenbergu Bykovys bazneicys duorzā piec komunejis(1960.g.).\nTemys: bazneickungs, deportacejis, Juoņs Keičs, kapucīni, katuoļu Bazneica, Sibirs, tāvs Tomass, Vileks\nRoksta autors: Juoņs Keičs\nSevkuram cylvākam laikam ir tai, ka vysduorguokuos atminis saistuos ar pyrmajim sūlim myusu tik naizzynuotajā pasaulī. Myus pīsaista dzymtuo puse ar sovom naatkuortojamajom vītom, nūtykumim i ari cylvākim, kuri myusus veiduojuši. Apcīmojūt dzymtys kopus, muns ceļš vad gar Bykovys bazneicu i vysod pruotā īt tuos dīnys, kod staiguoju iz bazneicys klebonu vuiceitīs Dīva vuordus, īpazynu Mozūs kapuciņu bruoļu ordiņa tāvu Tomasu.\nPyrmuo sasatikšona ar tāvu Tomasu\nKlebonā mani tod sagaideja cīši nūpītns, vīnkuoršs, garā, malnā talarā gierbīs bazneickungs. Mani puorsteidze, ka ar mani, taidu mozu bārnuku, jis runuoja cīši nūpītni. Jam beja samtaini dyucūšs, zams bass. Piec īrostuo “Lai ir slaveits Jezus Krystus”, pabučuoju jam rūku, i suocēs myusu sarunys par Dīvu, pasauļa radeišonu, cylvāka syuteibu i lyugšonom grāku pīdūšonai. Tei rūka man palykuse pruotā iz vysu myužu. Ar tū rūku tyka atvārti bazneicys duorza mozī vuorteni, kod mes obeji kaidā nūvokorā vīni poši guojom iz bazneicu. Tyka īdagta gaisma i dīvnoms suoce speidēt sovā mikriešļa nūslāpumaineibā. Muns guojīņs iz pyrmū spovedi.\nTei rūka maņ deve ari pyrmū Komuneju. Bazneica pylna, mes – desmit īsvietejamī, gūda krāslūs pošā vydā. Dīna saulaina. Breineigs i nūslāpumains breids. Proceseja… Nu jau paguojuši vaira kai 60 godi nu tuos dīnys.\nTai es satyku sovā dzeivē Karlu fon Gumpenbergu, Mozūs kapuciņu bruoļu ordeņa tāvu Tomasu.\nNivīns jau tūlaik eisti nazynuoja juo ceļu iz Bykovys bazneicu. Taids nūslāgts sevī, bet ar miļzeigu īdvasmys spāku, ticeibys apstoruots. Bykovā jis suoce kolpuot 1960. godā. Runova, ka vuocīts, ka saimē vysi bruoli ir bazneickungi. Tāvs Tomass dreiži palyka par autoritati i pi juo iz spovedi brauce ticeigī nu tuolys apleicīnis.\nByudams prīsters, jis nasabeida fiziska dorba. Kod vajadzēja salobuot bazneicys tūrņa bļakys jumtu, pats kuope tūrnī, pats izlyka zibiņsnūvedieju tuo golā. Apkuortejī ar baili vērēs, a bazneickungs tikai pasasmēja, saceidams, ka Dīvs pasorguos i nav kuo beitīs.\nMuni dzeivis celi aizguoja nu Bykovys. A tod vīnu reizi, cīmojūtīs pi rodu, najauši tyka pīmynāts Gumpenberga vuords. Ass puorsacieļs iz Kazahstanu pi sovim tautīšim, kuri tī izmytynuoti piec Ūtruo pasauļa kara. It kai jau ass aizguojs myužeibā. Vēļ piec godim dzierdieju, ka koč kur publicāta ziņa, ka jis pasludynuots par svieteigu. Atcerūtīs bierneibys godus, maņ roduos cīši lela interese nūskaidruot kū vairuok par goreidznīka liktini. Rokūs pa vysim īspiejamim interneta resursim Latvejā, Vuocejā, Vatikānā, Krīvejā, Kazahstanā. Pa kripateņai kruojuos informaceja. Nikū jau dižu nasameklieju, palyka daudz naatbiļdātu vaicuojumu. Tāva Tomasa myužs jau byutu vasalys gruomotys vārts. Vīns nu gora gaismys nesieju Latgolā.\nAktivuo dorbuošonuos Viļakā\nPiec Pyrmuo pasauļa kara Reigys metropolita Antonija Springoviča aicynuoti Latvejā īsaroda kapucinu bruoli nu Bavarejis. 1929. godā jī Skaistkaļnē izcēle pyrmū klūstera āku. 1933. godā kapucinīši puorjēme pastoralā apryupē Sv. Aļberta bazneicu Reigā. Tymā laikā klūstera bruolim pīsavīnuoja ari latvīšu tauteibys kapucini.\nNu 1935. goda suocēs kapucinīšu darbeiba Latgolā, kod Viļakys dekans Alfons Vaivods uzaicynuoja iz Viļaku kapucīnu tāvu Tomu-Tomasu (Karlu fon Gumpenbergu). Tāvs Tomass, byudams Viļakā, ar prīcu pījēme dūmu par klūstera ceļtnīceibys napīcīšameibu taišni Viļakā. Tai tāvs Tomass tyka par klūstera dybynuotuoju. Klūsters darbeibu suoce 1936. goda 8. septembrī. Byudams pēc profesejis arhitekts, jis projektēja i vadeja klūstera ceļtnīceibas dorbus nu 1936. goda leidz 1940. godam, kod tyka pabeigta klūstera ceļtnīceiba. Tei beja plaša treju stuovu myura āka ar kapelu.\nLeidz tam mūki Viļakā dzeivuoja i kolpuoja nalelā kūka sātā, kurys dieļu pībyuvē beja īreikuota kapela. Klūsteri izcēle nūjauktuos vacuos kūka bazneicys vītā. Klūsteri īsvieteja 1940. godā pāvesta syutnis Antonijs Arata. Tymūs laikūs klūsterī dzeivuojuši treis kapuciņu bruoli, kuri guoja tautā, navys sēdēja cellēs. Jī veice lelu izgleituošonys dorbu i īsakļuove Viļakys sabīdryskajā dzeivē. Agruok ļauds asūte guojuši nu reitu iz kapelu klauseitīs, kai bruoli augšā dzīd himnys.\nVēļ juopīmiņ bruoļu sadarbeiba ar Viļakys katuoļu bazneicu. Ir mynāts, ka 1937. godā Viļakas katuoļu bazneicai tāvs Tomass pasyuteja Italejā jaunus i skaistus procesejis karūgus i baldahinu.\nLaika pūsmā nu 1939. leidz 1941. godam gondreiž vysi vuocu tauteibys kapucinu mūki Latveju atstuoja i repatriējuos iz Vuoceju. Izjāmums beja Karls fon Gumpenbergs, kuram beja Latvejis pavaļstnīceiba. Klūsteram pīdarūšū zemi, kai ari nakustamūs eipašumus 1940. godā nacionalizeja.\nPadūmju varys spaidūs\n1940. godā PSRS okupēja Latveju i okupacejis vara aizlīdze ordiņa darbeibu. Goreidznīki, kuri napaspēja izbraukt iz Rītumim, tyka arestāti i represāti.\nPrīsters Krišjāņs Dambergs rakstejs, ka tod, kod tāvs Tomass Gumpenbergs tyka mūceits Centralcītuma pogrobūs Reigā, sovim mūceituojim jis saciejs: “Aiz tuo, ka ūlu ilguok vuorej, tei vys cītuoka palīk.” Itūs vuordus sokūt, juo sejā ir bejuse taida paļuoveiba i mīrs, ka vojuotuoji navariejuši nikuo ībiļst i vieļuok palaiduši breiveibā. Dambergs roksta i vaicoj – nu kurīnis prīsterī beja taids spāks? Dambergs nu cytu cylvāku līceibom beja daudz dzierdiejs par tāva Toma apduovynuoteibu i plašajom zynuošonom vysdažaiduokajūs dzeivis vaicuojumūs, kurys jis izmontuoja, byuvejūt bazneicys, rasejūt projektus bazneicu oltorim i veicūt cytus dorbus. Prīsters Dambergs roksta, ka, dūmojūt par vysu tū, ir saprats, ka tāvs Tomass nikod nabyutu variejs izturēt gryutūs dzeivis puorbaudejumus bez dzeivis i styprys ticeibys Dīvam i Dīva mīlesteibys pīdūdūšajam spākam.\nNu 1941. goda leidz 1944. godam Karls fon Gumpenbergs kolpuoja Reigys Sv. Aļberta bazneicā.\nAtbolsta nacionalūs partizanus\n2011. goda “Katoļu Baznīcas Vēstnesī” Mag. hist. Inese Dreimanepublicēja rokstu “Kapucīnu mūki – nacionālās pretošanās kustības atbalstītāji Bauskas apriņķī i citur Latvijā”. Jei pīmiņ, ka piec Sorkonuos armejis atsagrīzšonys Latvejā 1944. godā te vēļ darbeibu veice pīci kapuciņu ordiņa mūki. Viļākā dzeivuoja tāvs Tomass. Viļakys apriņkī tūreiz vīnā nu pyrmūs Latvejā suoce veiduotīs nacionalūs partizaņu grupys. K. fon Gumpenberga sakari ar partizanim izaveiduos 1945. goda suokumā.\nLai ari jis eisti naticēja, ka var maineitīs pastuovuošo īkuorta, vys tik naatsaceja paleidzeibu tim, kuri tū lyudze. 1945. goda laikā tāvs Tomass apguoduoja ar liturgiskajim prīškmatim i bazneicys veinu prīsteri Ludvigu Štagaru, kurs beja pīsavīnuojs “Cinīša” nacionalūs partizanu vīneibai. Ituos lītys beja napīcīšamys, lai mežā varātu nūturēt Sv. Misi. Ar partizanim tāvs Tomass nasatykuos i kontaktus uzturieja ar cytu paleidzeibu. Vīnlaiceigi jis beja informāts par nūtykumim i partizanu kusteibā īsaisteitajim cylvākim. Tāvs Tomass tyka breidynuojs īvaruot pīsardzeibu nu nūdevieju (pīmāram partizanu atbaļsteituoju Mariju Slišāni).\nIzsyutejums iz Sibiri\nK. fon Gumpenbergu apcītynuoja 1945. goda beiguos, inkrinimejūt jam “Viļakys apriņķa banditu idejiskū īdvasmuošonu i nacionalistiskys organizacejis vadeišonu”. Īmeslis beja Viļakys jaunīšu nalegaluos organizacejis atkluošona, tāvs Tomass ar tū nabeja saisteits i apcītynuošona beja liktineigs nagadīņs. Jis Viļakā vadeja religisku organizaceju i daudzi apcītynuotī jaunīši beja tuos daleibnīki.\nIzmekliešona vylkuos vaira par pusgodu i čekisti gribēja pīruodeit, ka K. fon Gumpenbergs beja jaunīšu organizacejis vadeituojs. Jis tyka cīši mūceits i spydzynouts, vysleidza naatsazynuos napatīsajuos apsyudzeibuos. Par sakarim ar L. Štagaru čeka tai ari naizzinuoja. Tys atsakluojuos tikai 1947. godā piec L. Štagara apcītynuošonys. Apsyudzeiba tyka puorkvalificeita 1946. goda 9. decembrī i LPSR Augstuokuo tīsa K. Fon Gumpenbergam pīsprīde 10+3 godus par “Komunistyskuos partejis i Padūmu vaļdeibys apmaluošonu, kai ari par pretpadūmu sarunom”. Īslūdzejumā Sibirī jis sabeja leidz 1955. godam.