Pyrmū reizi svietejam Latgolys kongresa dīnu / LR1 / / Latvijas Radio\nPyrmū reizi svietejam Latgolys kongresa dīnu\n20. aprīlis 2019, 18:15\nItūgod 27. aprelī pyrmū reizi svieteisim Latgolys kongresa dīnu, kas pārnejā godā tyka oficiali īkļauta atzeimejamūs dīnu sarokstā. Sabīdryski aktivī latgalīši pīzeist, ka tys ir svareigi, jo itei dīna viesturiski ir cīši nūzeimeiga Latvejis vaļsts izveidē. Tai par gūdu aprelī Latgolā i cytuvīt Latvejā teik organizāti vysaidi pasuocīni i akcejis, vīna nu taidu – nūvodu vuiceibys stuņdis Latgolys školuos teik aicynuoti nūvadeit sabīdreibā pazeistami ļauds. Akcejai atsasaukuši ari vairuoki jaunīši, tūs vydā literate Ligija Purinaša i muzikis, nūdybynuojuma „Latvijas Finiera fonds ilgtspējīgai attīstībai” vaļdis lūceklis Arņs Krancāns.\nNūdybynuojuma „Latvijas Finiera fonds ilgtspējīgai attīstībai” vaļdis lūceklis, kasdīnā muzykys školuotuojs Arņs Krancāns stuosta, ka jūs uzjāmuma vierteibys saskaņ ar ituos akcejis vierteibom, tys tod ari pamudynuojs pīsadaleit.\n„Kasdīnā es struodoju ari kai školuotuojs, deļtuo stuņžu vadeišona maņ nabyus sveša padareišona, jo kasdīnā tū ilgi doru. Deļkuo naparaudzeit drupeit sovaižuok tū stuņdi paruodeit, pasnēgt i popularizēt drupeit latgalīšu kulturu cytim...\nAkceņtēt taišni tū latgaliskū, itymā pūsmā ir cīši lels tuos nacionaluos kulturys pīplyudums vysapleik i tod gribīs drupeit akceņtēt tū sovejū. Tān vysim ir daeimams internets i vyss nūteik globali, bīži viņ mes aizmierstam par tū, kas ir myusu i kas nav myusu. Es dūmoju drupeit pateireit, pafiļtrēt tū vysu latgalīšu i paruodeit jaunīšim, kas eistyn īt nu myusu i kas ite ir taids kvalitativs i lobs.”\nLiterate Ligija atkluoj, ka jai tei byus ūtruo reize, kod pīsadola itymā akcejā. Sajiutys i nūvāruojumi nu īprīškejuos reizis asūt vysaidi. „Maņ ruodīs, ka ir tei biedeiguo tendeņce i jaunīši latgalīšu kulturā īsasaista arviņ mozuok, es nu sovys pusis naradzu tū paaudžu nūmaiņu... Es dorbojūs ar tekstim, i es ari verūs i vāroju tūs procesus, kas nūteik ar tim tekstim i cylvākim, kas īsasaista. Nu, maņ ir lobais pīmārs nu īprīškejuos nūvodu vuiceibys, kas beja 2017. godā, kod es īsapazynu ar vīnu jaunīti, i laika gaitā mums sasaglobuoja kontakti, i es zynu, ka jei eistyn ari roksta latgaliski i maņ ir cīši lela prīca, bet, ka tys ir tikai vīns cylvāks nu treju symtu, nu pīdūd.”\nVys tik pošu akceju kai vīnu nu latgaliskuos pošapzinis ceļšonys veidu jaunuokajā paaudzē Ligija viertej pozitivi:\n„Maņ ruodīs, ka tys ir cīši svareigi, jo tī ir ari tuos emocejis cīši, cīši spylgtys, gon maņ kai nūdarbeibys vadeituojam, gon es ceru ari tim školānim, jo tod, ka tu stuovi auditorejis prīškā i radzi, ka tim bārnim i jaunīšim mirdz tuos acs i ka jim ir interesanti, ka jī var atbiļdēt iz koč kaidim tovim vaicuojumim, tod tu tai sasajiuti, nui, vyss byus labi. Vyss byus kuorteibā.”\nVaicuojumā par latgalīšu kulturys i latgaliskū iz prīšku Ligijas i Arņa redzīņs atsaškir, var byut, ka tys saisteits ar jūmom, kuruos jaunīši kasdīnā dorbojās.\n„Es asu dzierdiejuse dažaidus redzīņus, lyudzu pīdūdit, ka latgalīšu kultura, tei ir nūsaturiejuse tik pasasokūt laukim i vys tik koč kaidam konservativajam dzeivisveidam. Koleidz īt koč kaids modernais, globalais, nu tei jiutās apdraudāta. Te mes ari redzim, ka ir sabīdreibā koč kaidi cylvāki, kam ir cīši svareigs tys tradiconalais, ceineitīs par tū, saglobuot,” soka Ligija.\nArņam latgaliskais iz prīšku redzīs cereiguoks nikai Ligijai, i jis tur, ka vysam ir sovs laiks:\n„Vysmoz maņ personeigi ruodīs, ka tys ir atkareigs nu vacuma, ka cylvāks koč kurā dzeivis periodā vys tik vaicoj tū, globalizacejis laikmetā tuos vysaiduos kulturys sovpateibys, bet ar laiku jis atsagrīž pi sovu sakņu, jo, pa munam, kotram ir juopabauda vysaida kulturys daudzveideiba, i tod jis eistineibā saprass, deļ kam jam tei poša latgalīšu kultura redzīs tik tyva, jo tei ir juo. Tod jau ar laiku tys pasaruodīs cylvākam, ka tuos ir tovys saknis i ruodīs, deļ kam maņ pagaisynuot tū, kas ir muns.”\nObeji jaunīši pozitivi viertej Latgolys kongresa dīnys īkļaušonu atzeimiejamūs dīnu sarokstā i vysaidu publisku nūtikšonu organiziešonu tai par gūdu. Ite Arņs izsvar, ka tys ir tik suokums.\n„Maņ redzīs, ka tys mums tik atguodynoj, kas mes asam, i atguodynoj mums tūs viesturis aspektus, ka Latgola beja Latvejis suokums, nu vysmoz munā izpratnē. Maņ ruodīs, ka tagad tam vysam ir tik pats, pats suokums, ītūgod ir tik pyrmais gods, piec pīcu godu, maņ redzīs, mes varēsim sprīst par koč kaidim secinojumim, deļ kuo tys ir bejs labi ci švaki… Cylvākim vaira baile nu nazinis, na nu tuo, kas ite eistineibā nūteik, jo koleidz jī suoc pieteit tū lītu i sasaskar ar tū latgalīšu kulturu, maņ redzīs, ka, o, forši, deļ kam maņ ari ite naīsasaisteit i daudzi ari latvīšu muokslinīki ir īsasaistejuši koč kaidā latgalīšu kulturys pietnīceibā voi izplateišonā.”\nVaicuoti par tū, kai tod atzeimēt itū dīnu – kur i kaidus pasuocīņus organizēt. Ligeja par reizi soka, ka byutu juovuica latgalīšu rokstu volūda, ortografeja. Ari Arņs pīzeist, ka izklaidejūšuo programa, saprūtams, vysim pateik i tys ir labi, vys tik byutu juorunoj ari par nūpītnom temom. Turpynoj Arņs:\n„Runuot ari par koč kaidom nūpītnom lītom, na tik par kulturu voi literaturu, bet eistyn runuot par koč kaidom, saceisim, Latvejis leluokajom problemom, likt izsvoru iz tom vysom latvyskom, latgaliskom vierteibom. Saprast, ka mes vysi asam vīnaidi, na mes asam koč kaidi dzili lauki i mums ite nikuo nav.”


Kalenders - lakuga.lv\n2012 3 stenori 3. Pasauļa latgalīšu saīts A. Danča A. Lukača A12 Aglona Aglyuna Aglyunys bazilikys Kūra škola Agra Ritiņa Agris Zīmeļs Aivars Kise Aizkaļne Ala pagrabs amaterteatris amatīrteatri Ambeli Anatolijs Vituškins Andrejdiena Andrejdīna Andrejs Paulāns Andris Ļubka Anna Rancāne Antonina Babāne Arturs Uškāns Arvīds Gžibovskis Atašīne Augšdaugava 2012 Auni kuojis laksteigola Ausmeņa Records Auzāni Avtoportret Bāka Balkani bals Baltica Baltica 2012 Baltinava Baļtinova Balvi Bardu pavasars Baroka muzykys dīnys bazilika Benislavska Berķenele Bērzpils biblioteka Bīdreiba „Artistence” Bieržpiļs Biruta Ozoliņa Biruta Ūzuleņa Blonti Boļeslavs Sloskāns Bolti burti Bolvi Boņuks Borkova Borowa Mc Brīvdabas muzejs Brīžucīms Bubamara Čajkonys ceplis CIpariņš čulans Cylvāka bārns Dabas koncertzāle Dabasu Durovys Dace Kaša Dagda Dainis Poikāns daņči Dandari Danskovīte Das Blaue vom Himmel Daugavas festivāls Daugovpiļs Daugovpiļs nūvods Daugovpiļs teatris Daugovys festivals Dekteri Demene DinozaurFest DJ Monsta Dobys koncertzals doncuošona Dricāni Drycani Dundenīki Dyrbyni dzeja Dzejas diena dzejis kruojums Dzidra Smiltēna Dziedošās ģimenes Dziesma Bērzpilij dziga dzigys dzīsminīki dzīsmis dzīšmu svātki Egita Terēze Jonāne Egle Eima eima Elga Paura Emīleja Kalvāne Etno dienas Evalds Vasiļevskis Evija Smagare Fedja Feimaņi festivals Flokši Flyzone folkklubs folklora fotoizstuode gadatirgus Gaigalava Galaktika Gaujiena Ginc & Es Ginc&Es godatiergs Green Novice greida gruomotys latgaliski Grupa „Galaktika” Guntra Kuzmina gvelži hip hop HipiLatLit hokejs Īdeņa Ilze Sperga Inde Indive Inga i Normunds Inga Zeile Ingrīda Tārauda Inta Nagla Ireta Čekse Iveta Ratinīka izstāde izstuode Jāņi Jānis Streičs Jasmuiža Jaunais teatris Jauneiba jaunīši Jaunīšu atkluotais centrs "JACis" Jaunīšu centrs ”Pūga” Jaunīšu konsultatīvuo padūme Jelgava Jelgova Jersikys orkestris Jezus sirds katedrale jubilejs Jūlijs Juoņadīna Juoņi Juoņs Klīdziejs Juoņs Krivtežs Juoņs Ryučāns Juoņs Streičs Juosmuiža Jura dīna Jurika Bakāne Jurs i Juoņs Jurs Ostrovskis Jurs Viļums Kaču jūki Kalnciema kvartāls Kantinīki kapela Karīna Ludborža Karonhisake Kārsava Katuoļu studentu dīnys Kaunata keramika kina Klepernīku pogosta zvaigzne Kolnasāta Koncerts konfereņce kori Krāslava Kristaps Višs Kristīne Jokste Kruoslova Krustpils Krystapiļs Kukuži kultura Kulturys ministreja Kuorsova Kuorsovys nūvods kur basām kājām kurināšana Kūzuls Laicāni Laimas muzykanti LaKuGa Laladra Latgale Latgale. Trīs stāsti Latgaliešu kāzas latgalīši latgaliskais latgaliski Latgalistikys konfereņce latgalīšu gruomotys Latgalīšu kuozys latgalīšu muzyka latgalīšu rokstu volūda latgalīšu volūda Latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade Latgaļu sāta Latgola Latgola.LV Latgolys Kulturviesturis muzejs Latgolys Laikadečs Latgolys Regiona atteisteibys agentura Latgolys seniori Latgolys Studentu centrs Latgolys Vargaņu dīnys Latgolys Vargaņu dīnys 2012 Laura Bicāne Laura Lō Leigū Leiksna Leivuons Lelais sīlejs Ļeņingrad Leo LgSC LIDO Lielais latgaļu tirgus Lielais plosts Līga Rundāne Līgo Litaneja literatura literatura latgaliski lītiškuo muoksla Līvāni LR Saeima LTV1 Lubāna vilinājums Ludza Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs Mada pūds Maija Korkliša Maizis muzejs Mākslas dienas 2012 Malika Malnava Manc Akorc Marčello Margarita Šakina Māris Bozovičs Māris Igavens Mārtiņš Boiko Meirāni Mērdzene Miķelis Bukšs Mikeļs Bukšs militarais parads MIRABILIS Mis i Misters Mis Misters Rēzekne Monika Zīle mozpulki muoksla Muokslys dīnys Muola muokslys centrs muols muzejs Muzeju nakts 2012 Mūžīgīs ženiks muzyka Muzykanti Muzykys školys Myužeigais kalinders NABAKLAB Nacionalais teatris Nagaidama prīca Nakts mežasmylguos Napruots Naujene NBS Ņukši Odumeņš Kuopusteņš Ogre Olūteņš Olūts Ondrupinis roksti Ontans i Anne Ontans i Zīmassvātki Ontons i Anne Ontons izaklaidej Ontons Kūkuojs Ontons Matvejāns Ontons Rupaiņs Osvalds Otto Pādejuo steiga PAKAC Pakāpiens Palādas parks pasteļi Patrioti.lg Pavlovsku ģimene Pavlovsku saime Pēteris Jurciņš Pieniņi pīmiņa Pītera dīna Pīterdīna Pīters Jurceņš Plešova podniecība Preiļi Preiļu KN Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs prezentaceja psalmi Pūdnīki pūdnīku dīnys Pūga Puncuļi Puncuļu saime Puša pyparmātru čaja kauss Pyušamūs instrumentu orkestris “Rēzekne” RA Raibīs Suņs Raiņa muzejs „Jasmuiža” Raiņs Rakickis Rakstniecības un mūzikas muzejs Rasādu opluots Raža Reigā Reigys Gruomotu svātki Rekova Rēzekne Rēzeknis Augstškola Rēzeknis biznesa inkubators “Ideju vīsneica” Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolya Rēzeknis nūvoda Rēzeknis nūvoda dūme Rēzeknis piļsātys Kulturys i atpyutys parks Rēzeknis piļsātys kulturys noms režisors Rikši Rogovka roksti! Roksts Romāns Sladzis Rožupe Rubene RUDENS 2012 Rudens rozes Rudūs kumeļu pakolni Ruguoji Rūta Rūtoj Rūžkolni Rūžkolnu pogosta zvaigzne Rūžupis veiri Rūžys byudu golūs Saime saīts saļmys Saļnova Sanktpīterburga Santa Kasparsone sasatikšona Seiļukolns Šekspirs seminars Sīļukalns Sīvysmuote Sīvysmuotis seņču laiki SKĀbene Šķilbēnu etnogrāfiskais ansamblis škola šlagermuzyka Slavanais Jersikys orkestris Smotra tiergs Soldanī Sovvaļnīks Spielejam kūpā sports Sprukuļu saime Stabuļnīki Stoļerova Studentu nedeļa svātki Svātra svētki tautys apgierbs Tautys lītiškuos muokslys studeja “Klūga” Tautys lītiškuos muokslys studeja “Pūpoli” tautys muoksla Tautys muzyka Tautys muzykantu svātki Tautys tārps Tāvu zemes kalendars tematiskie ciemi Teuvo Tulio Thursday 12th tiergs Tievanānu pavasars Tihovski Tilža Trasuns uobeli Upeite Upīte Upītes Uobeļduorzs Uškānu saime Vabale Vabole Vactilža Valentina Kirsanova Valentins Lukaševičs Vaļsts Lauku teikls Valters Krauze Varakļuoni Vargaņu dīnys 2012 večerinka Vīksna Viļaka Viļāni Vileks Višķi Vīteri Vladimirs Nikonovs Vosoruošona vosorys Vosorys saulgrīžu burvesteibys vosorys škola Vuolyudzāni Vuorkova zalta nauda Zanzibar Zeimuļs Zelta nauda Žīguri Zīmeļlatgola Zintis Krakops Zvirgzdenes ziņģe 2012 Ленинград СЯБРЫНА\nJanvars – Marts 2022 Jan – Mar 2022\nSamazynuot skotu Izvērst skotu\nGrupys “Ginc un Es” koncerts @ Rūžupis kulturys noms\n20. februarī Rūžupis KN grupys “Ginc un Es” koncertprograma “Mīlot dziesmu”. Īīšona: 5 eiro. Beletus var nūpierkt Rūžupis KN kasē.\n8. marta koncerts @ Rēzeknis nacionalūs bīdreibu kulturys noms "Joriks"\nKoncertprojekts “PārNovadnieki” @ Krystpiļs kulturys centrs\nMar 8 @ 19:00 – 20:30\nKoncertprojekts “PārNovadnieki” @ Latgolys viestnīceiba GORS\nKoncertprojekts “PārNovadnieki” @ Guļbinis kulturys centrs\nMar 20 @ 16:00 – 17:30


ceļojumi | Sibillas grāmatas\nThis entry was posted in Grāmatas and tagged Antarktīda,ceļojumi,dokumentālā proza,Reinholds Mesners on marts 30, 2019 by Sibilla.\nThis entry was posted in Grāmatas and tagged amerikāņu literatūra,Antarktīda,ceļojumi,dokumentālā proza,Endurance,Ernests Šekltons,piedzīvojumu literatūra on janvāris 22, 2019 by Sibilla.\nThis entry was posted in Grāmatas and tagged Butāna,ceļojumi on septembris 22, 2013 by Sibilla.\nThis entry was posted in Grāmatas and tagged amerikāņu literatūra,ceļojumi,humors on augusts 18, 2013 by Sibilla.\nThis entry was posted in Grāmatas and tagged ceļojumi,Jēkaba ceļš,Spānija,vācu literatūra on februāris 10, 2013 by Sibilla.


