Projektā “Rīga-Latgale video dialogā” topušs video stuosti - lakuga.lv\nTemys: Latvejis Pylsūniskuo alianse, Roksts\nLatvejis Pylsūniskuo alianse sadarbeibā ar Britu padūmi (British Council) realizej projektu “Rīga-Latgale video dialogā”, kab veicynuotu izpratni i popularitati par latgalīšu kulturu, tradicejom i volūdu, informej Latvejis Pylsūniskuos aliansis direktore Kristīne Zonberga.\nProjektā īsaisteiti Latgolys īdzeivuotuoji, kas izkūpj latgalīšu kulturu, tradicejis i volūdu. Attuolums ir radejs plaisu storp Latgolu i puorejū Latvejis teritoreju, kas veidoj maļdeigu prīkšsotu sabīdreibā, ka itys regions kūpā ar sovu kulturu izmierst. Popularizejūt latgalīšu kulturu i pošdarbnīku aktivitatis, ir vareiba lauzt itūs stereotipus i veicynuot atteisteibu taišni itymā regionā, nūruoda K. Zonberga.\nDialogā īsaisteitajom pusem tiks snāgta vareiba daleitīs pīredzē, kai ari izsaceit prīkšlykumus i īsacejumus turpmuokys sadarbeibys veicynuošonai.\nVideo dialogs atspūguļoj treis veiksmeigus pīmārus Latgolys i Reigys sadarbeibai. Projektā pīsadaleja “Obelisk Farm” saiminīks Andris Višņevskis, Viļānu Muzykys i muokslys školys direktore Inta Brence, Kanepis Kulturys centra programys vadeituoja Liene Jurgelāne, vīns nu bīdreibys “Latgolys Golds” vadeituojim Juoņs Mejers, “Kalnciema Kvartāls” projektu vadeituoja Darja Trizna, Rēzeknis teatris “Joriks” i tuo marketinga i sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Iveta Graudiņa i Dirty Deal Teatro producente i teatra vadeituoja Anna Sīle.


Evijis Vasilevskys puordūmys par "Identitati" - lakuga.lv\nTemys: Evija Vasilevska, Jurika Bakāne, Kristaps Višs, Roksts\nDa 29. juļam Latgolys Kulturviesturis muzeja apsaverama diveju jaunūs muokslenīku Jurikys Bakānis i Kristapa Viša gleznu izstuode, kurai autori davuši nūsaukumu „Identitate”. LaKuGa jau rakstieja par aicynuojumu iz izstuodis atkluošonu, nu itymā reizē Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektoris Evijis Vasilevskys recenzeja par itim jaunūs Rēzeknis muokslenīku dorbim.\nNūsaukums suokuos mulsynoj, jo svešvuordi vysod līk drupeit īturēt atstotumu, kasdīnā itū vuordu sarunvolūdā izmontojam reši, jiedzīņu „identitate” plaši izmontoj etnologejā, kulturā, socialajā antropologejā, analizejūt profesionalū, socialū, etniskū, politiskū, ticeibys i kulturys identitati.\nVīns nu identitatis faktorim – pīredze, kas baļsteita iz cylvāka spieju pīminēt. Deļtuo ari izreizis kai ba sasagatavojam, kū tod jaunī muokslenīki – Jurika Bakāne 2008. godā beiguse Latvejis Muokslys akademejis (LMA) magistranturys Gleznīceibys nūdaļu i izstuodis atkluošonā svieteja 29. dzimšonys dīnu, Kristaps Višs niule studej LMA Latgolys filialē Gleznīceibys nūdaļā – myusim jaunu atkluos i pastuosteis par sovu dzeivis pīredzi i kai jim izadūs ar sovu muokslenīcyskū izteiksmis leidzekļu paleidzeibu atkluot jiedzīņu „identitate”.\nFiziskais dorba laiks, kas īguļdeits gleznu topšonā – vaira kai pusgods, nagaidūt, kod atliduos spuornuotais „Pegazs”, nu gon ceiteigi struodojūt gondreiž kotru dīnu i iztvarūt tū kai nūpītnu dorbu, tai par gleznu topošonys gaitu izstuodis atkluošonā saceja Jurika Bakāne.\nSovulaik lekcejuos LMA magistranturā muokslys zynuotneica Ingrida Burāne izasaceja, ka dorbs ar jaunajim muokslenīkim ir interesants, jo prīcej apziņa, ka juostruodoj ar cylvākim, kuri vysu laiku DŪMOJ. Īsapazeistūt ar izstuodis dorbim, patīši juoatzeist, ka iz audaklim radzamī tāli, kompozicejis i kruosu salykumi līk skateituoja pruotam nūpītni kustēt, kab atkluotu termina „identitate” vysys škautnis. Svešvuordu vuordineicā sķirklis „identitate” teik paskaidruots itaidi: 1) seviškums, sovpateigums (eipašeiba ci stuovūklis), pīmāram, tautys identitate – eipašeibu, eipatneibu kūpa, ar kū konkretuo tauta atsaškir nu puorejom, 2) piļneiga atbiļsteiba, piļneigs leidzeigums, piļneiga vīnaideiba 3) tys, pi kaidom socialajom grupom cylvāks apsazynoj sevi pīdaram (pīm., etniskuo identitate) (Svešvuordu vuordineica. – R: Jumava, 1999).\nJurikys Bakānis dorbūs (izstuodē apsaveramys 9 gleznys) pa lelam kai golvonū radzam sīvītis tālu. Jamūt vārā vizualū leidzeibu dorbūs, tei varātu byut pošys autoris personeibys pošizpausme dažaiduos pīmaklātuos i reali īspiejamuos dzeivis situacejuos. Izstuodi apmeklejūt, kotram ir īspieja bukleteņā īsapazeit ar autoris vīdūkli par kotrā gleznā radzamajim tālim i paustū ideju, nu tys natraucej rysynuot pošam sovu dūmu pavedīnu. Jurikys Bakānis gleznuos var izsekuot leidza sīvītis personeibys identitatis meklejumim, pošizpausmem, realizacejai, kontaktim ar uorpasauļu i nūruodem ar tālu i semantisku zeimu paleidzeibu iz sīvītis īškejuos byuteibys kvinteseņci. Dorbā „Vakarenis, meilais” autore stuosta par sīvīti, kura sevī apvīnoj lobys muojsaimineicys, vizuali efekteigys, pavadynūšys i mierktīceigys byutnis eipašeibys, līkūt padūmūt mums – kū tik mes grybātu sagaideit nu idealys sīvītis – lobys meiluokuos kvalitatis, breineigys viriejis īmanis i vīnkuorši lobys sīvys eipašeibys.\nNu gleznā „Sprūstā” dama ir kruoteņā, juos seja pauž zynomu vīnaldzeibu, ni bailis, ni dusmis – emoceju gondreiž nav, ir tik drupeit skumis. Skatīņs, kas mulsynoj, jo īspiejam, jei poša ir kruoteņa taiseituoja, jo „alter ego” – mozais ciļvieceņš jai sūpluok, kūpā ar jū, nu uorpusē atsarūn mozuos pasauleiguos dzeivis zeimeitis – kārdynuotuoja uobeļa puseitis, sapynu muokuļu burbuli, breivī putyneni i papeira kugeiši.\nGlezna „Saiminīks” ir vīna nu rešājom, kurā radzams veirīts kūpā ar suni. Vizualajā muokslā cylvāka i dzeivnīka sostorpejuo saikne dīzgon cieški rauga ītvert kompozicejuos, eipaši 20. godu symta suokuos (izreizis gar acim puorsleid J. Rozentala „Princese un pērtiķis”). Vys tik anatomiskuo naatbiļsteiba fiziskajam pasauļam mudynoj dūmuot par tū, ci eistyn tys veirīts ar tū anatomiski napareizū kermeni, kur kai ba vad suneiti pasastaiguot, ir tik sprosts veirīšu kuortys puorstuovs – gleznā radzamais tāls ir ar kuslom rūceņom, nasamiereigom kermeņa proporcejom i boltuos iuzeņuos. Muokslenīcyskuo volūda rūsynoj dūmuot asociacejuos i vaira nakai tik par fiziskuo pasauļa attālojumu estetiski pateikami baudamūs tālūs.\nKristaps Višs izstuodē eksponej 5 gleznys, formata ziņā īspaideigys, leluokūtīs 130 x 150 cm. Autors lelu daļu nu dorba viersys pamat fona izstruodei, akcentejūt laukumu ar seikom detaļom, kas viestej par dorba vizualū telpu, skateituojam drupeit juoīspryndzynoj redze, kab īraudzeitu zīdu grafiskū attālojumu, sātu aprisis, seju, kas saplyust gondreiž piļneibā ar lopom, nalelys, kai ba napamonomys detalis, kas vys tik byutiskys, kab iztvartu karteņu kūpumā. Optiski interesants i telpiski labi eksponāts dorbs „Vīšnis”, kura veiksmeigai vizualai iztverei juoatsakuop nu dorba ap 2 metru atstotumā.\nKristapa Viša izstuodeitūs dorbu koncantrāta ideja apsaverama dorbā „Rūžeņa”: vydā – kundze godūs, ar atsagtu kermeņa augšdali, atsasāduse ārtā poza, kai ba drupeit skotuviski, golvā pučains skusteņš, ap gūrnim efekteigs kūšu kruosu audums (atskoni ar tautiskim motivim), tuoļumā – apdzeivuotys vītys īskicejums, fonā – zīdu grafika, metaliska kanna i sātys dzeivnīks. Gleznys iztveri padora vīgluoku horizontals akcentejums – zalta jūsla dabasu daļā, kundze centrā, ar kūšim brunčim, zamuškā akcantāts ružovs. Psihologiski īspaideigs dorbs, iz tū verūtīs, izreizis gribīs dūmuot par styprajom Latgolys sīvitem, kurys stabili īaugušys zemē, drupeit trokuleigys pruotā i izdareibuos, nu nūsvārtys realajā dzeivē.\nNu vyspuor jau kotram ir tīseibys i vajadzeiba, itū izstuodi apsaverūt, dūmuot par tū, kas jam tyvs – varbyut par sīvīti i par sovstarpejom attīceibom kasdīnā, varbyut par gleznīcyskajom kvalitatem, nu varbyut gribīs rysynuot socialys dobys vaicuojumus.\nVēļ dazynuošonai par izstuodei skaiti ITE\nKartenis – A. Bondarenko foto


Latgolys viestejums logotipūs i saukļūs - lakuga.lv\nTemys: Ingūna Elere, Latgolys tāls, logo, Raimonds Platacis, Sandra Ūdre, turisms\nPošvaļdeibys navīnaidā pozicejā\nJuoatzeimoj – lai kaids pošvaļdeibu logo voi saukli byutu, piec administrativi teritorialos reformys dažom pošvaļdeibom tys vairs nabyus vajadzeigs – Rībeņu, Ruguoju, Zylupis nūvodi zaudēs niulenejū nūvoda statusu.\nVairums pošvaļdeibu sovu vizualū identitati plašuok voi skūpuok skaidroj, itei informaceja atrūnama pošvaļdeibu sātyslopuos – Daugovpiļs piļsāta, Daugovpiļs nūvods, Rībeņu nūvods, Rēzeknis piļsāta. Rēzeknis nūvodam detaļuos izstruoduota Rēzeknis nūvoda identitatis gruomota, jamā apraksteits ari vīneiguo Latgolys pogosta logo – Ūzulainis mikroshēmiskuo ūzulzeile, kas veidota saskaņā ar nūvoda simboliku. Kruoslovys logo ītvartais sauklis “Krāslavas novads, vieta, kur iepukstas Latvijas sirds” prosa paskaidruojumu, taidys informacejis navar atrast.\nLogotipa definiceja pastreipoj, ka golvonais ir atpazeistameiba. “Logotips – vīgli atpazeistamys zeimis, emblemys, burtu voi simbolu veidā attāluots organizacejis voi firmys nūsaukums, kū lītoj dokumentūs, īspīddorbūs, reklamys materialūs,” tai itys jiedzīns skaidruots vītnē tezaurs.lv.\nItūgod logo mainejuse Rēzeknis piļsāta i Latgolys regiona Turisma asociaceja “Ezerzeme”. Voi jaunais izreiz byus apazeistams? Īt pruotā kaids najauši dzierdātais komentars par Rēzeknis piļsātys logo maiņu: “Kū jī tī meklej, kaidu jaunu saturu īlikt. Vajag na tū, a lai Rēzekni atpazeitu. Raudzeitu tū Rēzeknis piļsdrupu arku izmontuot, kas jau tik daudzūs attālūs radzama i atpazeistama. Pat “Latgolas Bolsa” rubrikai “Ziņas nu dzimtines” izmontuots itys skots.”\nKū par logotipim soka ar dizainu tyvuok saisteitī? Apsaverūt portala lakuga.lv apkūpuotū materialu, dizaina biroja “H2E” vadūšuo dizainere Ingūna Elere sacynoj, ka Latgola pošvaļdeibu i ar turismu saisteitu organizaceju logotipūs i saukļūs itūšaļt izaver daudzveideiga i navīnnūzeimeiga – ir vīta atteisteibai i viestejuma formuliešonai.\nToms Ratnieks, kas struodoj “Baltijas Biroju Servisā”, aktivi interesejās par dizaina lītom i Latgolys logotipus viertej tai: “Ka runa ir par logotipim kai taidim, tod leluokuo daļa ir galeigi garom, pat navar nūsaukt par logotipim. Vyslobuokī, atbylstūšuokī un reprezentabluokī logotipi ir Rībeņu nūvodam, Ūzulainis pogostam, Latgolys regiona Turisma asociacejai “Ezerzeme”. Interesants redzīs Dagdys nūvoda logo, bet, cik atbylstūšs i reprezentabls tys ir, tū gryuši pasaceit. Sovutīs puorejī ir dīzgon garum, nasaistūši, naatbylstūši, es pat saceitu, ka sataiseiti “paint” variantā iz dreizu rūku.”\nSvareiguokais – īdzeivynuot\n“3ClientAgency” puorstuovūšais Raimonds Platacis analizej dziļuok: “Latgola pošvaļdeibu logotipūs izaver kai vīna lela saime, kur kotrys dzeivē sytās pa sovam, kai muok. Taišni taipat kai tys nūteik Vydzemē, Kūrzemē voi Zemgalē.\nNav pareizu voi napareizu logotipu, skaistu voi neskaistu saukļu. Svareiguokais, lai identitatis atributi teik īdzeivynuoti. Ir juobyun kaidam, kas identitati vierzej nu viersa i iz leju vysūs leimiņūs, satur kūdulu i naatsakuop nu zeimyna lītuošonys vadlineju. Rupai runojūt, ka pošvaļdeibys logotipā ir zuts, tad zušam ir juobyun piļsātys pasuokumu afišuos, zuts sveicynoj pi ībraukšonys piļsātā i atsavoda nu juos izbraucūt. Kab identitatei nūtycātu turisti i pošvaļdeibu īdzeivuotuoji, tai suokūtneji ir juonūtic tim, kurim ir aizdavums ar jū struoduot.\nPar turismu runojūt, ka viņ piļsāta nav zeimyns poša par sevi, kai tys ir ar Līpuoju, Ventspili voi Cēsim, juos identitatei ir cīš pakuortuota nūzeime. Izavielejūt golamierki, turists sovā golvā veic izvēli treis leimiņūs, nu kurūs kotram ir sova atseviška identitate.\n1. Primari jis izavielej kulturviesturiskū nūvodu. Myusu gadejumā, Latgola jau poša par sevi ir zeimyns.\n2. Tuoļuok jis dūmoj, kur kū var apsavērt, kū var pīdzeivuot. Itymā leiminī jis sasaskar ar pasuokumu, vītu, uzjāmumu identitatem.\n3. Puorsvorā tikai trešajā leiminī jis teik saskarē ar pošvaļdeibys identitati, jau asūt iz vītys voi meklejūt nūtikšonys, vītys škārsteiklā.\nCylvāki tik vīgli nauzačer iz plykim sūlejumim, kas ir ītvarti pošvaļdeibu identitatēs. Ir tok pīradzāti saukli, kas daudzsūlūši klīdz, ka “Itei ir piļsāta, kur vyss nūteik”, bet tu atbrauc, un saprūti, ka ite nikas nanūteik voi nūteik, bet na eipašuok kai cytur. Nivīns muoksleigs logo voi sauklis nakomunicej spieceiguok par dzeivu cylvāku atsauksmem. Naseņ ar sovu auto izvoduoju taņtis pa sātom piec bieru mīlasta. Nu aizmugurejuos siedekļu ryndys dzierdieju cīš lobys atsauksmis par Ūzulainis pogostu. “Beidzūt par Ūzulaini runoj ari cytur” – tys ir lobuokais sauklis, kū dzierdēt nu pošvaļdeibys īdzeivuotuoju. Ka ir saiminīks, kas ceļ nūvodu voi pogostu, ka ir zeimyna vierzeituojs, cylvāks, kas īvīš identitati vysūs leimiņūs, ka ir īdzeivuotuoji, kas par tū īsastuoj i doluos, tikai tod var runuot par nūvoda, piļsātys voi pogosta identitatis efektivitati.”