\nPar gaitom Sibirī maņ materialu faktiski nav, izjamūt dažys epizodis. 2001. goda 26. oktobra avīzē “Latgales Laiks” ir publicāts Terēzis Jonānis roksts par Tiļžys katuoļu draudzes prīsteri Albertu Budži, kurš vairuokus godus ir vadejs Latgolys Pietnīceibys instituta ikgadejuos konferencis “Latgolys paguotne, tagadne, nuokūtne” dorba grupu. Jis pīmiņ, ka praksē bejs pi kapucinu tāva Toma, kurs, byudams vuocīts, dzeivuoja i kolpuoja Latgolā, a vieļuok dybynuoja arī vuocīšu draudzi Sibirī. A. Budže pīzeist, ka Tāvs Tomass ar sovu pīmāru kolpuošonā i cylvākmīlesteibā ir cīši padzilinuojs juo mīlesteibu i interesi par Latgolys viesturi i cylvākim. Senejis Bavarejis baronu dzymtys piecnuociejs, kolpuodams Latgolā, nūstyprynoj dzymtuos Latgolys mīlesteibu tūpušajam prīsteram. I tyk cīši, ka palics atmiņā iz myužu! Voi tys naaplīcynoj Karla fon Gumpenberga personeibys lelumu i spāku?\nJā, bez dzeivis i dzilis ticeibys Dīvam pat taids styprys cylvāks kai Karls fon Gumpenbergs nabyutu variejs izturēt tū gryutumu, kas jū sagaideja piec Ūtruo pasauļa kara beigom izsyutejumā Sibirī. Nu pieckara dokumentim atrodu Tāvu Tomasu pīminātu 2005. goda 7.–8. juņa storptautyskuos konferencis “Nacionaluo pretuošonuos komunistiskajim režimim Austrumeiropā piec Ūtruo pasauļa kara” materialūs, kur jis pīmināts viļakītis, nacionaluo partizana sīvys Leontīnis Augustānis (Slucka, dzymuse Romāne) atmiņuos, pīraksteituos Jaunjelgovā 2002. goda februarī. Vīnkuorši div teikumi: “Kapucinu mūks Kārlis Gumpenbergs (1904–1984) beja gara auguma vuocīts. Mežā jis natyka radzāts.” Bet tei ir līceiba, ka pēc kara Tāvs Tomass beja atsagrīzs Viļakā turpynuot pyrms kara īsuoktū svieteigū dorbu.\nLaiks Latvejā piec izsyutejuma\nPiec Sibira liegera izcīššonys tāvs Tomass atsagrīze Latvejā. Informacejā par Dvītis Sv. Staņislava Kostkys Rūmys katuoļu bazneicu ir pīmynāts, ka pravests K. fon Gumpenbergs tī kolpuoja nu 1954. goda leidz 1958. godam. Par laiku nu 1958. leidz 1960. godam munā reiceibā informacejis dīvammžāļ nav. It kai dzeivuojs Neicgalī i nūsadorbuojs ar projektiešonys dorbim. 1960. godā Tāvs Tomass īsarads Bykovā (Gaigalovā) i suoce kolpuot munā dzymtajā draudzē. Jis daudz pyuļu veļteja bazneicys uzturiešonai kuorteibā.\nCik atguodoju nu bierneibys, pravestu Gumpenbergu meiļuoja tauta, a īneida padūmu varys puorstuovi, kas vysaižuok ceņtēs juo dorbu traucēt. Eipaši – dorbu ar bārnim. Mozī ministranti tyka pat izsmīti vītejuos i centralajuos avīzēs. Ari muna staiguošona iz puotorim nūtika dalejā slepeneibā, beistūtīs vojuošonu. Piec pyrmuos Komunejis svātkim muna pīdereiba bazneicai tyka zynoma školā, bet tai kai beju muoceibuos teicamnīks, nivīns nikuo daudz navarēja pasaceit. Pakaunynuoja i vyss. Bet ateistu propaganda školā tyka cīši attesiteita. Laikam beja baiļ nu tāva Tomasa leluos autoritatis. Streidūs ar varys puorstuovim tāvs Tomass saglobuoja mīru, atbiļdēja gudri, kai lels filozofs i nivīns jū navarēja vinnēt ar sovim sprostajim “sovetčinys” argumentim. Jis meiļuoja saceit, ka navajag cytam cytu apvainuot, apvainuot i lomuotīs – mes tok vysi asam rodi. Kod kaids tū nasaprota, jis saceja: “Mes tok vysi asam Dīva bārni.”\nPuorsaceļšona iz Kazahstanu\n1979. godā tāvs Tomass īsaroda Aktjubinskys piļsātā Kazahstanys rītumūs, Elekys upis krostūs. Kazahstanys katuoļu portalā raksteits: “1939. godā Tomass Gumpenbergs nu Bavarejis kūpā ar bruoli franciskani atbrauce misejā iz Latveju. Tī jū puorsteidze kars. Beja arestāts, 7 godus atsaroda cītumā. Leidz atbraukšonai iz Aktjubinsku 1979. godā – struoduoja Latvejis draudzēs. Tāvs Tomass beja dziļš teologs i lobs gareigais tāvs. Pi juo brauce iz spovedem 200–300 km nu Reigys i cytu piļsātomu. Beja ļūti talanteigs arhitekts. Pēc juo projektim izbyuvāti 20 oltori gotiskā i baroka stylā. Atbyudams sovu laiku Sibira liegerī, izstruoduoja projektu tyltam par lelu Sibira upi, kurs tyka ari izbyuvāts. Jis pats tyka sacejs, ka nikod nav bejs atvalinuojumā, partū ka nikod tam nabeja laika. Gulēja tikai 3–4 stuņdis dīnnaktī, a Aktjubinskys i Makinkys dīvnomu ceļtnīceibys laikā naktīs vyspuor nagulēja. Myra Aktjubinskā 1984. godā.”\nTī atrodu ari precizus Karla fon Gumpenberga dzimšonys i nuovis datus – 10.03.1904.–05.01.1984. Te atrūnama ari Aktjubinskys Rūmys katuoļu draudzis, kura pīdar pi vacuokajom Kazahstanā, viesture. Dybynuota Ūtruo pasauļa kara beiguos, kod iz tīni tyka izsyuteiti tai sauktī “Volgys vuocīši”. Tūlaik nūtyka vuocu īdzeivuotuoju pīspīdu izsyuteišona nu Ukrainys. Aktjubinskā (Aktobē) izmytynuotī vuocīši-katuoli, leluokuo daļa beja nu Odesys apgobola. Jī svātdīnēs i svātku dīnuos sasapuļcējuos pa vairuokom sātom iz lyugšonu dažaidūs piļsātys rajonūs. Pi jim atbraukušais goreidznīks Sv. Misis kolpuošonu veice pa naktim, tai kai ticeigū darbeiba tyka vojuota nu varys organim. Kod jim aizlīdze puļcētīs pa sātom, cylvāki suokace puļcētīs kopsātā. 1975. godā ari tys tyka aizlīgts.\nPiec atļaujis sajimšonys nu Moskovys, par ticeigū naudu tyka nūpierkta dzeivojamuo muoja, kuru puortaiseja par kapelu. Par pyrmū prīsteri tyka aicynuots Karls fon Gumpenbergs, bejušais padūmu liegeru cītumnīks, kurs tod ari īsaroduosa Aktobē, lai organizātu draudzi. Nu tuo laika draudzis lūcekļu skaits suoce augt i vaira nasatylpa mozajā lyugšonu nomā.\nTāva Tomasa projektātais i uzcaltais dīvnoms Aktjubinskā (Aktobē).\nTāvs Tomass pīlyka vysus spākus i gudreibu, lai tymūs sarežgeitajūs laikūs Aktjubinskā izcaltu bazneicu. Itū vaicuojumu vajadzēja rysynuot Moskovā. Piec atļaujis sajimšonys, 1981. godā suocēs bazneicys projekteišona i ceļtnīceiba sūpluok lyugšonu nomam. Bazneica tyka calta pošu ticeigūs spākim i par draudzis lūcekļu zīduojumim. Varganis i vysu apreikuojumu atvede nu Reigys. 1983. goda 9. oktobrī nūtyka bazneicys īsvieteišona, kū veice veiskups Valerians Zondaks, jo padūmu periodā Kazahstanys katuoli skaitejuos pi Reigys Katuoļu diecezis.\nTāvs Tomass Aktjubinskys (Aktobis) dīvnomā.\n1984. goda 5. janvarī Karls fon Gumpenbergs aizguoja myužeibā, pyrma vēļ nūvadeidams sovu piedeigū Zīmyssvātku Misi i atstuodams aiz seve kuortejū pīminiekli. Palyka juo paveiktī lobī dorbi cylvāku dvēselēs, juo izsapņuotī i izbyuvātī oltori i bazneicys, kas vysod atguodynuos par svātū tāvu.\nLosūt materialus par Kazahstanys veiskupu Svātuo Krāsla apmiekliejumu Juoņa Puovula II pontifikata laikā, atrodu informaceju par Kazahstanys katuoļu bazneicys kandidatim beatifikacijai – pasludynošonai par svieteigim. Jūs vydā beja ari Tāvs Tomass Marija breivkungs Karls fon Gumpenbergs OFMCap.\nTei rūka, kas vuorteņus vēre\nPi Bykovys bazneicys,\nVēļ šudiņ maņ acīs redzīs,\nI nazyud nu atminis…\nTod mozuo rasgaļa grākus,\nPyrmūreiz syudzieju tev.\nTu muocieji mūdynuot spāku\nPasaļaut Dīvam, na sev.\nMaņ duovoji svātbiļdi mozu,\nKur Jezus klauvej pi sirds…\nVēļ lyugšonu gruomotā munā,\nJei sasaglobuoj’se ir.\nTys beja, kai ceļa suokums,\nKaids vysim ticeigim ir.\nĪt laiki, viņ Dīva tykums\nNu grākim pasauli škir.\nCik daudzim gryutajūs godūs\nTu leidzieji ticeibu rast.\nI zynuoji, mīru tev nadūs –\nTī, kurim tū nasaprast…\nNu Vuoczemis atīmūt dzymtuos,\nPar Latveju tuoļuok ceļš īt.\nTovs gors tev nadeve rimtīs,\nKur stepe bez gola zīd.\nTī, tuolajā Kazahstanā,\nJauns templis Dīvam teik slīts,\nPiec kura īsvieteišonys\nTovs piedeigais ceļš ir īts..\nA rūka, kas bazneicys vuortus,\nIkvīnam bej’ gotova vērt,\nI saceitī svieteibys vuordi –\nNikod tūs maņ naaizmierst.\nNiu svieteigū kuortā tu īcalts –\nBruoļs Toms, Karls fon Gumpenbergs!\nVuords – ticeibys kliņtī īkolts,\nA rūka… vēļ vuorteņus ver.