Reigā atkluos fotoizstuodi “Latgales veltījums Latvijai” - lakuga.lv\nTemys: Fotoizstuode, Reiga, Roksts, Sv. Pītera bazneica\nSvietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys godadīnu, 15. novembrī 17.00 Reigā, Sv. Pītera bazneicā tiks atkluota fotoizstuode “Latgales veltījums Latvijai”, informej tuos organizatori.\nIzstuodis atkluošonys pasuokums suoksīs ar svineigū svātbreidi i organizatoru uzrunom. Turpynuojumā pasuokuma dalinīkus sagaida Preiļu folklorys kolektiva “Rūtoj” uzastuošona, kai ari Latgolys gordumu degustaceja i sarunys breivā atmosferā.\nPiec Latgolys fotografu bīdreibys vadeituoja Igora Pliča iniciativys izstuodis veiduošonā ir pīsadalejuši vaira par divejim symtim Latvejis fotografu. Ekspozicejis mierkis ir atkluot Latgolys regiona nūvodu sovpateibu i boguotynuot kūpejū kulturviesturi. Izstuodis apmaklātuoji tiks īpazeistynuoti ar dorbim, kas par gūdu Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei tyka apkūpuoti gruomotā “Latgalietis XXI gadsimtā”. Sovukuort ūtrei izstuodis daļa byus veļteita Latgolys ainovai, i kūpumā izstuodis apmaklātuoji varēs sajust i regionā dzeivojūšū cylvāku sirsneibu, i prīcuotīs par Latgolys dobys skaistumu.\nFotoizstuode “Latgales veltījums Latvijai” Sv. Pītera bazneicā byus apsaverama da 11. decembra.


“Pi myusim Latgolā” saruna ar Juoni Jurčenko - lakuga.lv\nTemys: Jānis Jurčenko, Juoņs Jurčenko, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts\nItūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji rauga īpazeit latgalīšu iesšonys parodumus. Kaidā nu breivdobys pasuokumu žurnaliste Laura Sondore-Strode, bāgūt nu uzbuozeiguo šašlyku smuorda, atroduse Juoni Jurčenko i juo buseņā puorvītojamū āstuvi “LOBO PANINI MAIZE”.\nJuoņs Jurčenko jau ūtru sezonu breivdobys pasuokumūs latgalīšu vādarus lutynoj ar itaļu korstmaizem. Jau studeju laikā jis paspiejs pastruoduot ādynuošonys jūmā, bet tod jis vēļ pasabeida īguļdeit leidzekļus sova uzjāmuma veiduošonai. Piec kaida nu pasuokumu, brūkaškuos gatavejūt tostermaizis, jis secynuoja, ka koč kū leidzeigu varātu pīduovuot ari izbraukumu tierdznīceibā.\nKoč i pīprasejums piec itaidu gordumu ir gona lels, Juoņs soka, ka jis viņ taustuos i rauga saprast, kas tod ir tei eistuo klientu auditoreja. Runojūt par latgalīšu iesšonys parodumim, jis smejās, ka pats golvonais ir gaļa i ols.\nNiu Juoņam ir leli plani – nūpierkt leluoku buseņu, pījimt vēļ vīnu darbinīku, pīduovuot klientim na viņ itaļu maizeitis, bet ari grīku kuknis lobumus. Taipoš jis planavoj klientus mudynuot dūmuot zali, lai piec breivdobys pasuokumu napalyktu aizmāsluotys pļovys.\nJuoņs Jurčenko stuosta, ka nu 11 godu vacuma raudziejs kruot dorba pīredzi i pa itū laiku ir saprats, ka jam napateik prīkšnīki. Deļtuo jis suoce sovu uzjiemiejdarbeibu.


Laimis muzejs Indrā mudynoj nūviertēt - lakuga.lv\nTemys: A12, Indra, Laimis muzejs, Roksts\nRoksta autore: Ināra Groce, žurnals „A12“\nItūvosor Latgolys cīmā Indrā durovys attaiseja Laimis muzejs. Laimi Indrā var atrast naizcaltajā luteraņu bazneicā, kura damāruota fantazejom par tū, kas varātu byut laime.\nMuzeja gide Ilona Kangizere laimis rasšonūs pamatoj ar kimiskūs procesu nūrisi cylvāka organismā, tok puorejom laimis muzeja idejis autorem – Ērikai Zarovskai i Andželai Kuzminskai ir cyts pasavierīņs. Vīna nu laimis formulu i muzejā, i indrīšu dzeivē skaņ – es asmu laimeigs, dzīvojūt Indrā. Ērika pīzeist, ka Indrys atsarasšona atstotu ir veiksme i partū taišni itei vīta ir vysvaira pīmāruota Laimis muzejam. Spreideits jau ari laimi meklēt devēs pasaulī, bet atroda sātā. Lai saprostu, ka tuoli navajag meklēt, tok ceļš paceli nu sātys ir juonūīt. Indra ir Latvejis rūbežlineja, vīns nu tuoluokūs punktu ceļā nu Reigys iz Latvejis austrumu rūbežu, partū muzeja stuostejums atceļā ir puordūmu laiks. „Mes esam ceļā i atsagrīžam sātā. Mums ir vajadzīgs laiks, lai padūmuotu. Partū, taišni ceļojūt, ir laiks padūmuot i paviertēt, i atsagrīžūt rūnās sacynuojumi i puordūmys. Laime, pa pyrmam, byut vasalam i zynuot, ka tovim tyvuokajim vyss ir kuorteibā. Patīseibā, svareigi, lai vysim apleicejim ari byutu kuorteibā, lai tu pats justūs laimeigs,“ pīzeist Ērika.\nLaimis muzejā var izmieginuot, mozais, sešus laimis ceļus – orklys i gruobeklis ir stuosts par endorfinim, kuri rūnās gryuta dorba rezultatā. Skaistums i riskys ari vīns nu veidu, kai nūgiut laimi. I vēļ muoksla – muzyka i radūšums, kurs cylvākam roda palīkūšu laimis sajiutu. Muzeja interjera izveidē ir izmontuotys cīmā salaseituos viesturiskuos mebelis, drēbis i lītu dizains.


Duksis un Piksis\nDuksis un Piksis.\n9. A. 1791. Skolniece A. Boļeslava Eglūnā. N. Rancāna kr.\nVīnu reizi dzeivuoja ļūti boguots vecticeibnīks. Vīnu nakti pī juo atguoja divi zagļi. Vīns īleida klētī pēc mada, ūtris klāvā pēc vērša. Šam vacticeibnīkam beja suns, kuru saurca Corobežu. Kolpyune, iznasuse suņam āst, sauca viņu pēc juo vuorda Corobež. Tys zaglis, kurs klētī īleida, dūmuoja, ka jū draugs sauc, jis atbildēja: "Madu jemu, madu jemu."\nNu kolpyune dūmuoja, ka viņu muojā dzeivuoj sātans. Šī īguojuse ustobā, pastuostēja sovam saiminīkam. Saiminīks teica: "Ej dreižuok un atsauc popu."\nKolpyune paklausēja un nūguoja. Nūguojuse pi popa, pastuostēja, kas viņai nūticis, un lyudza popa pi sevim. Pops teica: "Es jau asmu vacs cylvāks un tagad ir nakts laiks un dubļi leli, tuodēļ navaru nūīt."\nKolpyune teica: "Es tevi nūnesšu uz muojom, uzlyktu uz placim."\nPopam nabeja vairuok kū teikt, tuodēļ grybūt nagrybūt vajadzēja īt. Kolpyune pajēma jū uz placim un nesa uz muojom. Tys zaglis, kurs beja pēc mada īleidis, jau sovu beja izdarējis un stuovēja uz ceļa. Jis dūmuoja, ka te juo draugs atnas vērsi. Šis teica: "Nu šur, dreižuok kausim zemē!"\nPops dūmuoja, ka te uz viņu runoj un puorsabeidis cik kuojas vīn spēj, skrēja uz sovom muojom un kolpyune ar i puorsabeiduse skrēja jam pakaļ. Šis tod vēl vairuok skrēja. Beidzot saguoja obi draugi kūpā, vīns ar vērsi ūtrs ar madu un nūguoja sovu ceļu.