Chapter id: 10133\nindrāgnī ā gataṃ sutaṃ gīrbhir nabho vareṇyam / (1.1) Par.?\nasya pātaṃ dhiyeṣitā // (1.2) Par.?\nindrāgnī jarituḥ sacā yajño jigāti cetanaḥ / (2.1) Par.?\nayā pātam imaṃ sutam // (2.2) Par.?\nindram agniṃ kavicchadā yajñasya jūtyā vṛṇe / (3.1) Par.?\ntā somasyeha tṛmpatām // (3.2) Par.?\ntośā vṛtrahaṇā huve sajitvānāparājitā / (4.1) Par.?\nindrāgnī vājasātamā // (4.2) Par.?\npra vām arcanty ukthino nīthāvido jaritāraḥ / (5.1) Par.?\nindrāgnī iṣa ā vṛṇe // (5.2) Par.?\nindrāgnī navatim puro dāsapatnīr adhūnutam / (6.1) Par.?\nsākam ekena karmaṇā // (6.2) Par.?\nindrāgnī apasas pary upa pra yanti dhītayaḥ / (7.1) Par.?\nṛtasya pathyā anu // (7.2) Par.?\nindrāgnī taviṣāṇi vāṃ sadhasthāni prayāṃsi ca / (8.1) Par.?\nyuvor aptūryaṃ hitam // (8.2) Par.?\nindrāgnī rocanā divaḥ pari vājeṣu bhūṣathaḥ / (9.1) Par.?\ntad vāṃ ceti pra vīryam // (9.2) Par.?


Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa PDF By author Kr̥shṇabihārī Miśra last download was at 2016-12-05 17:17:35. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa book.\nĀsthā aura saundarya PDF By author Rambilas Sharma last download was at 2016-09-24 41:40:33. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura saundarya book.\nĀsthā kā agni-kuṇḍa PDF By author Ārasī Prasāda Siṃha last download was at 2017-02-12 45:17:17. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā agni-kuṇḍa book.\nĀsthā kā sūraja PDF By author Gaṇeśa Prasāda Gupta Gaṇeśa last download was at 2016-12-29 17:47:55. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā sūraja book.\nĀsthā ke āyāma PDF By author Gaṇeśa Muni Śāstrī last download was at 2016-12-21 27:05:08. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke āyāma book.\nĀsthā ke caraṇa PDF By author Nagendra last download was at 2017-03-03 01:45:22. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke caraṇa book.\nĀsthā ke gīta, anāsthā ke bīca PDF By author Bhānuśaṅkara Mehatā last download was at 2017-01-03 23:47:46. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke gīta, anāsthā ke bīca book.\nĀsthā ke phūla PDF By author Matsyendra Śukla last download was at 2017-03-01 18:05:18. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke phūla book.\nĀsthā ke praharī PDF By author Satyapal Chugh last download was at 2017-03-09 33:47:03. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke praharī book.\nĀsthā ke śikhara PDF By author Hari Maharshi last download was at 2016-01-01 08:28:06. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke śikhara book.


LaKuGa – IZ SĀTU\nJaunuokī Roksti\t»\nLaKuGa 18. Juļs, 2018. gods 0\nIntervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Sintija Augustova i Eduards Armuška ir div aktivi i atraktivi jaunīši. Vysvaira jī atpazeistami kai Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejuma “5 breinumi” vadeituoji, koč obus var satikt ari Latgolys\nReigys Stradeņa universitatis (RSU) socialantropologi sadarbeibā ar Izgleiteibys i kulturys atbolsta bīdreibu “Balta” nu juļa leidz oktobram veiks etnografisku ekspediceju Latgolys regiona lauku saimisteibuos, kab apzynuotu sadzeivi i tradicejis. Pietejuma ideja ir saisteita ar\nLaKuGa 17. Juļs, 2018. gods 0\nTurpynojūt dorbu pi sova pyrmuo soloalbuma, latgalīšu poproka grupys “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins sadarbeibā ar gitaristu Elgaru Ludboržu (grupa “Kapļi”) i bundzineicu Amandu Lapu (grupa “Piparmētra”) radejs i īrakstejs dzīsmi “Viens pret Vienu”.\nRoksta autors: portals lakuga.lv 2018. goda 4. i 5. augustā Rēzeknis nūvoda Drycanūs pyrmūreiz nūtiks Vyspasauļa drycanīšu saīts “Es – drycanīts”, kura laikā byus īspieja īsaklauseit dzymtu i atmiņu stuostūs, apsavērt dažaidys izstuodis, padoncuot\nLaKuGa 16. Juļs, 2018. gods 0\nRežisora Vīstura Kairiša kinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmajā nedelē nūfilmātys vairuokys nūzeimeigys epizodis, informej kinys veiduotuoji. 14. julī Subatē nūsaslēdze Vīstura Kairiša spieļkinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmuo fiļmiešonys\n123Iz prīšku ›Pādejuo »


LaKuGa – Mozuo Gilde aicynoj jaunūs literatus dasasaceit autorskaitejumim\nMozuo Gilde aicynoj jaunūs literatus dasasaceit autorskaitejumim\nLaKuGa 28. Februars, 2012. gods Comments Off on Mozuo Gilde aicynoj jaunūs literatus dasasaceit autorskaitejumim\nReigys Kulturys i tautys muokslys centrā „Mozuo Gilde” 13. martā 18:30 byus literaturys i muzykys cikla „Kruosa. Skons. Vuordi” (Krāsa. Skaņa. Vārdi) nūslāguma pasuocīņs, kura laikā byus vareiba pīsadaleit pavasara emoceju, zeimu i sajiutu meklejumūs i atrodumūs literaturā, muzykā i fotografejā.\nPasuocīņa organizatori aicynoj dasasaceit jaunūs literaturs, kas pyrma tam nav uzastuojušs ar sovu dorbu autorskaitejumim plašuokys publikys prīškā i kuru ailēs ci eisprozā atsaspīgeļoj pavasars fiziskā, emocionalā ci simboliskā skatejumā.\nKab dasasaceitu, jaunajim literatim leidz 5. marta 22:00 iz e-postu ksv.pavasaris@gmail.com ir juoatsyuta pīcys tematiski atbilstūšys ailis ci diveji eisprozys dorbi. Tai kai dalinīku skaits īrūbežuots, byus ari atlasa, par kurys rezultatim dasacejumu syuteituoji tiks informāti personeigi 6. martā.\nPasuocīņa laikā skaiteitūs jaunūs autoru dorbi tiks publicēti piec „Dori tū pots” (DIY) principim taiseitā gruomotā, kai ari uzastuošonys byus īmyužynuotys video versejuos.\nLatgalīšu kulturys gazeta aicynoj nasakautreit i raudzeit pīsadaleit ari jaunajim autorim, kuri roksta latgaliski – vys tik īspieja sevi paruodeit i latgaliskū vuordu popularizēt.\nKarteņa: Edeite Husare – Pavasars Rekovā


“Sajūti Latgali”. Doba - lakuga.lv\nRaidejums “Sajūti Latgali” stuosta par vysaidom atpyutys vareibom dobā. Raidejumā var izzynuot, kur ir Latvejis augstuokais skotu tūrņs, kurs ir solom boguotuokais azars Latvejā i kur atrūnama eisuokuo pūra styga.


“Kolnasātā” Kuorsovys “Pūga” i jauna rubrika par latgalīšu literaturu - lakuga.lv\nTemys: Anna Zīmele, jaunatne, Jurs Vuorkaļs, Kolnasāta, Kuorsovys nūvods, Latvejis Radeja, Pūga, raibīs, Roksts\n“Kolnasātā” saruna par jaunīšu aktivitatem Kuorsovys nūvodā i tū, kas motivej palikt dzymtajā vītā. Gostūs Kuorsovys nūvoda jaunatnis lītu specialiste Anna Zīmele i jaunīšu bīdreibys “Pūga” vaļdis prīšksādātuojs, Kuorsovys nūvoda dūmis deputats i vidis lītu specialists Jurs Vuorkaļs. Raidejumā dazynuosit, kai topa “Pūga” i kaidys puormainis tei pīdzeivuojuse, kaidus pasuokumus pateik apmeklēt jaunīšim i, kas godūs jaunim cylvākim ir svareigs i vajadzeigs, kab labi justūs Latgolā.\nRaidejumā teik aizsuokta ari jauna rubrika “Kolnasātys gruomotplaukts”. Tamā tiks īsavārts seņ i na tik seņ latgaliski saraksteituos gruomotuos i gruomotuos par Latgolu. Literats Raibīs aba Oskars Orlovs stuosta par Fraņča Trasuna lugu “Nūgrymušō pile”.


Ar Jersikys vuordu saistuos myusu seņuokī rokstu pīminekli. Jersikys vaļdinīku i juo piļsātu Livonejis hronikā aproksta Indrikis, kuru pošu daudzi skaita par latgali. Rumjanceva bibliotekā globojās Jersikys evangelejs, kuru sarakstejs kaids izgleituots jersikīts. Jersika kužynuojuse daudzu latgalīšu literatu – Francis Kemps, Marta Skuja, Osvalds Kravaļs, Elita Cimare i c. – rodūšū pruotu1. Vyss skaidrs – te i myusu diženums, te i myusu tragedeja, te i cereiba iz atdzimšonu!\nVysvolža laiki. 8.–12. godu symtus skaita par senejūs latgaļu leluokuo uzplaukuma godim. A par varonuokū i nūzeimeiguokū senejūs latgaļu vaļstiskū veidojumu skaita Jersiku. Juos vaļdinīku Vysvoldi (Vissewalde) Indriķa hronikā (saraksteita latiņu volūdā) apzeimej ar rex, tys ir – karaļs!\nVysvolda sīva beja lītaunīku kunigaiša Daugerūta meita. Elita Cimare sovā latvyski/latgaliskajā mitologiskajā romanā „Jersikas derība” roksta: „Daugerūts izjāja Visuvaldim pretī un taujāja Visuvalža tēva gribas. Visuvaldis teica savu tēvu mirušu. Daugerūts klusēja, Visuvaldis klusēja. Ozola galā sāka krauklis ķērkt. Pie tā viņi arī palika, Daugerūts deva savu meitu Visuvaldim.”2\nDrūši viņ Jersikā pyrma Vysvolda beja i cyti, možiņ pat pruoteiguoki, taisneiguoki i rūseiguoki vaļdinīki par jū, tikai viesturis olūtūs nikaidu ziņu par jim nav. Ir tikai par Vysvaldi!\nLivonejis Indriķa hronikā apraksteits, kai Jersika tyka zaudāta (kai vacī latgalīši saceitu – īveikta). Gona paglupā veidā, kur lela vaine kreit i iz Vysvoldu.\n„Tā kā Jersika allaž bijusi cilpa un it kā liels velns visiem, kas dzīvoja šajā Daugavas pusē, kristītajiem un nekristītajiem, un Jersikas valdnieks allaž cēla naidu un karus pret rīdziniekiem un arī nevēlējās ar tiem slēgt miera līgumus, bīskaps savu karaspēku virzīja pret šo pilsētu. Krievi, pa gabalu ieraudzījuši karaspēku tuvojamies, devās tam pie pilsētas vārtiem pretī, bet, kad vācieši viņiem ar ieročiem rokās uzbruka un vairākus nogalināja, nespēja aizstāvēties un metās bēgt. Vācieši, viņus vajādami, kopā ar viņiem iebruka pa vārtiem pilsētā.”3\n“A var byut tys apraksteitais hronikā ir izdūmuojums?” – maņ ir cylvāki sacejuši. Var byut, tik pietnīkim, verūtīs iz itū kontekstā, ruodīs, ka apmāram tai, kai hronikā raksteits, ari beja.\nIndrikis roksta, ka tik nagaideiti dreiži īkaruotajā Jersikā beja bazneicys (daudzskaitlī!), daudz purpura, sudobra, lūpu i vysa kuo cyta. Tys nūtyka 1209. godā, ar itū Jersikys izpūsteišonu ari suocēs juos nūrīts.\nJersikys piļskolns ir 18 m augsts, juo ploskonais vierss ir apmāram myuslaiku futbola laukuma lelumā.\nJersikys piļskolns beja ideala vīta, kab kontrolēt Daugovys upi! Tekne te mat gondreiž 90 gradu leņki, iz obejom pusem plyudums tuoli puorradzams. Te zamaškā garuo Pluoņu sola, varātu byut, ka tei leluo sola te beja i Vysvalža laikūs. Jersikys piļskolnam preteimā upis krostā ir Dygnuojis piļskolns. Nu taidi vuorti, da kurim dasabireit naīraudzeitam ci izšmaukt napamaneitam nu nikai nasaīs!\nPādejī Ulmaņa pādi Latgolā. 1940. goda juņa suokumā Ministru prezidents izbrauce garā, vairuoku dīnu vizitē. Beja školu izlaidumu laiks, partū i tamā vizitē jis beja daudzuos školuos.\nBeja iz Pleņču kolna, Sunākstis bazneicā i kopūs, Leivuona torfa fabrikā i c. Beja pi Augškūrzemis partizanu pulka pīminekļa Asarē. Beja Krystpiļs ceglu fabrikā, Modyunis radiostacejā, pi Aivīkstis HES i c. Beja ari Gārsenis, Okneista i Dygnuojis školuos.\n„Sava brauciena pirmās dienas vakarā Prezidents uzkāpa seno latgaļu Jersikas pilskalnā, kur XII gadusimteņa sākumā dzīvojis un valdījis karalis Visvaldis.”4 Kārlis Ulmanis apsavēre piļskolnu i pasarunova ar arheologim, kluotyn asūšī jū saleidzynova ar Vysvaldi, a kai duovonys Vadūņs dabova sudobra pluoksneiti ar Veronikys Strēlertis dzejis vuorsmom i senejū latgaļu masivū karaveira aprūci.\nTei beja pādejuo reize, kod Kārlis Ulmanis kai reals Latvejis Republikys vadeituojs beja Latgolā.\n1940. goda Latgolys Dzīšmu svātki. Gon tod, gon niu nūzeimeibys/viereibys centrā ir 16. juņa lelkoncerts Stropu estradē. Gon svātku organizatori tai tū beja īplanavuojuši, gon ari tragiskī viesturis nūtykumi tū svātdīnis piecpušdīni šaltī padareja par vysys vaļsts viesturis rūbežškirtni.\nNūsaukums “Dzīšmu svātki” akcentej golvonū, bet reizē ari moldynoj – oficialuo pasuokumu programa beja daudz plošuoka i daudzveideiguoka (kino izruodis, rakstnīku cielīni, glaznu, tautystārpu, gruomotu, amatnīku dorbu izstuodis i c.). Ar kū tod suocēs Latgolys Dzīšmu svātku pasuokumu programa? Tam tok juobyun zeimeigam, starta pištoleta suovīņam leidzeigam pasuokumam!\n1940. goda 9. junī tyka atkluota Jersikys i Dygnuojis piļskolnūs atrostūs arheologiskū prīškmatu izstuode Vaļsts viesturiskuo muzeja Daugovpiļs nūdaļā (Saulis īlā 5/7)!\nNu bejušuo iz tānejū, nu senejūs latgaļu pyrmskrystnešu dyžonuma i vaļdinīka Vysvolda leidz atkal saimnieki savā zemē i Vodūņa – taida beja logika. Plus vēļ 1939. godā nūtyka vierīneigi izrokumi Jersikys piļskolnā, tū vysu gari i smekeigi apraksteja prese. Pats Aleksandrs Čaks beja iz Jersiku/Dygnuoju aizbraucs, apsaviers i sarakstejs rokstu5!\nKoč kū nu tūs arheologa Franča Baloža (1882–1947) paveiktūs Jersikys izrokumu i tān var redzēt Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja ekspozicejā!\nUļmana laikūs par golvonajim seņlatvīšu breivis i bruņuotys pretuošonuos simbolim palyka legendarī Namejs i Viestarts.\nAri Kārlis Ulmanis beja nu Zemgalis, par tū beja i taidi, kas jū saleidzynova ar itim mīsuos varonajim, gorā styprajim viersaišim. Dīzyn voi senlatgaļu vaļdinīkam Vysvoldam 20. g. s. 20.–30. godūs beja šansis tapt par kūpnacionalū varūni. Na jau vydzemnīki voi zemgalīši guoja tymlaikūs rakt gruovus iz Latgolu, ni ari Vysvolds beja pruota i drūsmis simbols! Dreižuok taids žālobains naveiksminīks – tai maņ piec nūvadeitys ekskursejis pa Jersikys piļskolnu pasaceja kaids diasporys jauneklis.\nDzeļža bazneica. Leluo asfaļta ceļa Daugovpiļs–Reiga molā ir pravoslavu bazneica.\nVuords bazneica da myusu ir atguojs nu Polockys pusis, gon jau ka pa lelū Daugovys upi.\nAp bazneicu tān kūka bolku žūgs, kas imitej piļskolnu nūcītynuojumus. Pi žūga vuortim moza ustabeņa, jai durovys vysod valī. Tī īškā ikona, a tai zamaškā smiļkšu gaļdeņš, kurā kotrys var īspraust sūpluok nūlyktuos voska svecis – i aizdadzynuot ar kaidu nūdūmu! Vuords svece pi myusim ari atguojs nu polockīšu.\nTei bazneica nu metala, jei cīši lels ratums.\nPar itū dīvnomu ir daudz legendu. Ka tys ir Katrinys II voi Pītera I puorvītojomais dīvnoms. Ituos legendys nav patīseiba, juos naiztur kritiku. Bet skaiškys legendys, lai jau dzeivoj!\nItū dīvnomu var nūsaukt par ceļojūšu. Parosti ar bazneicom beja tai – kur tuos izbyuvēja, tī tuos i beja. Itū tānejū Jersikys dīvnomu izbyuvēja Odesā, kuģu byuvis ryupneicā. Tei bazneica nu suoku beja Krimā, stuovēja vīnā garnizonā. Guoja cylvāki i lyudzēs. 1866. godā itū bazneicu izjauce i puorvede iz Daugovpili. Pastateja kolnā, kur niu Borisa i Gleba katedrale. Ari Daugovpilī tei bazneica beja deļ vītejuo garnizona. Tū vītu sauc Jaunbyuve, tymā laikā cylvāki tī suoce apsamest. Ar laiku tymā dzeļža bazneiceņā vysi vairs navarēja satiļpt.\nTod te beja Vitebskys guberņa, Latgolys pareizticeigū vierseibnīks beja Polockys veiskups. Tys beja ap 1903.–1904. godu, kod jersikīši ar vītejū muižineicu Aleksejevu prīškgolā lyudze konsistoreju, lai izbyuvej Jersikā bazneicu. A tymā pat laikā Daugovpilī ir bazneica, kurā navar satiļpt vysi dīvlyudzieji! Teik pījemts lāmums Daugovpilī izbyuvēt Borisa i Gleba bazneicu, a tū vacū dzeļža bazneiceņu ar veiskupa svieteibu izjauce, puorvede i pastateja Jersikā.\nPadūmu godūs dīvnoms beja sadauzeits, izlaupeits. Vyss vaļā! Īaudzs kūkūs. Saryusiejs. Metals tok ryusej! Nazkas čupeit palyka nu ikonostasa. Bet ikonys beja sagraizeitys. Tuos beja nu auduma. Tys līcynoj, kaida tymūs laikūs beja attīksme pret dīvnomim, pret svātumu6.\nNiule bazneica ir atjaunuota. Apleik jai taids kai mežs, par tū šoferi, kuri mudri brauc pi rulim, itū bazneicu eisti i naīrauga.