Vērmanis duorzā byus LgSC gruomotu golds - lakuga.lv\nVērmanis duorzā byus LgSC gruomotu golds\nTemys: Dzīšmu i deju svātki, gruomotu golds, latgalīšu gruomotys, LgSC, Reiga, Roksts, tiergs, Vērmanis duorzs, XXV Vyspuorejī latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātki\nReigā nu 2. leidz 7. juņam Vērmanis duorzā XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātku laikā byus pīejams „Latgolys Studentu centrs” gruomotu golds. Kai vīnmār byus īspieja atrast kai pošys jaunuokuos latgalīšu autoru gruomotys, tai ari seņuok izguojušus izdavumus nu izdevieju nūlyktovom, kai ari latgalīšu muzykys īrokstus i suvenirus.\nLgSC lyudz ari atsasaukt breivpruoteigūs paleigus, kuri grybātu paleidzēt pi tierguošonys. Interesentim raksteit iz lgsc@lgsc.lv.\nAr LgSC pīduovuojumu var īsapazeit šķārsteiklā\nTierga dorba laiki:\n02.-06.07.2013 – 10:00-22:00\n07.07.2013 – 10:00-17:00\nKarteņa: LaKuGys arhivs\nZiņu sagatevja: LaKuGa


EQUUS. Dailis Teatra gasteišona | GORS\nEQUUS. Dailis Teatra gasteišona EQUUS. Dailis Teatra gasteišona Pītera Šefera dramys “Equus” (1973) pamatā ir kaida baileiga realuos dzeivis epizode, kurū jam izstuostejs draugs. Taču lugā autors sataisa pats sovu verseju, kas varātu byut izraisejs itūs nūtykumus.\nJaunajam Alanam Dīva vītā ir Zyrgs. Equus. Meilnīku maigums, karynojūšs muskuļu daņcs, soldons svīdru smuords i nesšonuos pylnūs auļūs pušnaktī. Patologisks valdzynuojums, seksuala apsiesteiba, dīviška pīlyugsme i rituals upurs. Bet dīvi ir greizsirdeigi i atrībeigi. Equus Tāva, Equus Dāla i Equus Svātā gora vuordā.\nRežisore – Laura Groza-Kibere. Lūmuos: Lauris Subatnieks, Dainis Grūbe, Juris Žagars, Indra Brike, Kristīne Nevarauska, Ieva Segliņa, Dainis Gaidelis, Gints Andžāns, Ērika Eglija. Izruode sajēme treis “Spielmaņu nakts 2014/2015” bolvys.\nIzruodi naīsokam bārnim da 14 godu vacuma.\n7.00 € 10.00 € 15.00 € Paradzamais garums2 h 50 min Nūtikšonys vītaLielā zāle OrganizātuojsAustrumlatvijas koncertzāle, SIA Dasaslēdz ci Pīsaregistrej, kab nūpierktu beletus GORS biļešu sistēmā! Pirkt biļeti citā biļešu sistēmā Izrāde nav ieteicama bērniem līdz 14 gadu vecumam.\nBārni leidz 7 godu vacumam pasuokumā var natikt īlaisti. Pusstuņdi pyrms pasuokuma suoku suoc dorbuotīs bārnu ustoba, kas pīeimama bārnim vacumā no treju leidz septeņu godu. Apmekliejums ir bez moksys. Pyrma tuo lyudzam pīsasaceit, zvonūt +371 22020206. Tweet GORS 2013Pils iela 4Rēzekne, LV-4601Tālrunis: 22020206koncertzale [at] rezekne [dot] lv