Naīlikt sevi nikaiduos kategorejuos. Saruna ar aktrisi Katrīnu Grigu - lakuga.lv\nKatrīna Griga. Kartenis autors: Artūrs Kondrāts\nTemys: Dailis teatris, Katrīna Griga, Laura Melne, Preili, Rudzāti, teatris\nItuo gods Latgolys kongresa atkluošonys koncertu kūpā ar teatra trupys KVADRIFRONS akteri Juoni Kruoni vadeja jaunuo Dailis teatra aktrise Katrīna Griga. Ka Juoņa latgalīšu volūdys prasme nu jau kaidu laiku nav puorsteigums, tod Katrīna daudzim, īspiejams, beja atkluojums. Partū ari aicynuojam Katrīnu iz sarunu – par Latgolu, teatri i aktrisis profeseju.\nKaida ir tova saisteiba ar latgalīšu volūdu i latgaliskū kulturu kūpumā?\nAsūt Latgolys kongresā, es vyspuor pyrmūreiz sajutu taidu eistu patriotismu – kai ir, ka esi eistyn pagūdynuota par vaļsti, kurā dzeivoj, par regionu, nu kuruo ej, i cylvākim apleik. Taidu eistu i patīsu, kas ir dziļuok nakai, pīmāram, pīnuokuma piec aizīt iz krostmolu nūlikt sveceiti.\nEs asmu izauguse Preiļūs, tok ar saimi dzeivuojom uorpus piļsātys – Rudzātūs – taidā skaistā vītā meža īlūkā. Vysod apleik ir bejuši cylvāki, kas runoj latgaliski, ari vacuoki sovā storpā. Tai tei volūda nu bierneibys tyka uzsyukta ar vysom maņom. Mes kai bārni poši mozuok runuojam latgaliski, tok, ka vajadzēja, ari variejom pasaceit.\nPa ceļam iz myusu sarunys vītu saceji, ka kongress tev beja pylns ar jaunim atkluojumim par latgalīšu kulturu.\nSaprūtams, nabeja jau ari tai, ka es īsarodu kai piļneigi “bolta lopa”, bet atkluojumi beja. Vysupyrma jau tys, cik daudz kongresā tyka runuots par politiskim vaicuojumim vysys Latvejis vaļsts sakarā. Tys nav tik koncerts, kur latgalīši var saīt i parunuot par latgalīšu volūdu, tū, kū vajadzātu voi navajadzātu dareit. Tys eistyn ir nūzeimeigs styurakmiņs, kas veiduoja Latvejis naatkareigū vaļsti.\nLatgola vysod ir atsaškeiruse ar sovu atvierteibu, cylvāki ir daudz temperamenteiguoki. Tū es sajutu jau iz reizis, īīmūt GORĀ – tu tūs cylvākus nazyni, tok iz reizis izaveidoj koč kaids saslāgums. Tys beja cīši skaisti. Atsagrīžūt Reigā piec kongresa, es sasajutu pavysam cytaiž – sajutu taidu spāku pīplyudumu. Maņ beja sajiuta, ka varu treis dīnys piec kuortys naēst, maņ vīnkuorši navajag.\nKa runojam taišni par koncertu, es pyrmūreiz sev atkluoju eistyn breineigu dzīduotuoju Ūgu. Nazkai leidz šam beju palaiduse jū garum.\nTu niu esi Dailis teatra aktrise, tok pabeidzi Valmīrys teatra akteru kursu. Kai tu tyki Dailē?\nDailē es tyku 4. kursa ūtrajā pusē, mani uzaicynuoja Viesturs Kairišs. Ari latgalīts. (Smejās.) Es jau nazkai smiejūs, ka latgalīši puorjam Daili – Juris Vaivods, Viesturs Kairišs… (Smejās.) Eistineibā maņ beja cīši svareigi īsastuot akterūs, tok nabeja svareigi, voi tys ir Valmīrys, voi kaids cyts kurss. Myusu pedagogi Mihails Gruzdovs i Indra Ruoga ir absoluti izcili sovā jūmā, i vīnkuorši sakryta, ka myusu kurss beja ar pīsaisti Valmīrys teatram. Piečuok jau daudz kas mainejuos.\n4. kursa beiguos veiduojam diplomdorbu “Blanša. Baltais mežs”. Tys beja pandemejis saasynuojuma laiks, kod eisti tū navarēja ruodeit, tok paspiejom tū paruodeit slāgtam cylvāku lūkam. Piec tuo maņ ari pīduovuoja dorbu teatrī. Maņ beja pyrmais īstudiejums Dailē, tod iz reizis izlaidums – vosora, kod tu nasaprūti, kas nūteik, daudzi vysakuo jauna. (Smejās.)\nNadaudz asmu redziejuse tevi iz skotuvis ari studeju laikā. Maņ vyspuor cīši patyka jiusu kursa izruodis. Tok, kod pyrmū reizi tevi īraudzeju iz Dailis teatra skotuvis, beju drupeit puorsteigta, partū ka nabeja īsadūmuojuse, ka tu esi tik izteikta Dailis teatra aktrise…\nKū, pa tevim, nūzeimoj izteikta Dailis teatra aktrise?\nLaikam vysvaira ar tū dūmoju, cik organiski tu īsaderi iz Dailis teatra leluos skotuvis. Voi tev pošai ari tai ruodīs?\nPa manim, itū vaicuojumu var daleit divejuos daļuos. Vīns ir tei organika iz leluos skotuvis Dailis teatrī, kas pats par sevi ir miļzeigs, ar uorpruoteigi augstim grīstim, kur tei skotuve i energejis apmaiņa ir cīši lela. Maņ ir sajiuta, ka maņ vajag tuo plašuma. Asmu izauguse Latgolā, kur bierneibā skrieju pa mežim, dareju trokys lītys dobā. Beju piļneigs dobys bārns. Maņ vysod ir bejuse taida napīrodynama dobys bārna energeja. Bet tys naizslādz ari tū, kas piļneigi organiski varu justīs ari iz mozys skotuvis. Tei vīnkuorši ir cyta vide, drupeit ari cyta tehnika. Tok, runojūt par lelū zali, kod izkuopu iz skotuvis, maņ atsataisa taida energeja, kas kasdīnā ir koč kur nūglobuota.\nŪtrais aspekts ir tys, ka maņ grybātūs tīktīs, kab es kai aktrise, es kai Katrīna byutu caurspeideiga, es varu byut jebkas, sevkurā teatrī. Prūtams, kotram teatram ir sovs raksturs, styls, kaidā tys strodoj. Tok maņ grybātūs byut taidai – ar kuojom dabasūs, ar golvu zemē i ūtraižuok. (Smejās.) Kai bumba, kas var grīztīs i tai, i ūtraižuok.\nEs taišni par tū pyrmū aspektu ari beju dūmuojuse. Tu napagaisti iz leluos skotuvis, kai reizem tys goduos jaunajim akterim.\nCylvāki bīži mādz justīs mozuoki nakai mes patīseibā asam. Maņ vysod pateik saleidzynuot ar dobu. Tu verīs iz zīdu, kūku – jī ir, jī ir skaisti, leli i nasalīc tik partū, ka kaids gryb jūs salīkt. Tys, kai es tū radzu – vīnkuorši ej iz skotuvis i pajem sovu telpu! Ka tu tū napadareisi, padareis kaids cyts. Bet dūmoju, ka tys ir ari īškejuos vitaluos energejis vaicuojums.\nKartenis autors: Artūrs Kondrāts\nTyvojās nūslāgumam tova pyrmuo sezona Dailis teatrī. Ar kaidom sajiutom iz tū atsaver?\nGods ir cīši dreiži paguojs, dzeivē nūtics cīši daudz puormaiņu. Aktera profeseja i teatris maņ tik cīši pateik, partū ka tys ļaun transformētīs ari maņ kai Katrīnai, kai personeibai. Tik, ka tu pats tū vari redzēt i koč kai vierzeit ceļu, kurā gribi dūtīs. Sezona beja cīši kruosaina. Teatrī vysod ir cīši daudz izaicynuojumu, kuopumu i krytumu. Tok es radzu, ka asmu iz pareizuo ceļa. Verūs, kur mani vad, ari poša cenšūs sevi vest. Paļdis Viesturam, Jurim Žagaram, vysim režisorim, kuri uzatyc i dūd vareibu struoduot. Ir cīši svareigi sapynuot (maņ ruodīs, ka cylvākim vyspuor vajadzātu vairuok sapynuot), partū ka tys vyss pīsapylda. Tys ir tik ticeibys i dorba vaicuojums – cik tu īguldi, tik daboj atpakaļ. Akters vys tik ir atkareigs nu daudzu cytu cylvāku, nu vysaidu sakriteibu – kai tuos zvaigzneitis sasastuoj.\nJau saceji, ka tev beja svareigi īsastuot akterūs. Pyrmajā reizē tu natyki. Akterus nauzjam ari kotru godu, tok daudzi mieginoj vēļreiz. Reši kurā profesejā tai ir – pīmāram, ka nateic juristūs, bīži viņ atrūņ kū cytu i ūtrreiz naraugi. Kū tu dareji piec tam, kod natyki, i deļkuo tev beja svareigi stuotīs vēļreiz?\nCīši labi, ka es izkrytu. Tys nabeja muns laiks. Tys, ka juoīt vuiceitīs par aktrisi, maņ atguoja cīši pieški. Pyrmū dzeivis daļu es nabeju tys materials, kurs varātu byut iz skotuvis. Mani vede iz dzīduošonys puļcenim, dejom, tok es beju steiva, sastynguse, baileiga, nūsaslāguse sevī. I tod pieški koč kas atguoja vaļā.\nPyrmūreiz stuojūs leļu teatra kursā. Piec tam, kod natyku, storpā beja diveji godi, kod es vuicejūs aktermeistareibys kursūs teatrī “Skatuve” pi pasnīdziejis Annys Eižvertinis. Skaitu, ka tī ir leidzvierteigi Kulturys akademejai, prūtams, na tik lelā intensitatē. Jei ir izaudzynuojuse lelu daļu vysu paaudžu Latvejis akteru, es jai cīši uzatycu, i jei uzaticēja maņ. Tymā laikā es nazynuoju, kas es asmu, dreižuok beju na iz ceļa, kas vad iz mierki, bet nūguojuse nu tuo. Struoduoju dažaidūs dorbūs, na vysod aizguoju iz tom aktermeistareibys nūdarbeibom. Eižvertiņa beja tei, kas mani savylka kūpā, saceja, ka maņ ir potencials. Vysod byušu jai cīši pateiceiga.\nKod stuojūs ūtrū reizi, es guoju tai, ka eistyn varātu “sīnai cauri izīt”. Ar piļneigu puorlīceibu – niu voi ari nikod. Es ari jutūs gotova, i vyss koč kai sasalyka. Tok, kod mani uzjēme, navarieju tam nūticēt. Vys vēļ navaru tam nūticēt. Kod braucu iz Latgolu, siežu mašynā i dūmoju: “Wow, Katrīna, tu tai gribieji, tev beja prīškā vysaidi škieršli, tok tu taipat sasnīdzi tū, kū gribieji.” Partū es ari soku cylvākim, ka vajag sapynuot i naīlikt sevi pruota ramūs.\nEs vys vēļ sev aizdūdu vaicuojumu, deļkuo maņ tys ir tik svareigi, i leidz atbiļdei naasmu tykuse. Maņ tei nav tik profeseja. Asmu cīši rodūšs cylvāks, i vīnkuorši navaru tū nadareit, lai ari kaidys cytreiz byutu gryuteibys voi cyti aspekti, kas nav tik kruošni. Kod es asmu itamā profesejā, tod jiutūs dzeiva. Ka maņ tū atjimtu (es nivīnam naļaušu tū atjimt, partū ka tys ir manī (smejās)), es laikam puorstuotu elpuot. Reizem goduos izdareit ari gryutuokys izvielis, ir cylvāki, kas tū naspiej pījimt, i tys ir piļneigi normali. Es vīnkuorši navaru tū nadareit – tys ir vīns nu munys dvēselis uzdavumu.\nCik dzierdāts nu akteru, eipaši jaunūs, kam Kulturys akademejis laiks atmiņā vēļ pavysam svaigs, īsastuojūt akterūs, sevi daudz juolauž, juomaina i nu daudz kuo juoatsasoka.\nCīši daudz. Tu atsasoki nu vysa īprīškejuo, kas tev beja. Koč kaidā mistiskā kuortā tu pat vizuali izskotā puorsamej. Ka cylvāks mainuos īškeji, dūmuošonā, tod jis eistyn ari fiziologiski izamaina. Reizem smejūs – kai kazyn es izavārtu, ka nabyutu īsastuojuse akademejā!? (Smejās.) Pyrmajā reizē, kod vēļ stuojūs leļu kursā, es beju piļneigi cyts cylvāks. Maņ beja blondi moti, iz īstuojeksamenim atguoju ružovā kostimā, ružovā šalī. Nasabreinoju, ka mani nauzjēme. (Smejās.) Bet tys pats skaistuokais, ka nu teve pīdzymst koč kas piļneigi jauns – dūmojūšs cylvāks, cylvāks ar sovu redzīni, kurs ir breivs sevī, kurs ir drupeit saprats, kas eisti tu esi. Eistineibā es sevkuram cylvākam nūvālātu izīt aktera studejis. Tev nav juobyut itamā profesejā, nareši tai ari nūteik. Tei ir vīna nu lobuokūs dzeivis školu, kū asmu pīredziejuse. Leluokuos dzeivis školys maņ ir bejušys muna saime, akademeja i veirīši. Tuos ir mani vierzejušys dūmuot, saprast, kas i kai nūteik. Maņ vyspuor ir taida doba, kas es daudz verūs, analizeju. Akademejā suokumā kaidam ir leluokys spiejis, cytam mozuokys, bet tod verīs, kai tys vyss mainuos kai akteriski, tai kerminiski. Piec akademejis ari saprotu, ka vīnkuorši vaira navaru sēdēt sātā i nanūsadorbuot ar sportu – kermiņs ir pīrads byut aktivs. Vēļ ari bolss… Cīši daudz aspektu, kas salauž i maina. Tev ir juopamat vysa tei dzeive, kas beja īprīšk, tok, lai jei tī ari palīk. Es uzatycu, ka mani vad tī, kur maņ ir juoīt.\nAp kursa izlaiduma laiku žurnalā “Teātra Vēstnesis” beja Indrys Ruogys roksts par jums vysim. Atguodoju, ka, raksturojūt tevi taidu, kaida beji laikā, kod stuojīs akademejā, jei pīminēja ari akcentu. Klausūs tevī i gryuši nūticēt.\nZyni kai, maņ nikod nav bejs taida izteikta akcenta, bet maņ drupeit beja izlūksne i problemys ar šaurajim i plotajim “e”. Tī ik pa laikam ari niu pasaruoda. Izruodē “Zemdegas” pādejā ainā, kas maņ ar partneri Mārtiņu Upenieku ir dīzgon dramatiska, ir teksts: “Tu izplaties pa visu tahtas platumu un novelc man pusi no segas.” Es pasaceju “segas” ar šaurū “e”. Tymā breidī vysa muna aktermeistareiba, vyss muns īškejais monologs, vyss, kas tik varēja, vīnkuorši sabruka. (Smejās.) Bet nu jau tys ir daudz mozuok, akademeja itamā ziņā cīši daudz paleidzēja. Es apruovu golūtnis, vuordus, kurūs vajadzēja stīpt, es lūceju. Kod vuicīs, suocās ari pretejais efekts – tūs vuordus, kurus tu jau pareizi lūceji, tu suoc stīpt. Tok, paļdis Dīvam, taida eista akcenta maņ nav bejs, zynu cylvākus, kam ar tū guojs daudz gryušuok.\nVēļ drupeit pacitiešu Indru Ruogu. Tu jau pīminieji “Blanšu”, piec kuruos tevi ari uzaicynuoja iz Dailis teatri. Indra Ruoga roksta, ka “Blanša i Mihails Gruzdovs jū padareja par muokslineicu – tai spielej tik Katrīna, i tai navar nivīna cyta”. Voi tu ari pīkreiti, ka Blanšys lūmai ir tik lela nūzeime tovā kai aktrisis dzeivē?\nCīši lela, ari kai cylvāka dzeivē. Es jutu, ka ar itū dorbu nūslādzu miļzeigu cyklu ari poša sovā dzeivē. Pyrmūreiz dzeivē es sajutu, kū nūzeimej aktera dorbs i suoču sajust tū atbiļdeibu i konceptu, kai tys vyspuor nūteik, kū tys prosa, kai tū dareit. Tei ir taida emocionaluo matematika ar lelim kritīnim iztielē. Bet tys beja cīši skaists, ari dīzgon izaicynojūšs process, nikod tū naaizmiersšu. Tys vyss tai sasalyka. Paļdis Gruzdovam, eistineibā vysod asmu jū izjutuse kai taidu sovu cylvāku, mes nateišom īpasazynom jau pyrma es īsastuoju akademejā. Tok, runojūt par Blanšu, maņ leluokais kompliments beja, kod piec izruodis generalmieginuojuma (īstudiejom tū slāgtā lūkā – tik režisors i tī kursabīdri, kas tamā pīsadaleja) pi mane daguoja Indra Ruoga, kura rauduoja. Tys maņ ruodīs vīns nu leluokūs komplimentu vyspuor dzeivē. Na “paļdis, beja cīši labi, maņ patyka, kai tu tī dorbuojīs”, bet eistys emocejis. I vēļ nu juos.\nIr akteri, kurim ir sapynu lūmys, lelī mierki, kū grybātūs sasnīgt. Ir taidi, kas kotru jaunu lūmu skaita par tuo breiža lelū mierki. Kai ir tev?\nMaņ ruodīs, ka lūmys naatīt nateišom, tuos atīt ar koč kaidu nūdūmu. Es absoluti mīļoju ari mozuos lūmys. Skaitu – ka tu gribi byut izcyls pyrmajā planā, tev juobyut izcylam ari trešajā planā. Nav mozu lūmu, ir moza dūmuošona. (Smejās.) Maņ cīši īsaspīde pruotā Viestura Kairiša saceitais: “Ka pat lūmā ir vīns burts, tu nūspielej jū tai, lai es saprūtu vysu cylvāka dzeivi, kas ir tai zamaškā.” Vysod asmu jutuse, ka cīši labi varu maineitīs, maņ ir maineiga doba piec byuteibys. Maņ cīši pateik kai rakturlūmys, tai varūņu lūmys – jiutūs komfortabli obejuos zonuos. Sevi grybātu atteisteit obejūs itymūs vierzīņūs. Akteri bīži suoc sevi izsmeļt kaidā nu zonu, tod svareigi meklēt koč kū jaunu, kur varātu atsateisteit. Jiutu, ka maņ niu vajadzātu vairuok raudzeit raksturlūmys. Ka runojam taidā leluokā leiminī, maņ cīši grybātūs nūspielēt Anglejis karalīni Elizabeti. Vyspuor maņ grybātūs nūspielēt vysa spektra cylvākus: karalīni, vīnkuoršu lauku sīvu, kura slauc gūvs i ir puordzeivuojuse izsyutejumu, narkomani, gaišu i atvārtu dobys bārnu. Tys ir tys, kū es grybātu dzeivis laikā padareit – naīlikt sevi nikaiduos kategorejuos.\nKū tu dori nu teatra breivajā laikā? Kur tu daboj energeju?\nBeidzamajā laikā asmu saprotuse, ka ir juoizdūmoj koč kaida sistema, lai dzeivē nav tik teatris. Cytaiž tev tryukst energejis, jiutīs izdadzynuots, sauss. Tu navari byut rodūšs, naredzi nikuo nu dzeivis. Ir svareigi byut dzeivē, apritē. Saprotu, ka maņ dīzgon ilgu periodu dzeivē ir bejs puoruok moz baudys. Ar tū es dūmoju dzeivis baudu – sasatikt ar cylvākim, īt iz skaistom vītom, skaiteit lobu literaturu, klauseitīs lobu muzyku, meklēt taidys lītys, kū pyrma tuo naasi zynuojuse, patrokuot, atsagrīz pi dobys, sasazemēt i nūsamīrēt. Tok tū vysu dareit caur taidu baudys prizmu. Tod ari jiutu, ka maņ suoc pasaruodeit pavysam cytaida energeja, i tod tu daudzi tuos vari dūt ari dorbam.\nKur es atsajaunoju? Tī ir maņ tyvī cylvāki – saime i draugi, loba literatura, kino, ceļuošona. Prūtams, na vysod tam vysam saīt laiks. Bet niu es pīkūpu taidu metodi, ka īmu pa vysom tom īlom, pa kuruom naasmu guojuse, īmu tymūs veikalūs i kopejneicuos, kur naasmu guojuse. Vysu laiku raugu izjaukt koč kaidu sevī īsastruoduojušu sistemu. Var vīgli pīrast īt tik pa vīnom durovom, tok apleik ir vēļ 150 durovu. Cīši daudz maņ paleidz ari sports i fiziskuos aktivitatis. Maņ cīši pateik ari pierts rituali. Tys ir vīns nu munu sapynu – pierts koč kur Latgolā mežā.\nZynu, ka vairuokus godus piec kuortys esi vosoruos vadejuse teatra nūdarbeibys Preiļu jaunīšim. Cik svareiga tev ir saikne ar Preilim?\nPaļdis pasnīdziejai Vilhelmīnei Jakimovai. Taišni pi juos pamatškolā suokuos muna pyrmuo saisteiba ar teatri, lai ari tūlaik es vēļ nasaprotu, kas tys eisti ir. Tei beja teatra grupa “Kājām gaisā”. Eistineibā es vysu sovu dzeivi drupeit asmu jutusēs “kuojom gaisā” (smejās). Tys beja cīši pateikams laiks, kod tev dzeivē ni par kū nav juouzatrauc, tu ej iz školu, ej iz teatra puļceņu, tod izdūmoj, ka byusi aktrise i tev vaira nav juosavuica ni kīmeja, ni matematika, tu tok byusi aktrise, tys ir nūlamts. (Smejās.) Taida tei sapratne maņ tūreiz beja, niu iz vysu verūs cytaiž.\nKod aizbraucu iz Latgolu, Preilim, i mani kaids aicynoj struoduot ar bārnim voi vadeit kaidu pasuokumu, es jiutūs cīši, cīši pateiceiga, īdvasmuota i lepna par vītu, nu kuruos es īmu. Nikod nasavieršu ar augstu pacaltu dagunu, nikod ari naasmu jutusēs augstpruoteiga, īdūmeiga, lai ari reizem cylvākim par myusu profeseju kūpumā var rastīs taids prīškstots. Tai nav. Maņ ir cīši interesanti struoduot ar bārnim, tī treneni patīseibā ir vaira vārsti ir kūpejū personeibys atvieršonu. Nav saceits, ka tī vysi bārni byus akteri i aktrisis, bet jī var palikt drūsuoki, izsaceit redzīni, kustētīs, suokt dūmuot, analizēt… Myusu dīnu sabīdreibā cylvāki bīži naizsoka tū, kū dūmoj, sekoj bora instinktam. Raugu bārnus īvierzeit tymā, ka kotrys cylvāks ir unikals, kotram dūdu vareibu pīsaceļt i izsaceit sovu redzīni. Leluokuo daļa parosti ir cīši kautreigi, baileigi, goduos ari kaids atvārtuoks, kam taišni vajag vaira pībremzēt. Tys ir vierteigi ari maņ – poša atkuortoju koč kaidys lītys, taipat vysod prīca satikt Vilhelmīni. Ari itūvosor byus taida vīnys dīnys nūmetne. Prīca, ka Preiļūs nūteik taidys aktivitatis, kur bārni var pylnveiduotīs.\nSkaiteju tovu interveju portalā kroders.lv, kurā saceji, ka grybātu satikt sovys dzymtys sīvītis, kas ir bejušys pyrma tovys vacmamys, ka izjiuti juos kai sovu spāku. Cik svareigys tev ir tovys saknis?\nMunā dzymtā vysod ir bejušys cīši spieceigys sīvītis, cīši gudrys. Kod es augu, mes vīnā sātā kūpā dzeivuojam vairuokys paaudzis. Asmu cīši tyvu pīdzeivuojuse paaudžu nūmaiņu, kod vīna paaudze aizīt, bet cyta īt vītā. Mani vīnkuorši cīši interesej, kas ir tī cylvāki, kas ir veiduojuši mani. Tuos jau nav tik ituos paaudzis, tys ir daudz tuoļuok. Informaceju atrast ir cīši gryuši, bet es cīši grybātu izzynuot tūs cylvākus, kas ir bejuši pyrma mane. Mani vysod mulsynuojs muns temperaments, cīši īspiejams, ka naasmu “teira” latvīte. Deļkuo mani tys interesej? Es vīnkuorši jutu, ka asmu tei sīvīte, kurai juonūslādz cykls, kas ir atsakuortuojs munai mamai, vacmamai i vacvacmamai. Es ari jiutūs gona spieceiga, kab tū padareitu. Lai nu mane suoktūs jauna era.