Sunny Hostel i Lake Baikal, Ryssland : Boka nu!\n14 Solnechnaya Str, Olkhon Island, Village Khuzir , Lake Baikal, Ryssland\nWelcome to our Sunny Hostel! Visa regler för boendet


Augusts 2013 - lakuga.lv\nArchive: Augusts 2013\nPi myusim Latgolā! – 30.08.2013\n31 Augusts 2013\nŽurnala „Katōļu Dzeive” septembra numerī skaiteisim\n29 Augusts 2013\nJezuiti i gruomotnīceibys suokumi Latgolā 17. i 18.gs.\nRēzeknē atkluos izstuodi „Cylvāks”\n28 Augusts 2013\nAgnesis Gusarovys stuosts „Septeni”\nRatnīkūs ruodeis teatri\n27 Augusts 2013\nReigā nūtiks Latgolys dīna\nCytaidi latviskais – uzjiemeigī latgalīši\n26 Augusts 2013\nAizvadeits „LaLaDra” Juosmuižā\nIzguojuse gruomota „Latgale fotogrāfijā”\nPuormet krystu i klusej!\nKolnasāta 24. augustā\n25 Augusts 2013\nPi myusim Latgolā! – 23.08.2013\nDreiži byus īspieja “giut breidi” pyrmajā plānuotuojā latgaliski\nVyškūs sakūp viesturiskuos Molu dzymtys muižys kolpu sātys


Skaidrojam – kai sasavasaluot latgalīšim - lakuga.lv\nTemys: kā sasveicinās latgalieši, latgaliešu valoda, latgalīšu volūda, Roksts, Sandra Ūdre, sasavasaluošona, sasveicināšanās latgaliski, vasals\nBārnam nu mozu dīnu īvuica pīkluojeibys frazis, ar tū jis suoc īsakļaut sabīdreibā. Kasdīnā jūs dziļuokajai nūzeimei napīgrīžam viereibys, bet loba vieliejumam pamatā ir cīš stypra energetika, kas apzynuota var dūt spāku. Portals lakuga.lv skaidroj, kai sasavasaluot latgaliski.\nVasals i vēļ vasaluoks!\nVasaleņš!; vasaleits!; sveiks vasals!; sveiks! – itys nu ciļviecis arhaiskūs pyrmsuokumu izglobuotais, rytualais loba vieliejums kai pīkluojeibys fraze šudiņ teik lītuots sasavasaluošonā i atvoduos (palicit vasali!), tostūs i replikuos škaudūšajam. Myusu dīnuos latgalīšim jis palics par sovejūs atpazeišonys kodu – svešinīki vīns ūtru apsveicynoj ar vasals! i jī ir atroduši kūpeju volūdu. Latgolys turisma industreja jū izmontoj jau zeimyna formā.\nLītojūt alkoholu, vajag īvāruot etiketa normys. Gluozi pīduovoj ci īlej dzierīni ar dzer vasals! ci byusi vasals!, atbiļd ar vasals!; iz veseleibys!; veseleibā! Vuordi socialajā atmiņā saglobuoti, dzyļuokuo jāga – vairs nā. Agruok, poguonu sabīdreibā, alkohola lītuošona kasdīnā nabeja īdūmojama. Baltu ciļtis olu, Dīnvydeiropā veinu izmontuoja dīvim veļteitūs ritualūs, lai vysi kluotasūšī dīviškuo kluotīni izjustu kai eipašu transa stuovūkli, partū lītuoja alkoholu. Bet taidu stuovūkli varēja izjust, sasagrīžūt da namanis daņcī, Aizgavieņa skretelī, sasašyupojūt Leldīnis leigačuos, ari caur Vosorys saulgrīžu seksu. Bet dzāruoji pa šudiņ dīnai jiut vainis apziņu, bez īmesļa taisūt buteli. Kod “atrūn” svātkus, nūsamīrynoj. Tys zamapziņā palics nu tūs tuolejūs laiku.\nParodums vielēt veseleibu škaudūšajim ari cīš arhaisks. Par tū golvu lauzejuši angļu i franču antropologi, izskaidruojuma Eiropys kulturuos naatroduši. Pietejūt mežūņu ciļtis, saprotuši, ka tys īt nu tūs laiku, kod cylvāki dūmuojuši, ka dvēseli, dzeiveibu var izškauduot uorā, bet ari ļaunū slimeibys goru. Loba vieliejums itamā šaļtī paleidz atsabreivuot nu ļaunuo, bet saglobuot vajadzeigū, taitod veseleibu.\nLai slaveits Jezus Kristus!\nSinonimūs variantūs lai byus Jezus gūdynuots!; lai byus pagūdynuots Kungs Jezus Kristus!; slaveits Kristus Kungs! ir vysā pasaulī zynoms katuoļu sveicīņs, iz kū atbiļd ar myužeigi myužam! Ar itū sveicīni ticeigī aplīcynoj vīnleidzeibu i vīnuoteibu Jezū Kristū. Da 1940. gods Latgola beja ticeiga zeme, partū na viņ bazneickungu ci puorejūs draudzis cylvākus, bet ari svešinīkus i sātys ļauds sevkurā vītā sveicynuoja taišni ar itū frazi. Garais padūmu okupacejis laiks piļneigi iznycynuoja tradiceju sabīdryskā telpā sasavasaluot ar kristīšu sveicīni.\nNiule ar tū raidejumus 45 volūduos suoc Vatikana Radeja. Ari myusu dīnuos latgalīši, kuri kasdīnā napraktizej aktivys ticeibys formys, kontaktejūtīs ar goreidznīkim, sarunu suoc ar lai slaveits Jezus Kristus! Sovutīs bazneickungi, ari latgalīši, sovā storpā sasavasaloj ar itū sveicīni ari latiņu volūdā: Laudetur Jesus Christus! Iz tū atbiļd: In saecula saeculorum. Amen!\nItei taipat kai sasavasaluošonys frazis Lobs reits! i Lobs vokors! saleidzynūši ir nasenejūs laikūs īsavīsušys. Iz Rītumim 1944. godā emigrejušais bazneickungs Jezups Grišāns sovuos īguoduos “Pa atmiņu stygom“ (1968, I, 250) roksta par tū, cik svešs i napījamams 20. g. s. suokuos tautīšim licīs itaids pasveicynuojums: Latgalīši (..), īgōjuši svešā ustobā, vysod saceja: „Lai byus pagūdynōts Kungs Jezus Kristus!” Gadejōs, jo kaids burlaks, īgōjis ustobā, saceja: „Loba dīna!” tod atbiļdēja: „Mes poši zinim, ka loba,” bet, jo beja leitaina, solta dīna, tod jam atbiļdēja: „Kū tu maloj, ka loba dīna!”


Raksts publicēts: 2019.07.14. 11:26:50\n0.61590695381165 56(0) - 0.35112857818604 2020.01.25. 14:47 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=46659 ip: 172.69.63.216 usememcache: 1


aizupe palace : définition de aizupe palace et synonymes de aizupe palace (anglais)\ndéfinition - aizupe palace\nAizupe Palace is a palace in the historical region of Zemgale, in Latvia.\nZarāns, Alberts (2006) (in Latvian, English). Latvijas pilis un muižas. Castles and manors of Latvia.. Riga. ISBN 9984-785-05-X. OCLC 72358861.\nAizkraukle · Alūksne · Bauska · Cēsis · Daugavgrīva · Dundaga · Embūte · Grobiņa · Koknese · Krimulda · Ludza · Rauna · Rēzekne · Riga · Sigulda · Turaida · Ventspils\nCesvaine · Cīrava · Jelgava · Kazdanga · Rundāle\nLūznava · Padure


ŽORŽS SIKSNA. 60 godu jubileja koncerts | GORS\n25 26 27 18:00 (KINO)MUZYKA. Vestards Šimkus28 Mai29 30 31 01 18:00 DYNAMIC HIT. Mūsdienu deju koncerts MY CHOICE02 03 04 Juņs05 06 07 08 09 17:00 TURPINOT AINAVU. Gunas Millersones izstādes atklāšana 19:00 ELLAI FICDŽERALDAI 100. Šeina Stīla (ASV). Latvejis Radio bigbends10 19:00 ŽORŽS SIKSNA. 60 godu jubileja koncerts11 12 13 14 15 16 17 18 18:00 LATGALES PRINCESE UN PRINCIS 201719 19:00 SKRŪDERDĪNYS SILMAČŪS. 115. godadīnys izruode20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 01 02 03 04 Klasiskuo muzyka\nŽORŽS SIKSNA. 60 godu jubileja koncerts ŽORŽS SIKSNA. 60 godu jubileja koncerts Žoržs Siksna ir Latvejis estradis legenda, kura vuords ir zinoms tuoli aiz Latvejis rūbežim. 2017. godā tautā īmīļuotais dzīduotuojs svieteis sovu 60. jubileju, kurā byus iz skotivis eipašā koncertturnejā ar sovom popularuokajom dzīsmem.mām.\n10. Jūn 2017\n19:00, sestdiena Biļetes cena\n3,00 €10,00 €12,00 €15,00 €\nEvent date and time Paradzamais garums2 hNūtikšonys vītaLielā zāleOrganizātuojsGlobal Technology Group Iegādāties biļeti Bērniem līdz 4 gadu vecumam, neaizņemot atsevišķu sēdvietu, jāiegādājas "Bērnu biļete".


Moduļu profili | Adazu Jumti Jumta Segumi\nTeksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts Teksts teksts teksts\nTirdzniecība.: +371 26493899\nTirdzniecība.: +371 20202988\nTirdzniecība: +371 26493899


Leivuonā aizvadeita bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne - lakuga.lv\nLeivuonā aizvadeita bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne\nTemys: folklora, Garā pupa, Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne, Leivuons, Roksts\nNu 27. da 30. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Rudzātu, Preiļu, Vuorkovys, Aglyunys, Vabalis ,Modyunis, Borkovys, Viļānu, Leiksnys, Jākubpiļs i Reigys.\nNūdarbeibu saturs i formys tyka izvielātys atbylstūšai bārnu i jaunīšu vacumam – car dzīsmi, rūtaļu, car spēlem, sarunom i praktisku dorbuošonūs senejūs omotu meistardarbneicuos. Projekta mierkis beja veicynuot latgalīšu volūdys i tradicionaluos kulturys saglobuošonu i populariziešonu.\nFolklorys nūmetnis programa beja īplanavuota tai, kab bārni varātu cyts cytu lobuok īpazeit, sasadraudzēt i itaidā lobdabeigā jutūnē sajimtu kūpdarbeibys pīredzi ar školuotuojim i vītejuo regiona teiciejim i muzykantim.\nKasdīnys nūdarbeibu saturs beja veļteits padzilinuotai folklorys vuiceišonai zynūšu i talanteigu školuotuoju vadeibā. Folklorys nūmetnē “Garā Pupa” bārni varēja vuiceitīs vysaidu muzykys instrumentu – garmanis, stabulis, vejūlis, kūklis, dyudu i akordeona spēlis prasmi. Muziciešonys nūdarbeibys vadeja Reigys Školānu piļs folklorys kūpys “Kokle” vadeituoja Dina Liepa, Jākubpiļs Bārnu i jaunīšu centra izgleiteibys metodike Vita Talla, folklorys kūpys “Ceiruleits” muzykants Mairis Iesalnieks. Sovu atbolstu deve ari bungu i dyudu grupys “Auļi” muzikis Edgars Kārklis.\nDorbojūtīs Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetnē “Garā pupa”, bārnim beja vareiba tikt pi īmaņu ausšonā, keramikā, duoņu capuru peišonā, lupotu pakluoju tamboriešonā. Omotu darbneicys vadeja Tautys lītiškuos muokslys studejis “Dubna” vadeituoja i audieja Inese Valaine, keramike Eleonora Pastare i omotneica Žanna Vilcāne. Poši mozuokī bārni ar prīcu īsasaisteja Lelajā rūtaļnīkā, kurū vadeja Vuorkovys folklorys kūpys “Vecvārkava” dalineica Helena Ērgle. Juos vadeibā tyka radeiti ari breineigi dekupažys darbeni i meikstuos rūtaļlītys. Bārni i jaunīši ar aizrauteibu dorbuojuos “Čaklūs rūku darbneicā”, kurū vadeja školuotuoja Leiga Bernāne. Jei paleidzēja bārnim īpazeit ari “Latvju rokstu ābeceiti”.\nNūmetnis bārnim eipašu prīcu saguoduoja puosoku styga “Apslāptuo monta mekliejumūs”, kur jī sasatyka ar vysaidim puosoku tālim. Tī beja i Laimis luocs, i naboga veceits, raudūšuo leigova i Laimis muote, jiurys laupeituojs, čyguonīte, klybuo vysta i Austrumu gudruo. Puosoku stygys veiduošonā īsasaisteja i nūmetnis “Garā pupa” audzynuotuoji, i bārnu dzymdynuotuoji: Marts Kristiāns Kalniņš, Māreite i Zintis Vucenlazdāni.\nVīna nūmetnis dīna paguoja lauku sātā. Gastejūt “Ezeru” sātā, saimineica Terēzija Rubene paleidzēja izzynuot pierts gudreibys. Bārnim beja vareiba īpazeit latgalīšu tradicionaluos kuknis nūslāpumus. Tyka neits svīksts, gunkurā captys buļbys i baudeiti cyti lauku lobumi. Te tyka svieteita ari Pīterdīna. Azarā tyka palaists zīdu vaiņuks i Pīteram golvā izlykta lopu capure, partū ka na par veļti soka, ka Juoņs ir zīdaineits, Pīters – lopaineits.\nNūmetnis pādejā dīnā nūtyka koncerts, kurymā dalinīki ruodeja sovim dzymdynuotuojim, kū īsavuicejuši.\nPuorškūrstūt bārnu īsnāgtuos anketys, var saceit, ka kotra dīna ir bejuse boguota ar vysaidom aktivitatem, kas bārnūs radeja izabreineišonu, prīcu, puorsteigumu, iņteresi i sajiusmu.\nRealizejūt projektu, tyka pīvārsta sabīdreibys viereiba folklorys nūzeimei myusu dīnu kulturys procesūs. Nūmetnis dalinīkim beja vareiba īpazeit i puormontuot Latgolys nūvoda sovpateiguos tradicionaluos dzīduošonys, muziciešonys i cytys prasmis. Tyka pīvārsta viereiba tautys nacionaluos ideņtitatis apzynuošonai i tautys muokslys atteisteibai Latgolys regionā. Lela viereiba tyka veļteita tradicionalūs omotu i prasmu vuiceišonai, kai ari Latgolys tradicionalajai kuknei. Bārni tradicionaluos kulturys montuojumu vuicejuos latgalīšu volūdā. Tai tyka popularizāta latgalīšu rokstu i mutvuordu volūda. Tyka veicynuota Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju atteisteiba bārnu i jaunīšu vydā.\nNūmetni finansiali atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds (Latgolys kulturys programys projekts). Pasasokūt Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam, Latgolys bārnu i jaunīšu vosorys nūmetnis nūtykušys ari īprīkšejūs godūs.\nŠpoģūs vuiceis tradicionaluos vijūlis spēlis pamatus 20/09/2018\nLatgolys namaterialais kulturys montuojums: Upītes kulturtelpa 30/11/2018