Ej šī! Parunuosim? #7 Kod demokrateja snauž, diktatura mūstuos – ESTO biedrība\nEj šī! Parunuosim? #7 Kod demokrateja snauž, diktatura mūstuos\nVieleišonys garom i jau pratiski aizamiersušs. Prīcej šmuka vosora, tiuleņ Leigū – dzeive ir skaista! Un dzeive ir krītni skaistuoka, kod izavielīs tū baudēt, darēt sovys dzelis, naīspringt iz probemom i reizem pat pīviert acs iz vysaidom nataisneibom. Dzeivojom tok viņ vīnreiz un vysys pasauļa suopis naizsuopeisi. Un bīži viņ myusim arī līkās – kū tod es tī taids vīns varu izdarēt? Kū muns vīns bolss maina?\nItymā reizē podkāstā parunuosim par tū, ka vieleišonys paruodē, ka koč kū maina gon, i na moz. Kotrs, kurš aizguoja nūbolstuot, tū izdarē na viņa par sevi, bet par vēl 2 cylvākim. Vīns par trejim – gondreiž kai “Treis musketīrūs”! Bet voi tīm 2, kas nabeja vielēt, vyspuor var kū puormest?\nKurš ir aita – tys, kurš īt bolsuot i, pīmāram, vāluok atskuorš, ka izdariejs pavysam aplomu izvieli, voi tys, kurš palīk sātā i nabolsoj nimoz? Cik sūļi nu demokratejis leidz autoritārismam? Voi tei ir eista demokrateja, ja 66% cylvāku ļaun vysu izlemt cytim i pat naaizīt iz vieleišonom? Voi varbyut tei ir normāla demokratejis sastuovdaļa – izavielēt naizavielēt? Kai nuookās, ka gon Latvejā, gon pasaulī demokrateja jūprūjom ir tik trausla i apdraudeita? Voi obligatu vieleišonu īvīšona byutu demokratiska? Voi varbyut kaidys bolvys, lotereja voi samoksa par bolsuošonu byutu loba ideja? Kas ir tys, kū varom reali darēt lokāli pi seva, Latgolā, lai styprynuotu myusu breiveibu i demokrateju? Itī i vēl daudzi cyti nūpītni i na cik nūpītni vaicuojumi pyrmūdiņ 20:00 Facebook tīšraidē.\nItymā reizē Leilai i Aijai pīsavīnuos Inga Zeltiņa-Ušpele. Inga ir sociali aktiva rēzeknīte, kura struoduojusi Eiropas Komisejā Luksemburgā, bet nu jau laiceņu atsagrīzuse atpakaļ dzymtajā Latgolā.\nVisus šī raidījuma ierakstus var klausīties arī Spotify (https://open.spotify.com/show/4XPbpV1HdksxnxnHgLLUVN) un Apple (https://podcasts.apple.com/us/podcast/ej-%C5%A1%C4%AB-parunuosim/id1521817328).\nNāc šurp parunāsim\nIepriekšējais: Demokrātijas kultūra un māksla.\nNākošais: Iesniedz pieteikumus darbam Rēzeknes pilsētas komisijās!