LgSC pasuokumi – Page 3 – Bīdreiba "LgSC"\nCategory: LgSC pasuokumi\nSporta spielis Rēzeknē\nPosted on 18.07.2014.\nZaiga pāduoja pa Italeju\nPīsasoki “Atzolom” da 7.juļa!\nJaunīt! Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom "Atzolys" Bieržgalī (Rēzeknis nūvods). Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni. Pa vydu…\nPosted on 03.07.2014.\nJaunīt! “Atzolys” tevi gaida!\nBīdreiba "Latgolys Studentu centrs" itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos"Atzolys". Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim.…\nPosted on 11.06.2014.\nPavasars Tievanānūs? Deļkuo nā?!\nJau kurū godu zam ailis sevi pīsoka vysu godu gaideitais nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim „Tievanānu pavasars” aba „Tievanānu čulans”.…\nPosted on 22.05.2014.\nKū Jelgovys birojs darieja Muzeju naktī?\nMuzeju naktī Jelgovys biroja aktīvisti nadaudz pasportuoja i pīsadalieja orientiešonuos pasuokumā, kurs beja vysa Jelgovys centra rūbežuos. Pīsadalieja vasalys 2 komandys - kuojomguojieji (Evija Valaine, Olita Bidzāne, Anita Vespere i…\nPosted on 21.05.2014.\nAizvadeits Laladra Rēzeknē\n10. maja pīvokorā (tai ap pīcim) dzejis i prozys skaiteituoji i klauseituoji sasatyka Rēzeknī, bīdreibys “Artistence” telpuos, pasuocīnī ar nūsaukumu “LaLaDra” jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs. Gaisteigajā vītā uzastuoja jau pazeistami literaturys…\nCikom svātdiņ cyti atsapyuss piec Muzeju nakts, a cyti skrīs preteimā sovam pyrmajam maratonam, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā varēs atgiut elpu i giut jaunus īspaidus Latgolys sātā. 12 stuņdēs Jākuba…\n9. majā Jelgovys birojs aicynuoja vysus iz dzejisku pasuokumu „Vieja čukstūs īsaklausūt...”. Pasuokums puļcieja desmit vairuok i mozuok zynomus dzejnīkus nu Jelgovys apkaimis i divtik skateituoju. Vokoru atkluoja vokora vadeituoja…\nVysi vīnā maisā\nBīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynuoja vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi…\nPosted on 09.05.2014.


"Pi myusim Latgolā" gastej pi Annys Babris | Latgales plānošanas reģions\nItūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Drycānu pusē, kur niu dzeivoj aktivuo Anna Babre. Sovā cīnejamā vacumā jei aktivi leidzadorboj Latgolys kulturys dzeivē, globoj i kūp tautys tradicejis, kai ari izveiduojuse folklorys kūpu i muzeju Maltā, atgivuse dzymtys sātu Drycanūs, kur īkuortuojuse muzeju.\nAnna Babre ir školuotuoja, folkloriste i aktiva Latgolys sabīdriskuo darbineica, dzymuse Rēzeknes apriņča Drycānu pogostā. Niu sovā eipašumā atgivuse dzymtū vactāva i tāva sātu i tī īreikuojuse muzeju. Izaruod, ka pošai sātai ir sovpateigs stuosts. Sovā laikā Fraņcs Trasuns īrūsynuojs Drycānu pusē izceļt školu deļ zemnīku bārnu. Školu īsvietejs Latgolā zynomais gareidznīks i školuotuojs – monsinjors Nikodems Rancāns.\nVāluok gon škola puorcalta iz Piļcinis muižu, i Annys Babris vacuoki itamā sātā svietejuši sovys kuozys. Anna Babre stuosta, ka itamā sātā svieteitys kuozys, reikuotys večerinkys i pat bēris. Tai kai tī vysod apsagrūziejuši ļauds, sātys leluo ustoba nikod nav sadaleita mozuokuos.\nNiu Anna Babre tī īreikuojuse muzeju, kur laipni gaida sevkuru gostu. Sātā var apsavērt vysaidys gruomotys – vacys i jaunys, kai ari tuos, kuru autore ir poša Anna Babre. Taipoš muzejā globojās materiali par pošu sātu, tuos dzeivuotuojim, tyvuokuos apleicīnis ļaudim, vītom i nūtikšonom.


16. A. 1152. E. A. S i m s o n s n o D. P y n k o R o z e n t o v a s p a g.\nSen-senejūs laikūs bīži apcīmuoja saiminīkus čigoni, na tai kai tagad. Tagad viņus vysi trauc prūjom, lai naganītu pļovu un namaituotu meža. Tajūs laimes laikūs dzeivuojis vīns puorticis cylvāks, boguots saimnīks. Viņa rejā beja apmetīs dzeivuot našķeists gors. Tys viņam daudzi kaitējis labibas izkūļšonā. Kal pīsēris reju, tai reitā atradis vysu izgryustu uorā. Nikas navarējis palikt par nakti tymā rejā. Vīnā vokorā ībrauca divi čigoni un lyudz nu saiminīka nakts muoju. Saiminīks atsoka viņim, ka naasūt vītas un ka reja breiva asūte, bet tur nivīns navar par nakti puorgulēt. Čigoni suoka lyugt: puorgulēt koč rejā. Saiminīks no suokuma atrunuojis, bet radzūt, ka nikas naiznuoks soka tai: "Labi, varat gulēt, bet tikai, kas iznuoks, as naasmu vainīgs."\nČigoni beja mīrīgi, un aizguoja laimīgi gulēt. Dabūja lelu maisu, izgrīzja tam dybynu, sabuozuši kuojas vīns nu vīna gola, ūtrs nu ūtra īškā, nūlikās gulēt, pajāmuši rūkuos sovas uodas peickas. Te ap pošom pusnaktim sasacēlīs lels vējs. Uzreiz pylns rejs beja ar valnim. Valni suoka doncuot un dzīduot, tai ka čigonim jau beja bailes pasaskotīt, kas tur ir. Valni pīskrēja pi čigonim un suoka breinuotīs, kas tys taids varētu byut. Vot jī dūmuoja, dūmuoja, un aizskrēja praseit sovam tāvam, kas tys ir. Tāvs šis navarēja staiguot, jo beja jūti vacs. Valni atnezja jū uz reju un nūlika cepļī. Vacais valns skotās, skotās un suoka runuot: "Bārnīši, nazynu es pošs, kas tys ir taids. Koč dzeivuoju es jau deviņi symty pīktū godu, bet taidu breinumu naasmu redzējis, ka golvas divas, a kuoju nivīnu."\nČigoni dzierdādami itū runu, klusiņom pīguoja pi vacuo valna un suoka skaitīt tam pa muguru ar sovom uodinīcom. Citi valni radzādami taidas brīsmas, dūdas cyts par cytu nu rejas uorā, bet vacais-tāvs suoka klīgt nalobā bolsā. Čigoni nagryzuši tam nikaidas vērības un tik laiduši ar peickom vacajam par muguru. Beiguos vacais valns suoka lyugt čigonu, lai laižūt vaļā. Čigoni soka tai: "Voi valnu nabyus rejā vairuok?"\n"Nabyus!" atbiļdēja valns.\n"A kū šī valni sorguoja šīmā rejā?"\n"Jī sorguoja naudu, kura guļ zam rejas slīkšņa, kur stuov kot liņš un viersū jam ir lels akmens. Jamjat jū, tikai lalžat maņi uorā! "\nČigoni mīrīgi atlaidja valnu, poši aizguoja pi saiminīka un izstuostīja jam vysu. Uz reita vysi treis pajāmja naudu, puordola uz trejom daļom un suoka dzeivuot boguoty un lalmīgi. Nu tuo laika arī rejā vyss beja labi un mīrīgi, varēja īt gulēt ikkotru laiku, jo nivīns vairuok tur nastaiguoja un nadoncuoja, kai beja ogruok.


Iz koncertu Sutrūs aicynoj grupa “Bez PVN” - lakuga.lv\nTemys: Bez PVN, koncerts, latgalīšu muzyka, Leivuona nūvods, Sutri\nPyupolu svātdīnē, 5. aprelī, 16.00 stuņdēs iz koncertu Leivuona nūvoda Sutru kulturys nomā aicynoj grupa “Bez PVN”. Koncertā izskanēs grupys jaunuokuo albuma dzīsmis, kai ari senejuos i klauseituoju īmīļuotuos kompozicejis, sūlej pasuokuma organizatori.\nGrupys “Bez PVN” autordzīšmu repertuars tiks veiduots i izpiļdeits tikai tuos dalinīku dzymtajā – latgalīšu – volūdā.\nGrupā muzicej Kristaps Rasims (bolss, elektriskuo gitara, bandžo i cyti instrumenti), Guntis Rasims (bolss, akustiskuo gitara, akordeons i cyti instrumenti), Jurs Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers i cyti instrumenti) i Valdis Vucāns (basgitara, bolss), kai ari buņdzinīks Normans Bārbals.\nPastuoviešonys laikā grupa “Bez PVN” ir izdavuse divejus studejis albumus “Pyrms Vuorda…” (2006) i “Reits” (2013), kai ari radejuse vairuokus videoklipus. Grupys pazeistamuokuos kompozicejis ir “Screen”, “Eņgeli sviļpoj”, “Golds iz ustobys”, “Besi”, “Loopi”, “Zuoleite”, “Digitaluo gūteņa”, “Izzeimuots nu rosys” i c.\nBiletis var nūpierkt “Biļešu paradizis” kasēs ci iz vītys Sutru kulturys nomā.\n2019. gods oktobrī ar koncertu “Rūbeži” koncertzalā GORS grupa “Bez PVN” prīcynuoja sovus fanus.\nSkaiti rokstu “10 interesanti fakti par grupu “Bez PVN””


septembra 2013 | Knižné nebo\n11. 9. 2013 • recenzie


Raidejumā "Latvijas novadu cīņas" pīsadaleja Dagdys komanda - lakuga.lv\nTemys: Dagda, Dagdys nūvods, Dainis Platacis, Irēna Maļkeviča, Latvijas novadu cīņas, LTV, LTV1, Renāte Gekiša, Roksts, Sandra Viškure\nLTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” sasatyka Valkys, Kuldīgys i Dagdys nūvoda komandys.\nDagdys nūvoda dūmis prīkšsādātuojis Sandrys Viškuris komandys sastuovā beja izgleiteibys darbineica i aktiva pošdarbneica Irēna Maļkeviča, Dagdys patriote Renāte Gekiša i kulturys darbinīks i muzykants Dainis Platacis.\nSekojūt maja mieneša tradicejom dzīduot pi krucifiksu, ari Benislavys etnografiskais ansamblis kotru maja trešdini 14.00 stuņdēs dzīduos pi krucifiksu. Itūnedeļ – pi Slavītu kopu krucifiksa.\nMaja mieness nuok ar tradicionalīm maja dzīduojumim pi krucifiksu. Bolu nūvoda Vactilžys pogostā kotru maja svātdini 15.00 stuņdēs pi krucifiksu dzīduos foklorys kūpa “Saime”. Itūņedeļ – Sudarbes kopūs.


Datum tisku: 7. 6. 2020 08:42


2020 Durga Puja Calendar, 2020 Durgotsav Date Time, 2020 Durga Puja Schedules, 2020 Durga Puja Date and Time - Festivals Date Time\n2020 Durga Puja Date and Time, 2020 Durga Puja Calendar, 2020 Durgotsav Date Time, 2020 Durga Puja Schedules\nAbout Durga Puja : Durga Puja, also referred to as Durgotsava or Sharadotsav is an annual Hindu festival in South Asia that celebrates worship of the Hindu goddess Durga. It refers to all the six days observed as Mahalaya, Shashthi, Maha Saptami, Maha Ashtami, Maha Nabami and Vijayadashami.Durga Puja festival is celebrated from the sixth to tenth day of bright lunar fortnight in the Hindu calendar month of Ashvin.\n2020 Mahalaya ▶, 2020 Panchami ▶, 2020 Sasthi ▶, 2020 Saptami ▶, 2020 Ashtami ▶, 2020 Nabami ▶, 2020 Bijaya Dashami ▶\nDurga Puja 2020 Dates:\nMahalaya 2020 Thursday 17 September 2020\nMaha Sasthi 2020 Thursday 22 October 2020\nMaha Saptami 2020 Friday 23 October 2020\nMaha Ashtami 2020 Saturday 24 October 2020\nMaha Nabami 2020 Sunday 25 October 2020\nBijaya Dashami 2020 Monday 26 October 2020


Серёга (Prikaz profila) 15. listopada 2019. 20:43:09\nСерёга (Prikaz profila) 27. listopada 2019. 21:15:38\nСерёга (Prikaz profila) 9. studenoga 2019. 15:22:31\nСерёга (Prikaz profila) 23. studenoga 2019. 17:45:55\nСерёга (Prikaz profila) 8. prosinca 2019. 22:03:44\nСерёга (Prikaz profila) 2. siječnja 2020. 23:32:12\nСерёга (Prikaz profila) 19. siječnja 2020. 20:28:29\nСерёга (Prikaz profila) 22. siječnja 2020. 21:23:17\nСерёга (Prikaz profila) 4. veljače 2020. 22:20:31\nСерёга (Prikaz profila) 25. veljače 2020. 21:48:21


Latgalīšu muziki aicynoj iz Sirdsdzīšmu koncertim - lakuga.lv\n3. decembrī diveju muzicejūšu vīneibu apvīnuotais projekts – “Patrioti.Lg” i “Inga & Normunds” pīduovoj sirdsdzīšmu koncertus:\n13:00 Maltys Kulturys nomā\n18:00 Malnovys muižā\nProgramā: Lobuokūs dzīšmu izlase kūpprojekta izpiļdejumā jaunūs dzīšmu prezentaceja. Pasuocīnī īkļautys popularuokuos obeju izpiļdeituoju latvīšu i latgalīšu dzīsmis, kurys muziki izpiļda kūpā jaunuos, izlobuotuos versejuos i ari pavysam jaunu dzīšmu pyrmatskaņuojumi. Iz vītys varēs nūpierkt muziķu izdūtūs albumus.\nĪejis moksa 2,50 LVL. Školānim i pensionarim 1,50 LVL.\nBiļetus īprīškpuordūšonā var nūpierkt iz vītys.\nKarteņa: nu grupu arhiva