Mana pasaule...: Septembra mirkļi-1.septembris.\nVeiksmīgu mācību gadu gan meitai, gan mammai!!!\n05 septembris, 2016


Viļāni - hotels, accommodation, satellite map, information - TIXIK.com\nTIXIK.com » Cities » Latvia » Latgale » Rezekne » Viļāni\nViļāni - hotels, accommodation, satellite map, information\nViļāni: Hotel Price Tracker\nViļāni hotels map\nList of largest cities in Latvia, Interactive satellite map of Latvia with cities, Viļāni: Photos\nFeatured Hotels in Viļāni\nViļāni: Travel guide - tips for trips, the best restaurants, tourism\nGoogle satellite map, Viļāni tourist map, Bike routes, Trip planner, Viļāni and transport\nLatgale Region 7km\nLake Lubāns Lakes 24km\nLiele Kūrina Ezers Lakes 24km\nAklis Lake Lakes 28km\nCategory: Cities, Local time: 10:54:35, Address: Viļāni, LV-4650, Latvia\nGPS: 56.555, 26.9289\nAnything missing? Feel free to add your review of Viļāni. Thank you for any comments.


NF A05-112 - 1995-11-01 - Beuth.de\nNF A05-112:1995-11-01;NF EN ISO 2626:1995-11-01\nNF EN ISO 2626:1995-11-01\nKUPFER. WASSERSTOFF-VERSPROEDUNGSVERSUCH. (EUROPAEISCHE NORM EN ISO 2626)\nCopper. Hydrogen embrittlement test


Izguojs postmodernista Oskara Seiksta SMS eistekstu kruojums latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Cymuss, dzeja latgaliski, Ilze Sperga, latgaliski, Oskars Seiksts, Valentins Lukaševičs, Vokora vuordi draugim\nIzdūts legendaruo latgalīšu literaturys postmodernisma patriarha Oskara Seiksta dzejis i eisprozys kruojums “Vokora vuordi draugim”, kurā kūpā salyktys autora raksteituos eiszinis (SMS) — intelektuaļa eistekstu eksplozejis par dzeivi Latgolys laukūs i poezeju pandemejis apstuokļūs, portalu lakuga.lv informej vīna nu kruojumu redaktoru Ilze Sperga.\nKruojumā “Vokora vuordi draugim” īkļauti 25 godu laikā saraksteiti eisteksti — kai dzejūli, tai eisprozys fragmenti par izvēli, sekom i atbiļdeibu, tymā skaitā ari pravītiskys nūruodis par pandemejis bīdynojūšū fonu i kolektivūs cālūņu i nūtykušuo sakareibom. Jaunuokī kruojuma teksti radeiti 2021. goda pavasarī, vacuokī — pat 1996. godā.\nKai atzeist rakstnīks, literaturzynuotnīks i gruomotys redaktors Valentins Lukaševics, “Vokora vuordi draugim” ir pats skumeiguokais i pesimistiskuokais kruojums latgalīšu, latvīšu i varbyut pat Baltejis literaturā: “99 dzejūli, nivīnā i ni mozuokuo saulis stareņa.… Nivīna optimistiska dzejūļa!”\nO. Seiksts ir vīns nu spūžuokūs, teiksmainuokūs i huliganiskuokūs myusu dīnu latgalīšu literaturys autoru. O. Seiksta dorbi ir natradicionali, pylni eksperimentu, jim rakstureiga apzynuota īsagremdiešona volūdys senejuokūs sluoņūs, izceļūt aizmierstys volūdys pērlis. Spylgti īguojs literaturā 20. godu symta 90. godu suokumā, jis ir vīns nu pyrmuo postmodernisma romana latgalīšu literatūrā “Valerjana dzeive i redzīni” autoru i tymā laikā plašu viereibu dabuojušuo jaunūs autoru kūpkruojuma “Pagrauda” sastateituoju.\nAutors jau godu desmitem ir nūsarūbežuojs, aizguojs nu literaturys, kasdīnā dzeivoj Latgolys laukūs, tok naraksteit navar i sovus literarūs tekstus regulari syuta cytim latgalīšu literatim SMS veidā. Niu juos apkūpuotys i izdūtys kruojumā “Vokora vuordi draugim”, kurā atsakluoj autora radeitais volūdys i literarūs tālu mikrokosmoss, kas dzeivoj jau nu juo kūpdorbu ar cytim autorim: “Seppuku iz saulis vādara” (1995) i “Valerjana dzeive i redzīni” (1996) ar V. Lukaševiču, “Reitišku mads” (2000) ar Līgu Seikstu-Gagaini.\nVīnnūzeimeigi O. Seiksta literarais davums ir bejs svareigs kai 90. godūs i sova laika latgalīšu literaturys atteisteibā, novatoriskumā, tai ari myusu dīnuos. Jis ir ietekmiejs i ari turpynoj ītekmēt ari cytu latgalīšu autoru tekstus. Kai nūruoda ūtra gruomotys redaktore Ilze Sperga, ituo kruojuma izīšona aizpylda tukšū laukumu, kur jau seņ ir bejuši mutvuordūs, telepona aparatūs i autoru apziņā nūsaguļsniejušī teksti: “O. Seiksts, ari nabyudams kluotīnē i literarūs nūtykumu centrā, pat it kai pats nikuo nadareidams, spielej svareigu lūmu ari 21. godu symta literaturā.”\nPats O. Seiksts soka, ka leluokais paradokss ir taids, ka gruomotā “Vokora vuordi draugim” ir apkūpuoti SMS teksti, koč jūs autoram nav pat sova telepona. Eiszinis draugim jis syuta, pa ratam aizajemūt teleponu nu mamys, i atzeist, ka vysi labuokī dzejūli tik voi tai palīk napīraksteiti, ari nu vysa latgaliski pīraksteituo pats lobuokais nav publiceits: “Vyss lobuokais ir nazkur tī — napasaceits, napīraksteits… Pats eistuokais ir tī…” Autors nūruoda, ka sajiutuos ir izguojs totalu galiejeibu diapazonu — “nu dūmys, ka latgalīšu volūda i literatura ir vīneigais, deļ kuo ir vārts dzeivuot, da dūmai — a kam tys vyspuor vajadzeigs. Lobuok, ka juos nabyutu. Dreižuok asimilētīs i pagaist, byutu mīrs. Itim divejim gruovim dzeive īt pa vydu.”\nRaugūt atrast atbiļdis iz vaicuojuma, iz kurīni myus dzan ituos šaļts pandemejis situaceja, O. Seiksts sovā kruojumā soka, ka itys ir Lelais Gavieņs i myus gaida politiskuos i sabīdryskuos jukys: “Piec maizis gavieņa byus gaisa bods./Tuoļuok nasagrib pat dūmuot.”\nKruojuma “Vokora vuordi draugim” redaktori — Valentins Lukaševics i Ilze Sperga. Gruomotys izdeviejs — SIA “Cymuss”. Kruojuma izīšonu finansiali atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.\nGruomota nūpierkuma veikalūs “Jāņa Rozes grāmatnīca”, “Liesma” Rēzeknē, “o!Marta” Daugovpilī i latgalīšu kulturpreču internetveikalā taiseitslatgola.lv.


#puslopys: Ineta Atpile-Jugane – par šolku, laimis pūgu i byušonu dziļuok / Raksts\n14. jūlijs, 11:02\nLatgalīšu literaturys podkāsts aba raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – itūreiz tei ir apsarunuošona ar dzejneicu, scenaristi, dzīšmu autori i Latvejis Rakstnīku savīneibys bīdri Inetu Atpili-Jugani. Ar Inetu runojam par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs poša autora skaitejumā, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.\nInetys Atpiles-Juganes pyrmuo dzejis publikaceja ir dzejūļu kūpa Rēzeknis Augstškolys jaunūs autoru kūpkruojumā “Emociju šķērēs” (1998). Jai kūpumā izguojuši pīci dzejis kruojumi – “Lobuo i nalobuo” (2019), “Mūdynuot muokuļus” (2016), “Otkon giunu sapynus” (2015), “Reveranss. Sarkans uz sarkana” (2008), “Neatburtā uguns” (2001). 2014. godā sajēmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2013” nominacejā “Lobuokuo dzeja”.\n“Suoc raksteit. Roksti. I tei ir taida piļneigi cyta pasauļa apziņa, kur tu vari īīt, kod tu roksti, kur tu teic.\nMaņ itūšaļt varbyut vaira ni kotru reizi izadūd tikt tik dzili sevī, bet es ceru, ka es sakuortuošu sevi tik tuoli, ka es otkon varēšu raksteit tai,” par dzejis raksteišonu soka poša Ineta.\n“Skaitūt koč kaidus sovus vacūs dzejūļus, maņ ruodīs, kur es vyspuor asu aizceļuojuse itymā dzejūlī, par kū es vyspuor asu te dūmuojuse, jo es soku,\nkod tu roksti, tod tu esi koč kas cyts, i tu reizem vari tikt cīši dzili i cīši tuoli.”\nIneta roksta dzeju na tikai pīaugušajim, nu ari bārnim, ir vairuoku kinu i raidejumu secenareju autore i taipat daudzu dzīšmu tekstu autore.\n“Maņ pateik, ka vysa pyrma ir muzyka, jo tod es izlīku austenis i pagaistu, i rūnās teksts.”\nAr latgalīšu literaturys autorim raidīrokstā “Puslopys” sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožaņins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.


Boņuki par latgaliskajom aktivitatem 2019. godā padūti - lakuga.lv\n23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS padeve Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”, gūdynojūt 2019. gods latgaliskuos kulturys aktivitatis, dorbus i sasnāgumus. Padūti 11 Boņuki i portala lakuga.lv skaiteituoju simpateja bolva.\nPar myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā gūdynuoje tieļnīku Induli Folkmani.\nPortala lakuga.lv skaiteituoju simpateju bolvu – Žyku ūtru godu piec kuortys sajēme enografiskūs tārpu darynuotuoja i školuotuoja Iveta Seimanova.\nLatgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2019” sajēme:\nPylns video no “Boņuks 2019” ceremonejis


Invaders of the Rokujyōma!? auf Blu-ray online kaufen | SATURN\nInvaders of the Rokujyōma!? - (Blu-ray)


Juicy Couture Perfume for Women by Juicy Couture - Viva La Juicy\nYou are here:Home > Juicy Couture\nCouture Couture by Juicy Couture 1 oz EDP Perfume Couture Couture by Juicy Couture 3.4 oz EDP Perfume Couture Couture by Juicy Couture1.7 oz EDP Perfume\nDirty English by Juicy Couture 3.4 oz Cologne Spray Dirty English by Juicy Couture Vial (sample) .05 oz Juicy Couture 0.13oz Solid Perfume\nJuicy Couture 0.17oz Mini EDP Spray Juicy Couture 10oz Sugar Scrub Juicy Couture 6.7oz Body Cream\nJuicy Couture 8.4oz Body Lotion Juicy Couture 8.6oz Body Lotion (unboxed) Juicy Couture Perfume 1.0oz EDP Spray\nYou save $11.08!\nJuicy Couture Perfume 1.0oz Pure Perfume (Parfum) Juicy Couture Perfume 1.7oz Juicy Couture Perfume 3.3oz\nYou save $159.05!\nJuicy Couture Perfume 3.4oz EDP Spray (Tester Pack) Juicy Couture Perfume Gift Set Peace Love & Juicy Couture by Juicy Couture 1.7 oz EDP Perfume\nPeace Love & Juicy Couture by Juicy Couture 3.4 oz EDP Perfume Viva La Juicy by Juicy Couture 1 oz EDP Perfume Viva La Juicy by Juicy Couture 3.4 oz EDP Perfume\nViva La Juicy by Juicy Couture 3.4oz EDP Spray Perfume (Tester Pack) Viva La Juicy by Juicy Couture1.7 oz EDP Perfume


Ekspediceja pa lauku sātu kūkgrīzumim - lakuga.lv\nTemys: A12, amatnīki, lūgi, Roksts\nRoksta autori: Ināra Groce, Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12”\nVīna nu Latgolys ainovys atškireiguokūs īzeimu ir lauku kūka vīnsātys, greznuotys ar kūkgrīzumim lūgūs i lūgu sliedžim. Laukim izatukšojūt, ari sātys aizīt nabyuteibā leidz ar viesturis montuojumu i eipašū, kotrys sātys stuostu. Sātys ir kai rūbežlinejis storp paguotni i nuokūtni. Lai ituos rūbežlinejis apjaustu, žurnala „A12“ radūšuo komanda ceļoj pa Latgolys šosejom, apsastuojūt pi kūka guļbyuvem i izzynojūt kūkgrīzumu viesturiskū rasšonuos stuostu.\nSevkuram ceļa pūsmam kūka sātu greznojumu tradicejis ir nadaudz atškireigys. Dagdys i Ezernīku apleicīnē sātom ir vīnkuoršuoki, elegantuoki kūkgrīzumi, ākys parosti ir zemis bryunajūs tūņūs. Dīvamžāļ, nūpierkūt zemi, jaunī saiminīki sātu palaiž nabyuteibā, kai tys nūteik ar symts godus vacajim “Vertulim” ceļa pūsmā nu Dagdys iz Ondrupini.\nSūpluok vaira kai symts godus vacajūs “Uzuleņūs” vēļ teik kūptys puču dūbis i stateits duorzs, saimineica Janina pīzeist, ka sāta dzeivoj leidza ar cylvāku. Sātys saimineica Janina te ir atguojuse pi veira saimis i jau kūpā sātā nūdzeivuoti 58 godi. Sātu uzturēt paleidz Amerikā dzeivojūšais dāls, nūstyprynuoti pamati, puormyurāti cepli. Uzulenim izteiksmeigys i proporcionalys viesturiskuo lūga konstrukcejis, kū radejušys īprīškejuos paaudzis laikā, kod nabeja juoskrīn, beja laiks sagataveit i izalaseit kvalitativu materialu. Kvarbatkys ir rūku dorbs, i kū vacuoks lūgs, tū jiutama pamateiguoka pīeja.\nArhitekts Pēteris Blūms: soka “Tom kvarbatkom ir cīš lela nūzeime, partū ka tys ir eipašais, uorkuorteigi specifiskais, kur acs pīstuoj pyrmuos. Tuos apmaleitis cīš bīži ir kruosuotys. Tei ir atškireiguo detaļa i zeime daudzūs gadejumūs, kas vīnu sātu atškir nu cytys sātys. Ari Krīvejā juos masveideigi pagaist. Lelā mārā juos ir pagaisynuojušys autografu nūzeimi, cylvāki vaira juos nalītoj kai kodu, formulu grafiskū zeimi sātys aizsardzeibai. Senejuokuo jāga – vydā beja ītvartys vysaidys zeimis, kuru mierkis beja pasorguot sātu, taipat kai ar kreitu pīraksteitajam iz durovu.”