Juicy Couture | Juicy By Juicy Couture - kira - Borsa a tracollo con logo\nJuicy By Juicy Couture - kira - Borsa a tracollo con logo\nBorsa di Juicy Couture\nMateriale principale: 100% plastica. Fodera: 100% poliestere.\n10250014 10250014 Juicy Couture Juicy By Juicy Couture - kira - Borsa a tracollo con logo Acquista Juicy By Juicy Couture - kira - Borsa a tracollo con logo su ASOS. Scopri la moda online. 84.49 IT ASOS


Pickles savoury gourmet sauce, 150 g. - Nicolas Vahé\nHome / Dips & sauce / Sauce & marinade / Pickles savoury gourmet sauce, 150 g.\nPickles savoury gourmet sauce, 150 g.\nPickled vegetables (62%) (cauliflower. cucumber. carrot. onion. leek. sugar. water. vinegar. salt. preservatives (potassium sorbate. sodium benzoate)). mustard sauce (38%) (vinegar. water. sugar. mustard flour. wheat flour. salt. colour (carotenes). spices)\nEnergy (KJ): 520 / Energy (kcal): 120 / Fat (g): 2.0 / Carbohydrates (g): 22 - of which sugars (g): 21 / Fibre (g): 6 / Protein (g): 2.0 / Salt (g): 1.5


Descargar El juramento de lucía. traducción luis g. manegat TXT\nDescarga gratuita El juramento de lucía. traducción luis g. manegat txt\nEnlace de descarga : El_Juramento_De_Lucía_Traducción_Luis_G_Manegat.txt\nInformación del archivo: el_juramento_de_lucía_traducción_luis_g_manegat.txt


I.Ābele i juos „Klūgu mūks”: modifikacejis, stileigums i dziļums - lakuga.lv\nTemys: Inga Ābele, Klūgu mūks, Ligija Purinaša, literatura, recenzeja, Roksts\nDaudzveideigas emocejis puorjam, turūt rūkā jau izlaseitu I. Ābelis romānu „Klūgu mūks”. Kai smejīs – asu korumpāta, deļtuo ka maņ tuos daudzuos dimeņsejis. Kai īrindys laseituojs asu sajiusmā par postmodernū raksteišonys stilu (tik, voi vacuokuo paaudze saprass?), kai cylvākam, kas ceņšās byut ar literaturu iz „tu ”, – breineigs dorbs, kai cylvākam, kas tyvs viesturei – nu varbyut ite morali ir drusku garom.\nMulsynoj na jau tys, ka olūtu saroksts byutu par mozu, bet gon tys, voi taišni i napastarpynuoti dreikst modificēt tū, kas vēļ nav īpazeits? Ite es runoju par Franča Sabalda bruoļadāla Mozuo Jezupa prototipu – Jezupu Baško, kas kai Latgolys viesturis taiseituojs atsarūn cytā „galaktikā”, cytā Latgolys sabīdriskuos dzeivis sferā. Ite jau ir vaicuojums par tū, cik lelā mārā autors spiej byut atbiļdeigs par sevis radeitū tālu i realūs personeibu sakausiešonu i voi vyspuor taida modifikaceja byutu vālama sabīdriskuos dūmys (puor)veiduošonys deļ – vaicuojumi, prūtams, retoriski, partū ka, kai zynoms, jim viereiba, vystycamuok, natiks pīgrīzta.\nPrīcej grumotys autoris orientaceja iz latvīšu konsolidaceju, kas pasaruoda gruomotys beiguos: „Latviešiem vajadzētu iet vienam pie otra ar cieņu un izziņas alkām,” īspiejams, ka ar romana paleidzeibu kaids pateišom suoks vērtīs iz Latgolu cytom acim. Tys radzams arī volūdys lītuojumā – sakausejūt latgalīšu (navys latgaļu) volūdu ar latvīšu literarū volūdu, deļkuo rūnās īspaids, ka latgalīšu volūdu potenciali var saprast kurs kotrs latvīts. Taipat kai puorskaiteit M. Bukša „Latgaļu atmūdu”, kura, storp cytu, romanā citāta gona boguoteigi.Ari dažaidi cylvāku saskarsmis procesi erotiski ilustrāti gona daudz (Īva + Tanclavs, Marcela + Jezups, Zuze + Platons, Zuze + saimnīks, Jezups + Marija i c.) – videji pa vīnam iz 50 loppusem – īspiejams, ka taidā veidā autore ir raudzejuse ilustrēt latgalīšu augleibu i atroduse pamatuojumu tam, parkū 19. gs. ūtrā pusē latgalīšu saimēs beja vairuok par trejim bārnim.Koč juoatzeist, ka arī cytūs I. Ābelis prozys dorbūs pikantu ainu natryukst.\nRomans vadynoj iz dažaidom puordūmom, koč voi, pīmāram, vaicuojums par tū, voi storp ļaudim eistyn var pastuovēt platoniska ļūbesteiba, voi dzeivē var byut tikpat daudz sasagadeišonu kai romanā i voi latgalīši ari (kai latvīši O. Ozola romanā „Latvieši ir visur”) nav atrūnami vysur pasaulī (romanā – Moskovā, Sanktpīterburgā, Sibirī i Amerikā). Īsoku puorskaiteit koč voi deļtam, lai byutu lītys kursā, i, kas zyna, varbyut ari kaidam rassīs īdvasma sovam „Klūgu mūkam”. I. Ābele paruoda, ka par Latgolu var raksteit stileigi, azartiski i dzili, i tys, dūmoju, ir pats golvonais.