Bolvūs nūtiks tradicionalais kamermuzykys festivals - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, Bolvu kamermuzykys festivals, Bolvu muižys koncertzals, kamermuzykys festivals, Roksts\nAugusta pādejā nedeļgolā Bolvu muižys koncertzalā jau sešpadsmytū reizi nūtiks Bolvu kamermuzykys festivals.\nFestivals tiks atkluots 29. augustā 17.00 ar koncertu “Romantiskā Parīze”, kurymā Līpuojis steigu kvartets skaneigā saspielē ar mežroga meistaru Daini Tarasovu izbūrs Parīzis nūskanis. Piļsāta atspeidēs Franča Lista školuotuoja Antuāna Rejhys, imperatora Bonaparta muzika Luija Fransuā Doprā klasiskajuos harmonejuos, kai ari šarmantuo meilinīka Debisī napastuoveigūs tonalitašu kruosuos.\n20.00 Bolvu muižys koncertzalā izskanēs koncertprograma “Eksotiskās dejas”, kurymā “Sinfonietta Rīga” pyutieju kvintets, kurs pīcu godu darbeibys laikā sevi ir aplīcynuojs kai breineigs kameransamblis, sasateik ar Latvejā jau ilgu laiku dzeivojūšū lītaunīku saksofonistu Arvīdu Kazlausku. Itymā koncertā klauseituojim byus vareiba baudeit i originalmuzyku, kas raksteita taišni itaidam naīrostam instrumentu sastuovam, i ari vairuokus aranžiejumus. Koncertprogramys konceptualū pamatu veidoj skaņdorbi, kas taidā voi cytā veidā ir saisteiti ar eksotiskajom zemem. Koncertā klauseituojim tiks pīduovuotys Alžīrejis i Meksikys autoru originalkompozicejis, kai ari francužu Žana Fransē (Jean Francaix) i Darjusa Mijo (Darius Milhaud) ceļuojumu īspaidi aranžiejumūs.\nAri svātdiņ, 30. augustā, paradzāti diveji koncerti. 15.00 izskanēs koncerts “Grand Duo”, kura pamatdūma baļsteita veidojūt klasisku koncertprogramu, kas naatstuos vīnaldzeigu na kasdīnišku klauseituoju, na ryudeitu muzykys pazinieju. Itūreiz kai koncepcejis vīnuojuošais elements izvālāta diveju instrumentu saspēle ar vīnleidzeigim spēlis nūteikumim vysaidu laikmatu i stilu muzykā, partū ari koncertprogramys nūsaukums pajimts nu K. M. Vēbera Leluo koncertdueta klarnetei i klavīrem. Obeji koncerta muokslinīki Agnese Egliņa i Mārteņš Circenis Latvejis kulturys dzeivē ir labi zynomi, kūpā spielejūt jau vaira kai desmit godus īpazynuši skotuvis spēlis nūteikumus i sajāmuši ari publikys atzineibu i vītiejūs koncertzalūs, i uorzemēs.\nFestivala nūslāgums byus koncerts “Dainu skapis”, kura suokys 30. augustā 19.00. Koncertprogramā vokaluo grupa “Framest” kūpā ar muziki i komponistu Raimondu Tigulu izpylda muzyku, kas atspīgeļoj grupys dalinīku izceļsmi, latvīšu tautys tradicejis i myusu vidi, kurymā dzeivojam – tys ir latvīšu muzykys “spiričuels”. Koncertprograma ir muzykalu vaicuojumu rezultats, kur tradicionala melodeja teik ītārpta formā, rytmā i harmonejuos, kas ir aktuala i myusu dīnu akademiskuos muzykys, i ari estradis muzykys vidē.


Chinese (simp.) Latvian Online Translator: Chinese (simp.) Latvian Translation | Direction: Chinese (simp.)


latgalīši – Page 4 – Naktineica\nSibira stuosti. Krīvu medicina. I daļa\nKai tī beja, na beja, tok atguoduot ir kū. Sibireja loba vīta, par reizis sasajussi kai godu divdesmit vaira dzeivuojs – ari tymā laikā, kuruo nimoz naatguodoj i kod teve vēļ nimoz nav bejs.\nKas par tū, ka mes ar Ilonu paspējem byut i Lenina unučkys i saguoja pat pionerūs īsastuot, pravda naatguodoju, kur jī palyka i kurā šaļtī pagaisa vysi pioneri i galstuki. Tok tū viņ zynu, ka munā školā iz beigom mūdē beja divejis kombinacejis: a) prīveite ap koklu i pi kryušu pioneru nūzeimeite, b) ap koklu galstuks, a nūzeimeite īsprausta kabatā, protestejūt par tū, ka tī raksteits krīvyski, na latvyski.\nPioneru to Sibirī vaira nav, koč vēļ paguojušā godā Igoram Babram beja izadevs dabuot diplomu kai rajona lobuokajam kombaineram, a veikalā “Ковчег” tiergoj kladis ar sorkonim vuokim, PSRS gerbim i Lenina golvom. Bez vysa tuo juosoka, ka pi Ačinskys muzeja iz gaņku beja pakuortys izavādynuot vysaidys suknis: i zaldatu, i komunistu, i pionīru.\nPartū otkon Sibirī ir medicina! I kaida medicina!\nKai tī beja? Padūmu medicina ir lobuokuo medicina, i padūmu uorsti – lobuokī uorsti iz pasauļa? Ni valna! Lobuokuo medicina ir krīvu medicina! I krīvu uorsti ak jau ir breineigi uorsti! Ka tik jim teik kluot. A vareibys nūspruogt iz slimneicys gaņku voi pi registraturys lūdzeņa nikod natryukst!\nA suocēs vyss cīši navaineigai. Tymā dīnā, kod daļa nu myusu bejom nūguojuši iz arhivu, a daļa iz bazneicu i televizeju i sazeimiejuši Juoņadīnys afišys, suocēs medicinys epopeja. Nikuo troka jau tī nabeja – īdami nu bazneicys, kur bez bazneickunga i myusu vēļ beja 2 buobys: vīna svātule pa prīšku maisējēs, a ūtra bazneicys pakalē bubinēja, īguojom poliklinikā. Pi tuos pošys reizis pa ceļam bejom ari apbedeišonys salonā, puors unikalūs veikalūs, tok itūreiz na par tū. Par grobim, jūs dizainu, kai ari veikalu sortimentu kaidu cytu reizi, ka tei cyta reize daīs. Taidu vaiņuku es da tam nabeju redziejuse i piec tam redzieju tikai dzerauņu kopūs!\nNacyluo poliklinikys uorīne nasūlēja ni pusi nu tūs lobumu, kū dabuojom vydā. A nūsavērt beja kū! Kod puorkuopem izdrupušū betona slīksni, pyrmuo acīs dyurēs tymsa. Dryums vestibils, izlykts ar izdeļdeitom betona plitkom, taids kai zals voi kas, a tymss kai eļnē. Apleik pluovoj vysaidi ciļvieceni, kas akuratnai stuojās rynduos voi sēd pi kabinetu durovu iz izļūdzeitu bryuna dermantina beņču (nazkod taidi beja kinoteatrūs, aktu zalūs i vēļ naseņ redzieju, ka Varakļuonu kulturys nomā ari taidi ir).\nPa lobai rūkai beja taida kai kletka, kai cītums. Zylys restis, zyli kuoši i petlis. Laikam garderobe. Vyss aizslāgts i dryums. Pa kreisai rūkai beja registratura, kur vydā ak jau sēdēja kaida kompetenta persona, tok redzēt nikuo navarēja, a voi ta mes vēremēs? Guojom tuoļuok.\nPa bryunu koridoru i trepem varēja tikt vēļ iz vīnu vestibilu. Pi sīnys beja nazkaidi cīši unikali materiali, tok vylks ar jim, beja tik tymss, ka obrozi taipat nasaītu, a zibspuldzi lītuot nasagribēja. Lai jau nadūmoj, ka mes kaidi turisti voi separatisti! Vēļ tī beja izsteidziejuse paļma i nazkaidys cytys pučis. Beja ari puors babys, kas ar nūlemteibys sagrauztom sejom sēdēja pi uorsta durovu.\nNu īviereibys cīneigu objektu juoizceļ taida nalela bryuna kaste, kai kartoteka voi kas, kur beja salyktys lapenis ar vuordim i pa vydu beja apdrupuša kartona lapenis, iz kurom beja ni to uorstu, ni to pacientu kataloga uzvuordu pyrmī burti, ziļbis, ni to kas (napīmiņu vaira). Tok tei kaste beja cīši svareiga! Iz tuos kastis turējēs vysa sistema. Tik mes tai ari nasaprotom tuos sistemys.\nVarēja īt ari iz ūtrū stuovu, tok tī nabeja nikuo loba. Gaiši zyla trepu telpa i vēļ nazkaidys gaiši zylys restis. Beja vēļ vīns kambars, ni to otkon nazkaids vestibils. Tī varēja dabuot informaceju par narkotikom i nūsajimt iz flurogrammys. Pi durovu daga lampa – voi nu kaids beja vydā, voi taišni ūtraiž dreikstēja īīt.\nVēļ nazkur beja teksts, kaida ir uorsta profesejis izredzeiteiba, cik tys ir cāls dorbs. Beja ari pacienta styureits, kur varēja puorskaitēt nazkū smolkim burtim raksteitu. Beja nazkas ari par zornu saslimšonu voi zaglim – plakats ar malnom rūkom. A varbyut par AIDS?\nTok vysa nogla beja tymā kūka kastē – ni to kartotekā, ni to pacientu sarokstā, pīrokstā, registrā. Ituos meiklis mes tai ari naatguoduojom. Voi tī pīsaroksta? Voi varbyut redz, ka ir pīsarakstiejs?\nKab ekspediceja byutu izadavuse, ar tū myusu pīdzeivuojumi ar krīvu medicinu nasabeidze. Speciali nūguojom garom mudruos paleidzeibys stacejai (mudra to jei gon nav, tū mes jau zīmā redzējem, a bkg. Cakuls itū breinumu pat nūjēme kinā – kai mudruos paleidzeibys mašyna, čut dvasdama i zylus dyumus kiupynuodama, ruopuoja pa ceļu labi ka iz 20 km/h!) i otkon nūsaprīcuojom par breineigajim uorstu kitelim i golvonū objektu – mašynom.\nI šudiņ pīmiņu, kai nazkod pyrms pīcpadsmit divdesmit godu muna mama braukuoja ar taidom mašynom iz izsaukumim. Es pat zynu, kai tī vydā izaver! Kabinē ir div sādvītys, a pa vidu zaļgonbryuns metala pacālums, kas braucūt sasylst. Ka ilgi brauc, iz juo gryuts nūsēdēt – pakale svylst. A aizmugurē ir vīta nastuvem. Juos īkuortys taiduos kai cylpuos i, ka brauc pa dūbem, breineigi krotuos. Pi šofera kabinis ir taids kai sūleņš, a sīnys vītā iz pošu kabini ir beidami stykli voi plastmasys. I durovys ir pakalē i vēļ vīnys lobajā pusē. Vēļ tī parosti ir rezervis skrituļs, luopsta, benzina kona i kaids spaņs. Vysmoz ogruok Viļānūs tai beja, par Ačinskys mašynom nagaranteju. Varbyut jim, cylvākim, tuo spaņa i tuos luopstys nimoz nav.\nVysmoz pa vysu laiku, cikom sabejom Sibirī, par vysom dzeraunem i piļsātom redzējem tik vīnu izkapti. Zuole (ņuotris i dodzi) to beja nūpļauta vairuok vītuos – vīnā krustuojumā, kur pa vydu beja reklama, i vēļ vīnā vītā. Koč navar zynuot, voi tys beja dareits ar izkapti.\nPoša redzieju, kai vīna buoba, īguojuse ni to pļovā, ni to džungļūs pi sovys sātys pakša, zvetej ar kapli – kaplej tū zuoli nūst. Nu bet sirdeiga beja kai maita, sasajāmuse taidam dorbam. Es piec tam sātā paraudzieju pakaplēt taidu pļovys zuoli. Nu, tī vajag īkšu!\nBet, atsagrīžūt pi krīvu medicinys, juosoka tai – tys stuosts par polikliniku i mudruos paleidzeibys mašynom beja tikai zīdeni. Varbyut koč kod saīs pastuosteit ari par ūgom i ūdzeņom (kai es ar pasi zūbūs pajiemu prīškā 2 registraturys i t. t.).\nTok vysleidza juosoka – a labi ka tai. Labi, ka tei izkapts myus napļuove vysus nu vītys, a tik tai drupeit pakaplēja: vīna sasysta, vīna applauceita, treis izmežgeitys kuojis, sešys ērcis, švaka dūša, koklys cīš i temperatura. Varbyut kuo damiersu, atlaidit!\nKrīvu medicina – loba medicina. Lobuok par jū zynuot, atguoduot i pasasmīt, ni dabuot iz sovys uodys. A lai Dīvs pasorgoj!\nPosted on 19.04.2008 Author saprgeCategories Sibira stuostiTags ceļš, dzeive, lalala, latgalīši, proza, Sibireja, stuosti, teksti1 Comment on Sibira stuosti. Krīvu medicina. I daļa\nPosted on 19.04.2008 Author saprgeCategories Sibira stuostiTags ceļš, dzeive, lalala, latgalīši, proza, Sibireja, stuosti, tekstiLeave a comment on Sibira stuosti. Na kotra tapka karavodūņs\nTaids jūceigs akcents\nCik tys vyss jūceigai – ar zemem i volūdom. Vyss vīns, a vys nazkai cytaiž. Vys tys pats – da mīļu tys pats. Lai kur tu ītu, vysur atrassi tikai sevi – tū, kū jau pazeisti i zyni īraudzeit.\nSiedieju Vuocejis krūgā i gaidieju sovejūs.\nJī beja nūguojuši da viņa gola pasyuteit ola i apsavērt nazkuo.\nRūkā turieju paveist suokušu muollēpini, kū beju atrodusi pļovā aiz nazkaidys vuocu dzeraunis seikys upeitis krostā. Dzaltona. pusnūveituse. Pi myusu sātā pavasar tože vysa muorka mola vīnuos muollēpinēs, tik drupeit piečuok kai ite Vuocejā.\nĪsaklausieju krūga murdūnē. Ļauds runuoja cyts car cytu, nasaklausēja nikuo apleik. Bolsi rikteigi tynuos i pynuos apleik.\nMeitine žāluojuos, ka ite, pi jiurys, taids solts. Juos pusē jau rikteigs pavasars. Vysi kūki vīnūs zīdūs. Naz kur tī iz Vuocejis lejis golu. Puiss smējēs par jū – kai to, treis symti kilometru iz leju. Kū že jei te dūmojūte – nu dīnvydu atbraukuse!\nDrupeit tuoļuok bors studentu svinēja semestra suokys. Kur bejuši, kū dariejuši. Kai Leldīne, kai saime. Kaida muzyka bejuse. Kai tū i itū dariejuši.\nVīna meituška pieški īsavaicuoja puišam – jam taids interesnys akcents, nu kurīnis jis ass? Puiss apsaruove – nu tīņs i tīņs. Meituška breinuojuos – a jis tok runojs tai i itai. Voi ta pi jūs narunoj cytaiž? Puiss kai sasameistēja, kai nūsakaunēja, tod cierta pretim i līleigs saceja – jī gon sātā runojūši tik “hochdeutsch”!\nMeitine nasaryma. Jei vysu myužu dūmuojuse, ka tamā apleicīnē vysi runoj tik “plattdeutsch”.\nNā, nā, jis nā. Puiss suoce puordzeivuot. I tīpēs, ka nikuo nazyna. Nivīna vuorda.\nMeitine breinuojuos: Tok jis že eims nu tuos i tuos pusis. Voi ta na tai?\nOi, nu kū tī! Puiss īsatīpe. “Plattdeutsch” že runoj tik vacī ļauds. Jaunī nā.\nJī nūsasmēja i suoce runuot nazkū par pasnīdziejim. Kurs maita, a kurs jau tai kai i nikuo. Sarunā īsapyna i puorejī. Jī smējēs i dzēre olu.\nPiec šaļts atguoja muni ļauds. Atnese olu. Izdūmuojuši, ka juojem itys. Taiseits piec kaida to tī vaca recepta. Dabeigais. Dzeivais. Izlejamais.\nGaršuoja na tai kai sātā. Vaira piec pierktuo ols. Koč i skaitējēs sātys i dabeigais. Tok nazkas jimā beja ni tai, nazkas atsyta nazkū zynomu. Na to ka Latgolys dzeraunis ols, a pierkts tože nā. Ni taids i ni itaids.\nI tod es īsadūmuoju.\nVyss že ir taipat i tys pats. Ols. Krūgs. Studenti. Muollēpinis. Dzeraune. Ļauds.\nDa i ar volūdu tys pats: vacī ļauds sovā storpā runoj latgaliski, ar jaunajim – latvyski. Ar voi bez akcenta. Ak jau ka ar akcentu i ar stypru latgalisku akcentu.\nA beiguos nu volūdys puori palīk tik akcents.\nTys, kas nūdeve tū puisi. Tys, kū dzierdēja tei meituška, a nadzierdieju es. Pa munam, jī obeji tok runuoja pa vuocyskam.\nPosted on 10.04.2008 Author saprgeCategories UncategorizedTags dzeive, lalala, latgalīši, teksti, volūdaLeave a comment on Taids jūceigs akcents\nLatvejis kulturys kanons i latgalīšu kultura\nPīktdīņ, 11. aprelī 11 stuņdēs, Reigā Muzykys akademejis Senata zalā kūpā saīs dorba grupu eksperti, kab turpinuotu diskuseju par Kulturys kanona sataiseišonu. Tys byus īvoda pasuokums ekspertu grupu īkšejom debatem i plašuokai sabīdryskajai diskusejai.\nKulturys kanons ir izcyluokūs i īvārojamuokūs muokslys dorbu kūpums, kura aizdavums ir paruodeit vysu laiku nūzeimeiguokūs Latvejis sasnīgumus vysaidūs muokslu atzorūs – literaturā, muzykā, teatra muokslā, kinā, vizualajā muokslā, arhitekturā i c.\nKanona taiseišonys mierkis ir izalaseit izcyluokuos Latvejis kulturu raksturojūšuos kulturys vierteibys, ar kurom asam lapni i kurom vajadātu byut sevkura Latvejis īdzeivuotuoja kulturys pīredzis pamatā, nūdrūsynojūt juo pīdereibys izjiutu Latvejai.\nKulturys kanona taiseišonā Latveja sekoj Dānejai i Nīderlandei, kur itaids kanons jau ir sataiseits. Latvejis Kulturys kanonu dūmuots sataiseit apmāram goda laikā. Piec juo sataiseišonys vēļ tiks gataveita gruomota i sātyslopa teiklā, kab popularizeitu kanonu i juo plašuos vareibys.\nPīktdīņ byus eksamens Latvejis kulturys sabīdreibai – voi Latvejā ir latgalīšu kultura voi nā. Voi latgalīšu kulturys vierteibys var tikt kanonizeitys i pīzeitys par eistom i sevkuram Latvejis īdzeivuotuojam svareigom, vierteigom, nūdereigom.\nTod i redzēsim, voi kas nabejs nu Latgolā i latgalīšu radeituo ir centra interesis vārts. Na tikai materialuo kultura, kas ir rakstureiga myusu zemei, a ari latgaliski raksteituo literatura, latgaliski dzīduotuos dzīsmis, muzyka, kinys.\nEksamena atbiļdēs byus radzams, voi latvīšu kulturys kanonā īīs koč vīns latgalīšu kulturys dorbs voi ari otkon tei byus totalitaruo i “augstuo” kultura, kur latgalīšu muokslai, literaturai, muzykai i c. nav vītys.\nPolitkorektais Latvejis ministreju totalitarisms par latgaliskū nazyna i nasainteresej. Kai lai kaids atguoduotu par latgaliskū, ka ni poši latgalīši.\nVarbyut, īsasaistūt taisamuo Latvejis kulturys kanona sabīdriskajā apsprīsšonā, sovu vīdūkli ir vārts izsaceit ari latgalīšu sabīdryskajom organizacejom.\nBeiguos vaicuojums puordūmom.\nKurs tod byutu tys latgalīšu kulturys dorbs, kas veidoj sevkura Latvejis īdzeivuotuoja kulturys pīredzi?\nPosted on 09.04.2008 Author saprgeCategories UncategorizedTags kultura, latgalīši, rokstiLeave a comment on Latvejis kulturys kanons i latgalīšu kultura\nPosted on 08.04.2008 Author saprgeCategories Sibira stuostiTags ceļš, dzeive, lalala, latgalīši, proza, Sibireja, stuosti, tekstiLeave a comment on Sibira stuosti. Pelmeni i ceļojūšuo diskoteka\nLatvīšu personvuordu kolekceja\nPasaulī ir rūbeži, kam vīgli kuopt puori, ka zyni vairuok volūdu.\nMuna latvīšu personvuordu kolekceja. 😀\nNu klasikys pierļu da myusu dīnu breinumu.\nAsnate – es ne šeit\nAgate – jā, šeit\nAigars – ai, garš\nAivars – ai, var!\nAmanda – bet man jā\nBronislava – Bronis slava\nDagmāra – Māra deg; degošā Māra\nDāgs – degošais\nDanute – ne jau šeit; ko niekus\nDīvs – Dievs\nDora – dara\nErvīns – R viens\nEvija – e, vija\nĢirts – piedzēries\nIda – un jā\nIgors – arī gars\nIlgvars – ilgi var\nInese – ienesa\nIrēna – ir ēna\nIrita – ir šeit\nIta – šeit\nIvars – un var\nIvis – i vyss\nIzidors – easy dara\nKlāvs – kūts\nKnuts – pātaga\nKrists – krusts\nKrīvs – krievs\nMargots – 100 gramu (nu ūtra gola)\nMonta – manta, lieta\nNadīna – nediena\nNamejs, Nameizis – nečurājis\nNiklāvs – tas, kas nav kūts\nOjārs – o, jērs!\nOlita – o, lieta!\nRozalija – izlija\nSergejs – sers gejs\nVaira – vairāk\nVera – skats\nPosted on 18.01.2008 Author saprgeCategories seikumiTags cyrks, dzeive, latgalīši, volūdaLeave a comment on Latvīšu personvuordu kolekceja\nPosted on 15.01.2008 Author saprgeCategories Sibira stuostiTags ceļš, dzeive, lalala, latgalīši, proza, Sibireja, stuosti, tekstiLeave a comment on Sibira stuosti. Kiukoj, uora dzagiuzeite\nSpēle "Slapanī inaidnīki"\nkotram latgalīšam koč kur ir juo slapanais īnaidnīks. tici maņ! ari tev!\ntev tikai juo juoatrūn.\na) vysmoz diveji latgalīši,\nb) nikaida pamata,\nc) naids iz myužu.\na) byut anonimam,\nb) nadūt par sevi ni prast,\nc) īkūst da kaula (ci pīdierst dvēselē),\nd) bēgt i izalikt, ka ni tu,\nPosted on 04.11.2007 Author saprgeCategories seikumiTags cyrks, latgalīšiLeave a comment on Spēle "Slapanī inaidnīki"