6. A. 1675. E. A. Simsons no Juoņa Plēkšņas Rēzeknē. Latvju kultūras kr.\nDzeivuoja vīns zemnīks. Pi juo beja lels vērss, bet beja taids sirdīgs un ni cik naklausīja sova saiminīka. Vīnu reizi īt zemnīks, sastopa sovu sābri un runoj jām par sovu vērsi, ka jis taids un taids, "mani naklausa, es juo nikai navaru izmuocīt."\nSābris jam atbildēja: "Dūd man sovu vērsi, es jū izmuocīšu par cylvāku."\n"Labi," pasacīja zemnīks un atdevja sovu vērsi sābram izmuocīt par cylvāku. Sābris pajēmja vērsi, atvedja uz sovu sātu, nūkova un gaļu apēdja. Tai puorīt daudz laika. Zemnīks vys gaida, kad sābris juo vērsi izmuocīs par cylvāku un atdūs jam. Nasagaida zemnīks un īt pi sābra valcuotu. Atīt zemnīks pi sābra un vaicoj: "Nu, sābris, kai ta byus ar muma vērsi, muocuos jis par cylvāku, vai na?"\nSābris jam atbildēja: "Jis jau tagad ir cylvāks un vēļ kaids lels - barons. Dzeivoj pilsātā cīši boguots, vysaida monta pi juo daudz ir. Jo gribi, nūbrauc uz jū vīsūs."\nPrīcīgs palyka zemnīks, ka juo vērss palyka par cylvāku, un vēj par baronu un tai boguoti dzeivoj. Nūīt zemnīks uz sātu un stuosta sovai sīvai: "Vērss myusu jau izmrlocīts par lelu cylvāku, par baronu un dzeivoj pilsātā cīši boguots."\nJis dūmuoja nūbraukt uz jū vīsūs. Sadūmuoja ari zemnīks: "Braukšu es uz pilsātu pi sova vērša vīsūs."\nAizjyudzja zyrgu, sāduos rotūs un nūbrauc uz pilsātu. Pilsātā jis suoka vaicuot nu jaužu, kur dzeivoj vērss - barons. Pilsātā baronu vysi ļauds zynuoja un jam paruodīja, ka taidā un taid:ā muojā jis dzeivoj. Atīt zemnīks uz tū muoju, kur dzeivoj vērss - barons. Izīt kolps un runoj zemnīkam: "Uzgaidit kaidu pusstundis, par tū, ka barons vēļ guļ."\nBet zemnīks suoka lomuotīs ar kolpu, par kū jis jū nalaiž pi vērša, runuodams: "Kū, es navaru bez pīsateikšonas īīt pi sova vērša?"\nTymā laikā, kad zemnīks ar kolpu klīdzja, izdzierda barons un izguoja. Verās, ka nazkaids, napazeistams jam zemnīks, lomuojas ar juo kolpu un skaita baronu par sovu vērsi. Sasadusmuoja barons uz ituo zemnīka, satvēŗa jū aiz apakles un izgryudja uorā.\nStuov izgryusts zemnīks nu uorīnes pi barona lūga un ruoda ar kulaku, runuodams tai: "Vo tev, barons - vērss! Senuok tu pi manis sytīs ar rogim, bet tagad ar nogim . . ."\nTai zemnīks, nūlaidis golvu, nūguoja uz sovu zyrgu un nūbraucja uz sovu sātu. Dzeivoj un tagad pīmin izmuocītu vērsi.


Gūdynuos lobuokūs Latgolys školuotuojus - lakuga.lv\nTemys: bolva, izgleiteiba, konkurss, Latgalīšu kulturys bīdreiba, Nikodema Rancāna bolva, Nikodema Rancāna bolva 2019, Nikodems Rancāns, škola\nDa 9. septembram gaida dasacejumus Nikodema Rancāna vuordā nūsauktuo konkursa ītvorā, kab jau pīktū godu piec kuortys padūtu bolvys lobuokajim Latgolys pedagogim, informej Latgalīšu kulturys bīdreiba.\nNominantus bolvai var dasaceit pīcuos kategorejuos: par latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodvuiceibys populariziešonu i īvīsšonu vuiceibu ci studeju vidē; par inovativu metodikys lītuojumu apvuiceibys procesā; par myusdīneigu i radūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai; par veiksmeigu debeju (pedagogim na vairuok kai ar 3 godu dorba stažu) i par latviskuos i latgaliskuos kulturvidis veiduošonu pyrmsškolys izgleiteibys īstuodēs. Pīktuo nominaceja ir guojuse kluot piec pošu pedagogu lyuguma, kai ari apyldu var tikt dašliertys ari cytys bolvys piec izviertiešonys i žurejis lāmuma, nūruoda organizatori.\nNikodema Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba i konkursu reikoj sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologiju akademeju i vysom Latgolys pašvaļdeibom. Itūgod konkursa sareikuošonā ir īsasaistejuse Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūme.\nKonkursa mierkis ir styprynuot pedagoga profesejis prestižu i atpazeistameibu sabīdreibā, gūdynojūt izcylu veikumu pedagogiskajā darbeibā, latviskuos i latgaliskuos kulturys tradiceju īaudzynuošonu jaunajā paaudzē.\nBolva nūsaukta par gūdu izcylajam katuoļu goreidznīkam i pedagogam Nikodemam Rancānam (1870–1933), Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīkam ar īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. N. Rancāna bolvys pretendentus vairuokuos nominacejuos, pīmynūt juo daudzveideigū darbeibu, izviertēs Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis apstyprynuota žureja, kurys sastuovā aicynuoti Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis, Latgolys pašvaļdeibu puorstuovi, izgleiteibys i kulturys darbinīki. Bolvys padūšonys svineiguo ceremoneja kotru godu teik reikuota kaidā nu Latgolys pašvaļdeibom. Itūgod nūslāguma pasuokums nūtiks 22. septembrī Rēzeknis Tehnologiju akademejis telpuos. Īprīškejūs godūs bolvys padūšonys ceremoneja ir nūtykuse kai Rēzeknē, tai Ludzā, Viļānūs i Preiļūs.\n“Esit atsauceigi i nataupit lobūs vuordus školuotuojim, kas kotru gadu styprynoj Latvejis sabīdreibu i guodoj par jaunuos paaudzis izgleituošonu! Apsaverit nūlykumu, aizpildit dasacejumu i nūsyutit tū da 9.septembram!,” aicynoj konkursa organizatori.\nSeikuoka informaceja pa tuolruni 26393531 ci rokstūt iz epostu latgalisubidreiba@gmail.com.


Latgolys kolnu atškireibys - lakuga.lv\nSkots nu Leluo Līpukolna. Publicitatis karteite.\nTemys: A12, Dzierkalns, Ivars Matisovs, Kromons, Latgolys kolni, Lelais Līpu kolns, Žurnals "A12"\nVyss, par kū es tuoļuok viesteišu, nūtyka seņsenejūs laikūs. Tūlaik nabeja ni Rēzeknis nūvoda, ni Latgolys i pat ni Latvejis – viņ kuortejais lads laikmats guoja iz beigom i pamazeitem atsakuope rītumu vierzīnī. Nu lads breivajuos zemēs sasapuļceja miļži, kab sprīstu, kū niu pasuokt, partū ka klimats puorsamej i nuokūtnis prognozis ir bīzā myglā teitys. Izarunuojuši krystu škārsu, bet pi kūpsaucieja tai ari natykuši, miļži devēs sevkurs iz sovu pusi, kab nikod vaira nasasatyktu – īsakuortuoja sevkurs sev teikamā vītā i vēļ niule sēd, vīns iz ūtru par gobolu viņ vārdamīs. Tai roduos Latgolys kolni.\nBet treji miļži beja lobi draugi i partū nūlēme apsamest sābrūs – kab drūsuok, kab jautruok i kab ir, ar kū mēlem pamaļt. Tū garuokū sauce par Lelū Līpu, videjū – par Dzierkali, a pedeleiti – par Kromonu. Tai niu jī cyts cytam sūpluok sagumuši tup vēļ pa šudiņdīnai – itūs vaciku kupluos buorzdys mums atguodynoj mežu, izbyrušī zūbi – lelus i sovaidus akmiņus, a garumgarajā myužā pīrauduotuos osorys – dūbus i skaidrus azarus. Atbraucit iz Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostu – poši sovom acim redzēsit.\nVarim ticēt ci naticēt, bet vuiceiti zynuotņu veiri vysi kai vīns pīzeist, ka Lelais Līpukolns ar sovim 289,3 m piec absolutuo augstuma, t. i., mierejūt nu Baļtejis jiurys leimiņa, ir trešais augstuokais kolns Latvejā – jū īveicūts viņ vydzemnīki Gaizeņš i Sirdskolns. Tīpat sūpluok asūšī Dzierkaļu kolns (286,3 m) Latvejā ījam 5. vītu, Dubuļu kolns (273,8 m) – 14. vītu, Kromanu kolns (271,1 m) – 22. vītu. Partū drūši var pīzeit, ka Kaunatys pogosts i eipaši Dubuļu cīma apleicīne ir ka na Latvejis Himalaji, tod Latvejis Karakorums jau nu teišom.\nLeluo Līpukolna viersyunē 2011. godā tyka izcalts augstuokais kūka skotu tūrņs Latvejā (34 m), nu kura vysūs godalaikūs niu pasaplieš breineiga Latgolys panorama. Nu itenis pat ar naapbruņuotu aci ir īraugomys Latgolys piļsātu augstceļtnis – “Rēzeknes dzirnavnieka“ masivī elevatori i Ludzys katuoļu bazneicys boltī tūrni. Storp cytu, skotu tūrņa augstuokuo platforma atsarūn 323 m v. j. l. i augstuma ziņā Latvejā jū puorspiej vīneigi Zaķusalys TV tūrņs Reigā.\nGeomorfologi izmierejuši, ka Dzierkaļu kolns ass pats varonuokais paugurs vysā Latvejā – gondreiž 90 m augsts, ka vērtīs iz viersyuni nu juo pīkuojs. Izslavātais Gaizeņš ar sovim nīka 60 m sūpluok jam izaver kai vydsmāra “A12“ skaiteituojs kūpbiļdē ar Porziņgi. Juodasoka, ka Lelais Līpukolns ir viņ 3 m eisuoks par sovu tyvuokū sābri.\nDzierkaļu kolns. Publicitatis karteite.\nDzierkaļu kolns šudiņ ir nūaudzs ar mežu i atsarūn privateipašumā, partū ite nav dobys stygys i nav pamonoma ari nivīna nūruode. Tūmār kolnā golu golā kuopt nav līgts – par orienteri lai ir smuidrys ūzuls pošā juo viersyunē. Peņsionātais mežsorgs Juoņs Dunda, kas ir vītejais i itamā apleicīnē pazeist kotru zemis lapaceiti, zynuoja stuosteit, ka ulmaņlaikūs Dzierkaļu sādžā bejuši 36 saiminīki i tykuse apstruoduota pat kolna viersyune. Jei pīderiejuse zemnīkam, pavuordē Mekšs, kurs, vystycamuok, pīmynātū ūzulu ir ari īstatejs. Pats Juoņs sovulaik ir vuicejīs Līpkolna I pakuopis pamatškolā, kuramā bejušys 4 klasis – kūpskaitā kaidi div duči škoļnīku, ar kurim golā tics vīns pats školuotuojs.\nŠudiņ Dzierkaļūs ir apdzeivuota viņ vīna sāta, bet nazkodejī sādžinīki Dīva mīrā dus vītejūs kopūs. Juopīzeist, ka tik naparostu kopu kolnu Latvejā vēļ natyku redziejs – kopu dūbeitis viņ pošā viersyunē, partū ka nūguozis paglobuojumim ir par stuovu. Storp cytu, ni iz vīna kopa akmiņa naatrodu pavuordi Dzerkalis, nu kuo ass cielīs sādžys i ari kolna nūsaukums. Tai nazkod saukuši akmiņkaļus, kuri specializiejušīs taišni dziernakmiņu izgataveišonā. Kaunatys i Muokūņkolna pogosti ir eipaši boguoti ar interesantim akminim i nūslāpumainim jūs sakūpuojumim. Jaunstašuļūs ir izveiduota pat sovpateiga Akmiņu styga, kuru izīmūt, var īraudzeit, meili nūgluosteit ci pakutynuot četrus akmiņus ar originalim nūsaukumim – Uoža mugaru, Valna pādu, Zyrga pādu i Ploskonū akmini.\nVysai naparosti ir ari senejī kulta akmini – Ubogovys Valnakmiņs, pi kuruo reizem spūkojūtīs, i Zelenpolis bļūdakmiņs, kai ari div dižakmini – Mukuonu i Juguļu. Pādejais nu jūs – palāks granits ar granata īslāgumim – ir pateišom īspaideigs: juo augstums – 3,6 m, garums – 6,5 m, plotums – 1,8 m. Juodasoka, ka taišni Juguļu dižakmiņs ir muns favorits – vystycamuok tys nazkod ir bejs kaida Latgolys miļža gudreibys zūbs.\nIvars Matisovs: Latgolys teritoreja ir leluoka par dažu lobu vaļsti 21/05/2020


Leinwandbild - Paul Cézanne - Jas de Bouffan | Bilderdepot24.de\nBitte wählen 120 x 180 cm 4 tlg. 30 x 40 cm 30 x 90 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 40 x 120 cm 3 tlg. 40 x 40 cm 40 x 40 cm 8-eckig 40 x 40 cm rund 40 x 50 cm 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 160 cm 50 x 50 cm 8-eckig 50 x 50 cm rund 50 x 60 cm 50 x 70 cm 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 180 cm 3 tlg. 60 x 60 cm 60 x 60 cm 8-eckig 60 x 60 cm rund 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 68 x 60 cm 6-eckig 80 x 120 cm 3 tlg. 80 x 80 cm 90 x 120 cm 90 x 150 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Paul Cézanne - Jas de Bouffan"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Paul Cézanne - Jas de Bouffan"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Paul Cézanne - Jas de Bouffan"


Kulturys īsacejumi nedeļai: kongress, pūdnīku dīnys i volūdys vuiceišonuos - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu rokstu volūda, Latgolys kongress, Latgolys pūdnīku dīnys, Maija Upeniece\nItei nedeļa Latgolys i vysys Latvejis kontekstā nūzeimeiga ar Latgolys kongresu, kas nūtiks nu 27. da 29. apreļa. Partū aicynuojam kulturys īsacejumus tai sagataveit cylvākam, kas vyslobuok zyna vysu par itū lelū i nūzeimeigū nūtikšonu – Latgolys kongresa koordinatorei Maijai Upeniecei. Jei, saprūtams, aicynoj vysus koč virtuali dasaslēgt kongresam, kai ari naaizmierst par cytom latgaliskajom nūtikšonom – latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis nūdarbeibom i Latgolys pūdnīku dīnom.\nVuicīs raksteit latgaliski!\nVysupyrma tīšsaistē bez moksys varēs vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu i pyrmuo nūdarbeiba byus 26. apreļa vokorā. Daudz dzieržu sovstarpejūs streidu par pareizū i napareizū latgalīšu volūdu. Ir latvīšu volūdys gramatika, ir ari latgalīšu rokstu volūdys gramatika. Vuiceitīs vajag vysu dzeivi, deļtam itys ir eistais laiks īsavuicet raksteit latgaliski atbylstūši myusu dīnu raksteibys normom. Vaira par tīšsaistis nūdarbeibom var skaiteit ITE.\nSekoj leidza Latgolys kongresam!\nNu 27. da 29. apreļam Rēzeknē nūtiks Latgolys kongress 2022 “Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”. Tī, kuri pīsasacejuši, varēs sasatikt kluotīnē, bet puorejūs aicynoju sekuot leidza tīšsaistē, jo 28. apreļa zynuotniskuos diskusejis nu 9.00–15.30 translēs gon Rēzeknis Tehnologeju akademejis YouTube kontā, gon LSM.lv, taipat ari Latgalīšu kulturys bīdreibys FB lopā i kongresa sātyslopā. 29. aprelī nu 10.00–11.00 Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komisejis Latgolys zamejuos komisejis svineiguo sēde, veļteita Latgolys kongresa dīnai, ari byus radzama tīšsaistē Saeimys FB lopā. Tīšsaistē RTA YouTube, LSM.lv translēs ari 29. apreļa nu 11.30–13.30 Latgolys politiskū barometru: Latgolys politika pyrms i piec Krīvejis ībrukuma Ukrainā. Vaira informacejis par Latgolys kongresu var atrast ITE.\nOtkon varēs sasatikt ar Latgolys pūdnīkim\nKotru pavasari apreļa pādejā nedeļā nūteik Latgolys pūdnīku dīnys. Diveji pandemejis godi ir paguojuši i itūgod otkon var saīt kūpā i klauseitīs pūdnīku stuostus. Tei ir īspieja redzēt vysu keramikys trauku gatavuošonys procesu i īsaklauseit cylvākūs, kuri zyna sovu omotu taipat kai sovu sirdi. 29. aprelī nu 17.30–20.00 golvonū Latgolys Pūdnīku dīnu cepli kurynuos Andra Ušpeļa keramikys darbneicā Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta “Muoldedžūs”. 30. apreļa reitā tī kotrs varēs sovuos rūkuos sajust svaigi apdadzynuotū muola trauku syltumu. Piec tam Latgolys Pūdnīku dīnu izstuode byus Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogosta Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”. Pūdnīku dīnu nūskaņa ir kai pavasara dzīdynuotova pruotam i dvēselei. Vaira par pūdnīku dīnom var skaiteit ITE.\nDeļ seve paturu byutiskū – ar mozim dorbim nūturēt sevī ciļvieceibu. Napīrast pi kara Ukrainā, napagaisynuot sevī spieju paleidzēt ūtram, prīcuotīs i rauduot ar ūtru cylvāku kūpā tagad, itymā pavasarī, itymā breidī.