Annys Rancānis dzejūļu kruojums pretendej iz kilogramu kulturys - lakuga.lv\nTemys: 100 g kultūras, Anna Rancāne, Bezdelīgu pasts, Dabasu pylni kārmani, kilograms kultūras, Latgolys Studentu centrs, Roksts\nLTV1 raidejuma „100 g kulturys” goda bolvys „Kilograms kulturys” catūrkšņa bolsuojumam izvirzeits ari latgalīšu dzejneicys Annys Rancānis dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu/ Bezdelīgu pasts”.\nDzejūļu kruojums izguojs ituo goda aprelī i tū izdevuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Dzejūļu kruojums ir Annys Rancānis septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos — latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā — raksteiti 100 dzejūli.\nKadidatus bolvai „Kilograms kulturys” izvirzej raidejuma „100 g kulturys” radūšuo komanda. Kotru catūrskni teik izvirzeiti bolvys pretendenti, nu kurim vysu vaira skateituoju bolsu sajāmušī tiks izvirzeita goda bolsuojumam.\nPar Annys Rancānis dzejūļu kruojumu da 11. juļam var bolsuot ITE.


SUPRĀTKYS SEIĻUKOLNĀ / LR1 / / Latvijas Radio\nPiec kaida garuoka laika „Kolnasātys” rodūšuo komanda beja otkon nūbraukuse iz suprātkom aba vakariešonu, kab kluotīnē sasatyktu ar vītejim īdzeivuotuojim kaidā nu Latgolys pogostu i pasaronuotu par dzeivi i volūdys sovpateibom ite. Aiz tuo itūreiz aicynojam jius īsapazeit ar Seiļukolnu i itīnis ļaudim. Seiļukolns ir apdzeivuota vīta, niu jau Preiļu nūvodā.\nSuprātkuos Seiļukolnā pīsadola: Seiļukolna pogosta puorvaļdis vadeituoja Iveta Broka-Kazāka, kas ir seiļukaļnīte jau daudzuos paaudzēs. Ilgus godus struoduojuse vītejā školā par školuotuoju. Pensionars Jezups Krasovskis, kurs kasdīnā aizaraun ari ar numesmatiku, galdnīceibu i vysa kū cytu. Bibliotekare Natālija Sondore, kura ite dzeivoj jau vaira nikai 40 godu. Povuore i gūdu saimineica Marija Opolais. Seiļukolna kulturys noma vadeituoja Anita Upeneica, kas tur ryupi par vītejim pošdarbeibys kolektivim i kulturys aktivitatem jau 34 godus. Treju bārnu mameņa, vītejuo aktiviste Iveta Sondore. Medicinys darbineica, kura garus godus struoduojuse Seiļukolna feldšeru punktā Anita Vaivode. Vītejuo audieja, postneica, niu jau pensionare, deveņdesmitgadneica Tekla Opolais.\nOlga, Vidsmuižiete... 29. augusts, 11:43\nSīļukalns. Forša vieta uz pasaules, jauki cilvēki, VISLABĀKĀS BALLES PASAULĒ. Tādas balles, kādas bija un ir Sīļukalnā, tādas NAV NEKUR.\nŽēl, ka aizvērta SKOLA. Latvijai ir DEBĪLA VALDĪBA, uzskata, ka klasē jābūt pa 30 skolēniem. Latvijas valdība dara visu iespējamo, un arī neiespējamo, lai iznīcinātu LAUKUS, izdzītu pēdējos iedzīvotājus no laukiem VISĀ LATVIJĀ, NE TIKAI SĪĻUKALNĀ.\nValdība dara visu, lai labi būtu tikai pārtikušajiem, bagātajiem, bet iznīktu tie, kuri ir nabadzigāk, nav tik pārtikuši. Medicīna nabadzīgajiem ir liegta, izglītība arī, tikai bagātajiem.\nMūsu īsredzīgā Latvijas valdība tālaķ par Rīgu neredz, tālāk par savu personīgo kabatu arī nē.\nPar ko balsosim nākošajās saeimas vēlēšanās ? Vai vispār iesim balsot, jo līdzko valdības kungi sataisa sūdus, apzogas, izzog valsti, tā vainīga TAUTA, Jūs neīstos ievēlējāt. Nu tod kaida čorta maņ īt iz vēlēšonom ? NAĪŠU IZ VĒLĒŠONOM !!! A to otkol byus īvālāti naeistī.


Daugovpilī nūtiks Muokslys nakts - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs cītūksnis, Latgolys Centraluo biblioteka, Muokslys nakts, Roksts, V.I.V.A.\n8.junī, pīktdiņ, jau caturtū reizi Daugovpiļs cītūksnī nūtiks Muokslys nakts, kū organizej Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs. Itamā godā pasuokuma devize ir “Sīvīte muokslā”. Apmaklātuojim byus īspieja baudeit dažaidys muokslys performaņcis, foto izstuodis, vērtīs kinys i teatra izruodis, i īsasaisteit vysaiduos muokslinīciskuos aktivitatēs nu plkst. 22.00 leidz pat 02.00.\nNikolaja tylts puortaps par apvīneibys V.I.V.A. glaznuotoju tyltu, Imperatora īlys fasadis lūgūs dažaidus cylvākstuostus atkluos LV21 fotoprojekts, sovukuort Cītūkšņa zyrgs spūkuosīs gaismys rokstūs. Byus ari mūdis skate, dažaidys muzykaluos aktivitatis, i vysbeidzūt ari Daugovpiļs Teatra prīkšnasums “Džeina Eira”. Muokslys nakts programu papyldynuos Zvīdru filmu nakts – byus īspieja nūsavērt slovonuo zvīdru režisora Ingmara Bergmana kinu.\nVysa pasuokuma programa apsaverama ite.\nPyrma Muokslys nakts ir īspieja apmeklēt ari Latgolys Centralū biblioteku, kur plkst. 15.00 tiks atkluota izstuode “Sīvītis Latvejis muokslā” i prezentāti diveji muokslys katalogi. Vāluok Latgolys Centralajā bibliotekā tiks atkluota 7. Latgolys grafikys simpozeja izstuode.