LaKuGa – Augusta beiguos svieteis Kuorsovys nūvoda svātkus\nLaKuGa 17. Augusts, 2015. gods Comments Off on Augusta beiguos svieteis Kuorsovys nūvoda svātkus\nNu 22. da 30. augusta Kuorsovys nūvodā nūtiks tradicionalī nūvoda svātki, kuri pulcynoj dzeivuotuojus i gostus kūpeigā kulturys baudeišonā, sporta saceņseibuos i vītiejūs sātys ražuotuoju meistaruojumu baudeišonā.\nKai viestej Kuorsovys nūvoda sabīdryskūs attīceibu specialiste Inese Krivmane, nūvoda svātki īsasuoks ar sporta aktivitatem. Jau 22. augusta reitā Kuorsovys piļsātys tenisa kortūs nūtiks tenisa turnirs i 25. augustā pludmalis volejbola saceņseibys. 27. augustā jau īcīneitais Nakts strītbols i 30. augustā minifutbola saceņseibys, kai ari byus vareiba puorbaudeit sovus spākus īlu vyngruošonā, dambretē, šautreņu svīsšonā i saušonā mierkī.\n23. augustā 11.00 Malnovys maizneicā “Dzīles” Bārtuļa dīnys tiergs ar omuleigu atmosferu i nasteidzeigom breivdīnu reitiškom uorpus sātys, kurymā byus vareiba degustēt Latgolys sātys ražuotuoju produkceju.\nKulturys programa suoksīs ar Jaunīšu dīnu 28. augustā Saļņovys breivdobys atpyutys laukumā, kuru pīskandynuos jaunūs talantu koncerts. Piečuok balleite rokenrola rytmūs, kurus nūdrūšynuos grupa “Breathe Today”. Iz pasuokuma vītu 19.00 dūsīs “Party Bus”, kurs apmaklātuojus īsiļdeis vokora pasuokumam.\nNūtikšonom pīpiļdeituokuo dīna byus 29. augustā, kur reits suoksīs ar piļsātys mūdynuošonu i Svātū Mišu 10.00 par Kuorsovys nūvoda ļaudim Malnovys Rūžukrūņa Dīvmuotis Rūmys Katuoļu bazneicā. 11.00 pi “Krosta estradis” puļcēsīs omotnīki i sātys ražuotuoji ar sovu gordū i kvalitativū produkceju. 12.00 “Krosta estradē” jaundzymušūs Kuorsovys nūvoda dzeivuotuoju sveikšona i uorvaļstu gostu koncerts.\nNu 14.00 vysi teik aicynuoti pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos, kur byus vareiba pošu rūkom radeit vysaidys lītys, īsavuiceit gatavēt smuordleleitis i dabuot skaistu kermiņa rūtuojumu – zeimiejumu ar hennu. Sovukuort Vaļsts rūbežsardze apmaklātuojim pīduovuos kinologu i dīnasta suņu paraugdemonstriejumus.\nSvātku vokora daļu atkluos kruošņuo “Saļņavīšu paruode” pa Vīneibys īlu, kura suoksīs 18.00 nu Kuorsovys dzeļža ceļa puorejis iz “Krosta estradi”. Estradē varēs apsavērt i viertēt zīdu pakluojus, cīnuotīs ar čaju i pīsadaleit atmiņu īmyužynuošonā – fotosesejā. 19.00 koncerts “Vērtības, kas nerūs”, kurymā pīsadaleis Saļņovys KN amaterkolektivi i uorvaļstu gosti.\n21.00 Večerinka ar tautys muzykantim, muzicēs kapelys “Sābri”, “Danču muzikanti” i lītaunīku kapela nu Zipļu. 23.00 svātku salūts i zaļumbals, kurymā spielēs “Dvinskas muzikanti” ar Juri Ostrovski i VIA ”p.s. SALA”.\nATSLĀGVUORDI » Kuorsovys nūvoda svātki, Kuorsovys nūvods, nūvoda svātki, Roksts


August 2008 – Page 2 – Naktineica\nar trokim pa lobam\nitū es par komentarim pi munu rokstu. rejās i poši nazyna, kuo rejās…\nlai par kū raksteitu, vyss atsadur pret volūdu. volūda atbreivoj, volūda pajem cītumā.\npofig. kū ar klybu doncuot, tū ar glupu runuot. ka nav kozai pīna, to nav. kaids tolks maņ nu tūs publiskūs blogu. Viestness koč naudu moksoj par murguošonu, Dīnā tikai rej i kritizej. deļkuo maņ tys byutu vajadzeigs?\neisi sokūt. dori sovu. pasauļa napuorvuiceisi.\nlai tai i byutu.\niz prīšku Dīnā tikai par pupu myzom. i nikaidu komentaru zam tekstu. es dūmoju, munu komentaru.\nPosted on 22.08.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lv, dusme, volūdaLeave a comment on ar trokim pa lobam\nDorba vajadzeibom aizavajadzēja tekstu latgaliski. Myusu dīnu cylvāku latgalīšu rokstu volūdā raksteitu tekstu. Na komentaru, a teiklā publiceitūs tekstu.\nTe nu ari juosoka, ka rūkys nūsalaiž i sirds apsatak. Cylvāki, nu kū jius dorit? Jiusim nav sovys raksteibys? Jiusim nav golvys, ocu, pruota i sirdsapzinis? Gols golā – jius esit lupotys, kas nacīnej ni seve, ni sovys volūdys i juos viesturis?\nLelais vairums tekstu ir raksteiti piec dzierdis – kai runoju, tai rokstu. Pat Latvejis medejūs, Latvejis lelūs izdevnīceibu izlaistajuos gruomotuos.\nRaksteit “acagrīžūs nu Rjāzakņis” (pareizi byutu “atsagrīžu nu Rēzeknis”) voi “munā zjamijā speidj sauļja” (munā zemē speid saule) ir taipat kai latvyski raksteit “pac labākais galdauc ir rōzā” voi “zveinieks Antōns pēc kīnō aclābinājās”.\nOrtografeja ir nūsacejumi, raksteibys konvenceja. Lykumi. I latgalīšu rokstu volūdai ir taidi poši normeiti lykumi kai vysom normeitajom volūdom.\nNav jau nikaida džungļu tautenis voi tuksneša klaidūņu volūda, kam nav rokstu pīminekļu, literaturys, tekstu, raksteituoju. Latgalīšu rokstu volūdai ir kodificeitys normys, gramatikys, ortografejis nūsacejumi, raksteibys pīminekli, gruomotys, avīzis, sātyslopys.\nJius tok naesit nu nakurīnis. Jius esit nu Latgolys. Tod i rokstit sovā volūdā kai leli cylvāki, na napraškys bārni.\nŠkolā navuica? Tod vuicīs pats! I prosi vaļstei, kab vuiceitu školā.\nNaizīt avīzis i gruomotys? Tok meklej naudu i izdūd juos!\nNamuoki raksteit? Bais, ka apsasmīs? Nu suoku aizej da psihologa voi cytaiž gluob sovu pošapziņu i tod pameklej koč voi itepat teiklā latgalīšu volūdys gramatiku, ortografejis nūsacejumus.\nAr lizeiku mutē naīlīs ni školuotuojs, ni profesors, ni Dīvs. Pošam juosavuica.\nLatgalīšu volūda, kurā runojam i rokstam, nav myusu izdūmuota. Jimā runoj saime, draugi, sābri, jimā runuoja dzedi, prodzedi i jūs prodzedi. Ari myusu pomuzykys dzīsmēs skaņ myusu seņču volūda. Cīneit sovu volūdu popkulturys laikā nav anahronisms. Tys ir cīneit sevi.\n1908. godā Pīterburgā tyka izdūta pyrmuo pošu latgalīšu raksteituo gramatika – Ontona Skrindys „Латышская грамматика летгальскаго нартlьчiя — Latwìšu wolúdas gramatika”.\n2008. godā analfabetisma nav palics a ni mozuok. I tī nav vaineiga ni vaļdeiba, ni saeima, ni cytplanetīši. Poši latgalīši sēd pi sovu datoreišu i ar sovom rūceņom roksta glupuosts.\nNui, labi, ka roksta! Tok tys ir moza bārna leimiņs. Ka cylvākam vaira nav 5 i 6 godi, nu juo prosa vaira – na tik salikt kūpā burtus, a salikt jūs pareizi. Kab cyti varātu puorskaiteit i kab jis raksteitu pareizā rokstu volūdā.\nVaļdeiba, saeima i cytplanetīši ir lels spāks, tok volūda ir juoīsavuica kotram pošam. Ar sovu golvu, smadzinem, apziņu i gribeišonu. Koč voi pasokūt vaļstej, vaļdeibai i cytplanetīšim, ka es grybu īsavuiceit, zynuot, prast i maņ vajag tuos volūdys.\nLatgalīšu grupa “Borowa MC” – sovā laikā latgalīšu kūpeibys i veiksmeigu sakriteibu deļ pasacāluse pi latvīšu muzykys dabasu. Jau seņ zynu, ka jī, vysmoz Aigars Runčis, postulej – kai runojam, tai dzīžam. Sok, labi, ka vyspuor latgaliski. Nui, pyrma puors godu tei beja lela aizadreiksteišona – dzīduot publiskā telpā latgaliski.\nTok tuo jau seņ ir par moz. Debeja beja spūdra, loba, nagaideita, svežņa i breineiga. Niu juoīt tuoļuok! Latgalīšim niu ir daudz grupu, kas dzīd latgaliski. Varbyut dzīd pat lobuok, cytaižuok, svežņuok.\nPlyka dzīduošona ir bārna leimiņs. Dzīsmis pīraksteišona, kai dzierdi i kai saīt, ir bārna leimiņs.\nPīraksteit pareizi i padareit sovu volūdu bogotu – ar sovim aizmierstajim, nu mamys, tāva, babys, dzeda saklauseitajim, nu gruomotu īsavuiceitajim vuordim – tys ir lela i atbiļdeiga cylvāka lāmums.\nKoč voi grupys sātyslopā atrūnamais dzīsmis “Dvēselis osorys” teksts, kur īlykts latgalīšu tautysdzīsmis citats “Aiz azara bolti bārzi sudrobeņa lapeņom”. Citats ir dzīduots i taitod raksteits tai, kai dzīsmis dzīduotuojs tū zyna i kai jis tū niu, myusu dīnuos runoj. Koč latgaliski ir vuordi “sudobrs”, “sudobreņš”, na fonetiskais puorcālums nu latvīšu volūdys – “sudrobs”, “sudrobeņš”, fonetiskūs lykumu deļ pamainūt “a” pret “o”. Leidzeigi kai “muoja” nu “māja”, koč pošim latgalīšim ir “sāta”.\nVysleidza ar prīcu verūs, ka koč jūs sātyslopys sadaļā “dziesmu teksti” pamatā tūmār ir īvāruotys latgalīšu ortografejis normys. Saceisim, koč voi dzīsme “Es eju nu Latgalis”, kurys tekstu cytur teiklā var atrast vysuos īspiejamuos raksteibys versejuos – “As eju nu Latgaļis”, “As aju nu Latgaļis”, “Es eju nu Latgolys” i t. t.\nPat pījemūt, ka vuords “Latgola” myusu dīnu jaunīšam var pasaruodeit svešs, muoksleigs i popkulturai nadereigs, a īrostuoks ir nu latvīšu volūdys puorjimtais “Latgale”, kuo ūtrū daļu izrunoj leidzeigi kai cyukys i teļa mīsys apzeimuojumu, vuordu “gale” (latvīšu literarajā volūdā analogs ir vuords “gaļa”, taitod SIA “Latgaļa” – Latvejis gale, bekona eksports i galis izstruoduojumu ražuošona).\nTok tekstūs, kū var atrast itymā sātyslopā, paļdis Dīvam, nav totaluo analfabetisma. Tik naviereibys i nazynuošonys klaidys. Taidys kai, par pīmāru, “spīgeļeits” ar meikstū “ļ”.\nVerūs, ka lelā vairumā gadīņu teik īvāruots nūsacejums pyrms patskaņu “e”, “ē”, “i”, “ī” i divskaņu “ie”, “ei”, “iu” nameikstynuot leidzskaņu burtus. Tū varātu nūsaukt par raksteibys suokuma zalta lykumu, ar kū suokt.\n2007. goda latgalīšu ortografejis nūsacejumūs ir raksteits:\n“Meikstus leidzskaņu burtus ģ, ķ, ļ, ņ roksta, kod aiz jūs ir a, ā, au, o, u, ū, uo: kuģa, Ķuzāns, ļaut, ņaudēt, dat. rūtaļom, pļuove, lok. Seiļūs. Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu: saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt. Meikstus leidzskaņu burtus roksta, kod aiz jūs ir voi ir bejušys meikstynuotuojis skanis: atpakaļ, seņ, bruoļs (bet bruoli), akmiņs (bet akmini), viļņs (bet viļni), eņgeļs (bet eņgeli), ceļt, maļt, suņs, pīkaļne, Aņce, Jaņcs i tml.”\nNav juomeikstynoj? Kai tai? Es že dzieržu “ļepetņīks”, “ķiula”, “Ļeigū”.\nNav. Tī leidzskani eistineibā nav rikteigi meiksti. Latgalīts itū skaņu itymā vītā naizrunoj meikstu, tei pat ir problema, vuicūtīs runuot latvīšu literarajā volūdā. Atguodojit monologu nu Juoņa Streiča kinys “Limuzins Juoņu nakts kruosā” (citeju aptuvanai): “Es tak saku: “Kakis”! Viņa man saka: “Saki “kakis”! Bet es tak saku “kakis”!”\nTaitod nikaidā gadīnī navar byut nikaidys “Latgaļis”, kai ituos pošys dzīsmis tekstu var puorskaiteit, par pīmāru, latvīšu dzīšmu tekstu lopā. Juobyut “Latgalis”.\nTai ka cīnej sovu volūdu, ka cīnej seve i sovejūs, partū ka volūda ir latgaliskuos ideņtitatis svareiguokais bolsts, kas vysod īs leidza – pat tod, ka pūdi saduzs, svečturi salyuzs, lynu goldauti satrupēs. Pat postmodernajā postlaikā.\nPartū ka latgalīšu popkultura vysleidza lītoj latgalīšu kulturys zeimis, latgalīšu skanis, burtus, vuordus, teikumus, tekstus, volūdu.\nVoi varbyut latgalīšu volūda pasauļa globalajā teiklā www ir latgalīšu popraksteiba?\nKai dzieržu, tai rokstu. Kai runoju, tai rokstu. Kai muoku, tai maunu.\nPosted on 21.08.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dusme, latgaliski, volūdaLeave a comment on Latgalīšu popraksteiba\ndrūsmeiguo Narvesen darbineica\nmaņ iz e-postu atsyutēja informaceju par nazkaidu akceju.\nteiklā atrodu mistisku sātyslopu volūdys sorguošonai.\nka īīt tymā lopā, pieški aizsmokušā bolsā suoc skanēt agitacejis dzīsme Atmūdys nūskaņuos. kodeišonai ir daudz veidu.īdaliejumu kastuos pa tauteibom.\nlai voi kai, mani šausmynoj ideja par Latveju latvīšim. nu nabyus tai nikod. latvyska Latveja – nui. bet latvyskys vierteibys nanūzeimoj, ka cyti ir svešī.\nite ari pats aicynuojums. citeju:\n“Vīru kopas „Vilki” dziesmas, „uguns sardze” un daudz jo daudz domubiedru – tāds būs PIEKTDIENAS, 22. AUGUSTA VAKARS PIE BRĪVĪBAS PIEMINEKĻA. PULKSTEN 20.00 SĀKSIES „SARGI VALODU” parakstu vākšanas noslēguma pasākums. Pasākumā arī tiks uzstādītas prasības latviešu valodas aizstāvībai likumdošanā, dalībnieki tiks iepazīstināti ar iestādēm, kas neapkalpo latviski, būs iespējams vaigā redzēt drosmīgo Narvesen darbinieci Daci Kalniņu un daudz kas cits.”\na citieju teikuma “būs iespējams vaigā redzēt drosmīgo Narvesen darbinieci Daci Kalniņu” deļ.\nlai jai vyss cīns par pastuoveišonu par sovu puorlīceibu, tok niu jei teik izmontuota. pa munam.\nPosted on 20.08.2008 Author saprgeCategories seikumiTags cylvāki, Latveja, latvīši, volūdaLeave a comment on drūsmeiguo Narvesen darbineica\nPosted on 20.08.2008 Author saprgeCategories fotoTags Dzejis dīnysLeave a comment on Latgalīšu dzejis vokors 2007\nmanas mammas darba gaitas\nīsi sakot, ārstu LV trūkst. vismaz lauku mazās slimnīcas eksistē, kamēr ir vecie buki. reizēm nelīdz pat tas, ka buki jau sen pensijā.\nīsi sakot, šodien ir mammas pirmā darba diena slimnīcā.\nuz darbu esot braukusi ar autobusu. nokavējusi gandrīz pusotru stundu, jo pa Rīgas-Maskavas šoseju esot dzītas govis. jā, jā, jā! ne tikai Šlesers, ne tikai ceļa remonti, ne tikai 18 loksoforu, bet arī govis! man tīk latvju infrastruktūra un sakārtotie ceļi!!!\nRīgas autobuss (gan jau divstāvu) no Viļāniem uz Varakļāniem brauca kaut kur pa mazajiem lauku celiņiem, cauri Tievanāniem, Orneicāniem, Lucāniem. jo pa šoseju esot dzītas 1500 govis.\nvaru iedomāties. tie lauku celiņi ir līču loču, bedru bedru.\nun ja vēl tas buss brauca garām Orneicānu lidlaukam, kur stāv padomju kukuruzņiks, ko pa laikam izvelk ārā no angāra, lai pavizinātos pa debesīm. iedomājies, noputējis ceļš gar mazdārziņiem, usnes, lidlauks, zaļš kukuruzņiks un līgo zili balts buss ar cilvēkiem, kas grib tikt uz Rīgu.\nka es saku, Kustarica vēl nekad nav bijis Latvijā. 😀 😀 😀 😀\nbet 1500 govis… nez, Latvijā tiešām vēl ir tik daudz ????\njeb tās ir visas govis, ko citplanētieši ir nolaupījuši un tagad atdeva atpakaļ?\ntad nu 10:20 mamma ieradās darbā, un pirmais darbs bija parakstīt miršanas dokumentus kādam vēža slimniekam, kas šonakt nomiris.\nbet mamma ir no veco buku paaudzes. kad tur kurā gadā šitādu papīru parakstīja, bet cilvēks dzīvs un vesels.\ntad nu nomedīja dežūrārstu, lai tas raksta – ja jau redzējis, ka miris. neies tak pēc 1500 govju epopejas vēl uz morgu līķus skatīties (labs darba dienas sākums, ha).\nīsi sakot, tagad ir problēma. vajag ārsta zīmogu. jo vecais ir 2 valodās – latviski un krieviski.\nes tik īsadūmuoju – a mož dalikt trešū zvaigzni. 😀 latgalīšu volūdu. 😀 😀 😀\nPosted on 18.08.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dzeive1 Comment on manas mammas darba gaitas\nnavarieju izataisēt iz dorbu i pyrms tuo vierūs kinys. tai reizem goduos pyrmūdiņu reitūs. partū ari struodoju taidā vītā, kab varātu aizīt iz dorbu stuņdi vieļuok, ka galeigi nasagryb. nikas nav tik svareigi, kab nabyutu nasvareigi. sevi komuot nav vārts. taipat jau dzeive nav vīgla padareišona. i golvonais ir dorba rezultats, na stuņžu atsiedeišona. a pats golvonais – prīca dzeivuot, struoduot, byut.\nredz, kū atrodu. Sprukuļu Juoni! jis i dzīd. i dzīd škārsteiklā! 😀\na ite par jū roksta. ni kuo pīlikt, ni atjimt.\nnui, labi. a niu to gon iz dorbu…\n– pie darrrrrba, pie darrrrrrrrrrrba! – sauca fabrikas skāļrunis strādniecēm. – pie darrrrrba!\nPosted on 18.08.2008 Author saprgeCategories kinysTags kinaLeave a comment on atrodums\ndzīsme, kas skaņ ausīs\nPosted on 18.08.2008 Author saprgeCategories muzykys atrodumiTags dzīsmisLeave a comment on dzīsme, kas skaņ ausīs\nemigrēt i cauri. asu tai nūguruse nu vysu, kam nu mane vajag vysakuo.\nPosted on 18.08.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dzeiveLeave a comment on da lampenis\nPosted on 15.08.2008 Author saprgeCategories www.lv.lvTags lv.lv, rokstiLeave a comment on Mirušās dvēseles un valsts\nšaida, taida muzyka\nnūder augusta naktīs. var atrast ite.\nPosted on 15.08.2008 Author saprgeCategories muzykys atrodumiTags muzykaLeave a comment on šaida, taida muzyka


Kefir Krepki suhec 1,5% m.m. 750g - Mlekarna Krepko\nMlekarna Krepko > Trgovina > Kefirji Krepko > Kefir Krepki suhec 1,5% m.m. 750g\nKefir Krepki suhec 1,5% m.m. 750g količina


Bolvūs atkluos skveru par gūdu bazneickungam Ontonam Rimovičam - lakuga.lv\nBolvūs atkluos skveru par gūdu bazneickungam Ontonam Rimovičam\n12 Apreļs 2018\nTemys: Bolvi, Ontons Rimovičs, Roksts\nVaļsts svātku laikā, 4.majā, Bolvūs svieteis pasuokumus par gūdu Latvejis symtgadei i goreidznīka, kūktielnīka i Bolvu mīsta dyybynuotuoja Ontona Rimoviča pīmiņai. Tī suoksīs 11.00 stuņdēs ar Svātū Mišu Bolvu Rūmys katuoļu bazneicā, 12.30 stuņdēs svineigi atkluos Ontona Rimoviča skveru. Nu 3.maja Bolvu Nūvoda muzejā byus apsaverama izstuode “Antons Rimovičs: Dievam un Cilvēkam”.\nIdeja gūdynuot Ontonu Rimoviču guoja nu jau myužeibā aizguojušuo Bolvu nūvoda Tiļžys draudzis pravesta Aļberta Budžis, kurs beja īsacejs kaidai nu Bolvu īlom dūt Ontona Rimoviča vuordu. Tai kai īlu nūsaukumu maiņa ir cīši sarežgeits process, tyka nūlamts, ka laukumu sūpluok Bolvu Sakraluos kulturys centram varātu izveiduot kai Ontona Rimoviča skveru. Tiks uzstuodeits ari pametnīks.\nGoreidzinīks Ontons Rimovičs Bolvūs kolpuojs vysiļguok – nu 1897. leidz 1914. godam, ap bazneicu puļceidams ļauds i sekmādams mīsta atteisteibu. Jū par Bolvu mīsta dybynuotuoju ir nūsaucs Benedikts Skrynda. Bazneicuos, kuruos jis kolpuojs, Ontons Rimovičs gribiejs uzlobuot interjeru, deļtam tik daudz ari nūsadorbuojs ar kūktielnīceibu. Kod jam pīduovuots jimt daleibu izstuodēs, asūt atsasacejs. Teik skaiteits, ka jis ir izgatavuojs vairuokus symtus dorbu. Daļa ir guojuse zudeibā.\nViests sagataveita piec Bolvu nūvoda snāgtuos informacejis\nZynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2019“ nominanti 05/02/2020


1 literatura.lv aprīļa jubilārei Ludmilai Azarovai – 85! 11.04.2020\n2 literatura.lv decembra jubilārei Cecīlijai Dinerei – 100! 25.12.2019\n3 literatura.lv februāra jubilārs – dzejnieks Juris Mazutis 14.02.2020\n4 literatura.lv janvāra jubilāre – rakstniece Gundega Repše 13.01.2020\n5 literatura.lv jūlija jubilārei Dzidrai Rinkulei-Zemzarei – 100! 08.07.2020\n6 literatura.lv jūnija jubilāram Mārim Čaklajam – 80! 16.06.2020


Muzeju nakts 2021: Raiņs latgaliski, Trasuna fabulys, video par Seili - lakuga.lv\nTemys: Fraņča Trasuna muzejs "Kolnasāta", Juosmuiža, Latgolys Kulturviesturis muzeja, Latgolys muzeji, muzeji, muzeju nakts, Raiņa muzejs „Jasmuiža\nPārņ ‘Covid-19’ izplateibys īrūbežuošonai nūteiktuos uorkuortejuos situacejis apstuokļūs Muzeju nakts pasuokumi Latvejā tyka atcalti. Itūgod, pīduovojūt vysaidys nūtikšonys virtuali voi uorā, 60 Latvejis, tymā skaitā 9 Latgolys, muzeji 15. majā pīduovoj Muzeju nakts pasuokumus, viestej informaceja Kulturys ministrejis sātyslopā.\nItūgod Muzeju nakts tēma ir “rūbeži,” aicynojūt izceļt rūbežus kai kulturys montuojuma i rūbežu radeita kulturys montuojuma aspektus, rūbežvītys i rūbežu sadaleitū montuojumu, kai ari puorrūbežu montuojumu i rūbežu škārsuošonu kai montuojumu. Muzeju nakts programys pīduovuojums izstruoduots tai, lai byutu baudoms individuali, cylvākim nasadryuzmejūt. Nūtikšonu organizatori apsajāmuši puorraudzeit i atguodynuot apmaklātuojim, ka dūdūtīs iz muzeju uora ekspozicejom ir styngrai juoīvāroj distanciešonuos i gadejumā, ka vīnā laikā muzeja teritorejā ir vairuok apmaklātuoju i kaidu šaļti naizadūd īturēt sovstarpeju 2 metru distanci, juolītoj sejis aizsagi.\nAr vysys Latvejis Muzeju nakts pīduovuojumu var īsapazeit Kulturys ministrejis škārsteikla vītnē, zamuok portals lakuga.lv apkūpuojs informaceju par gaidomajom kulturys aktivitatem 15. majā Latgolā, izceļūt treis latgaliskuokūs Muzeju nakts pīduovuojumus – Raiņa i treju myusdīnu autoru dzeju, F. Trasuna fabulys i videostuostu par ituogods jubilari Valeriju Seili.\nRaiņa muzejs “Jasmuiža” Preiļu nūvoda Aizkaļnē attuolynuoti pīsadola kūpejā Memorialūs muzeju apvīneibys “Zoom” pasuokumā, kū varēs redzēt ari facebook.com. Juosmuižys tīšsaistē nu 19.10 da 19.30 muzeja specialiste Solvita Kleinarte stuosteis par ceļa stuļpeņu “RAINIS” i apsavērs vysaidys versejis par dzejnīka izalaseitū pseidonimu. Tam tīšsaistē pīsavīnuos dzejnīki Valentins Lukaševičs, Anna Rancāne i Oskars Orlovs (Raibīs). Jī aicynuos īsaklauseit i sovā, i ari Raiņa jauneibys dzejā, kura jī deklamēs latgalīšu volūdā.\nSavutīs Juosmuižys kluotīnis apmaklātuoji var romantiski pasastaiguot Juosmuižys breivdobys teritorejā, kai ari apsavērt foto izstuodi “Raiņa dzejolis fotogrāfijā”. Par izstuodi vairuok ITE. Byus vareiba pīsadaleit ekspreskonkursā “Tver mirkli Jasmuižā!”. Muzeja teritorejā voi parkā juonūfotografej romantiskuokuo, skaistuokuo, eipašuokuo voi naparostuokuo vīta, vīna fotografeja juonūsyuta iz e-postu jasmuiza.rainis@inbox.lv da 16. maja pļkst. 17:00 ar nūruodi “Foto konkursam”, nasliepūt autora vuordu, uzvuordu, telefona numeri.\nLatgolys Kultūrvēstures muzejs Rēzeknē 15. majā 19.00–22.00 stuņdēs aicynoj sekuot pasuokumam “Laikmetu robežas” attuolynuoti muzeja facebook.com lopā ci dūtīs vokora pastaigā i pīstuot pi muzeja, kur pi īejis byus izlykts ekrans, lūgūs – izstuode. Vizualajā stuostā “Pārkāpjot senās fotogrāfijas robežas” izmontuotys 20. godu symta pyrmuos pusis Rēzeknis skotu postkartis i fotografejis nu muzeja kruojuma. Videostuostā “Politiķei, pedagoģei un sabiedriskajai darbiniecei V. Seilei 130” kūpā ar dzejneicu Annu Rancāni varēs īpazeit Valerejis Seilis dzeivis i dorba gaitys. Muzeja lūgūs izstuode “Andrejam Paulānam – 125” veļteita keramikys vacmeistaram, Silajuoņu pūdnīceibys pudura muola pavieļnīkam. Izstuodē eksponāti A. Paulāna keramikys trauki, svečturi i seikplastika nu muzeja slāgtuos kruotuvis.\nFraņča Trasuna muzejs “Kolnasāta” Rēzeknis nūvoda Sakstagolā Muzeju naktī 18.00–20.00 stuņdēs pīduovoj pastaigu plaukstūšā uobeļu suodā. Varēs apsavērt Sakstagola bārnu F. Trasuna fabulu ilustraceju izstuodi “Mana mīļākā fabula” i caur fototografejom atguoduot F. Trasuna fabulu “Ka kūpeibā ir spāks… i Boltuo goldauta svātkus 2017.– 2019. godā, īrokstā dzierdēt popularuokūs F. Trasuna fabulu lasejumus Sakstagola teatra draugu kūpys izpiļdejumā.\nDaudzi Latgolys muzeji pīduovoj aktivitatis, tikai izīmūt nu sātys. Bolvu nūvoda muzejs 20.00 stuņdēs aicynoj iz pastaigu Luoča duorzā “…ievērojot robežas…”, kurys laikā varēs klauseitīs Vacuo ūzula stuostūs i Bolvu autoru dzīsmēs, dzejā, siermajā stuņdē tiks projecātys izstuodis “Mana Ziemeļlatgale” un “Balvi vakar un šodien”.\nVuorkovys Nūvodpienīceibys muzejs 16.00 stuņdēs pīduovoj kvestu (mekliešonu) pa Vuorkovys nūvoda pogostim, kurā byus juoatrūn kulturys pīmineklis i apslāptuo gruomota. Viļakys Nūvoda muzeja teritorejā 15. maijā 11.–15.00 stuņdēs varēs sajimt dorba lopys piļsātu izzynūšai aktivitatei – piec fragmentim juoatpazeist vysaidi piļsātys objekti.\nDaugovpilī nu 19.00 da 22.00 stuņžu ari paradzāti vairuoki pastaigu pasuokumi. Daugovpiļs cītūkšņa Kulturys i informacejis centrs aicynoj dasasaceit eisom bezmoksys pastaigom pa Daugovpiļs cītūksni gida pavadeibā da 14. maja 15.00 stuņdem, rokstūt iz cietoksnis@daugavpils.lv ci zvonūt pa telefonim +371 65424043; +371 28686331. Dažaidys informacejis i suveniru īguodis teļtis da 22.00 stuņžu dorbuosīs Nikolaja īlā 5 i Vīneibys laukumā, pi Šmakovkys muzeja – ar video tīšraidi. Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja ākys fasade tiks izgaismuota. Sovutīs Daugovpiļs muokslys i dizaina vydsškolys “Saules skola” lūgūs Saulis īlā 2, 6, 8 apsaveramys izstuodis.\nAtguodynojam, ka 18. majs ir Storptautyskuo muzeju dīna, kas pasaulī teik svieteita nu 1977. goda. Latvejā Storptautyskū muzeju dīnu svietej nu 1978. goda, bet 1999. godā Fraņcejis Kulturys i komunikaceju ministreja aicynuoja Eiropys muzejus organizēt kūpeigu storptautysku akceju – Muzeju nakti, kab muzejim vaira pīsaisteitu tūs īdzeivuotuojus, kuri kasdīnā iz muzejim naīt. Niu Muzeju nakts ir vīna nu aktivitašu, kas saisteita ar Storptautyskuos muzeju dīnys svieteišonu.


Māgnī Campī, ōrum, m. (τὰ μεγάλα πεδία), ein Ort in Afrika bei Utika, Liv. 30, 8, 3.\nPrato — Infobox CityIT img coa = Prato Stemma.png official name = Comune di Prato name=Prato region = Tuscany province = Prato (PO) elevation m = 65 area total km2 = 97 name=Prato mapx=43.8|mapy=11.1 population as of = January 2, 2006 population total =… … Wikipedia\nSchlacht auf den Großen Feldern — Teil von: Zweiter Punischer Krieg Karte von Tunesien mit Utica nördlich von Karthago … Deutsch Wikipedia


Raksts publicēts: 2020.04.08. 11:12:29\n25.693528175354 57(0) - 25.391211032867 2020.11.27. 19:08 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=48823&lnk_src=popular ip: 172.68.65.235 usememcache: 1


“Borowa MC” īdzīduojuse dzīsmi kūpā ar Normundu Rutuli - lakuga.lv\n“Borowa MC” īdzīduojuse dzīsmi kūpā ar Normundu Rutuli\n2 Apreļs 2018\nTemys: Borowa Mc, Es tevi saucu, Normunds Rutulis, Roksts\nAr pavasara atīšonu par sevi ar jaunu dzīsmi “Es tevi saucu” atguodynoj grupa “Borowa MC”. Jaunajā dzīsmē ir pīaicynuots Latvejā pazeistamais dzīduotuojs Normunds Rutulis.\nDzīsmis autori ir Aigars Ruņčis i Ingars Gusāns, pīdzīduojuma spāku sevī iznas Normunds Rutulis, i jū papyldynoj Guntrys Kuzminys samtainais bolss.\nReizē ar dzīsmis audio verseju publiskuota ari dzīsmis video verseja, kū ir fiļmiejuse Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”. Klipa fiļmiešona šaļtim nūtykuse ekstremalūs laika apstuokļūs gon Reigā, gon Ūgrē, gon Ančupānūs, atkluoj Ingars Gusāns.


Festivals “Muzykys Skrytuļs” itūgod nūtiks digitali - lakuga.lv\nTemys: festivals, Leiksna, Muzykys skrytuļs\nCovid-19 pandemejis i vysaidu īrubežuojumu deļ itūgod daudzys nūtikšonys atsaceļ, tok festivals “Muzykys Skrytuļs” byus, īvārojūt vysys drūšeibys praseibys, informej festivala koordinatore Sanita Pinupe.\nSkateituojim i klauseituojim byus daīmama festivala digitaluo verseja, kas ir jauns i unikals rysynuojums “Muzykys Skrytuļa” nūrisē. Taipoš latgalīšu muzyku byus īspieja klauseitīs nu sevkurys pasauļa vītys ar radejis viļņu paleidzeibu.\nPyrmajā digitalajā latgalīšu muzykys festivalā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar kluotīnis festivala dalinīkim, atskaņojūt jaunuos latgalīšu muzykys lobuokuos dzīsmis. Atkareibā nu situacejis i juļa beiguos asūšajom drūšeibys praseibom nalels cylvāku daudzums festivalu varēs klauseitīs kluotīnē. Ka tys nabyus īspiejams, kluotīnē tiksīs viņ organizatori i muziki.\n“Muzykys Skrytuļa” organizatori jau niu suoc apzynuot vītys gon Latgolā, gon ari cytur Latvejā i uorzemēs, kuruos ļauds varātu sasapuļcēt i klauseitīs festivalu lobuokā kvalitatē. Tai “Muzykys Skrytuļs” cer pīsaisteit vaira cylvāku i atrast dzierdeigys auss.\nFestivala “Muzykys Skrytuļs” mierkis ir popularizēt Latgolys kulturys identitati, dūt atbolstu jaunim autorim i izpiļdeituojim, sekmēt dzīšmu izpiļdeišonu i tekstu raksteišonu latgalīšu volūdā. Tīšsaistis festivala-koncerta sajiutu plānuots nūdūt gon tīši – eipaši pīsaistūt klauseituojus i tūs, kas grib baudeit latgalīšu grupu performaņcis, gon ari natīši – sveicynojūt tūs, kas najauši byus īslāguši radejis staceju, pa kuru tiks translāts festivals.\n“Muzykys Skrytulī” varēs dzierdēt gon jaunys, gon ari vysaidu popularuos muzykys žanru dzīsmis. Byus ari muokslinīki, kas tīšsaistē reikuos vysaidus konkursus. Festivala organizatore Sanita Pinupe stuosta, ka daudzys grupys jau ir apstyprynuojušys sovu daleibu “Muzykys Skrytulī”. Festivalā izskanēs Kārļa Kazāka, “Latgalīšu Repa”, Aijas Izaks, reperis Ūgys, Ivara Štuba, Arņa Slobožaņina, apvīneibys “Jezups i Muosys” i cytu grupu i muziķu dzīsmis. Pylna festivala programma interesentim varātu byut daīmama tyvuokajā laikā.\nLeidz šam tyka sagataveiti naleli videoklipi ar intervejom i Latgolys skotim, dejom i performaņcem, kurus īkļaus i paruodeis festivala digitaluos versejis īrokstā. “Muzykys Skrytuļs” tīšsaistē nūtiks 25. julī – laikā, kod tyka plānuots pats festivals.\nItūgod festivals “Muzykys Skrytuļs” nūtiks jau ostoitū reizi, tok pats pyrmais festivals nūtyka tuolajā 2005. godā ar mierki popularizēt latgalīšu dzīšmu kulturu i latgaliskū identitati.\nOstoitais latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S Latvijas vaļsts meži finansialu atbolstu. Festivalu tradicionali reikoj festivala iniciatoru grupa i Daugovpiļs nūvoda Leiksnys pogosta puorvaļde.


Wild Rover Backpackers i La Paz, Bolivia : Boka nu!\nUtmärkt 2603 Recensioner\n2014 1:a, Land Bolivia\n2012 1:a, Land Bolivia\n2011 1:a, Land Bolivia\n2010 1:a, Land Bolivia\n" Äntligen ett hostel med bra, fräscha och varma duschar! Det är ett partyhostel, så tänk på det när du bokar. Berorende på vilket rum du har hörs musiken från baren olika bra. Trevlig personal och rent överallt! Bra med 24 h reception och att man kan låsa in saker som man laddar. "


Original metadata: Ūdrs Jaum-Brenguļos. Brīvzemnieka kr. LP, VI, 178, 11, 33, piez.\nRetrieved from "http://pasakas.lfk.lv/w/index.php?title=140213003/lv&oldid=5726"


Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq PDF By author Kāẓim Muḥammadī last download was at 2017-03-29 21:58:36. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq book.\nJidali PDF By author Dan'Azumi Baba last download was at 2016-09-30 11:24:37. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidali book.\nJidār PDF By author ʻAbd al-Samīʻ ʻAbd Allāh last download was at 2017-02-30 47:09:19. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār book.\nJidār al-ṣamt PDF By author Ilyās Dayrī last download was at 2017-07-29 35:27:29. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ṣamt book.\nJidār al-ʻār PDF By author Salah el-Din Boustany last download was at 2016-05-10 14:20:02. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ʻār book.\nJidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) PDF By author Darwish, Mahmud last download was at 2017-03-13 52:40:24. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) book.\nJidáš Iškariotský PDF By author Siegfried Obermeier last download was at 2016-11-03 26:03:30. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidáš Iškariotský book.\nJIDAU MATSURI Or Festival of Ages PDF By author Akiyama, Aisaburo last download was at 2016-10-20 01:34:49. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online JIDAU MATSURI Or Festival of Ages book.\nJidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār PDF By author ʻAbduljabbār ʻĀbid Lag̲h̲ārī last download was at 2016-01-23 18:39:12. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār book.\nJidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār PDF By author Inamul Haq Kausar last download was at 2017-06-17 07:02:54. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār book.\nCopyright © 2017. by twentieth.us | SKU:NX28780027


Savys | Savys.de\nPromo Vid zur zur OR8E & OR8T DM 2012 MRC-Senden, Sep 12 2012 in Rennen Ergebnisse vom 1. Lauf zur Deutschen Meisterschaft OR8, Aug 19 2012 in Rennen Ausschreibung zur Deutschen Meisterschaft der 1:8 Elo B(Tr)uggys, Jul 31 2012 in Rennen Weldner Nachwuchs dominiert BaWÜ Cup in Laupheim, Jul 24 2012 in Rennen Ausschreibung zum 6. Lauf des Bawü Cup´s 2012 online, Jul 09 2012 in Rennen Ergebnisse und Rennbericht 1.Lauf zur Truggy DM ( ORT), Jul 09 2012 in Rennen Ergebnis des 2. Bayern Cup in Fischach, Jul 01 2012 in Rennen Ergebnisse 4. Lauf BaWü Cup 2012, Jun 26 2012 in Rennen Ergebnis Finale 3. SM Lauf OR8 im Sportkreis Süd, Jun 25 2012 in Rennen Ausschreibung zum 3. Bayerncup 1:8 ORT OR8 OR8E (T) in Senden, Jun 22 2012 in Rennen DM ORT Truggy 1:8 Ausschreibung bald Nennschluß!, Jun 22 2012 in Rennen Ausschreibung zum 5. BaWü Cup Rennen online, Jun 22 2012 in Allgemeines &Rennen Seiten: 1


Pi myusim Latgolā! - 28.03.2014. i 29.03.2014. - lakuga.lv\nTemys: gavieņs, Lietišķā Latgale, Osvalds Zvejsaļnīks, Pi myusim Latgolā, Roksts\nPīktdīnis raidejumā teik skaidruots, cik dzeivys Latgolā ir gavieņa tradicejis.\nSastdīnis raidejumā teik atkluots, kaida niu dzeive muokslinīkam Latgolā – raidejums gastej pi Osvalda Zvejsaļnīka.


Boekwinkeltjes.nl - Williamson, Gordon. Vuksic, Velimir. - Panzer Crewman 1939-\nWilliamson, Gordon. Vuksic, Velimir. - Panzer Crewman 1939-45.\nWilliamson, Gordon. Vuksic, Velimir.\nPanzer Crewman 1939-45. Warrior 46.\n2002, 64 pagina's, softcover, zw/w. foto's en tekeningen.


Latgolys cīmatu stuosti: Lūznova - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, Latgolys cīmatu stuosti, Lūznova\nItuos sezonys pādejais, ostoitais raidejums ir par Lūznovu.\nTīpat natuoli, Ismeru azara krostūs, kaidreiz beja slovonuo Žogotu muiža. Tys ir jau Čornojis pogosts, bet tys nikas, jo raidejumu nūsaukumi ir nūsaceiti – kaidu vītejū gravitacejis centru apzeimejūši.\nPošā Lūznovā raidejuma “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” veiduotuoji teikās ar fotomuokslinīku Raimondu Kaļvu, “Lūznavas muižas” projektu vadeituoju Ingu Žirguli i puorvaļdneicu Ivetu Balčūni.\nDaudzi ruoda Lūznovu kai arhitekturys i viesturis pīminekli, mes, raidejuma veiduotuoji, gribējam tū paruodeit kai myusdīneigu, vysaidom gaumem i cylvāku grupom draudzeigu kulturtelpu.\nVysi “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” raidejumi tyka veiduoti ar NEPLP atbolstu sabīdriskuo pasyutejuma ītvorūs.


23F My Juicy Pussy Is Wet. Kik Ameliafoxxxy | KikDirty Free Porn Forum Kik Sexting Kik nudes Snapchat nudes.\n23F My Juicy Pussy Is Wet. Kik Ameliafoxxxy\nThread starter ameliacrazy69


Mans ceļš. Sergejs Jeseņins biļetes - ticketshop.lv\nKatalogs / Klasiskā mūzika / Teātris / Mans ceļš. Sergejs Jeseņins\nMans ceļš. Sergejs Jeseņins\n27 oktobris, 2017, 19:00 (piektdiena)