Bolvūs byus apsaverama Pītera Džigura izstuode - lakuga.lv\nBolvūs byus apsaverama Pītera Džigura izstuode\nTemys: Bolvi, Bolvu Sakraluos kulturys centrs, izstuode, Pīters Džigurs, Roksts\n6. septembrī 12.00 Bolvu Sakraluos kulturys centrā tiks atkluota muokslinīka Pītera Džigura 70. dzeivis jubilejai veļteituo gleznu i grafikys dorbu izstuode “Sirdī dziesmas lai skan”.\nAtzeimojūt sovu 70. dzeivis jubileju, muokslinīks Pīters Džigurs sareikuojs ceļojūšū personalizstuodi, kas prīcynuojuse skateituojus Leivuonā, Preiļūs, Ludzā, Rēzeknē, Modyunē. Niu kuorta daguojuse Bolvim, kur paradzāts izstuodis ceļuošonys tūris nūslāgums ar autora pīsadaleišonu.


Dep Lat . | Dep . 51 50,97 1,78.50,96 2,00 | 50,95 ; 2,22 50,94 2,45 51 52 51,97 1\n,8151,96 2,04 51,95 2,27151,94 2,50 52 5352,97 1,8552,96 2,08 52,95 2,31 / 52,\n94 2,54 53 5453,97 1,88 53,96 2,12 53,95 2,36153,94 2,59 54 5554,97 1,92 54 ...\nLat . | Dep . 51 49,69 11,47 49,64 | 11,69 49,59 11,92 49,5412,12 51 52 50,6711,\n70 30,62 11,92 50,56 12,14 50,51 12,36 52 53 51,6411,9251,5912,15151,54 12,\n3751,48 12,60 53 5452,62 12,1562,56 12,38152,51 12,61 52,4512,84 54 55 53 ...\nDep . Lat . | Dep . 51 47,92117,44 47,85,17,6547,7717,86 47,69 | 18,07 50 5248,\n3617,7948,79 18,00 48,718,2148,6318,42 52 5349,80 18,1349,62 18,34-49,64\n18,50j49,5618,78 53 54 50,74 18,47150,66 18,69150,58 18,9450,50 19,13 54 ...\nDep . Lat . / Dep . 51 46,22 21,55 46,1321,75 46,03 | 21,9645,9422,16 51 52 47,\n1321,9847,0321,18 46,9322,39 | 46,84772,59 52 53 48,0322,4047,94 22,61 47,\n84 22,82 47,7423,03 53 5448,9422,82 48,84 22,03 | 48,74 23,25 48,64 23,46 54\nDep . Lat . / Dep . 51 36,69,35,43 36,53 / 35,5936,38135,75 | 36,22 / 35,90 36,06,\n36,06 51 52 37,41 36,12 37,2536,29 | 37,0936,4536,9336,61 36,77 36,77 52\n5338,12 36,82 37,96 36,98 37,80 37,15137,6437,31 37,48 37,48 53 54 38,84 37


Dell Lat. D510 PM 1.7GHz 512MB 40GB CDRW/DVD 15'' Unbuntu -B - D510PM17-LNX-2B - Evertek\nDell Latitude D510 Pentium M 1.7GHz 512MB 40GB CDRW/DVD 15" Laptop Ubuntu Linux - B\nProduct Number D510PM17-LNX-2B\nThis Dell Latitude D510 features an Intel Pentium M 1.70 GHz processor, 512 MB RAM and a 40 GB hard drive pre-loaded with Ubuntu Linux 8.04! Load software and listen to music with the CD-RW/DVD-ROM drive!


Mu??is par slepkavu\nMuļķis par slepkavu.\n20. A. 1600. 1009. 850. St. Uļanovska Viļānos. Zbior wiadomosci do antropologii kajowej. T. XVIII. Krakavā, 1895, 327, 31.\nBjeja div bruoļi gudri, trešs duraks. I sjāja jī mježā ruocjeņč, i vys's tūs ruocjeņč izmjeida. Īs jī jau sorguotu, i nūīt vīns bruoļs, vacuokijs. Jis ilīņ sīņa kopnā (gubā), aizmīg i guļ. Reitā cjeļās - jau vysi ruocjeņi izmjeidjeiti.\nNu īs jau ūtris bruoļs iz ūtris nakts, vidiškis. Jis nūīt, pajēd’s līkas i guļ. Reitā otkait ruocjeņi izmjeideiti.\nNu iz trešis nakts juoīt durakam. Tys jaunuokijs bruoļs bjeja duraks, a tī vacuokī bjeja gudri. Tī gudrī bruoļi soka tai iz duraku: "Mjes gudri, a nanūpilnavuojam, a kū tu, duracjeņš, nūpilnavuosi (nosargāsi)?"\nJis soka: "A, es īšu, bruoļeiši! Toļko (tikai) īdūdit maņ svīksta pasku (baltkr. faska, sviesta trauks) i maizis kukuli!"\nJis i nūīt, sakur guņu i sjād. I atskrīņ iz jū pjeļeitja, soka tai: "Idūd tu maņ maizis!"\nJis īdjevja maizis. Jei soka: "Īdūd tu maņ svīksta!"\nJis īdjevja i svīksta. Jei apjēdja, tei pjeļeitja, i soka tai: "Nu, es tjev par tū labi padaŗēšu!"\nVot jei pīvuicjēja (pamācīja) jū, kū jam daŗēt, kai tūs ruocjeņč sorguot, vys' vys' pīvuicjēja. - Īdjevja jam gruomotu, kur lyudz, i rožaņcys - i nūskŗāja pa cjeļu. Jis klausās, kastī ŗeib. Vjerās: atskrīņ valns i prosa iz jū, lai īdūd jam svīksta. A pjeļeitja pīvuicjēja jū, kab valnam ni svīksta, ni maizis nadūtu. Jis kai raun jam ar vāzu par golvu, tys valns i nūskŗāja, atsasāda iz calma, īsuoka stabuļāt. Jis kai īsuoka stabuļāt; atskrīņ valni, daudz daudz valnu. Jis stabulej, iz calma sādādams, a tī doncoj pa ruocjeņim. A tys duracjeņč apguoja apleik ap calmu, daguoja klusjeņom i īsvīdja jam rožancys, tam valnam iz kokla, gruomotu izlyka iz kriušu i jis navar tagad pasakustynuot. Prosa jis nūjimt, a duraks soka: "Na, nanūjemšu! Dūd maņ vīnu golvu zalta, ūtru sudobra, tūlaik parunuosim!"\nValns Suleņ pascjēja cytim valnim, kab nūskrītu, atnastu jam. Vot jī nūskŗāja i atņazja golvu zalta i golvu sudobra. Nu, laist jau jū uorā!\nNa, nalaižškys! "Atņas tu šam naudys gubu, vīnu zalta, ūtru sudobra!"\nJis ka aizstabulej, tys valns, ka pīskrīņ ūtra cik (tik) vairuok kai tja. Ka īsuoka nosuot cyts briļeiti (cepuri), kurs ar kū vareidams. Vysi nas nauda i pīnas div lylys gubys. Soka valns: "Tagad laist vaļā šū!"\n"Na, nalaižšu, - sovu stabuli atdūd maņ!"\nJis atdūd stabuli, tūlaik duraks palaiž jū vaļā. Valns i nūskŗāja iz elni, a jis atzagulstas i guļ. Reitā nūīt jis iz sātu i soka tai: " Nu, bruoļeiši, brauksim niu pjēc naudys!"\nJī soka, tī bruoļi: "U, tu, duraks, kur ta ir nauda?" "Nu, ir, ir - es paruodjēšu, brauksim!"\nNu, i nūbrauc jī, salīk vazumā, ībrauc iz sātu, sabjer klētī tū naudu i sastota duraku, kab jis pilnavuotu, kab jis naitu nikur, duracjeņč, nu klēts. "Mjes īsim iz bjēram, a tu duracjeņč, pilnavoj klēti cīši!"\nJī nūīt iz bjēram, suoka āst, dzjart, a duracjeņš pajēmja, izjēmja dūrs klētjai, izlvka iz placu - jis īs taipat iz bjēram. Īt jis ustobā, tys dūrs iz placu jam, soka bruoļi: "Ok, Dīvjeņ, i duraks tja ! Niu vysu naudu zagļi izzoguši!"\nJis soka tai: "A cik ta sjeņ bjejis pi klēts?"\nJī nūskrīņ iz sātu, vjerās : zaglis staigoj ap klēti, nauda pi sļīkšņa, a jis pajimt navar, nūīt pa cjeļu navar, par tū ka duraks ībyura - pjeļeitja i būrt pīzavuicjēja jū.\nA duraks paād i pazadzjeras tī bjāŗās i atīt. Jem tū zagli, nūsyt jū, izvaik iz ustobys augši i soka tai: "Īšu tagad pascjēšu sīvai, lai jei pagloboj jū!"\nBruoļi prosa, lai jis naīt, ka byus vysim bāda, i šam, i jīm. Na, jis naklausa. Jīškys, pascjēškys sīvai. I nūguoja jis.\nA tī bruoļi pajērnja tū nabašnīku, izvylka jū mježā i nūkova uozi i lyka iz ustobys augši tamā vītā. Atīt duraks pi sīvys i soka, ka šys nūsits tovu vjeiru i lai jei pagloboj jū. Jei navīrej, par tū ka vysi zyna, ka jis duraks; a jis soka: "Nu, īsim, īsim pazavārtu!"\nNu jei īt i atrūn uozi. Jis soka tai: "Vjerīs, voi ta tovs vjeirs, voi nava tovs vjeirs."\nBuoba aizzasyrdās ir suok jū lomuot: "U, tu, duraks! Kai tu duraks bjeji, tai tu duraks i nūspruogsi."\nI nūīt pa cjeļu. A jis izkuop nu ustobvs, jīškys jau gonūs. Izdzan vysys dzjerauņis (sādžas) cyukas i gona jis. Sylta sauleitja - jis sāst iz akmiņa i stabulej, a vysys cyukys jim doncuot: cyti iz smjacjat-is grīžas, cyti iz čūksta sjād i triņ - mozi sivjēņeņi i tī doncoj. I brauc iz tiergu kjēniņa mjeita. "Vot," soka, "kaidys cyukys lobys, ka doncoj. Puordūd maņ vīnu!"\nA jis atsoka: "Na, šys vīnu napuordūškys. Pierc divi!"\nJei soka, ka brauks atpakaļ, to nūpierks. A tjei kjēniņa mjeitai navar nikas atmiņāt, kas jai zam pazušu iraida. Jei djevja miņāt i boguotim i bjednim - nivīns navar atmiņāt. A jai tai bjeja sataisjēts, ka jei navar īt pi vjeira, toļko pi tuo, kas atmiņās. Nu brauc jei atpakaļ i soka iz duraku: "Puordūd tagad div sivjēņeņu!"\nJis pajēmja i puordjevja i soka tai: "Paruodi maņ, kai tjev ira zarn pazušu!"\nJei soka: "Atmini, naparuodjēšu!"\nA duraks jau zyna, kas jai iraida, par tū ka pjeļeitja bjeja jam pascjējusja. Jis soka: "Vot, kas šam naatmiņāt? Zam lobuos asama zalta spolva, a zam kairuos sudobra."\nKai jis tū pascjēja, jis nu vīnys ŗeizys paliks šmuks, ka navar pascjēt, kaids šmuks, i jei pajems jū par vjeiru sjev. Jis aizstabulej ar stabuli iz tjeiruma i vysys cyukys sātā saguoja; a j ei jū sādynoj pi sev kluotu i nūvad da kjēniņa sātys.\nPjēc tuo sataisa kuozys i dzjeivoj ar tū vysu montu. Vot jis caur pjeļeiti i boguots i gudris palyka.


#puslopys LIGIJA PURINAŠA - dzejnīks inženers / LR1 / / Latvijas Radio\nItymā reizē sasateikam ar Ligiju Purinašu.\nLigija Purinaša ir spylgta jaunuos paaudzis latgalīšu literate, kuruos literarajā CV var īraksteit kūpkruojumu “Linejis” (2016), Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” sajāmušū i Latvejis Literaturys goda bolvai “LaLiGaBa” spylgtuokajai debejai nominātū dzejis kruojumu “Sīvīte”(2019), 2020. godā angliski izdūtū kūpkruojumu ar Raibū i Ingridu Tāraudu “Pādejais modeļs” (tulkuotuojs Džeids Vils), kai ari kūpā ar viesturnīku Kasparu Strodu topušū rokstu kruojumu “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti”(2020). Ligija Purinaša ir literate, publiciste, viesturneica ar aktivu sabīdryskū nūstuoju, bet kasdīnā juos ryupe ir sīvīšu tīseibu aizstuoveiba “Centrs MARTA” Rēzeknis filialē.


Shop Katelyn Elizabeth Green Ombre Lattice Chenille Rug - Free Shipping Today - Overstock - 27318514\nKatelyn Elizabeth Green Ombre Lattice Chenille Rug\nGreen Ombre Lattice. Our chenille rug creates a luxurious soft area rug feel. The rug features fringe that carries your design and generous 3" hem fold over creates a heavier border to prevent curl up on the edges. Colors pop on this soft woven surface. Single sided print- Chenille Rug fabric ; fringed edge 2 sides. Put the finishing touch on your home. Adorned with original artwork, this timeless design will perfectly compliment your décor style. Machine Wash - Cold Water - Gentle Cycle - Do Not Bleach - Dry Flat


Kvarbatkys Daugovpiļs gaumē - lakuga.lv\nTemys: A12, Malinova, Žurnals "A12"\nMalinova ir izavītuojuse viņ napylnus divdesmit kilometrus nu Daugovpiļs i te dzeivojūšajim kasdīnā ir ārtai tikt iz dorbu ci vuiceibom ūtramā leluokajā Latvejis piļsātā. Apdzeivuotuo vīta izauguse pieckara godūs bejušuos Malinovkys sādžys vītā kai cīma padūmis i kolhoza centrys.\nVēļ pyrma godu desmit Daugovpiļs nūvoda Malinovys cīms rūtojās ar vyskūšuokajom sātom i lūgu kūkgrīzumim zali zyluos i sorkaneiguos kruosu gammuos. Vysom kūka sātom ir bejs leidzeigs planavuojums i izvītuojums, juos vīnuoja na viņ kvarbatkys lūgūs, bet ari kruosaini sliegi. Paaudzem puorsamejūt, dažys ākys ir byutiski puorbyuvātys, īlīkūt plastmasys lūgus i nūraunūt dekorativūs lūgu graznuojumus. Dažys sātys ir sabrukušys. Bet daudzom eipašnīki dzeivoj uorzemēs ci cytuos piļsātuos, i kūka sāta ir kai rezervis variants lobuokim laikim puordūšonai ci izmontuošonai par vasarneicu.\nAri ite sātys tyka pierktys 50. godūs, i, kai soka vīna nu eipašneicu, vysod juos kruosuoja zaļā kruosā. Par sābrim stuosta, ka kūka sātys Malinovā ir nūpierktys, bet bīži viņ tik taipat ir pamastys. Vīnu sātu, kuru navariejuši veiksmeigi puordūt, pat paduovynuojuši bazneicai. Vairums sātu teik apšyutys ar plastmasu i myusu apvaicuotuo eipašneica taišni plastmasu pīzeist par vyslobuokū apdaris materialu – nav juokruosoj i jei ir ilglaiceiga. Vīneigi lūgu slieģus atstuošūt i napuormeišūt. I sāta izavērs kai vysys plastmasys kasteitis – bezpersoniska, tok uzturiešonā problemu mozuok, i taidi paraugi ceļa moluos pasaruoda gona bīži.\nMalinovys cīmā sastūpam Larisu, kura dasaver unukus bārnu īguoduotajā sātā. I beidzūt sastūpam vīnu lobu pīmāru, ka vacajā kūka sātā var izveiduot syltu i ārtu mitekli, saglobojūt i kūka slieģus, i kruosuojumu, kūka kvarbatkys, i tei ir dzeivuošona dabeigā vidē. Larisa soka, ka kūkgrīzumus jau izsvīž cylvāki, kuri itamuos kvarbatkuos nasaredz vierteibu. Sāta izaver daudz lapnuok i graznuok, ka sātys fasadi nūkruosoj i kūka lūgus i rūtuojumus atstuoj. Sūpluok dzeivojūšī sābri nūplēse i sadadzynuoja lūgu apmaļu kvarbatkys. Sūpluok dzeivoj vēļ vīna babeņa, pi kurys atbrauc bārni, bet sāta jau zuolē īauguse. Viņ vaci ļauds te ir palykuši, vysi puorejī ir aizbraukuši peļņā. Tok Larisys bārni ir apmīrynuoti par īguoduotū kūka sātu i jau trešū zīmu dzeivoj Malinovā, ir sakūpuši apleicīni i izveiduojuši pībraucamū ceļu.


"Matiļde" - Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbs - lakuga.lv\nTemys: Armands Čižiks, Naaizmērstule, Naaizmērstule 2015, Naaizmierstule, Naaizmierstule 2015, Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss, Roksts\nReiz sensenūs laikūs dzeivuoja veirs ar sīvu. Jim beja pīci bārni. Treis meitys i div dāli. Meitys beja cīši gleitys, tūtīs dāli cīši struodeigi i apzineigi. Mosenis vysod brolim paleidzēja, kai viņ tik varēja. Vacuokim beja treis hektari zemis, kurus jī apstruoduoja, i moza muojeņa natoli nu lauka. Itei saime dzeivuoja cīši saticeigi i draudzeigi. Dyžan reši sporejuos i vysod vīns ar ūtru dalejuos. Jī dzeivuoja dzeraunē, kaimiņu beja moz, tūtīs jī beja zalta cylvāki. Vysod guoja paleidzēt. Daleja i bādys, i prīkus. Dzeivuoja ni bedna, ni boguoti. Bet vysi beja laimeigi. Veiru sauca par Pīteri, bet sīvu par Matiļdi. Vacuokū dālu par Joni, a jaunokū par Izidoru. Meitys sauce – Tekla, Maija i Laima. Tai dzeivuodami, capuris kuldami, atguoja lela bāda. Vyss suocēs ar tū, kod Pīters, saimis golva, nūguoja iz mežu molkys cierstu…\nVīnā jaukā, syltā pavasareigā reitā tāvs pasamūde, pabaruoja i padzirdeja lūpus, padareja sātys dorbus i izdzierda, kai jo sīva sauc: „Ej šur, klausīs, kū kaimini stuosta!’’ Pīters sasatryucs īskrēja ustobā i verās, kas nūtics. Ustobā siež sīva, vacuokais dāls i kaimiņš. Puorejī bārni vēļ gulēja. Tod kaimiņš suoce stuosteit: „Klausīs! Dzierdieji, ka myusu apgobolā miers atguojs. Tāņ daudz cylvāku mierst. Uorsti šokā, jim nav zuoļu pret itū slimeibu. Leidz ar tū asat uzmaneigi, nikur naejit bez vajadzeibys. Pīters sadzierdeja kaimiņu, bet gribi nagribi juoīt iz mežu, partū ka par vysu zīmu molka tyka izkurynuota. Tagad škiuneits stov tukšs. Jis izguoja uorā, sapeipēja, salaseja podkurus pādejūs, kurūs varēja atrast škiuneitī, īkurynuoja plitu, lai sīveņa varātu taiseit ēst, i guoja iz mežu. Vacuokais dāls ari gribēja īt, bet tāvs jū nalaide, partū ka nagrybēja riskēt ar dāla dzeiveibu. Pajēme ciervi, lakateņā īsītys pušdīnis azaidam i viervi, ar kū sasīt žogorus, partū ka vosorā ēst gataveišonai vyslobuok izmontuot žogorus, navys rasnuos pagalis.\nPiec kaida laika, kai jis jau tyka mežā, suoce spareigi struoduot. Struoduoja, struoduoja i pīkusa, kai jau parosts cylvāks. Nūlieme atsapyust i atsasēde iz calma. īkūde puors svīstmaižu i taisejuos turpynuot dorbu, bet ak vai! Kur pazuda ciervs. Verās, verās i radz, kai pazib aiz medinīku mojenis styura. Nu Pīters sasadusmuojs skrīn pakaļ zagļam. Atskriejs īrauga pošu valnu ar ciervi rūkā. Valns prosa: „Kū tu man dūsi pretī ciervam?” Pīters, byudams drūsmeigs veirs, atbyld: „Nikuo! Itys, partū ka muns ciervs ir, bet tu esi zaglis.” „Es grybu vīnu nu tovom meitom par sīvu!’’ valns pīpraseja. „Kuo vēļ nabyus! Lobuok jem munu dvēseli nakai munu meitu. Es tev naatdūšu nivīnu nu jom ni par kaidu cenu,” pasaceja Pīters. Valns sasadusmuojs atrēce: „Nu tod tu zaudiesi juos vysys i dālus ari!’’ Valns, itū pasacejs, pazuda. Pīters atguoja iz sātu dyžan nūskums. Pat aizmierss beja par žogorim. Atguoja iz sātu ar vīnu viņ ciervi. Matiļde dyžan uzatrauce i praseka, kas jam vainis. Jis vysu pastuosteja, bet sīva naticēja. Tai ar dīnu dīnom Pīters nūvacuoja jū vairok nakai ar godim. Palyka sierms, par nedeli klybs, bet par mienesi nūmyra. Cylvāki runoja, ka pi vysa vaineigs ir miers, pat sīva tai dūmuoja. Bet jei izmaineja sovys dūmys, kai nūmyra jos vacuokais dāls, izreiz nuokušā dīnā piec tāva. Vysi gauži rauduoja i pordzeivuoja. Piec nedelis jaunokais dāls tyka sabraukts zam traktora, traktorists, dzardams pi ruļa, nabeja šū pamanejs. Nu lelom bādom nūmyra div jaunuokuos meitys. Vysi suni, kači i porejī lūpi apmyra. Ganeibuos labeiba izkolta, buļbys sapyva, duorzini izmierka. Matiļde jau beja sierma palykuse, koč ari jai beja viņ treisdesmit pīci godi. Palyka viņ juos divejis. Matiļde i juos jau vīneiguo meita Laima. Matiļde nagribēja pazaudēt sovu pādejū meitu. Lai jū nūsorguotu, jei salaseja vysys svareiguokuos montys i devēs ceļā, kur viņ acs ruoda. Tai juos klejuoja kaidu laiku, cikom tyka kaidā mežā. Tī juos atroda dyžan vacu ūzulu, kuram jau serde beja izpyvuse. I tī juos izlēme puorlaist nakti. Nu reita Matiļde pasamūde i soka: „Nikod tai labi nabeju guliejuse. Varbyut jau luosts ir pazuds? Dzierdi? Kai tu dūmoj? Laima? Tu guli? Celīs!’’ Matiļde jū pagrūzeja, bet jei jau beja nadzeiva. Matiļdei saskrēja acīs osorys, i jei īsaklīdze: „Parkū tu maņ nūdori taidys suopis? Es vysus sev tyvūs asu pazaudiejuse. Lobuok mani jūs vītā pajimtu. Deļkuo tai mūceit cylvākus? Ka jau tai gribieji myusu novis, navarieji vysus izreiz pajimt dabasu vaļsteibā?’’ Laimu beja sakūduse naktī čyuska, cikom jei gulēja. Tai Matiļde, vysu dīnu rauduodama, vokorā aizmyga. Sapynā jei redzēja Dīvu. Matiļde jam vaicuoja, par kū vyss tai nūteik, par kū vyss tai īkuortuots? Bet Dīvs saceja: „Kuš, kuš. Puoruok daudzi vuordu. Tu naesi peļnejuse tik daudz cīsšonu, nu tevis ir daudzi praseits. Valns tovam veiram beja uzlics luostu, bet jis beidzēs iz Laimys. Tān vysi nuokušī tovi tyvinīki dzeivuos cīši ilgu myužu. Tū es tev apsūlu. Es tev duovuošu gaismys stareņu, lai jis tev duovuotu dzeivis jāgu i tu nanūlaistu rūkys.’’\nMatiļde nu reita pasamūde naparosti laimeiga. „Paļdis tev, Dīveņ!’’ Jei pasaceja paļdis. Matiļde kleida pa mežu i dzili pordūmuoja Dīveņa vuordus. Kod pīpeši ceļā izskrēja pretī mozs meitāns: „Uh tī! Kaida tu rasna!’’ I aizskrēja tuoļuok. Matiļde dūmuoja, parkū jei rasna, jei tok vysu sovu dzeivi beja slaida, izjamūt tū laiku, kod beja stuovūklī. Matiļde pasavēre iz sova vādara, i tī jau dīzgon lels vādars. Vysā steigā i bāduos par sovim meilajim, Matiļde nabeja īvāruojuse, ka ir stovūklī. Vāluok padūmoja i īsasauce: „Tak, vot, par kū Pīters pyrms nuovis saceja, lai es cīši ryupeigi ryupātūs par myusu gaismys stareņu i lai jis maņ atnastu daudz prīcys.’’ Tai Matiļde sasaprīcuojuse izguoja cauri mežam i izguoja taišni pretim lelim vuortim. Itei beja piļs. Tei uzjēme vysus, kuri gribēja te palikt. Matiļde tai i palyka dzeivuot. Karaļs beja cīši lobs. Matiļdei īdeve šiviejis dorbu, leidz ar tū jei vysu laiku varēja pavadeit ar sovu bārnu. Tai jei pīdzemdēja meiteņu, nūsauce jū par Mariju, par gūdu Dīvam, partū ka Dīvs beja cīši paleidziejs Matiļdei. Izaudzynuoja Mariju, nūsyuteja iz školu, tod Marija īsavuiceja šiviejis omotu i šiva vysgleituokuos kleitys kuozom i vīseibom i vyspuor cīši gleitu i iztureigu apgierbu. Marija beja cīši gleita, i pats karaļdāls jū pajēme par sīvu. Tai jī dzeivuoja ilgi i laimeigi!\nAutors: Armands Čižiks, Zylupis vydškolys 9.c klase


brass pagoda 5 elements\nHome / brass pagoda 5 elements\nbrass pagoda 5 Elements , to open\n€41,80 * Incl. tax Excl. Shipping costs


„Vīteri” meklej muzykantus - lakuga.lv\nTemys: Rēzekne, Roksts, Vīteri\nFolklorys draugu kūpa i kapela „Vīteri” meklej muzykantus. Pyrmuo sasaspieliešona nūtiks 12. septembrī 18 stuņdēs Rēzeknis piļsātys kulturys nomā.\n„Vīteri” izaveiduoja 2003. godā, Rēzēknis piļsātys kulturys noma rodūšajim darbinīkim i atraktivajim kolektivu dalinīkim saeimūt kūpā – dzīžūt i muzicejūt kūpā ar sovim bārnim, lai saglobuotu latgaliskū dzīsmi, dančus i Latgolys nūvoda tradicejis. Roduos ideja dybynuot folkorys draugu kūpu, piec tam ari kapelu. Ituo kolektiva vadeituoja ir Sandra Stare, kapelys vadeituojs – Einārs Lipskis.\nZiņu sagataveja: LaKuGa, zinis sagataveišonā izmontuota rezekne.lv informaceja


latgalīšu literatura Archives - Page 5 of 12 - lakuga.lv\nSandrys Ūdris stuosts “Unuks”\n19 Juļs 2018\nPīzeimis nu dzeraunis\n19 Juņs 2018\nKū skaiteit atvalinuojumā? Latgalīšu “must-read”\n11 Juņs 2018\n“Skrējīņs ap sevi un asi…” – Alberta Spoģa dzeja\nĪrejā atvērs Ingrīdys Tāraudys dzejūļu kruojumu “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”\nLatgalīšu literatura. Jaunuo dzejneica Rasma Svikle\n28 Februars 2018\nGruomotu izstuodē Reigā latgalīšu gruomotys i sasatikšona ar autorim\n20 Februars 2018


jutavanaga.lv - atmiņu stāsti\nPar un ap dejām\nPar deju mūziku\nindividuālo deju nodarbības\nDažādi fakti par deju\nZinātne par dejošanu\nČa - ča - ča\nIzteicieni par deju\nSalsas nometne 04. - 06.07.08 Murjāņos\nSalsas festivāls 2007 - pasniedzēji\nSalsas festivāls 2007 - nodarbības\nYasser & Soila Latvijā. 2006.gada novembris.\nSalsa Balticum 2006.gads / Augusts - Nodarbības\npar nodarbībām sievietēm\npar pāru deju nodarbībām\npar kāzu deju\nDati individuālām stundām\nTe ir mūsu audzēknes Anitas stāsts par deju nedēļas nogali latgaļu valodā:)))\nPaldies Tev, Anita!\nKuortejā kūra mieginājumā izsprīdām, ka itai godā vēl nakur naasam bejuši ar koncartīm. miusejī latgoļi dabūja augstu vītu SWH mūzikas virsauneitē, a mies tak na sliktoki, arī darātu kaut kur sevi porodeit, cytus apskateit. Tai uzzinuojam, ka Murjaņu sporta gimnazejā nūtīk salsas nūmetne, nūlāmām apvīnūt pateikamū ar lītdareigo, gan padzīduot, gan pavuiceitīs dancāt. Myusu diriģents Onduļs tūdaleņ soca galvanū dzīsmi atkōrtōt: „Vysskaistōkō maiteni ņemšu pī sevis.” As ta sašūmejūs - latgoliski ir na maitenes, a meiteņis, kū jimt par sīvu... Onduļs: nā, te mums Latgolā ir meiteņis, a togod broucam uz Vidzami, tur vajagūt na kreitūšū vai lauztū intonaceju, a stīptū, i najaukt patskoņus a un e, tai ka dzīduosim „maitenes”...\nTai sasalasejom vysi Vobūles cīma kleiniskōs slimneicas kūris „Dzuydros Bolsys” daleibneiki - reālists Reiņs, Ainuors nū amnezejas nūdaļas, as nū neiroloģiskuos, diriģents Onduļs un miusu smukuo medmuoseņa Andeņa ar vysu fonendoskopu. I atbraucuom.\nĻela gan tai Murjōņu škola, kai kosmosa kuģis - treis dīnys uorā naizguoju. Vysupierms beja pīktdīnas vokorā īpazeišonōs. Kaidi tīm dancātājīm vysim smuki uzvuordi! Sanita Superīgā, Anda Ašā, Liene Līksmā, Reinis Reālais, Juris Jautrais, Juta Jutekliskā, Elizabete Ekskluzīvā, Tatjana Talantīgā! Kai teica vīns nu puišim, tik Jura Jancīgā un Jāņa Jurīgā triuka. Man vīneigojai taids uzvuords pagadejīs, ka kauns pat izrunuot... Lobōk tuopēc arī nateikšu, kaids...\nŪtrais breinums beja lobā iedinōšana – paļdis saimineicām! Taidu iedienu skūlā nakad un nakur naasu baudejusi. Nūsprīdu, ka tas topeic, ka specskūla – kai mozus kucānus lobi, pamateigi jobaroj, lai naizaug badeigs un rijeigs suns, tai ie bārnus baroj kai cīnejamus cylvākus, lai izaugtu korteigi sportisti.\nTrešais breinums beja tī smukī ddancotoji, vysi kai vīns, vuyslelokois meiteņu meiluļs, prūtams, sekseigais sotaneņš, bet tī porejī tōļ naatpalyka, vysi taidi smaideigi, iznaseigi, nanūprīcōtīs!\nSkūlūtoja mums arī beja talanteiga, varātu padūmot, ka as vysu meyžu asu salsu dancājusi, na tik treis dīnys šūgod...\nJau piermajā vokorā tikām arī pī dzīdūšonos – na tykai ar sovu koncartprogramu „Vysskaistokajai meitiņai”, bet beja vasals dzīsmu vokars. Vīna grupa daiļi trallinoja „Sešus mozus bundzinīkus”, uzstōjōs Suitu sīvys, beja vīns solodejōtōjs nū Kubys sarkonōs byksās, a piec tom vēl dzīsmu kori. Onduļam beja jōizvalk treis zeimeites ar trejim teikumim. Mums tropejās „Sniegavīrs”, „Rupjmaizes kukulis uz linu dvieļa”, „Atvērta dārgumu lādīte” – nu tīm beja jāizveidū stosts par kaidu dzīsmi. Kas ta tur kū naizaveidūt, tas tak ocīm radzams, par kū stosts – tū dzīsmi pat Vidzamā zina, pa televizoru un radio dzīd, par tū čiuļu meiteni, kas atbraukusi uz Latgolu pī sovas veiramotes, kas jai dorgāka par vysim dorgumim, atvadusi dovanā siltu Reigā pierktu lokotu – orā ta auksts, i snīgaveiri sacalti, sād jī pi golda, grauž tū rupjmaizes kukuļi uz linu dvīļa i dzīd ītū dzīsmu:\n„Ai māte Latgolā – tu dārga man un mīļa, es raugos magonēs kā tavā vaigā zvīļā,\nGan rītos, vakaros, gan arī naktīs vēlu par tevi domāju un tavu skaisto dēlu”\nDzīdu un radzu, ka skūlūtojai taisni osaras aiz aizkustinojuma bierst...\nTak piedejā sacanseibā, kur beja jōnūdzīd piec iespiejas voirōk dzīsmu par zīmu, mies naizturejam konkurenci, lai lyku lītā pat vusas tās par zakeišim un kakeišim, kurys man piermajā klasē školas kūrī vuiceja... Tik otri čiuļiskam dūmōt navadōs, vītējī uzvarēja, dabuja šampanīša pudeļi, porējīm par centeibu tika čupačupsi.\nPiec tam, prūtams, otkon dancājām, kas nu pa vīnam, kas pa pōrim, kas rindeņā rūkās sadavūšīs.\nPa nakti gulēt dažam bejis solts, arī tualetes papeirs vīsneicā beja beidzīs jau piermajā dīnā, bet kurš tad tais istobōs tupies, ja ir īspēja padancāt kaut gaiteņūs, filmys pafilmiet.\nŪtrā vokorā beja jaunū īsvieteibas, gan bez mōcaitōja, bet ar altōri, svecem, veinu un sālsarmaizi, un nūbeidza vysu kai pīnōkas ar āmen. Myusu Reiņs arī laseja ticeibas aplīcinōjumu, zvārādams: „Meužu meužūs dancāšu salsu!”\nPiec tam beja pierts, na jau kai pī mums Latgolā ar slūteņām un deiķeiti, bet arī smuka, beja volejbols un otkon dancāšana.\nTrešajā dīnā jau meysu Onduļs vadeja piermūs dančus, piec tam tik skūlūtoja,\nMies arī Vobūles cīmā turpinam na tikai dzīdōt kai Dzydrōs Balsys, bet arī dancāt kai Raitais Sūlis. Kamār nav pa latgaliskam iztulkōts navīns salsas gobols, iztīkam ar skūlūtojas īvuiceitū „Hop! Mca! Hop! Mca!”\nJA VĒLIES UZDOT JAUTĀJUMUS, RAKSTI - vanaga.juta@gmail.com


Latgalīšu muokslineicys pīduovoj izstuodi „Kaķi. Četras runces” - lakuga.lv\nTemys: Agra Ritiņa, Ilze Griezāne, Kaķi. Četras runces, Preiļu Kulturys noms, Roksts, Vēsma Ušpele, Vija Stupāne\nPreiļu kulturys nomā leidz ituo goda 20. martam apsaverama latgalīšu muokslineicu Agrys Ritinis, Ilzis Griezānis, Vēsmys Ušpelis i Vijis Stupānis gleznu izstuode „Kaķi. Četras runces”. Gleznom rakstureigys spylgtys kruosys, tamuos atsakluoj kaču dažaiduos personeibys, jūs raksturs i attīksme pret apleicejū vidi.\nMuokslineicys ari īprīkš ir veiduojušs kūpejis izstuodis, pārnejuo goda vosorā juos skateituojim pīduovuoja izstuodi „Četri vēji”.


Daugovpilī organizej Latgolys folklorys školu - lakuga.lv\nTemys: folklora, Latgolys folklorys škola, meistarklasis, Roksts\nKab nūdrūšynuotu Latgolys kulturvidis daudzveideibys saglobuošonu i atteisteibu, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrs i folklorys kūpa “Svātra” nu 17. septembra organizēs Latgolys folklorys školu.\nItei jau byus ūtruo reize, kod, pasasokūt VKKF Latgolys programys atbolstam, Latgolys folklorys kusteibys dalinīkim i folklorys atteisteibā īinteresātim ļaudim byus vareiba apmeklēt meistarklasis tradicionalūs muzykys instrumentu spēlē, tradicionalajā dzīduošonā i latvīšu tradicionalajā dejā. Meistarklasis nūtiks Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrā, Reigys īlā 22a, Daugovpilī.\nNūdarbeibu nūtikšonys laiki var tikt maineiti atkareibā nu aktualitašu i dalinīku vajadzeibu instrumentu spēlis vuiceišonuos procesā.\nIz instrumentu spēlis nūdarbeibom juoīsarūn ar sovim instrumentim. Bez sova instrumenta var pīsadaleit vāruotuoja lūmā voi ari var vīnuotīs ar kaidu kolegi draudzeigai pasadaleit ar instrumentu.\nDalinīku vītu skaits īrūbežuots.\nDasasaceit var iz vysu nūdarbeibu programu voi ari iz atseviškom nūdarbeibom: tradicionaluo dzīduošona; tradicionaluo deja; mandolinys, cymbalys, pūdzeņceitara spēle; kūklis spēle; garmanis spēle.\nDasasaceišona i vaira informacejis, zvonūt 29118992 da 8. septembra 17.00.\nKarteņa: nu LaKuGys arhiva (autore: Kristīne Pokratniece). Karteņai ir tik ilustrativs raksturs.


fixup - prevodi filmova i TV serija po članu. - Titlovi.com\nfixup - prevodi filmova i TV serija po članu.\nPompeii's Final Hours: New Evidence (2018)Sezona 1 Epizoda 1\nPrevod postavio: fixup23.05.2020. 14:04\nPrevod postavio: fixup23.04.2020. 18:45\nPrevod postavio: fixup03.04.2020. 13:07\nLost Cities with Albert Lin (2019)Sezona 1 Epizoda 6\nPrevod postavio: fixup03.04.2020. 13:05\nLost Cities with Albert Lin (2019)Sezona 1 Epizoda 5\nPrevod postavio: fixup21.03.2020. 14:24\nLost Cities with Albert Lin (2019)Sezona 1 Epizoda 4\nPrevod postavio: fixup04.02.2020. 13:53\nLost Cities with Albert Lin (2019)Sezona 1 Epizoda 3\nPrevod postavio: fixup06.01.2020. 09:38\nLost Cities with Albert Lin (2019)Sezona 1 Epizoda 2\nPrevod postavio: fixup26.12.2019. 12:18\nLost Cities with Albert Lin (2019)Sezona 1 Epizoda 1\nPrevod postavio: fixup01.12.2019. 14:35\nPrevod postavio: fixup18.11.2019. 21:22\nThe Nile: Egypt's Great River with Bettany Hughes (2019)Sezona 1 Epizoda 4\nPrevod postavio: fixup18.11.2019. 21:19\nThe Nile: Egypt's Great River with Bettany Hughes (2019)Sezona 1 Epizoda 3\nPrevod postavio: fixup20.10.2019. 10:58\nThe Nile: Egypt's Great River with Bettany Hughes (2019)Sezona 1 Epizoda 2\nPrevod postavio: fixup30.09.2019. 21:41\nThe Nile: Egypt's Great River with Bettany Hughes (2019)Sezona 1 Epizoda 1\nPrevod postavio: fixup18.09.2019. 22:00\nPrevod postavio: fixup13.08.2019. 10:51\nU poslednja 24 sata bilo je oko 418.752 pretraživanja.\nU poslednjih 30 dana bilo je oko 12.746.994 pretraživanja.


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: Noticias sobre miembras XXVI


“Mīlas kastings” – Dagdys puosoka pīaugušajim ar laimeigom beigom - lakuga.lv\nTemys: Dagda, gruomota, Ilze Aizsila, Laura Melne, Mīlas kastings, Zvaigzne ABC\nPārnejuo goda beiguos izdevnīceiba “Zvaigzne ABC” izdavuse Ilzis Aizsilys gruomotu “Mīlas kastings”, kas publicitatis materialūs teik saukts par “romanu latgaliskuos nūskaņuos”. Romantiskuo romana darbeiba nūsarysynoj Dagdā, tycami ir apraksteita ituos mozpiļsātys apleicīne, taipat šaļtim gruomotā īsaskaņ ari latgalīšu volūda.\nIlzei Aizsilai romans “Mīlas kastings” ir pyrmais lelais patstuoveigais literarais dorbs. Pyrma tuo izdūts kūpā ar Indru Ēķi-Začesti pīraksteitais romans “Dzīvot naktij”, kai ari puosoka “Teiksma par Babīti”. Kasdīnā autore dorbojās sabīdryskūs attīceibu jūmā, tok piec Literaruos akademejis absolviešonys aizaruovuse ari ar prozys raksteišonu. Kruoslovys nūvods ir juos dzymtuo puse, partū ari dīzgon lykumsakareiga bejuse “Mīlas kastinga” darbeibys vītys izviele.\nGruomotys golvonais varūņs ir jauns veirīts vuordā Ivo, kurs bierneibā puorsacieļs iz Vuoceju, tok niu ir spīsts atsagrīzt Latvejā i dzeivuot Dagdā. Jis īrej ustobu pi eksotiskys gleznuotuojis Kamenis i atrūn dorbu vītejā saimisteibys preču veikalā. Tok, kai jau paruoda tuo nūsaukums, golvonuos romana sižetiskuos linejis ir saisteitys ar mīlesteibu. Gruomotys varūņu sovstarpiejuos simpatejis veidoj geometrisku figuru ar dīzgon daudz styurim, cikom nūvad pi veiksmeiga atrysynuojuma.\nAutorei veiksmeigi izadevs paruodeit, ka mīlesteibys romanu darbeiba var nūtikt ari Latgolys pīrūbežā, na tik Reigā vai kaidā cytā metropolē. Navajag duorgu zeimūlu, dzeivūkļa debesskruopī i ceļuojumu iz Bali. Pīteik ar vītejū azaru, saimisteibys preču veikalu i kasgadejim piļsātys svātkim “Annys Dagdā”. I tū es rokstu bez mozuokuos ironejis – “Mīlas kastinga” leluokuo vierteiba ir tuo vidis pītyvynuoteiba realitatei. Dūmoju, ka vītejuos dobys aproksti varātu vylynuot kaidu, kurs Dagdys pusē nav bejs, iz tū ari atbraukt. Gruomotā ir atsauce pat iz tū, ka ir īspieja palikt glempingā. Tok vyss nav tik izskaistynuotai, teik paruodātys ari mozpiļsātys na tik lobuos pusis, kū turisma bukletūs naatrassi. Šaļtim ruodīs, ka varbyut atseviški aspekti ir par daudz puorspeilāti, kas vaira atsakluoj tālūs i jūs reiceibā. Par pīmāru, lai ari iz reizis varu īsadūmuot taidu saimisteibys preču veikalu, kur var atrast vysdīvainuokuos lītys, suocūt nu gluozem ar plykom sīvītem i beidzūt ar muoksleigim batonim, ruodīs moz tycams, ka tys varātu byut daļa nu lela veikalu teikla.\nKa pījam, ka itaidi romani eistyn ir puosokys pīaugušajim, tod tai var attaisnuot taida tāla kai storptautyski zynoma mūdis noma mantinīks, kurs sevi socialajūs teiklūs apzeimoj kai “Raimix Miljonārs”, pasaruodeišonu. Leidzeiga ir ari vītejuos Dagdys televizejis žurnalistis straujuo karjerys maiņa i daudzi cyti sižeta paviersīni. Ka jau puosoka, tod puosoka. Mozuok izprūtama šaļtim ir golvonuo varūņa Ivo reiceiba i dūmys. Ruodīs, ka, īspiejams, romans byutu izadevs veiksmeiguoks, ka tys byutu raksteits nu sīvītis, na veirīša redzīņa. Cytaiž gruomotā ir vītys, kur juo puordūmys vaira atguodynoj jaunu padsmitgadeigu meitini, na pīaugušu veirīti. I absoluti brīsmeiga ruodīs situaceja, kurā jis uzaicynoj meitini iz romantisku randeņu sovā ustobā i izdūmoj, jai nasokūt, nūlikt styurī kameru, kas jūs filmātu. Izmontojūt angļu volūdys terminologeju, es saceitu, ka tī ir vysi īspiejamī “sorkonī karūgi” i nu taida juobāg pa gobolu.\nJiutams, ka autorei vēļ nav lelys rakstnīceibys pīredzi, vītom varbyut teksts vēļ naplyust tik breivai, cik grybātūs, tok grybātūs saceit, ka Ilzei Aizsilai nūteikti ir potencials i juorauga turpynuot raksteit. Jai ir loba humora izjiuta i spieja raksteit ari pošironiski. Gruomota ir 400 puslopu bīza, kas myusu dīnuos ir dīzgon lels apjūms, tok vysu laiku nūteik spraiga darbeiba. Eipaši beigu daļā var pat pamateigi aizaraut, raugūt izsekuot leidza nūtykumu atteisteibai, uzminēt atrysynuojumu, tok piec kaida laika suokt dūmuot, voi eistyn ar vysim vyss nūtiks tai, kai tikū ruodejuos. I vēļ vīns pluseņš – skaitūt romanu, tū var vīglai vizualizēt, kas nav nimoz tik bīži izplateita paruodeiba.\nVoi gruomotā ir tuos apsūleituos “latgaliskuos nūskanis”? Es saceitu, ka nūteikti. Pa pyrmam, jau pīmynātais Dagdys piļsātys i tuos apleicīnis aproksts. Romana tāli izstaigoj piļsātu, izbrauc dobā, atguodoj legendarū “Narūtys” fabriku, svātdīnē apmeklej Dagdys katuoļu bazneicā, i vēļ poša sižeta kulminaceja ir Annys dīnys svātkūs Dagdā. Pa ūtram, gruomotā na puoruok bīži, nu ari na cīši reši izskaņ ari latgalīšu volūda. Par kū vysleluokuo prīca – ar latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu nav nikaidu problemu (autore piecvuordā pasasoka Juram Viļumam par konsultacejom itymā vaicuojumā). I kas maņ ruodejuos vysjaukuok – vīnā nu gruomotys nūdaļu kaidam puoram taišni apziņa, ka obeji muok runuot latgaliski, sovā ziņā īkvālynuoja vēļ leluoku kaisli jūs storpā. Kur nu vēļ skaistuok – latgalīšu volūda izaruod erotiska!\nDūmoju, ka potencialajai ituo romana mierkauditorejai “Mīlas kastings” varātu teiri labi patikt. I tai jau ir, ka kotram juoskaita taidys gruomotys, kaidys jim pateik i attīceigajā dzeivis pūsmā ir vajadzeigys. Šaļtim mums vajag ari puosokys ar laimeigom beigom. Asmu dūmuojuse, ka latgalīšu literaturai tryukst kaida mīlys romana latgaliski. Taidys masu literaturys, kū varbyut puorskaiteitu ari kaids, kas kasdīnā runoj latgaliski, tok skaiteit varbyut beistās. Nazynu, cik labi Ilze Aizsila roksta latgaliski, tok izaver, ka jei varātu byut loba kandidate iz itaidys gruomotys autoris lūmu.


Datum: 21. August 2020 | 10:00 - 21. August 2020 | 17:00\n21. August 2020 | 10:00 - 17:00\n« Auf den Fußspuren der Wächter in Ringkøbing.\nTOURISTKIRCHE 2020 »


Latgolys Vuords nu Reigys - 23.08.2012. - lakuga.lv\nTemys: Aldis Adamovičs, Bronislavs Sprydzāns, Guntis Rasims, Henrihs Soms, Jānis Elksnis, Latgolys Muora, Latgolys Vuords, Osvalds Zvejsalnieks, Roksts, Vienoti Latvijai\nBronislavs gastej 3. Pasauļa latgalīšu saītā. Sarunys „Bākā” pi Lubuona par latgalīšu saīšonu ar Henrihu Somu nu Daugovpiļs, Gunti Rasimu nu Rēzeknis, Annu Motivāni nu Viskonsinys ASV, Osvaldu Zvejsaļnīku nu Rēzeknis, Aldi Adamoviču nu Preilim. Saruna ar Juoni Elksni par Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbu i latgalīšu gruomotu izdūšonu.\nTaipat raidejumā fragmenti nu svineiguo jubileja pasuokuma pi pīminekļa „Vienoti Latvejai” aba Latgolys Muorys Rēzeknē. Latgolys nūvodu ļaužu, dzejneicys Annys Rancānis, veiskuma Juoņa Buļa uzrunys.\nKarteņa – 9. augusta pasuokums pi Latgolys Muorys, olūts www.publika.lv