LaKuGa – Grupys “Rikši” goda jubilejs i eisinterveja\nGrupys “Rikši” goda jubilejs i eisinterveja\nLaKuGa 13. Februars, 2012. gods 1\nKotru reizi, kod folkklubā “Ala” spielej postfolka grupa “Rikši”, Reigā eksplodej latgalīšu pozitivuos energejis bumba. Jī ir pīci: Zane Dukaļska (bubyns, bolss), Ēriks Zeps (akordeons, bolss), Madara Leglere (vijūle, bolss), Mārtiņš Arbidāns (gitara), Ivars Utāns (basgitara). Bet dzīž i spielej par desmit. LaKuGa interveja ar jim nūtyka 3. februarī – dīnā, kod “Rikši” folkklubā “Ala” svieteja goda jubileju, pīdzeivuoja naparostu krystobu ritualu i tyka pi krystvacuokim – dūdu i bungu grupys “Auļi”.\nJiusu grupa izaveiduojuse 2011. goda 14. janvarī, kod kūpā saguoja pīci Rēzeknis jaunīšu folklorys kūpys „Vīteri” veterani. Par kū „Vīteri” puortopa par „Rikšim”?\nĒriks: Mes izaugom nu „Vīteru” vacuma. Bet mums vys tik gribiejuos turpynuot muzicēšonu i dorbuošonūs folklorā, i tai saguoja, ka apsavīnuojom.\nKas skaituos „Vīteru” vacums?\nZane: Puorsvorā školys bārni – leidz 12. klasei. Pēc vydsškolys jī aizbrauc nu Rēzeknis. Ari mes visi puorsvorā studejom.\nĒriks: Es vīneigais „Rikšūs” asmu školnīks.\nKū jius studejat?\nZane: Madara studej Daugpiļs Universitatis Muzykys fakultatis 3. kursā. Mārtiņš ir Latvejis Universitatis Geogrāfejis i zemis zynuotņu fakultatis 2. kursa students, Ivars ir Reigys Tehniskuos universitatis Energētikys i elektrotehnikys fakultatis 2. kursa students, es – Latvejis Universitatis Humanitārūs zynuotņu fakultatis baltu filologejis 2. kursa studente, a Ēriks – Rēzeknis 5. vydsškolys 12. klasis školnīks.\nKur jums nūteik mieginuojumi – Rēzekni voi Reigā?\nZane: Vysur kur. Nav taidys nūteiktys vītys pagaidom.\nĒriks: Atkareigs nu situacejis, bet parosti tys ir voi nu Rēzeknis Kulturys nomā, voi ari pi kaida sātā, voi Reigā folkklubā voi Mārteņa studejā. Kai saīt.\nPar kū jius jubileju svinit taišni folkklubā „Ala”?\nZane: Ar itū klubu vyss suocēs. Ite mes izaveiduojom i ite nūtyka myusu pyrmais koncerts.\nĒriks: Ite topa plans i nūtyka plana realizaceja. Tai ka vysam pamats ir „Ala”.\nKai izavieliejot nūsaukumu „Rikši”?\nZane: Škeirem tautysdzīšmu gruomotu, veramīs – o, „Rikši”!\nĒriks: „Rikši” vysvaira īsapatyka. Meklejūt nūsaukumu, mes vēremīs, kai tys skanēs, voi nabyus puorprotumu, voi latgaliski nūsaukums nanūzeimēs vīnu, a latviski – koč kū pavysam cytu, voi ir vīgli izrunuojams i tt. I tai tys īguojuos – „Rikši” atbiļst vysim kriterejim.\nVoi beja gryuts izavēlēt krystvacuokus?\nĒriks: Patīseibā stuosts par krystvacuokim ir taids: mes dūmuojom nūsaukumu i izdūmuojom „Rikši”. I pēc kaida laika īsadūmuojom, ka „Rikši” i „Auļi” ir taidi kai sinonimi. Guojom prasiet „Auļim” atļauju sauktīs par „Rikšim”, nu i pi reizis – par kū napaaicynuot par krystvacuokim?\nKū nūzeimej byut par krystvacuokim grupai?\nĒriks: Ka gūdeigi, es nimoz eisti nazynu. Nūteikti – atbaļsteit sovejūs.\nZane: Kai lela i populara grupa jī mums nūteikti var snīgt atbolstu i kolpuot par paraugu.\nKurš nu jums skaituos grupys „motors” i „dziniejspāks”?\nZane: Myusu vadūņs ir pots jaunuokais – Ēriks.\nKaidi pīnuokumi ir Ērikam i kaidā veidā jis motivej „dorbam”?\nZane: Ēriks sadola dorbus, kas kuram juoizdora.\nĒriks: Es cenšūs kuortuot koncertu kalenderu i vysus pasuocīņu vaicuojumus, i veiduot grupys repertuaru. Kod Zane, pīvadumam, atsyuta dzīsmis, tuos drusku apstruodoju itt.\nKai jius izavielejit dzīsmis repertuaram?\nĒriks: Vysaiž. Daļa dzīšmu, kas mums pateik, ir pajimtys nu „Vīteru” repertuara. Daļa dzīšmu ir tautysdzīsmis nu gruomotom. I ir ari nu ekspedicejom atvastuos dzīsmys. Ka ir dzierdāta kaida dzīsme, kas īsapateik, mes jū apstruodojam i īsavuicom.\nPar kū dorbojitīs postfolka žanrā?\nĒriks: Mes asam pa vydu starp tradicionalū folkloru i postfolku. Kab naapsavainuotu nivīns folklorists, mes lobuok saucam sevi par postfolka grupu. Postfolkā ir daudz vairuok atļauts. Tajā skaitā – uoksteitīs.\nZane: Vyslobuokais postfolka žanrā ir tys, ka var breivi izapaust: var pajimt tautysdzīsmi i apstruoduot, kai pateik.\nĒriks: I padariet tū modernu.\nZane: I interesantu.\nVoi jiusu repertuarā puorsvorā ir dzīsmis latgalīšu volūdā?\nĒriks: Leluokuo daļa ir latgaliski, bet cenšamīs pīlikt arī dzīsmis latvīšu volūdā, lai ir kū klauseitīs ari latvīšu auditorejai. Taipat dzīžam arī puora dzīsmis svešuokuos mēlēs.\nKū jums pošim nūzeimej latgalīšu volūda?\nZane: Dzymtuo volūda. Pošim tyvuokuos ir tīši latgalīšu dzīsmis.\nĒriks: Tuos vīgļuok īkreit sirdī, ir vīgļuok izjust i vuordi – īsaspīž dziļuok.\nVoi, uzastuojūt cytūs Latvejis nūvodūs voi uorzemēs, dzīdit latgaliski?\nĒriks: Nui, mes tai dorom. Ka spielejam kaidā cytā nūvodā, parosti kaida puse repertuara taipat ir latgaliski. Puorsvorā jau vysim pateik. Nikod nav bejs tai, ka myus cīši, cīši par tū kritizātu.\nKurš ir jiusu leluokais kritiķis?\nĒriks: Man ruodīs – mes poši. Poši jiutam, ka koč kurs gobols nav aizguojs, kai vajag koč kū uzlobuot i koč kū pamaineit.\nKurš ir leluokais nūtykums ituo goda laikā?\nĒriks: Vīns nu panuokumim ir tys, ka pīsadaliejom festivalā „Muzykys skrytuļs 2011”.\nZane: Tys mums lyka vairuok pastruoduot i padūmuot.\nĒriks: I ari vairuoja atpazeistameibu. Nu, i vēļ, prūtams, pi panuokumim var pīskaiteit tū, ka šūvosor, 30. jūlī, myus uzaicynuoja spēlēt Eduarda Smiļģa muzejā – pasuokumā „Šveika vasaras dārzā”, kas veļteits Smiļģa 125. dzimšonys dīnai i Šveika īstudiejumam. Tī beja ari grupa „Prāta Vētra”. Tys beja pateikami.\nĒriks: Nā, bet jī klausiejuos myus, i mes – jūs. Gon jau jim patyka (smejās).\nCik koncerti kūpumā jums ir bejuši ituo goda laikā?\nĒriks: Tyvai pi 20. Visuvaira – ostoini – ir bejuši ite, folkklubā „Ala”, bet asam koncertejuši Rēzeknē, Leiksnā i cytuos vītuos. Es beju īvīss koncertu sarokstu, bet maņ tys propula.\nKurai vacuma grupai jius vaira pateikat?\nZane: Maņ jau ruodīs, ka pensionari vysvaira kiust nu myusu muzykys.\nĒriks: Tai varātu byut, par tū ka jim laikam pateik, ka jaunīši spielej gobolus, kū jī poši ir dzīduojuši, spieliejuši i klausiejušīs jauneibā. Bet kūpumā – myus klausuos vysys paaudzis i ļustej leidza.\nKur atsauceiguoka publika – Reigā vai Latgolā?\nĒriks: Kai kuru reizi – atkareigs nu tuo, kaids pasuocīņs, kaida nūskaņa. Patīseibā mums nav gadejīs sasaskart ar švaku publiku ni Latgolā, ni cytur Latvejā.\nKas ir dzīsmis „You Can Leave Your pastalas On” autors? („Rikši” koncertu korstuokajūs breižūs īrosts dzīž drupeit puortaiseitu verseju Džo Kokera dzīsmei „You Can Leave Your Hat On” – LaKuGa)\nZane: Tei dzīsme topa uokstūtīs. Suokumā beja jūki, beiguos saguoja dzīsme.\nĒriks: Dzīsme topa cīši ilgi. Suokuos mes protom tik īvodu, i beiguos, tik piec kaida pusgoda, izdūmuojom, ka juosataisa ari turpynuojums. Vysys tikšonuos reizis – mieginuojumi – „Rikšim” ir kai vīns lels jūks. Mes saeimam, lānai – taidā mīreigā atmosferā – pļuopojam i jūkojam.\nKaidi ir grupys „Rikši” plani iz prīšku?\nĒriks: Vosorā paradzāts braucīņs iz festivalu Francejā: latvīšu muzykys svātkūs ruodeisim uorzemnīkim, kas mes asam i kas ir Latveja i Latgola. Nu i tod viersimīs – kai byus, tai byus. Pasaļausim laika ritiejumam!\nAr „Rikšim” sasarunuoja Egita Kancāne\nKartenis – „Rikšu” dzimšonys dīnys svineibys folkklubā „Ala Pagrabs” Reigā, foto Edeite Husare


LaKuGa – Žurnala „Katōļu Dzeive” julī i augustā\nŽurnala „Katōļu Dzeive” julī i augustā\njureits 25. Juļs, 2011. gods Comments Off on Žurnala „Katōļu Dzeive” julī i augustā\nMoto: Bez Dīva nikas nav radīs, kas radeits\nDzeive kai svātceļuojums\nPāvesta pīškiertais pallijs\nRyupēsimēs par mīlesteibu lauleibā\nJauni prīsteri Rēzeknis-Aglyunys diecezē\nKristus pesteišonys viesturē\nLauleibys iz sv. Meinarda solys\nPrīcuosimēs par Dīva dorbim\nTāva sāta munai sirdej svāta\nPyrmuo dīna pi babenis i dzedeņa\nLatgalīts nav čangaļs\nMyusim roksta Sibira tautīši\nNu Maltys kulturys dzeivis\nSvātki Raipolis bazneicā\nMuokslineicys Gertrudis Zeilis „Atsagrīzšona”\nLatvju rokstu zeimis


Jaunais draugs – dzeja | Rīgas Centrālā bibliotēka bērniem\nBĒRNU ŽŪRIJA 2019. Lasi un vērtē! Katram sava vasara!


Teik taiseits Fraņča Trasuna 150. jubilejam veļteits īstudiejums - lakuga.lv\nTemys: "Francis", Fraņcs Trasuns, īstudiejums, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba, Roksts\nItūgod paīt 150 godi nu gareidznīka, literata, vaļstsveira i sabīdryskuo darbinīka Fraņča Trasuna dzimšonys. Nūtikšonai par gūdu 30. oktobrī 18.00 Latgolys viestnīceibā GORS pyrmū i vīneigū izruodi pīdzeivuos literari muzykalais jaunīstudiejums “Francis”, kurymā tiks atkluotys Trasuna dzeivis i dorba puslopys.\nĪstudiejuma “Francis” autori – režisore Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, muzykaluo konsuļtante Ilona Rupaine. Īstudiejumā pīsadaleis akteri Oskars Lustiks, Aldis Leidums, Jurģis Lipskis i Inga Drele, deju kūpys “Dziga” doncuotuoji, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jauktais kors Andys Lipskys vadeibā i cyti. Literari muzykalū īstudiejumu spylgtuoku padareis ari Zanis Pumpuris-Prāmnīcys “Smilšu kino” smiļkts zeimiejumi.\nFraņcs Trasuns dzims 1864. goda 16. oktobrī i bejs īvarojams latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais darbinīks, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu nūsadorbuojs ar latgalīšu volūdys i kulturys aizstuoveibu. “Fraņcs Trasuns īlyka myusu Latvejis gierbūnī trešū zvaigzni – Latgolu,” paglobojūt Trasunu saceja Vaļsts prezidents Juoņs Čakste.\n“Fraņcs Trasuns beja pyrmais latgalīts, kas vaicuoja i atroda ceļu iz sasaprasšonu storp diveju škiertu myusu tautys daļu. Sovā skaidrā i gaišā politiskā gaitā jis vysod tyvuok guoja tautys plašai masai i juos dvēselei; tyka ari jis demokratiskuoks i progresivuoks. Taida gaita dūta tik rešam,” raksteja Raiņs.\nKoč ari Trasuna dzeivis i dorba davums ir nanūviertejams Latvejis vaļsts viesturis koņtekstā, vys tik par juo padareitū ir moz zynoms uorpus Latgolys regiona. Vaira Trasuna vuords otkon izskanieja pārn leidza ar rakstneicys Ingys Uobelis romana “Klūgu mūks” izīšonu, kur Fraņcs Trasuns ir romana golvonuo varūņa prototips.\nFrančam Trasunam veļteitū īstudiejumu reikoj “Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba”. Beletus iz tū var nūpierkt Latgolys viestnīceibys GORS kasē i “Biļešu Paradīzes” kasēs vysā Latvejā.\nĪstudiejuma “Francis” topšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds i Rēzeknis piļsātys dūme.


DELLA™ Truck transport from Pskov to Vladikavkaz (find backway trucks for freight transportation Pskov - Vladikavkaz)\n30.05–30.07 Available and backway transport. Truck transport Pskov Oblast — Republic of North Ossetia-Alan\nPskov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 5 t 40 m³\nPskov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 2 t 15 m³\nPskov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 20 t 82 m³\nPskov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 20 t 90 m³\nPskov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) outsized 60 t 150 m³\nTrucks for truck transport Pskov obl. — North Ossetia-Alania rep., nearby regions: