Kaikson (Kaikson7) on Pinterest\nMy motto: Life is a story told by an idiot.\nSci-fi & Fantasy Worlds\nTravelling & Wilderness\nImpressionism & Other Art\nTattoos & Man's inspiration\nMore ideas from Kaikson\nSanta Fe StyleArt ReferenceSedona ArizonaPrescott ArizonaArizona UsaAmazing PlacesBeautiful PlacesBeautiful SceneryBeautiful LandscapesDiy ClothingWeirdOne DayRed MoonTurismoUnited StatesPlanetsAround The WorldsVintage PostcardsFantasy LandscapeUsaPlacesWater ColorsOld TreesDream PicturesBeautiful ImagesLandscape PicturesPhoto ArtPencilForward\nAbuse, abandonment and rejection hurt, but God can heal the hidden hurt parts and restore vitality back to our hearts.\nFractal GeometryFractal ArtIron PipeWhimsical ArtColor BalanceSpiralsPsychArt DesignsDigital ArtFractalsDisplayMandalasArt ProjectsPsychologyQuirky ArtForward\nAquarium AquascapeNano AquariumAquarium DesignTropical Fish AquariumReef AquariumPlanted AquariumAquarium IdeasAquarium DecorationsFreshwater Fish TankGoldfishNavyCandyFish TanksTerrariumsAquascapingFishingPiratesSceneryAquatic PlantsFishFresh Water TankForward


Olā asiņu receklīši. Vai maz tādu ēst? 0\n0:00, 29. maijs 2017


Jaunūs literatu konkursa bārnu literaturys i prozys nominacejā gūdolguotī dorbi - lakuga.lv\nKarteņa: vosorys šaļts, lakuga.lv arhivs\nTemys: dzeja latgaliski, Irēna Batare, Jaunūs literatu konkurss, Klaudija Dembovska, latgalīšu bārnu literatura, Pīters Jurciņš, proza, Rogovka\nNautrānu pogosta puorvaļdis izsludynuotuo Jaunūs literatu konkursa, kas veļteits Pītera Jurciņa 89 godu pīmiņai, bolvu, 100 eiro, sajēme nominacejā “Bārnu literatura” Irēna Batare i nominacejā “Proza” Klaudija Dembovska, obejis sajēme ari specbolvys par bārnu literaturu nu Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis (LVLKŠA). Konkursa nūslāgums nūtyka 29. junī Rogovkys centrā, Pīterdīnys koncertā, iz kū kluotīnē tyka aicynuoti vysi konkursa daleibnīki.\nStuostūt par konkursantu dorbim, Ilga Šuplinska atzeimoj, ka itūgod puorsteidze proza, lai arī juos nabeja daudz. Stuosti paruodeja na tikai raksteituoja dziļū volūdys izjiutu, bet ari tū, ka vierteibu pasauļs, nasaverūt iz attuolynuotū muoceibu procesu, nasaverūt iz Covid-19 laiku un tehnologeju breinumim, nasamaina. Taipat ari Ilga uzsver: “Vīna nu pīvīnuotūs vierteibu itam konkursam ir tei, ka daudzi, piečuok jau Latvejis i Latgolys literarajai telpai byutiski autori, ir startejuši ar itū konkursu. Radzūt, kai jaunī aug, saprūti, ka ir īspieja na tikai volūdai, na tikai personeibys izaugsmei, bet ari jaunom literatu paaudzem.”\nDzejūļu kūpa bārnim “Vosora laukūs”\nIz laukim atbraukuse piļsātneica – mozmeiteņa Santa.\nAr vacū muoti pi dorbim īt, jai pateik lauku lītys.\nIz sīra izliek slūgu, tad duorzā salosa ūgys;\nPylns grūzeņš zemeņu – gordys vosorys prīcys.\nPēc dorba vokorā pi golda sāst,\nĀd vakarinis vysi;\nTik tod, kod gona āsts,\nVactāvs soka: “Uh! Paiežu da seita!”\nTū Santa nasaprūt un vaicoj:\nVecotēv, ko nozīmē “da seita”?\nTod vactāvs pasasmej un pastuosta,\nKa paāsts tai, ka vaira nasagrib nikuo.\nPēc kaida moza laiceņa\nLīk Santa goldā bļūdu:\nLūk, vectēv, cienājies!\nMēs salasījām ogas.\nJam vacaistāvs piec ūgys ūgu,\nPar vysim kūpā izatukšoj bļūda,\nTai paruodeidams saimineicai gūdu\nUn mozmeiteņu samulsynuojs ļūti.\nNu tad jau nebija “da seita”?\nUn vactāvs smejās –\nLaikam nabeja da seita.\nVactāvs planavoj dīnys dorbus.\nŠudiņ pļaus zuoli sātys pogolmā.\nĪsi, mozmeiteņ, maņ paleigā?\nSanta gotova jau lelam dorbam,\nPateik paleidzēt jai vactāvam sovam.\nPaims gruobekli i gotova.\nTikom saimnīks izvalk pļuovieju,\nĪdorbynoj, brauc ar ryucūšū\nPa plašū pogolmu sovejū.\nVecotēv! Tu pļausi tā?\nTā, kā to dara pilsētā?\nMes moderni ļauds:\nAr izkapti pļovā viņ\nGūvei zuoli jis pļauns.\nVuorēs sīru vacuomuote Marta,\nSantai tei byus pavysam jauna līta.\nKādus produktus tam vajag?\nUn cik ātri gatavs būs?\nSaimineica vysu goldā līk i stuosta:\nVajag pīna soldonuo, vajag pīna bīzuo,\nSuoļa, ūlu, kimynu,\nSvīsta kaidu drusku.\nBīzais pīns? Tas tak ir biezpiens!\nSanta bļūdā verās.\nVacuomuote īsyt ūlys,\nPasaver i soka:\nTev tys ir biezpiens,\nMaņ – bīzais pīns.\nSauc tū, kai gribi,\nKa tik lobs sīrs!\nVokorā sarunoj vactāvs i Santa\nĪs obi mokšoruot, ka reit nabyus leita.\nPar placu mokšors, spaineits rūkā,\nĪt reita agrumā obi da azara kūpā.\nNava vairs mīga nivīnā acī,\nKlausās, kū gudruokais makšarnīks saceis.\nLai nu kuoša zivs atpakaļ iudinī nakreit.\nAtviezej! Īsvīd! Pagaidi! Pīciert!\nIzvalk. Pasaver. Nūsapyuš. Īsvīž.\nIr! Ir! !r! Kaida prīca!\nSpaineitī pļockajās nazcik jau raudu,\nSuoc jau Santa saprast šuos nūdarbis baudu.\nNu tagad mozmeitai omots jauns\nI nabyus nu kača sātā tai kauns.\nNu dīnys korstuma cylvāki, lūpi pīkusuši,\nDuorzā nu sausuma ogūrči apveituši.\nAr lejkannom divom īt saimineica duorzu gluobt,\nMozmeita paleidz veitušūs atdzeivynuot.\nTok ūdi! Tī ūdi!\nNu kas tei par mūdi!\nKod var jau kū dareit,\nTod ūdi viersā sakreit!\nPaleigā vactāvs atīt i smejās:\nLeldīnēs naasi laikam šyupuojusīs,\nKa ūdi da tevis īt vakariņuos?\nZīd vacaimuotei lilejis kai breinumskaista sīna,\nTai proīt garom vīnaldzeigi navar saimineica nivīna.\nGrīž vacuomuote lelu sauvi, juonūīt da kopim.\nReit, Santeņ, kopusvātki; vajag nūlikt pučis.\nĪt obejs dīnā saulainā pa kopim,\nLosa mozmeita nu akminim rokstus skūpus:\nKādi neparasti vārdi! mozmeita soka.\nTagad taidi vuordi\nGaisuši kai sīna zuordi.\nKopūs saule speid,\nI nakust bārzim ni lopa.\nPalīk lilejis iz Domicellys kopa.\nGuoja obejs kuojom bosom\nVokorā tai pavāluok pa rosu.\nPalyka aiz kotrys sova slīde\nTī, kur zuoli pļovā bryda.\nNaradzēs dreiži arī tuos pavysam,\nMygla nūsalaiss i apjims vysu.\nGrīze nazkur tepat leikņā grīze,\nTai ari kuojuos navā ni postolu, ni veižu,\nZuole slapņa, leikņā solts.\nKolnā pogolms sylts i bolts.\nZīmā Santa pīminēs,\nKai bryda pļovys rosā.\n– Vasals! – īsasauce moza škierzlote, siļdeidamuos iz akmeņainys klāva sīnys. Tīpat beja ari juos sāta – škierba nu viersa da zamaškys, kas atdaleja klāvu nu zyrgu pīdarumu kambareiša. Škierzlotei tī beja sylts un labi, vītys gona.\n– Vasala, ka namaloj! – klāvs izdzierds draudzinis sveicīņus smaideja. – Šudiņ korsts laiks, tai viņ i gribīs pasamauduot.\n– Tu esi budauka, tu navari mauduotīs, – aizruodeja draudzineite, “bet vari izkuort mēli kai suņs – paliks vāsuoks.\n– Taipat maņ saceja tova vacuomuote, kas itepat dzeivuoja. Zini, tu esi atsasytuse jamā.\n– Es jū i acīs naredzieju, jei aizguoja iz dabasim…\n– Nu, es jū pazynu, varu izstuosteit…\n– Lyudzu! – škierzlote aiz prīcys voi nu sīnys nūsavēle.\n– Siedi mīreiga, es ūtrū reizi nastuostu. – Jū sauce Broneite, muoceja bārnukus natuolejā skūlā, pīdzyma četri bierneni, bet treis tik izdzeivuoja. Veirs jai pi suonim brašs – dzejnīks un velosportists. Gruomotys jei cīnā turēja, bet piec rakstura – mīreiga un klusa, eipaši piec Oskareiša nuovis. Kotram laikam daudzys dzeivis nūtykšonys vaira nasalīk tyk svareigys kai cytim, golvonais, ka ir mīrs, meili cylvāki sūpluok un ticeiba Dīvam.”\n– Ka tu pazeisti munu vacmāmu, tod tu esi cīši vacs, cik tev ir godu?\n– Daudz, skaiteit jau nav jāgys, laiks īt i īt, kod muns laiks iztecēs, tod i byuss beigys, – klāvs drusku pīklusa, partū ka zvierbuli, sādādami iz jumta, par skaļu suoce čyvynuot i spieļuotīs. – A vyspuor, redzi tū skaitli iz muna suona “1936”, tys ir gods, kad mani uzbudavuoja i īškā jau varēja dzeit lūpeņus.\nDraudzineite sabužynuoja lyndraceņus un meklēja škierbys, kur kaida skudra ci ūds.\n– Ha, ha! Tev jau nav interesanti klauseitīs, paga, nakutynoj mane, ha, ha, oi, nu nakutinoj!\n– Maņ vādars kūrkst, pacīt drupeiti, tiuļeņ nūgiušu skudru, tik nasakusti! – ruopuleite nūčēre kukaini i, skali čāpstynuodama, apēde. – Labi, turpynoj stuostomū.\n– Kū ta pastuosteit?\n– Nu kurīnis tu dabuoji taidu smuku paskotu?\n– Kod myusu Muorys zemeitē īguoja sorkonī, manī ītaiseja zyrgu stali, pi skūrstyna pībēre silosu, tān jam akmisteni bierst uorā.\n– Gribīs ticēt, ka tu tū sadzīdiesi, – ruopuleite paplykuoja klāvam pa akmini.\n– Nasasatrauc, ir cylvāki, kam ryup taidys viesturiskys līceibys kai es, – mīreigi nūsaceja budauka.\nTe pieški pi škierzlota pīskrēja moza meitineite – mozs eņgeleits:\n– Mām, tēt, veritēs, kū atrodu! – glaudeidama i čubynuodama, breinuojuos par mozū draudzineiti, tod mīļuok pasaceja:\n– Audz lela, Dīva radeibeņ!\nŠkierzlote drupeit eigņuojuos par itaidu zynuotnisku ekpertizi, kuortuoja uodys krūkys murmynuodama:\n– Nu tīsys, mani kai labatorejis ratasti pietej, – drupeit nūsamyrynuojuse, pīplyuda ar laimi. – Maņ tūmār pasaceja komplimentu, es asu Dīva radeibeņa, cik meili! Uci, cuci, puci! – smaids nu tymsūs lyupu nagribēja nūskrīt.\n– Suokumā dusmojīs, vāluok storoj nu laimis, i vyspuor pareizi juosoka ir “laboratorejis”, na kai tu tī soki.\n– Nasakosi kluotyn vuordim, – ruopuleite ar ruomu dvesmi atsaceja.\n– Labi dreiži suoksīs putnu dzīšmu koncerts, juopaspiej sasapucēt.\n– Kai tod budaukys taisuos?\n– Saskaita akmiņus, mūslauka putekļus nu jumta, izškauda teiru trūbu, i vyss var suoktīs!\nPutneni nūdzīduoja par mīlesteibu, jūs dzīsmis pasacēle da muokūnim i Dīva jūstai, tod kryta atpakaļ, īsačerūt skaidruo deiķa spīgelī. Sajaucūt iudini, vardivis suoce kvākškuot i sīnuoži žveiļuot. Klāvs, vacs i podbrucs, tūmār smaideja, koč juo sirds beja vaca, bet varēja vēļ atplaukt myužeigajam rakstnīku tematam – mīlesteibai.\nBārns, kas verās Dīva acim\n(Aizajimts nu realu nūtykumu.)\n– Māreit, Dīva gūteņ, skrīņ, aizceļoj iz dabasim i, Muorys zemis voguleņ, nes myusu zemei svieteibeņ’! – atrads pļovā mozu kukaineiti, dungoj puika. Jam ir smolki, gaiši kai sīns moti, zalis acs i loba bārna sirds. Tāva jam nav, muotei obligati juoīt iz kolhozu, jis palīk sātā vīns, bet na vīntuļs.\nPa ūlaneiti tak juo māmeņa iz itū pusi, jis pasalāc i skrīn pretim, izplāstom rūceņom:\n– Māmeņ, māmeņ!\n– Kū lobu pīstruoduoji, koleidz mane nabeja?\n– Labi, īsim, a to ēst cīši gribīs! – muote maigā bolsā nūsoka.\nNakts aizīt, atskrīn dīna, uorā spēlejūtīs, taids razbainīks dreiž nūgurst. Zam uobeļneicys leikajim zorim sādādams, jis spieļojās ar sovu suni, lelu, pynkainu, bet mīļu i guodeigu. Zuoli plieš i svīž suņam mugorā, a tys nikuo i nasoka. Nu zora, apauguša ar kierpim, nūkreit uobeļs, bārns jū paceļ:\n– Sapyvs, nabadzedņš, – jis apsaver augli un nūlīk sūpluok! Jam īskrīn pruotā, ka juoizkuop augšā pasavērt, cik vēļ taidu pošu “nabadzeņu” uobeļneicai pa viersu. Puika naredz, kai mudri pa ceļu atīt nazkaida veceite, bārna pruots palīk mīreigs i bez baiļu.\n– Nakuop tī, vēļ nūkrissi, tod suopēs, “ sīvīte, kurai krunkys sejā voi brīn vīna ūtrai viersā, redzīs pazeistama i meila, jū gribīs saukt par vacmāmeņu. Puika nikuo naatbiļd juos saceitajam, bet kuopt nakuop. Jis suoc otkon kaituotīs ar suni, bet vacmāmeņa naīt prūm, jei dasaver sovu mozdieleņu:\n– Naskrīņ iz ceļa, esi uzmaneigs!\nAtīt nu dorba māmeņa i prosa:\n– Ar kū tu tī runuojīs?”\n–Ar munu vācmāmeņu! Voi tu jū napazini?\nSīvīte kluseibā tūs vuordus īlīk sirdī: “Lelam cylvākam taida pasaruodeišona byutu sirdstrīka, Muoreņam, kas pi Dīva tyvuok i beistētīs nav kuo.” Māma tod īsavaicoj:\n– Kū jei tev saceja?\n– Tī nakuop, tī naleiņ, nūkrissi, sasasissi.\nĪsastuoj klusuma šaļts, bet tū puortrauc četrkuojainuo drauga rīšona un laizeišona, obeji pasmaida.\nLaiks skrīn, ar palāku mieteli atsteberej rudiņs. Agrs rudiņs, kod māslu kaudzē izaugušūs kirbus var izmontuot kai beņceišus, un, kod garlaiceigi, skrīt iz duorzu i raut būrkuonus, batviņus, tālojūt lelu duorznīku.\n“Šudīņ māma aizīmūt pīkūdynuoja, ka radzu stuņdinīkā četrys stuņdis, bet māmeņa vēļ nav atguojuse, juosyt uorā lūgs, juotak da Kotlu sābrim. Tai dīniškys es jau seņ iežu, stuņdinīks tik pusčetri…” Gaišuo gaļveņa pagrīž stuņdinīku iz četrom stuņdem. Pajam virtuvis vasari i syt, cik tik spāka bārna rūkā, nu trešuos reizis izīt, nūsatrauš nu golda nūst, suņs rej skaļuok par skaļu i ryuc, puiku, izaruoda, bez jakys jū uorā nalaiss. Drauga syrdynuot nadreikst – skaidrys kai dabasi, bet jaka pakuorta augši, nūceļt navar. Ar vīnu rūku, ar ūtru rūku tyrynoj, spyrynoj, tok jaka vys karinej i nakreit zemē. Draugs suoc paceļt bolsu, ustobā īīt māma, redz – lūgs izsysts, bet bārns ceinās ar jaku.\n– Gotovais Jūku Pīters!\nSīvīte sēd iz krāsla pi lūga, skaitūt gruomotu. Mozais ciļvieceņš suoc breinuotīs:\n– Mām, redz, kur tēte, redzi, tēte stuov!\n– Kur? Nav nivīna, kotrys kokts tukšs.\n– Verīs, niu, māmeņ, tēte ir ustobā! – puika dūd jam rūku, bet izīt cauri veirīša mīsai. Acs izaplieš lelys, lelys: “ Kai tai var byut, es radzu, māma – nā, bet rūka nu gaisa…”\nBārns atsasēst, pīklust, na ilgi, dreiž sejā pasaruoda eņgeļu prīca. Čersteidams lupateņu un kūka zareņus, jis īmīg. Muote pajam jū kliepī, vīgli nūlīk guļteņā, kluseibā pruotuodama, ka juos dāls ir “bārns, kas verās Dīva acim”.


2268 | celvedis\nTēmas: Folklora; Karš; Sadzīve\nIntervijā ir divas galvenās tēmas: karš un godi (kāzas). Pirmskara un pēckara posms, atmiņas par sarkanarmiešu ienākšanu un vācu laikiem. Nosacīti bijis mežabrālis, sēdējis Daugavpils cietumā. Stāstījumā veido priekšstatu par 30. gadu Vārkavas pagastu un apkārtnē apdzīvotajām vietām. Izvērsts un detalizēts stāstījums par kāzām Latvijas neatkarības laikā. Personīgā ģimene, mājas, sadzīve. Nostāsti par lietuvēnu un kapiem. Bēru un krustību tradīcijas. Māņticība un ticējumi. Nobeigumā personīgās pārdomas.\n1) “Sarkanie stūrīši”\n2) nokļūšana Daugavpils cietumā\nPirmā audio fragmenta transkripcija: "Sarkanie stūrīši"\nJautājums: Bet kas tie ir? Pastāstiet.\nAtbilde: A tur beja tuo: tagateņ vysuos muojuos, kur pīkluojeiga ūtruo ustoba daudz moz tuoda leluoka i breiva saiminīkam, i školā pats par sevi saprūtams, mums tepat ir Prīdeitēs škola tuoda beja četrklaseiguo pamatskūla, tur pats pa sevi, nu bet tur jau nagribēj cylvāki pulcētīs, a lauku sātā vot tur pi Kunska Kazimira tuoda beja ūtruo ustoba, tur tūreizeit pīškeire avīzis, tur vel žurnālu dažu lobu. Staļina bildys prauda nabeja, vot ta tur labpruot sasalaseja visi cylvāki, lai apsamaineitūs baumom. A tod sāduos aiz goldim i visi veirīši syta kartys, zin. Nu sīvītys ruodejuos reti, a mes, jaunīši, – šod tod. Nu tīnys, kuo soka, vyss tuos jaunuokuos ziņys. Ka pavarsars daguoja, visi beja vīna pruota, ka teuleņ kaut kam juobyut. Ituo jau nu nabeus, ka teuleņ kaut kam juobeut, bez tuo naiztiks. A kuo ta var iztikt? Mēginava īsaukt jaunūs, tī atbraukuš izasmejās par tim zuobokim, par krīvu vot itim kuopustim. A veči meusejī visi, as jau naprotu krīviski tamā laikā, bārni, mes jau pa vuociski muocejamīs pamatškoluos, visi myusu vacī cylvāki prota krīviski i beja truopejuši iz politrukim.\nOtrā audio fragmenta transkripcija: nokļūšana Daugavpils cietumā\nNu vot i tuodā veidā es tyku Daugōpils cītumā, pi NKVD nūsēdēju kuodu nedeļu, tod salaseja grupu iz lelū cītumu. Tur buoze vysus: i miličus, kuri nūsagrākavuš voi tūs izstribokus, virsnīkus nu dzeršonys, zin tūs nu garnizona ībuoze pi myus. Daugōpils cītums beja puorvārsts par tuodu kuo „salaseišonys nūmetni”. Tur virsnīki tik, mes cytu tūs vot puorraugu naredzējom, tik virsnīki, tī puorraugi beja tys, kas ešsonu daleja. Vel iz steurim stuovēja, a tuo nūstota vyss ryndā, a tod tei vo kamera, tur pēc tom mērom radzams – Latvejys laikā kolpuoja iz cylvākim sešim, a meus tur i sešpadsmit i visi divdesmit seši. Vot vokorā nūstota ryndā vyss vacuokais, īīt virsnīks, tur tuods vacuoka cylvāka gubojums. „Zdrastvuice!” nūbļaunam. I tod tūreiziet suoka myus lasiet prūjom. Mani nūpratynuoja tur reizys div. „Nu kuo tu naguoji?” Es teiču, izalykdams par tuodu mulkeiti, soku: „Vot visi stuosta, ka sorkonarmejā ēst nadūd.” „Kas nadūd? Kas stuosteja?” Es soku: „Visi runoj.” Nu div reizys nūpratynuoja, tod vīnā jaukā reitā saprūtīs te jau ap 13. janvāri kaut kas par laimi izsauc myus desmit cylvākus uorā, tur citi ir saukti moš kotru dīnu nu tuo cītuma, kurus tik jau atzeist par tuodim, kuo soka, daudz moz, tūs tyuleņ davai iz fronti. Nūstota ar seju pret sīnu, īsauc pa vīnam pasaraksteit, ka tu naizpauss tū, kū cītumā redzēji. Tur kleida baumys, ka tūs jau tur eistus tuodus meža bruoļus apšaun, tur visi atzeist par bruņuotu banditu, tur seuta iz Sibireju prūjom, kuo tik tur nabeja. Nu baumys, bet es jau jū tur naredzēju. Tagad mīlī, taguoja tys vins jau tuods cītuma cylvāks, uzraugs, soka: „Jyus teuleņ palaiss vaļā.” Mes raustam ar placim – jau nu ituos beušonys nikod nikas nav palaists. Nu ladna, vērsimīs, kas tuoļuok beus. Īvede pa vuortim, teuleņ miliči kluotyn, šautenys rūkā: “Sūls pa labi, sūls pa kreisi, šaunam.” Sūls pa labi, sūls pa kreisi – ituo jaunīsauktūs atvede iz vajenkomatu.


Phönix Aurum spag. TropfenPhönix Aurum spag. Tropfen 100 ml Tropfen bei Aponeo


Mīm - Wikimonde\nMīm (en arabe : ميم, mīm?), ou simplement م, est la 24e lettre de l'alphabet arabe.\nSa valeur numérique dans la numération Abjad est 40.\nـَـ (fatḥa) · ـِـ (kasra) · ـُـ (ḍamma) · ــً (fatḥatan) · ــٌ (ḍammatan) · ــٍ (kasratan] · ـْـ (sukūn) · ـّـ (šadda) · ـٓـ (madda) · ــٰ (alif suscrit) · ـٖـ (alif souscrit) · ـٗـ (ḍamma culbuté) · ـٔــٕـ (hamza suscrite ou souscrite) · ـ٘ـ (nūn ghunna) · ـٙـ (zwarakay) · ـٚـ (petit v suscrit) · ـٛـ (petit v culbuté suscrit) · ـٜـ (point souscrit) · ـٝـ (ḍamma réfléchi) · ـٞـ (fatḥa à deux points) · ـٟـ (hamza ondée) · ـࣤـ (fatḥa recourbé) · ـࣦـ (kasra recourbé) · ـࣥـ (ḍamma recourbé) · ـࣧـ (fatḥatan recourbé) · ـࣩـ (kasratan recourbé) · ـࣨـ (ḍammatan recourbé) · ـࣣـ (ḍamma culbuté souscrit) · ـࣰـ (fatḥatan ouvert) · ـࣲـ (kasratan ouvert) · ـࣱـ (ḍammatan ouvert) · ـ۫ـ (point contour arabe suscrit) · ـ۪ـ (point contour arabe souscrit) · ـ۬ـ (point plein arabe suscrit) · ـٜـ (point plein arabe souscrit)\nAuteurs : Moyogo, Poulpy, Linguiste, Escarbot, DumZiBoT, Sardur, Bub's wikibot, Mer du Japon, Dinamik-bot, TjBot, ZéroBot, MerlIwBot, Rezabot, Vagobot, StarusBot, Addbot, Fugitron, Gzen92Bot, Amab42, 41Alqour-ani.


ArianaGold - kinkypinay4u jasmin video\nNoraBlues livejasmin DirtyYoungBoyyAliceHills livejasmin hotfibiBlodyBoby livejasmin jessybebeGiseelee livejasmin GiseeleeprincessSAM livejasmin TheKingOfCity683BellaPatrick livejasmin 9inAsianSausage\nIsabelMartin livejasmin BiancaSteelRoque livejasmin andreasworldDyaLust livejasmin XLDutchyMeganHudson livejasmin OlimpiaXMiaSummers livejasmin hotfibiDyaLust livejasmin 1urDreamPR1NCESS\nArianaGold kinkypinay4u jasmin. DirtyYoungBoyy. VeroxtarXX. VivienCarson.\nMeganHudsonTSPOSITION69MiaSummersJennyJazz .TheKingOfCity683hotfibiTrannyPartherSammye .BlodyBobySinfulObedientRealSexyJenniferAriaBarrett .HornyCuteStalionLATYNCOUPLEHOTbenhuntMargoHill .xAmberLopezsoniapoisonAndreaDickinsjessybebe .DirtySlu1tDirtySlu1tLATYNCOUPLEHOTBlondyLust .AnnaLotusTheKingOfCity683ElsecretoAliceHills .CathyLoweAliceHillsNastyAsianDoll4uSofiaCrazy .SammyeBellaPatrickPiperTeenThatOneGuy1025 .HornyCuteStalionBaefromthemoonxxINNOCENTBOYxxChanelKiss69 .NinnaBelleTiifanyxDutyFree7771urDreamPR1NCESS .\nxxINNOCENTBOYxx VideoMadamDesire VideoGoddessSexyRoom VideoSofiaCrazy VideoAnnaLotus VideoHornyBBW24 Video\nGoddessSexyRoom VideoLoveMeOdri VideoHornyBBW24 Videosergei64677 VideoKeisyAriana VideoBiancaSteel Video\nBlodyBobyAriaJonesIsabelMartinDayanbigtitis .DyaLustAndreaDickinsBlackLivelyXDefinedMuscleX .jessybebeLoveMeOdri9inAsianSausageLuca26KM .ElsecretoGoddessSexyRoomMeganHudsonTENTACIONHOT4U .savana21SinfulObedientSofiaCrazyMeganHudson .jessybebesavana21XLDutchyCarmenPositive .MargoHillBeautyGeorgiaEternityxDirtyYoungBoyy .AarenXSweeetyPamelaVickyJess9inAsianSausage .LickMyLollipop21IsabelMartinRobertoSmileysexy1337 .NastyAsianDoll4uJessicaSindraElsecretoBlackLively .AriaJonesSinfulObedientAlexexoticMeganHudson .


“Volūdys vaicuojums”. Trešais i catūrtais raidejums - lakuga.lv\n“Volūdys vaicuojums”. Trešais i catūrtais raidejums\n23 Juņs 2014\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2013. goda marta numera.\nTrešais raidejums (atgrīziniskuo morfema -sa-)\nŠudiņ “Volūdys vaicuojumā” kūpā ar Jums Maruta Latkovska.\nNiu parunuosim par taidu vysai sasuopiejušu lītu myusu runā kai atgrīziniskū morfemu -sa-, kura bīži viņ, darynojūt darbeibys vuordus, teik pavysam aizmiersta. Pīm., sasateikam vītā dzieržam sokūt sateikamēs; nūsamozguot vītā skaņ nūmozguotīs i tt.\nAri dzīsmis “Jauneiba, jauneiba suortais veina trauks” pīdzīduojumu latgaliskojūt, dažs lobs “atsagrīz, atsagrīz” vītā vysai ceņteigi dzīd atgrīzīs, atgrīzīs.\nMorfemu -sa- jis ir vīglu rūku palaids pasauļa viejūs.\nPasaceņssim tūmār īvāruot, ka augšzemnīku dialektā atškireibā nu lejzemnīku ar prīdiekli darynuotajūs darbeibys vuordūs storp prīdiekli i darbeibys vuorda sakni teik lykta atgrīziniskuo morfema -sa-.\nI vēļ kas cīši svareigi. Latgalīšu runā nav pīļaunama ūtrreizeja atgrīziniskuos morfemys pīvīnuošona vuorda beiguos voi tuo golūtnē tod, ka tei atsarūn jau vuorda suokumā. Pīm., saceisim: pasavērt, navys pasavērtīs; nūsamozguot, navys nūsamozguotīs. Praktiski tys byutu vīgluok īvārojams tai, ka, īlīkūt atgrīziniskū morfemu -sa-, vuords golūtnē palīk eisuoks un ir vīnkuoršuok izrunojams.\nIr ari taidi vuordi, kur nu atgrīziniskuos morfemys -sa- palics tikai vīns burteņš voi skaņa a. Pīm., izaprīcuot, izavērt, izasmīt. Ari te bīži grākoj, sokūt: izprīcuotīs, izsmītīs, a juosoka: izaprīcuot, izasmīt.\nVēļ nu praktiskuos pusis es īteiktu ari sekojūšu puorbaudi. Ir vuordi, kur tei atgrīziniskuos morfemys -sa- izsvīsšona, aizmiersšona voi naīvāruošona nav taida “ausīs kreitūša”, pīm., jo runuotuojs soka: attīktīs, navys kai pareizi byutu juosoka atsatīkt, parunuotīs, navys pasarunuot.\nBet pamieginuosim nu darbeibys vuorda īsavērt izsvīst atgrīziniskū morfemu -sa i kas mums izīs? Vuordeņa īsavērt vītā radīs jaundarynuojums – īvērtīs. I kū niu!? Kū ar taidu īsuokt? Kai tautā soka – viņ kačam zam astis. Te pareizrunys elektroniskuo Siļveja lelā bolsā sauktu: klaida, klaida, klaida! Taipoš ar vuordu dasadūrt. Nu izsvīdit morfemu –sa- i kas izīs? Piļneigi pareizi – izīs “dadūrtīs”. Redzit, cik uoreji nacylais divu burtu salykums var daudz dūt vuorda skaneigumam voi izsaukt tuo piļneigu sajukumu.\nDeļtuo nu sirds aicynoju itū atgrīziniskū morfemu –sa- cīnā i gūdā turēt. Par tū ka mozs cineits, kai poši redzit, reizem guož vysai lelu vazumu.\nAr tū šudiņ “Volūdys vaicuojums” izskaniejs.\nPaļdis par klauseišonūs!\nCatūrtais raidejums (metafoneja)\nŠudiņ “Volūdys vaicuojumā” ar Jums kūpā ir Maruta Latkovska.\nVēļ vīna nu latgaliskuos runys i rokstu īpatneibom ir tai sauktais patskaņu puorskanis lykums voi, vīnkuorši sokūt, patskaņu puorsaskaņuošona jeb metafoneja.\n1. Kod a puorsaskaņoj iz e: pīm., azars, bet ezereņš, vadakla, bet vedekleņa, malns, bet meļniškys.\n2. Kod garais ā puorsaskaņoj iz ie: pīm., bārzs – bierzeņš, dāls – dieleņš, lāns – lieneņš.\n3. Kod o puorsaskaņoj iz a: pīm., kolns – kaļneņš, vonogs – vanadzeņš, smolks – smaļceņš, atzolys, bet atzalīši, Borova, bet boravīši.\n4. I vysbeidzūt, kod cītais y puorsaskaņoj iz i: pīm., syls – sileņš, vylks – viļceņš, smylga – smiļdzeņa, sylts – siļteņš.\nMetafoneja ir cīši seneja, aizviesturiska volūdys paruodeiba, seviški /k/ puorsaviersšona par /c/ palatalūs patskaņu prīškā, pīm., lītuvīšu vuords kelias myusu ceļš. Pi metafoniskom puormaiņom k un g teik maineits (pīm., ryka – riceņa, styga – stidzeņa).\nItom puormaiņom ir padūtys vysys vuordu škirys, atskaitūt īpašeibys vuordus. Pīm., mozs – mozeņš, bolts – boļtiņks.\nVēļ metafonejai nav padūti divskani un garais patskaņs ī. Pīm., bruoļs – bruoleits, sīrs – sīreņš. Ari svešvuordi kai samārā jauna paruodeiba metafonejai ir padūti cīši moz voi nimoz, bet attīceibā iz myusu pošu vuordim metafoniskuos puormainis juoīvāroj, cik īspiejams, styngri.\nDeļtuo zynuosim, ka ir juosoka zyrgs, bet zirdzeņš, vyrza, bet virzeņa, dorbs, bet darbeņš.\nAr tū šudiņ “Volūdys vaicuojums” izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs!


BMW R 1200 C 1170 cm3, 2001 god. – DAMIR MOTO CENTAR\nPočetna•BMW R 1200 C 1170 cm3, 2001 god.\nBMW R 1200 C 1170 cm3, 2001 god.D@MC-Zagreb2018-11-02T09:30:42+00:00\nBMW comfort sjedala


Jelgovys birojs pīsadola piļsātys svātkūs – Latgolys Studentu centrs\nSevkura piļsāta kotru godu sviņ sovus svātkus. Jelgovā šūgod tys nūtyka tuvuojūtīs maja beigom. Naizmainūt tradiceju, ari itymā godā Jelgovys piļsātys svātku ītvorā nūtyka svātku guojīns, kurā pīsadalieja ari LgSC bīdri i aktivisti.\n24. majā, sasapuļciejūt daudzom organizacejom iz Jelgovys piļsātys svātku guojīni, ari LgSC napalyka molā stuovūt, bet jiema daleibu tymā. Apviļkdami zylūs krekleņus ar LgSC simboliku, kab atsaškiertu nu cytim, drūši ījāmam vītu svātku guojīnī. Pa ceļam uzdzīduodami latgalīšu dzīsmis i, zam Latgolys karūga ejūt, paruodiejam sevi vysai piļsātai. Tys beja lobs veids, kab vairuok cylvāku uzzynuotu par LgSC, jo Jelgovā daudzi vēļ par taidu bīdreibu nikuo nazyna. Ari guojīņa vadeituojs, saucūt vysus dalinīkus, nadaudz apmulsa un pats nariskieja izrunuot uz zeimis izraksteitū nūsaukumu „Latgolys Studentu centrs”, bet palyudza tū izdariet vīnam nu biroja bīdrim.\nPiec guojīņa nūlēmem, ka ari cytus godus pīsadaliesim taidā pasuocīnī, sveicūt piļsātu – Jelgovu. Piļsātu, kuru niu varam saukt par sovu sātu!


Rēzeknē apsaverama Pītera Džigura grafikys dorbu izstuode - lakuga.lv\nTemys: grafika, izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, muoksla, Pīters Džigurs, Rēzekne, Roksts\nDa 14. augusta Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Pītera Džigura grafikys dorbu izstuode “Saules simfonija”, kas veļteita cylvāku sirds i dūmys gaišumam, tamā izsaceita myužeiga ticeiba lobajam, harmonejai i gora spākam, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.\nPīters Džigurs izstuodē sovys rodūšuos izpausmis ruoda smolkajā i niansātajā grafita zeimuļa tehnikā, kas da šam nabeja roduse vītu muokslinīka rodūšajā dorbā kai patstuoveiga grafikys tehnika. Tok itūreiz Pīteram Džiguram tik rakstureigī lineju i laukumu ritmi sajam niansātu kompozicejis atkluosmi ar jiuteigim laukumu īkluojumim i lineju trauslumu.\nSovu tālu i sajiutu pasaulī muokslinīks sateik Pasauļa tautu Karalīni, Senlatvīti, kaidu Jauniekli, Odriju, kaidu Muokslineicu, ari Filozofu i salīk jūs puordūmys, izsapynuotūs sapynus i dzīsmis linejuos, laukumūs i savīnoj harmoniskuos kompozicejuos. Ar sev viņ rakstureigū filozofiskū daīšonu muokslys dorbam autors apgolvoj, ka ari kvadratam ir dūmys i var attāluot izprostu sarunu voi problemys rysynuojumu. Īsaverūt tālu sejuos i sekojūt lineju vierzīņam i formu kuortuojumam, skateituojs var izsekuot grafiskajuos kompozicejuos ītvartajai idejai.\nTautys sakņu i pīdereibys aplīcynuojums ir dorbi, kas “apdzīd” latviskū ornamentu, dainys, bārzu bierzs, Latveju, vielejūt tim Saulis myužu i skaniešonu puori laikam. Puori vysam ir ticeiba, ka varam saprast sevi, cytus i pasauli. Kotra sasatikšona nas sevī kaidu atspulgu, puordūmys par sakareibom, skaidrys atminis.\nMuokslinīks kaida sova dorba nūsaukumā aplīcynoj: “Sauleitis spaitūs dūmys dzymst”. Veļtejūt izstuodi Saulei kai gaismys i syltuma nesiejai, muokslinīks ir puorlīcynuots, ka “vyss pasauļs ir radeits kai Dīva radeits dyžans muokslys dorbs”.\nPīters Džigurs dzims 1944. goda 11. aprelī Bolvūs, drēbnīka pīcu bārnu saimē. Itūšaļt dzeivoj Salaspilī. Nu 1952. da 1959. goda vuicejīs Bolvu vydsškolā, 1964. godā beidzs Reigys Lītiškuos muokslys vydsškolu, 1964./65. i 1970. /71. m. g. studiejs Latvejis Muokslys akademejā. Izstuodēs pīsadola nu tuoluo 1974. goda i dorbi eksponāti Latvejā i uorzemēs. Nu 1983. goda ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrys. 2008. godā apbolvuots ar Atzineibys krystu par nūpalnim Latvejis vaļsts lobā.\nAttālā: Pīters Džigurs “Dvēseliskā dziesmiņa” 2016, papeirs, zeimuļs, 30 x 40 cm


Too Floral - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 1.7 oz | Birchbox\nToo Floral - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 1.7 oz\nI personally like more woodsy / spicy scents. This was just way to floral for my taste. Perfume is all a matter of preference, and unfortunately this one just wasn't for me.


Jezups Baško - Vikipedeja\nJezups Baško (latvīšu: Jāzeps Baško; 1889 gods jaunagods m. 9 d. — 1946 gods lopu m. 31. d.) beja skraidnīks, Latvejis armejis generals.\nDzimis Daugpiļs apleiciņa Jasmuižys pogostā. 1908 goda vosorys mienesī beidzis Belostokas realškolu, tai poša goda rudiņa mienesī īstuoja Krīvejis Vladamira kara školā, kuru jis beidza 1910 godā ar 1 škiru.\nDzeivi interesādamīs par tūpūšu aviaciju, Jezups Baško īsastuoj un 1912 godā beidz karviersinīku gaiskugnīceibas školu, bet 1913 godā – Gatčinas aviacijis školu. Pyrmā pasauļa karā jis kai skraidnīks pīsadols kuovēs pret vuocīšim nu pyrmajuom kara dīnom.\nLatvejis armejā Baško īsastuoja 1921 goda sīna mienesī Aviacejis divizionā un 1922 goda vosorys mieneša īceļts par diviziona kamaņdera paleigu, bet 1923 godā par diviziona kamaņderi. 1926 godā, pēc diviziona puorsaukšonys par Aviacejis pulku, īceļts par ituo pulka kamaņderi. 1929 godā puorceļts uz Tehniskuos divizejis puorvoldi un paškierts par divizejis štaba prīkšnīku, uzdūdūt izpiļdeit arī aviacejis inspektora daguojumus. 1938 godā paškierts par armejis aviacejis prīkšnīku. 1940 godā paaugstynuots par generalu. Tai pošā godā piec Latvejis okupacejs atbreivuots nu dīnasta.\nJezups Baško nūmiera 1946 godā dzymtuo Jasmuižys pogostā.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Jezups_Baško&oldid=31363"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 17.59, 2016. gada 27. pavasara mieness.


Žurnals “A12” aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: A12, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Roksts, Žurnals "A12"\nŽurnals “A12” 24. novembrī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu, informej žurnala redaktore Ināra Groce.\nPar žurnalu veiduošonu, skaiteituojim i žurnala varūnim stuosteis “A12” redaktore Ināra Groce i latgalīšu volūdys eksperte Sandra Ūdre. Apmaklātuojus prīcynuos Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jaunī i talanteigī vokalisti Danutys Kārkliniecis vadeibā. Kotru apmaklātuoju gaida duovonys nu žurnala redakcejis.


Syuteituojs: grau rosa adidas nemeziz 17.3 <dlyylnr_N@N_gmail.com> (2.169.82.110.broad.pt.fj.dynamic.163data.com.cn)\nData: Catūrtdiņ, 2019 gods pebraļa (svacainis) mieneša 7 dīnys 5 stuņdēs 2 mynotūs\nwei? schwarz converse all star leather canvas gr?n gelb nike mercurial superfly v ag marine gr?n nike flyknit lunar1+ beige orange kd 8\ngrau rosa adidas nemeziz 17.3 http://www.abspco.com/landscape/grau-rosa-adidas-nemeziz-17.3\nhttp://www.balenciagatrainers.org.uk/ (apsavārta 1324 reizis)\n> wei? schwarz converse all star leather canvas gr?n gelb nike > mercurial superfly v ag marine gr?n nike flyknit lunar1+ beige > orange kd 8 > grau rosa adidas nemeziz 17.3 > http://www.abspco.com/landscape/grau-rosa-adidas-nemeziz-17.3


Ar misejis apziņu. ASV latgalīts Pīters Aloizs Ragaušs - lakuga.lv\nTemys: ASV, interveja, latgalīši pasaulī, Pīters Aloizs Ragaušs, Pīters Ragaušs, Teksasys latgalīši, Vineta Vilcāne\nPar latvīšu cītūksni Amerikys Savīnuotajuos Vaļstīs var saukt Hjūstonu. Tī ap sevi latgalīšus i puorejūs latvīšus puļcej uzjiemiejs, latgalīšu finantrops i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā PĪTERS ALOIZS RAGAUŠS. Jis aktivi pīsagrīzs sovys dzymtys viesturis izpietei, i itušaļt vīna nu juo dzeivis miseju ir atbaļsteit latgaliskū kulturu. Oktobra suokumā Pīters gasteja Latvejā, kur paraleli dorba dzelom, atroda laiku sarunai par latvyskuma i latgaliskuma nūzeimi juo dzeivē.\nLatvejā ir labi zynoms eksprezidenta Valda Zatlera izteicīņs “Kas es asmu?”. Kū tu sev atbiļdietim iz itū vaicuojumu?\nItū vaicuojumu var aizdūt ari cytaižuok – kas ir tova identitate? Muna identitate ir vysu munu dzeivis, kai biznesa, izgleiteibys i cytu, pīredžu apkūpuojums. Muna identitate sastuov nu dažaidu faktoru, vīns nu tūs, prūtams, ir latvīša faktors. Es asmu ari divu bārnu tāvs, veirs, katuoļs, latgalīts i amerikaņs, ari uzjiemiejs. Ari Latvejis gūda konsuls Teksasā.\nIz itū vaicuojumu var byut dažaidys atbiļdis. Kotrys mes sastuovam nu dažaidu fragmentu, ari es. Atkareigs nu tuo, kaidā dzeivis pūsmā tu esi. Es raugu byut aktivs i atbaļsteit, veicynuot projektus dažaiduos jūmuos. ASV es atbolstu Mičiganys universitati i teatri Hjūstonā, ituos dīnys asūt Latvejā, vaira laika veļteju latgalīšu dzelom. Īsasaistu maņ svareiguos aktivitatēs. Vysleluokū prīcu itymā dzeivis pūsmā roda ar Latveju i latvyskū saisteitī projekti.\nLatvyskajā i latgaliskajā kulturā tu esi vaira aktivs pādejūs godus. Kod i parkū roduos tova interese?\nEs vysod asmu bejs cīši īinteresāts Latvejā. Kod es augu, mes ar saimi guojom iz latvīšu katuoļu bazneicu, muna muote i saime beja cīši aktiva. Zīmyssvātkim, Leldīnei i Juonim vysod beja lela nūzeime.\n2014. goda Leldīnē pi mane cīmā beja muns onkuļs Pīters, jis nupat beja atsagrīzs nu Latvejis. Pi vakareņu golda jis suoce stuosteit par sovu braucīni. Jam beja leidza gruomota par Andryvu Jūrdžu, kurymā beja ari juo tāva, muna vacuotāva roksti.\nPalaižu apleik gruomotu i vaicuoju, voi kaids nu kluotasūšūs var iztulkuot, jo roksti beja latgaliski. Nivīns navarēja puorskaiteit, kū muns vacaistāvs beja pīrakstejs. Tys mani cīši ispaiduoja, šokēja, ka bārni navar puorskaiteit, kū pīrakstejs jūs tāvs. Tys mani suoce uztraukt, es suoču vaira interesētīs par saimis viesturi.\nTiuleit piec tikšonuos es suoču internetā meklēt par Jūrdžim, Cybuļskim i Ragaušim. Atrodu vysaidus rokstus, uzguoju ari filmu “Myužeigais kalinders” par Andryvu Jūrdžu i juo radinīkim. Filmu vierūs daudzys reizis, redzieju sovus radinīkus, kurus nikod nabeju satics. Beju fascināts par vysu latvyskū, par latgalīšu volūdu i juos problemom. Es klivu apsāsts ar itū vysu. Tyss vyss ir kai lela snīga bumba, kas veļās i palīk leluoka.\nTu esi finansiejs ci leidzfinansiejs daudzys kulturys aktivitatis, pīmāram, dokumentalū filmu “Likteņzeme”, jaunuokū latgalīšu filmu “Piļsāta pi upis”, muzykys albumu “Dvieselis steigys”, vairuoku gruomotu izdūšonu. Iz Latvejis symtgadi ar tovu atbolstu Niagarys iudiņa krytyms tyka izgaismuots Latvejis korūga kruosuos. Es nanūsauču vysus. Parkū tu tū dori?\nTuos vysys ir atškireigys aktivitatis. Es atbolstu projektus, kas cytaiž natyktu eistynuoti. Mani fascinej latgalīšu volūdys vaicuojums i latgaliskuo kultura. Es grybu atbaļsteit ar Latgolu saisteitus pozitivus projektus. Gruomotu publiciešona paleidz saglobuot volūdu, gruomotu tulkuojumi iz angļu volūdu paleidz Amerikys latgalīšim saprast konceptus i kulturu, kuru jī cytaiž nikod navarātu saprast. Ar filmom ir tys pats. Es dūmoju, ka tys ir svareigi kulturys populariziešonai i paruodeišonai pozitivā i izklaidejūšā veidā. Svareigi ir ar itom akvititatem īinteresēt jaunīšus.\nVairuoki projekti ir saisteiti ar saimis viesturi, kas tīšā veidā ir saisteita ar latgalīšu volūdu. Muna vacuotāva vacaitāvs beja Andryvs Jūrdžs, Juoņs Cybuļskis, kuram kūpā ar Vladislavu Luoci beja pyrmuo latgalīšu izdevnīceiba, beja muna vacuotāva bruoļs. Maņ ir sajiuta, ka es turpynoju jūs dorbu.\nKurs nu vysu latviskūs i latgaliskūs projektu, kurūs esi pīsadalejs, tev ir vystyvuokais, eipašuokais?\nFilmu projekti ir vystyvuokī, jo tymūs ir īlykts vysvaira pyuļu, laika. Gola rezultats ir izklaidejušs i tys pīsaista dažaidys auditorejis. Izruodūt filmu var redzēt cylvāku reakcejis – pozitivys i nagativys.\nVīna nu filmu ir “Likteņzeme”, vairuokom filmom asmu pīsadalejs subtitru tulkuojumūs iz angļu volūdu. Niu taisom subtitrus angļu volūdā deļ Arņa Slobožanina filmys “Latgalīši Sibirī”. Tamā radzama ari muna muoseica, kas dzeivoj Sibirī. Publicejam ari gruomotys, kas prosa laiku i ari profesionalitati, bet tuos napīsaista tik lelu auditoreju kai filmys.\nKas tevi īdvasmoj?\nJebkas, kas ir saisteits ar latgaliskū i latvyskū mani īdvesmoj. Vysvaira īdvesmoj cylvāki, kas dora kai breivpruoteigī, kas zīdoj sovu laiku dažaidu ideju eistynuošonai, īskaitūt munus senčus. Cylvāki, kas mūstās ar dūmu, kaidu īguļdejumu es varātu dūt.\nLatgalīšu nasavteigū dorbu es redzieju jau bierneibā, muns vacaistāvs beja daļa nu trimdinīku kusteibys, kas sovu dzeivi veļteja latgaliskajam, iguldūt gon sovu laiku, gon naudu. Tys beja fascinejūši. Jī sevi veļteja tam vysam, tei beja jūs identitate, kultura.\nJau kaidu laiku tu esi Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā. Kaidi ir tovi pīnuokumi?\nByušona par gūda konsulu ari dūd daudz prīcys. Organizeju tikšonuos, koncertus, dažaidus pasuokumus, pi myusu īsarūn eipaši gosti. Kaidam ir juopopularizej latviskais i es asmu uzajiems itū pīnuokumu. Es naasu vīneigais Latvejis gūda konsuls ASV, mes asam 18. Kotru godu Latvejis gūda konsuli sasateik Vašingtonā, tod mes ziņojam, kū kotrys asam izdarejs īprīkšejā godā kulturys aktivitašu i biznesa veicynuošonai. Izveidojam kūpeigu planu nuokušajam godam, dolamēs idejuos i vuicamēs vīns nu ūtra. Myusim ir lels paziņu lūks, mes raugom popularizēt Latveju i veicynuot juos atpazeistameibu, mes asam daļa nu diplomatiskuo korpusa.\nUorlītu ministrejai myusus vajag, gūda konsuli vysys aktivitatis dora kai breivpruoteigī i poši ari finansej. Latvejā ASV ir tikai vīna viestnīceiba Vašingtonā. Myusim, gūda konsulim, ir eipašs statuss i mes asam īsaisteiti dažaidu vaicuojumu rusynuošonā, kas ir saisteiti ar imigraceju, adopcejis vaicuojumim, biznesa veicynuošonu i cytim.\nVar saceit, ka tu esi latvīšu kūpīnys centrys Hjūstonā. Cik lela ir latvīšu kūpīna i kū jius dorot?\nKūpīna, kas regulari sasateik divys reizis godā, ir ap 80 cylvāku. Goda leluokais nūtykums ir Latvejis proklamiešonys dīnys svineibys, mes labi pavodom laiku, dzīžam Latvejis himnu, sokom runys. Paguojušajā godā beja eipašys svineibys par gūdu Latvejis symtgadei. Itymā godā suocem reikuot latvīšu filmu vokorus, iz tim sasapuļcej 15–20 cylvāku, filmom ir subtitri angļu volūdā, partū var saprast vysi. Myusim ir ari sasatikšonys ar gostim, pimārām, gostūs ir bejuse vejūlneica Baiba Skride, viestnīks. Kod viņ Hjūstonā ir kaids interesants gosts, reikoju pījimšonu. Ik godu ir ap 10 pasuokumu.\nKai ir ar latgalīšim Hjūstonā?\nAtrast latgalīšus maņ nadaudz ir bejs kai detektiva dorbs. Kod es īsapazeistu ar jaunu cylvāku, es vysod raugu nūskaidruot, nu kurīnis ir jis i juo seņči. Hjūstonā ir ostoni cylvāki, kurim vacuoki ci vacvacuoki ir nu Latgolys. Eistineibā jau latgalīšu saīt vaira, ap 22 cylvāku, kurim ir latgalīša DNS, kaidam 50%, kaidam 25%. Daudzim nu myusu ir bārni, mozbārni i beiguos saīt vaira cylvāku ar saknem Latgolā. Es saceitu, ka mes asom 3,1 cylvāks, kas runoj latgaliski.\nTys 0,1 cylvāks, kas runoj latgaliski, esi tu?\nKod tu beji mozeņš, tu runuoji latgaliski, piečuok volūdu aizmiersi. Kas nūtyka?\nEs dūmoju, ka mes saimē runuojom sajaukumu storp latgalīšu i latvīšu volūdu. Cik es varu atguoduot, muni vacuoki runuoja latgaliski. Piļneigi drūsai, ka muni vacvacuoki runuoja tikai latgaliski. Ruodīs, ka da kaidu četru godu es runuoju latgaliski, tod es aizguoju vuiceitīs iz pamatškolu, kurā vuiceibys nūtyka tikai angļu volūdā. Volūda pamozom aizamiersa. Pat, ka tu pats puorstuoj runuot latvyski, īmi amerikaņu školā, tev ir amerikaņu draugi, skaiti amerikaņu gruomotys, verīs muļcikus, tev jūprūjom fonā ir latvyskais.\nMaņ ruodīs sovaiž, ka ir īspiejams aizmierst volūdu.\nBet tys ir cīši izplateiti. Es asmu skaitejs daudzi teorejis par itū. Byudams gūda konsuls, es runojūs ar daudzim vacuokim, kuri kūpā ar bārnim gastej munā sātā. Daži bārni runoj tikai angliski, cyti runoj obejis volūdys. Tys atkareigs nu muotis i tāva, ka obeji vacuoki ir latvīši, tys ir vīnkuoršuok, ka latvīts ir tikai vīns nu vacuoku, ir gryušuok.\nByudams bārns, tu runoj latgaliski ci latvyski, tod tu nūkliusti angļu volūdys vidē, angļu volūda tev ir apleik nu vysu pušu. Tod nūteik psihologiska muotis volūdys blokiešona, jo tu gribi panuokumus, byut izcyls angļu volūdā, byut bez akcenta, byut pījimts kulturā. Itei teoreja varātu byut vīns nu izskaidruojumu. Atgiut muotis volūdu atpakaļ palīk gryuši.\nKai tev niu veicās ar latvīšu literaruos i latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonūs?\nSaleidzynojūt ar laiku četrus pīcus godus atpakaļ, es niu jiutūs daudz komfortabluok. Es jūprūjom vēļ nauzadrūsynoju runuot. Maņ nav problemu nūskaiteit nu papeira runu latvyski ci latgaliski, muna izruna, prūtams, nav perfekta. Da šam asmu kaidys devenis runys sacejs latgaliski i vīnu latvīšu literarajā volūdā. Es jūprūjom naasu apmekliejs volūdys apgivis kursus ar konkretu vuiceibu programu. Es sasazynoju ar daudzim cylvākim, izmontojūt Google Translate (red. pīzeime: tulkuošonus reiks). Kotru nedeļu īsavuicu kaidu pīcus jaunus latgalīšu volūdys vuordus nu cylvāku, ar kurim sasazynoju. Tys īt lānai.\nTu esi daļa nu latgaliskuo kusteibys. Kai itei kusteiba izaver nu tuos okeana pusis?\nSevkurs, kurs ir latgaliskajā kusteibā, var justīs lapnys par tū. Niu ir bolva “Boņuks”, ir dokumentaluos filmys, gruomotys, muzyka. Tys vyss cīši īprīcynoj. Es dūmoju, ka itei ir cīši emocionala i spieceiga kusteiba. Pamatā dažaiduos aktivitatēs ir vīni i tī poši cylvāki, pīsavīnoj ari kaidi jauni cylvāki. Es raugu atbaļsteit itū kusteibu.\nEs jūprūjom dūmoju, ka latvīši latgaliskū da gola nav nūviertiejuši. Tys drūši viņ ir ari īmeslis, deļkuo tei ir kusteiba i vysod taida ari bejuse. Volūdys saglobuošona, kod ir cyta dominejūšuo volūda, vysod ir ceiņa. Poši latgalīši daudz kū dora. Tod ir vaicuojums par vaļsts atbolstu, itūšaļt latgaliskajam nav eista vaļsts atbolsta. Volūda nav školuos, kai tys beja 20. godu symta 20. i 30. godūs. Ka volūdu navuica školuos, vysod ir risks. Nasaverūt, ka atbolsta nav jau 85 godus, latgalīšu volūda ir izdzeivuojuse. Latgalīši ar katuoļticeibu i tradicejom roda nesalaužamu i nasatrycynomu kulturu.\nKas tev vysvaira pateik Latvejā?\nVysod atbraucūt iz Latveju, maņ pateik staiguot pa īlom, klauseitīs cylvākus. Latveja ir moza vaļsts, pasaulī gondreiž napazeistama, bet vysod, kod atbraucu, es apjaušu, ka itei ir dinamiska i moderna vide. Cylvāki ir ļūti labi izgleituoti i profesionali, entuziastiski, eipaši godūs jaunī.\nMes, latvīši, raugim vuiceitīs nu Rītumu, īskaitūt ASV, dažaiduos jūmuos. Kū amerkiani varātu vuiceitīs nu latvīšu?\nEs izmontuošu pīmāru nu Baļtejis-Amerikys breiveibys fonda (red. pīzeime: originalvolūdā Baltic-American Freedom Foundation), kurā dorbojūs. Ik godu nu vysu treju Baļtejis vaļstu iz ASV mes praksē nūsyutom ap 60 studentu, mes jim atrūnam dorbavītys. Tī poši dorba devieji turpynoj pi seve jimt studentus nu Baļtejis vaļstu, jo jī ir labi izgleituoti i cīši struodeigi. Dūmoju, ka amerikani var vuiceitīs ciļvieceibu i dorba etiku. Es nasoku, ka amerikani ir slinki, bet es radzu, ka taišni ituos lītys teik nūvārtātys. Kod tu esi nu mozys vītys, tev juostruodoj vaira, lai izveiduotu sovu reputaceju.


Aicynoj iz maja dzīduojumim Viļakys nūvodā - lakuga.lv\nTemys: ceļmolu krysti, Maja dzīduojumi, Medņova, Viļakys nūvods\nAr pavasara atīšonu kluot ari majs, kas Rūmys Katuoļu bazneicys kalendarā teik gūdynuots par Svātuos Jaunovys Marijis mienesi. Viļakys nūvodā sevkurs ir aicynuots pīsadaleit maja mienešam īzeimeigā tradicejā – maja dzīduojumūs pi krystim.\nTī nūtiks kotra mieneša svātdīnē Medņovys pogostā. 5. majā dzīduošonu suoce 16.00 pi Lāšku krysta, i kotru svātdīni dzīduojumi nūsaslēgs 19.00 pi Lodumu cīma krysta. Sovpus kotru trešdīni 18.00 i kotru pīktdīni 17.00 stuņdēs var pīsadaleit dzīduojumūs Viļakys Rūmys katūļu bazneicys duorzā.


Jurs Cybuļs - Vikipedeja\nJurs Cybuļs (1951) — latgaļu ļaudyskais dareituojs, publicists, volūdzininīks, ceikstinīks par latgaļu volūdys i kulturys tīseibom.\nDzims 1951 g. decembra 6 d. Abrinis rajona (niu Vileks nūvoda) Rekovys solā. Vuicejīs Bolvu rajona Ereļu pamatškolā, beidzs Rekovys vydsškolu (1970), Latvejis vaļstiskuo (LVU, niu Latvejis universitets) universiteta Uorsvolūdu fakuļtetu (1975) anglīšu volūdys i literaturys docātuoja specialitetā. Studiejs (LVU) aspiranturā pedagogejis viesturi i teoreju. Bejs školuotuojs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys iņternatškolā (1975-1989).\nAtdzimšonys laikā (nu 1988 gods) īsavadynuojs politikā, bejs Latvejis tautys fronta Bolvu rajona atdalis viersinīks (1989-1990), Bolvu rajona pošvolda deputats (1989-1992). Ībolsuots par Latvejis Republikys Pilīšu kongresa delegatu (1990), bejs LSDSP bīdrys (1989-1991), 1990 g. ībolsuots par Vysuaugstuos Padūmis deputatu. Darejs LR Naturalizacejis puorvoldā par uorejūs saitu pīstuovi, Tulkuošonys i terminologejis centrā par Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs dokumentu nūdalis redaktoru.\nKūpā ar L. Leikumu pīrakstejs latgaļu lementari (1992) i latgaļu volūdys gramatikys rūkysgruomotu Vasals (2003). Pīrakstejs gruomotu "Latgaliešu ābeces" (2009). Kolekcionej lementarus vysaiduos pasauļa volūduos. Pīlasejs apmāram 7400 lementaru nu 210 vaļsteibu i regionu 900 volūduos. Juo kolekceja regularai izstotoma paruodēs Latvejā i uorzemē.\nPubliciejs vaira kai 350 rakstīņu vysaidūs laidīņūs i lasejumūs latgaļu, latvīšu, krīvu, anglīšu, danīšu i praņcīšu volūduos, tymā vydā, daudzi rakstīņu ap latgaļu volūdys tīseibom. Leli irā J. Cybuļa peļnejumi vadynojūt vieleigu latgaļu volūdys statusu Latvejā.\nApduovanāts ar III ailis Treju Zvaigžņu ordini (2000).\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Jurs_Cybuļs&oldid=30209"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 09.46, 2014. gada 25. jaunagods mieness.


Jov ūtrū reizi svieties namaterialuo kulturas montuojuma svātkus “Gūdi” | Latgales plānošanas reģions\nJov ūtrū reizi svieties namaterialuo kulturas montuojuma svātkus “Gūdi”\n4. decembrie Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta Upītē jov ūtrū reizi tiks svietieti namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi”. Atzeimejūt 3 godu jubileju Upītes kulturtelpas īkļaušonai Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā, tiks pasaceits paļdis ituos puses namaterialuos kulturas veicynuotuojim, atbaļsteituojim i leidza jutiejim. Svātkus reikoj Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”. Svātku koncertā pīsadaleis Dainis Skutelis, Rihards Krilovs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Jāzepa Vītola Latvijas Muzykas Akademejis studentu projekts Ethno+Jazz, bet koncertu vadeis dzeijneice i muokslineice Evika Muizniece, informej Namaterialuo kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns.\nUpītes kulturtelpa, kas pyrms treis godim tyka īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā, ir daļa nu viesturyskuo Abrenes apriņča i unikala ar saglobuotū i dzeivū Zīmeļlatgolas latvīšu (latgalīšu) kulturas montuojumu, tradicejom i volūdu. Upītes kulturtelpas suokums – 20. gs. 30. godi, bet 40.–50. godūs, izaveidojūt kolhozim, tyka radeits pamats Upītes cīmam, kas atsarūn centrā vacajai kulturtelpai, kū veidoj lelī cīmi. Upīte ir pazeistoma gon ar Zīmeļlatgolai rakstureigū folkloras montuojuma globuošonu i aktivu populariziešonu, tei sovulai beja dzejnīka i nūvodpietnīka Ontona Slišāna darbeibas vīta, kai ari myusu dīnuos Upīte ir vīna nu aktivuokūs latgaliskūs nūtikšonu vītu Latvejā, reikojūt kai vacuokū latgalīšu dzejas i muzykas festivalu “Upītes Uobeļduorzs”, starptautiskū folkloras festivalu “Lipa kust” i cytas nūtikšonas.\nKab gūdynuotu ituos kulturtelpas kūpiejus, veicynuotuojus, atbaļsteituojus i leidza jutiejus, jov ūtrū reizi Bolvu nūvoda Upītē teik reikuoti lelī svātki “Gūdi”, kurūs vēļ nabejušā veidā sasaveis tradicionalais ar myusdīneigū gon mutvuordu i amatnīceibas, gon kulinarajā Upītes kulturtelpas montuojumā. Svātku koncertā 4. decembrie 17.00 pīsadaleis grupas operdzīduotojs Dainis Skutelis, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist”, gitarys virtuozs Rihards Krilovs i Jāzepa Vītola Latvijas Muzykas akademejis studentu projekts Ethno+Jazz, bet koncertu vadeis dzeineice i muokslineice Evika Muizniece.\nSvātkus atbolsta Valsts Kulturkapitala fonds.


Upītes Uobeļduorzs 2012 - lakuga.lv\nUpītes Uobeļduorzs 2012\nTemys: Roksts, Upīte, Upītes Uobeļduorzs 2012\n15. septembrī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Upeitē jau 11. reizi nūtiks tradicionalais mīlesteibys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kas pi reizis ir ari vacuokais latgalīšu festivals pasaulī.\nKai kotru godu, ari itūreiz iz Uobeļduorzu sasapuļcēs gon jau zynomi, gon jauni latgalīšu muziki, grupys i ailinīki. Itūgod festivala dalinīku pulkā byus ari “Jaunīšu Etno dīnu 2012” dalinīki.\nFestivalā pīsadaleis: Karburators, Bez PVN, LPIV, Krampis, Green Novice, Napruots, Pādejuo steiga, Vinsents Kūkuojs, Laura Bicāne, Juoņs Grāveris, Aņss Ataols Bierzeņš. Ailinīki: Raibīs Suņs, Mārīte Slišāne, Dagneja Bramane, Ilze Sperga, Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, Aigars Jaundžeikars, Līga Rundāne i Santa Matisāne. Jaunīsu ETNO dīnu 2012 dalinīki: Rikši, Medainis, Rudzi, Vīteri, Kokle i Soldanī.


LaKuGa – 2012 – March – 23\nDīnys arhivs: 23/03/2012\nNaaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss. Dorbi I\nLaKuGa 23. Marts, 2012. gods\nDorbi nu Naaizmierstulei veļteituo Latgolys lauku školu septeituo jaunradis dorbu konkursa. Nellija Kurme, Aglyunys vydsškolys 12.b klase, školuotuoja Monika Pušņakova Muoseņai! „Maza, maza meitiņa, Sārta, sārta kleitiņa.” . Tei esi tu, muna mozo sauleite.Skaiteit vaira »\nNaaizmierstulis jaunradis dorbu konkursa nūslāgums Aglyunā\n29. martā 12:00 Aglyunys vydsškolā byus Naaizmierstulei veļteituo Latgolys lauku školu septeituo jaunradis dorbu konkursa nūslāgums. Pyrmū reizi školānu jaunradis dorbu konkurss nūtyka 2005. godā, kod Aglyunā atzeimuoja Naaizmierstulis aba Rozalejis Tabinis (1890 –Skaiteit vaira »\nVareibu Latgola: kūpeigi struodojam regiona izaugsmei\nVidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreja (iz prīšku VARAM) turpynoj sajimt i apkūpuot idejis i īrūsynuojumus Latgolys regiona izaugsmei. Jau īprīšk ministreja aicynuoja regiona īdzeivuotuojus, izjiemiejus, investorus i cytys īintarasātuos pusis izsaceit sovus pīduovuojumus,Skaiteit vaira »\nPar Latgolu runojLatgola runojBiedribaPuga: RT @AivarsM: Galereja atkluota https://t.co/ONiI9SDbhj 20 minutes agoreply\nBiedribaPuga: Tiko pabeidzam foto izstuodi, lai jiusim reit skaisti viertīs. Napaej garom ir dižen smuki! http://t.co/aGOLGwXNu7 30 minutes agoreply\nSandaZhukovska: apkopoju visas rītdienas rosības. paldies @BiedribaPuga par e-pastu. noskaņojos rītdienas lielajiem svētkiem. :))) visi gaidīti :) 3 hours agoreply\nDaceRatniece: Paldies Rēzeknes augstskolai par lieliski organizēto starpt.zin.konf.SABIEDRĪBA, INTEGRĀC.,IZGLĪTĪBA @RezeknesPilseta http://t.co/TGZ9ljhLPD 4 hours agoreply


Erika 43 god. domacica, Vrsac - Hot Matorke\nUkucaj u telefon HEJ ERIKA Poruku koju želiš i pošalji na broj 6292\nThis entry was posted on , in Matorke, Plavuše, Sisate, Vršac and tagged debela, domacica, iz vrsca, u vrscu, vrsac, vs. Bookmark the permalink.\n← Zvezdana 38 god. novinarka, Subotica\nMicka 39 god pevačica, Kragujevac →


“Pi myusim Latgolā” - par Latgolys kongresam veļteituom izstuodem - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Kaspars Strods, Latgolys kongress, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Pīters Luocs, Roksts\nJau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai ir juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvjis nūvodim.\nItymā sakarā Latgolys Kulturviesturis muzejā tūp unikala izstuode. Vaira stuosta muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods: “Izstuode byus div variantūs. Vīns byus ceļojūšais, kas byuteibā jau ir gotovs, puorsvorā paradzāts Latgolys školom, i sovu ceļu suoks 3. majā, kod tiks atkluota arī stacionaruo izstuode. Piec byuteibys tys byus tys pats materials, kas stacionarajā, bet golvonuo atškireiba byus taida, ka stacionarajā izstuodē byus ari originalprīškmati.”\nKaspars Strods atkluoja, ka, veidojūt izstuodi, jis struoduojs ar Minskys Nacionaluo arhiva dokumentim. Juo redzīnī poša vierteiguokuo ir kongresa rezoluceja, kas da šam laikam nav publicāta. Tamā ari nūruodeits, ka dalinīki tū patīsai saukuši par Latgolys kongresu. Puorejī nūsaukumi, kas mynāti cytūs olūtūs i literaturā, nav precizi.\nIzstuodē byus apsaverami materiali nu cytu muzeju i arhivu. Kai pastuosteja Kaspars Strods, izstuode byus sadaleita treis tematiskuos daļuos – laiks pyrma kongresa, Latgolys kongress i laiks pēc kongresa. Jamūt vārā, ka izstuodei izmontuoti materiali, kas da šam nabeja daīmami, Kaspars Strods paradz, ka niu apmaklātuojim iz Latgolys kongresu pasaruodeis skaidruoka kūpaina.\nTīpoš Rēzeknē, Vladislava Luoča rakstnīceibys muzejā ari apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode, kas ir poša muzeja vadeituoja Pītera Luoča myuža dorbs. “Izstuode tūp gryuši,” stuosta Pīters Luocis, “symts godu paguoja, bet tī materiali, kai soka, nav dabojami i cīši pretruneigi. Te vajadzeigs dziļš pietejums par tū laiku. Te daudz losamuo materiala, ir apsaverami četri kongresi. Lai saprostu tū pyrmū, juosaver vysi četri.” Izstuodē apsaveramys tymā laikā izdūtuos gruomotys, periodika, kartenis, kai ari cyti materiali.


10 Juoņa Klīdzieja atzinis par dzeivi - lakuga.lv\nTemys: citati, Juoņs Klīdziejs, Roksts\nVīns nu zynamuokūs latgalīšu rakstnīku i dzejnīku ir Juoņs Klīdziejs, juo spolvai pīder romans “Cilvēka bērns”, kas vāluok īmyužunuots kinā. J. Klīdziejs ir dzims 1914. godā Kantinīku pogosta Liužys sādžā, vuicejīs Rēzeknis komercškolā i Latvejis Universitatis Lauksaimnīceibys fakultatē. Pyrmais Klīdzieja dzejūļs „Vēsture” publicāts žurnalā „Sauleite” 1931. godā, nu pyrmū romanu „Jaunīši” Klīdziejs publiciejs 1939. godā.\nDzeivis laikā Klīdziejs izdevs 24 gruomotys, bejs Rakstnīku savīneibys bīdrs i Latvejis Zynuotņu akademejis gūda lūceklis. Par sovim dorbim sajiems dažaidu kulturys fondu premejis i bolvys. Pīduovojam 10 Juoņa Klīdzieja atzinis par dzeivi, kas atrūnamys juo gruomotuos.


Byusim cīši kai zuodža zūbi! - lakuga.lv\nTemys: Byusim cīši kai zuodža zūbi, latgaliešu teicieni, latgalīšu teicīni, Sandra Ūdre\n“Byusim cīši kai zuodža zūbi!” ir pats interesantuokais latgalīšu teicīņs, partū ka jam nav leidzeigu ni sābru, ni rodu volūduos, bet analogs atrūnams rītumu mongoļūs. Ite pasaceitais ir viņ verseja par teicīņa izceļsmi, kab rūsynuotu atrast iudinī pagaisušūs golus i raudzeit sasīt puortryukušū pavedīni.\nZuodžs latgalīšu kasdīnā i kulturā\nZuodžs kai dorbareiks Latgolys laukūs pasaruodeja 19. g. s. ūtramā pusē, kod ustabuos suoce taiseit dieļu greidys i grīstus, mebelis piec piļsātu parauga (Kūrzemē jū pazyna jau 17. g. s.). Da zuodža kūku apstruoduoja ar ciervi, partū soka ari – izcierst ustobu.\nLītpratiejim pazeistami vysaidi zuodžu veidi, a augstuokuo meistareiba i omota prasme, reikojūtīs ar zuodži, tūlaik atsakluoja bolku sagrīzšonā dieļūs. Dieļu zuodža zūbi atsaškir ar eipašim atradzānim, nu pareizys osynuošonys atkareigs vyss dorba rezultats. Par tū jū osynuoja i pyrma grīzšonys, i dorba dīnys pusē.\nZuodžs latgalīšim raiseja interesi ari kai naparosta līta, juo soveibys īvāruoja i īlyka apleicejuo pasauļa analogejuos, pīmāram, meiklēs: cytam kūž, pats klīdz; dzeivs nadzeivu brācynoj; dzeļža zūbi, kūka vādars, slapņa mugora; zūbi ir, mutis nav; kūdiejs klīdz, kūžamais klusu cīš; suņs rej, kauli bierst; symts zūbu, kod ād, tod vaid.\nAr zuodža kvalitati saleidzynoj dorba procesu. “Oss kai zuodžs” ir teicamys kvalitatis ruodeituojs, sovpus “kai ar kūka zuodži”, t. i., naosynuotu zuodži, ir kai nūpālums, nagativs viertiejums. Asociaceju par zuodžiešonu latgalīši attīcynoj ari iz psihiskom nūrisem. Tālaini uzbuozeigu dūmu pīleidzynoj zuodžiešonys procesam: “īguojuse dūma zuodžej nervus kai kūkam zorus”. Alegoreja par zuodžiešonu ar kūka zuodži psihologiskys vardarbeibys attāluojumā ir tik populara literarūs dorbūs, ka vārojama paruodeibys gradaceja nu humora da skaudra tīšuma: “Taišni voi moti juopleš nu golvas! Siva tej nadut mira un griž nu reita leidz vokoram, kai kuka zodžs” (Latgolas Vòrds, 1928, Nr. 19).\n“Zinit poši, ka ar munu bōbu jūku nav: kai sōks “piļavōt”, tod var nūgrīzt bez naža” (K. Brems. Ceļōjums pa Latgolu); “Kotru reizi preteimā kai vīns – eists kūka zōdžs naboga sīvītei: valk īškā mīsā i dvēselē, navys uz reizes nūkaudams, bet dylynōdams pa mozeitei vīn, cikom nivīns cylvāks vairs itō navarātu izturēt” (J. Pūrmalīts. Ar lukturi).\nOiratu varūņdzīsmis vuordi\nTeicīnī “Byusim cīši kai zuodža zūbi”! ītvarta asociaceja par varūneigu karaspāka vīneibu, kas latgalīšu i apleicejom kulturom pasveša. Krīvu volūdā par saukli citej taišni ituos oiratu 16.–17. g. s. varūņdzīsmis eilis: “Словно зубья пилы, или иглы ежа / Сомкнутым строем в четыре угла / Вечно ойраты стоят” (burtiski ‘Kai zuodža zūbi ci eža odotys / Cīšā īryndā četrim styurim / Myužeigi oirati stuov’).\nOirati ir rītumu mongoli i kalmiku prīškaudze, a varūņdzīsme viestej par austrumu mongoļu sakaušonu 1587. godā (piec jaunuokys hipotezis: 1623. godā). Tys ir kalmiku etnosa veiduošonuos laiks, te simboliski atkluota mozys tautys ideologiskuo vīnuoteiba, spieja izdzeivuot gryutūs politiskūs apstuokļūs. Viesturiski Jenisejis augštecē dzeivojūšuos rītumu mongoļu ciļtis 16. g. s. pošideņtificejuos par oiratim (kai nu austrumu mongoļu atškireigys), nu vysu pušu kareiveigī sābri lūpkūpu ciļti teritoriali īrūbežuoja i ekonomiski izolēja, bet oirati uzvarēja skaitliski leluokū austrumu mongoļu armeju. 17. g. s. suokuos daļa oiratu tyka Krīvejis vydā (Rītumsibirī) i palyka par kalmikim. Par īsakļaušonu Krīvejis militarajā sistemā (reizē ar Donys kazakim veiduoja krīvu armejis kavalereju) i puorsaceļšonu tyvuok Turcejis rūbežam sajēme daīmi plašam tiergam i tīseibys iz autonomu vaļstisku veiduojumu Volgys lejistecē (myusu dīnuos Kalmikejis Republika Krīvejis Federacejā).\nVerseja par armejis cylvāku\nIr nūsastyprynuojs stereotips, ka itū teicīni latgalīši lītoj nu suokta gola. Ontons Slišāns raksteja: “Myusīm ir vīns sauklis i pi tuo juopīsatur, a lai kod zeme ar kuojom gaisā sasamat. A sauklis to kaids! Vacu vacīs, seņu senīs „Latgalīšim juobyut vīnuotīm kai zuodža zūbīm!”” (Atnadzis jeb Šis labvēlīgais latgaliskums, 2003, 38) Tai nav. Itys teicīņs nav atrūnams ni 20. g. s. pyrmuos pusis presē, ni gruomotu tekstūs. Dūmojams, par varūņdzīsmi ari nikuo nav zynuojuši. 17. g. s. varūņdzīsmis pīroksts senejūs mongoļu volūdā atrosts pyrma nazcik godu i globojās Ulanbatorā, daudzejī mutvuordu varianti cyrkulej kai kalmiku folklora, varūņdzīsmis pyrmajā krīvu tulkuojumā nav byutiskuo “zuodža zūbu” komponenta (1858), a ūtrais tulkuojums izīt padūmu laikā (1947). Taitod krīvu školuos jū latgalīši izzynuot navarēja.\nOntona Kūkuoja kolegys sarunuos ir pīminiejuši, ka jis lītuojs itū teicīni, atsasaukdams iz Pīteri Miglinīku. Dūmojams, ka itys teicīņs pi latgalīšu tics caur armejis cylvāku. 19. g. s. b. i 20. g. s. suokuos Krīvejis armejā, eipaši kavalerejā, dīnejūšs latgalīšu oficers varēja zynuot par kalmiku ceinis slavi, vīnuoteibu īryndā i legendarū saukli. Bet voi kareiveigūs kalmiku “veiksmis formula” dar nakareiveigajim latgalīšim?\nTeicīņa izmontuojums myusu dīnuos\n21. godu symta suokuos itū teicīni sovā logo izmuontuojuse Rēzeknis Augstškolys Studejūšūs padūme (niule Rēzeknis Tehnologeju akademejis Studejūšūs padūmei ir cyts logo): iz T-kreklenim, mapem, pasuocīnim sagatavuotūs plakatūs i tml. 2003. godā, gataveidamīs Studentu dīnom Jelgovā, nu školuotuoju instituta navajadzeiguo monta kambara izvylkts karūgs ar itū teicīni. Pajāmuši gotovu ideju sovam karūgam. Vāluok teicīni par Studejūšūs padūmis nūstruoduojušys Anna Briška i Inga Dūre.\nKeramiks V. Pauliņš ir atsaziņs, ka itū teicīni ir puorfrazejs pa sovam, pi “latgalīši vīnaidi (!) kai zuodža zūbi” dalīkūt “i prosti kai neilona krakli”. Neilona par tū, ka izmozgoj i gludynuot navajag.\nKa zini kū vierteigu vēļ par itū teicīni, naturi sveci zam pyura, pasadoli, rokstūt iz info@lakuga.lv!


Žīguri, Viļaka, Latvia - Byer og landsbyer i verden\nBeliggenhet Žīguri : Land Latvia, Kommune Viļaka.\nByer og steder i nærheten : Vecumi, Viļaka og Kuprava.\nAntall innbyggere Žīguri\nGeografiske koordinater Žīguri\nBreddegrad: 57.265, Lengdegrader: 27.6639\n57° 15′ 54″ Nord, 27° 39′ 50″ Øst\nRiga 218 km² Daugavpils 171 km² Liepāja 413 km²\nJelgava 249 km² Jūrmala 236 km² Ventspils 367 km²\nRēzekne 87 km² Den nærmeste Valmiera 138 km² Jēkabpils 139 km²\nOgre 192 km² Tukums 274 km² Salaspils 206 km²\nKart og plan Žīguri\nByer og steder i nærheten Žīguri\nVecumi 6.8 km² Viļaka 9 km² Kuprava 10.6 km²\nLiepna 14.2 km² Medņeva 14.3 km²\nLokal tid Žīguri\nSoloppgang og solnedgang Žīguri\n04:37 - 12:13 - 19:49 03:52 - 20:34 02:50 - 21:36 01:12 - 23:15\n04:39 - 12:13 - 19:47 03:54 - 20:32 02:53 - 21:33 01:20 - 23:06\n04:41 - 12:13 - 19:44 03:57 - 20:29 02:56 - 21:29 01:27 - 22:58\n04:43 - 12:13 - 19:42 03:59 - 20:26 03:00 - 21:25 01:34 - 22:51\n04:45 - 12:12 - 19:39 04:01 - 20:23 03:03 - 21:22 01:40 - 22:44\n04:47 - 12:12 - 19:37 04:04 - 20:20 03:06 - 21:18 01:46 - 22:38\n04:50 - 12:12 - 19:34 04:06 - 20:17 03:09 - 21:15 01:51 - 22:32\nI nærheten Žīguri\nŽīguri


Ceļojumu mērķi > Novadi / Pilsētas > Latgale > Krāslava un apkārtne > Krāslava > teikas un apraksti\nKrōslova pēc leluma ir ūtrō piļsāta Daugovpiļs apriņķī. Tymā laikā piļsātā bejis 4276 īdzeivōtōji, nu tim 34% žeidu, 33 °/o latvīšu, 15 % pūļu un 15 % krīvu. Piļsātā asūt ap 930 mōjas, nu tom 91 °/o kūka un nu tom ap 97 °/o vīnstōvu mōjas. Piļsāta sōkuse veidōtīs gleznainā Daugovas īlejas nūgōzē pi Krōslovas upeites ītakas Daugovā. Piļsātas centrys ari tagad vēļ atsarūn uz šōs upeites krostim. Šys nūvods jau aizvēsturē ir sōcis plaukt un apsabyuvēt. Vēļ tagad ir radzami 2 piļskolni; kai vēsture stōsta, tūs īpašnīki ir daudzkōrt mainejušīs. Par Krōslovas pils īpašnīku 1729. godā klivis grafs Plāters, vālōkūs grafu Plāteru-Zībergu prīkšgōjējs. Plāters sekmējis tōlōku šōs vītas uzbyuvi, un dreiž tai tykušas pīškērtas mīsta tīseibas.\nGrafs Plāters pyrmā kōrtā beja ryupējīs par sovas lapnōs piļs ceļšonu. Piļs ceļšonai nu Vōcejas un nu Pūlejas tykuši atvasti amatnīki, kas piļs ceļšonu nūbeiguši 1791. godā. Tymā pat laikā tykušas atteisteitas vairōkas möjryupnīceibas un uzcalta katōļu bazneica ar katōļu goreigū seminaru. Ar tū Krōslova beja klivuse par īvārojamu katōļu centru. Ar jaunō mīsta atteisteibu mīstā beja saplyudis daudz žeidu. 1764. godā uzcalta synagoga, un Krōslova klivuse par žeidu centru, tōpēc tei tykuse nūsaukta par žeidu piļsātu. Pēc laimeigi nūbrauktō, apm. 16 km garō ceļa nu Sauleskolna leidz Krōslovai, vārōdami skaistū apkōrtni, asam nūnōkuši pi Kroslovas piļs, tagadejōs Krōslovas gimnazijas vōrtim, kur beja paradzātas myusu pyrmōs naktsmōjas. Nivīns par tōļōku braukšonu vairs nadūmoj. Prosōs pēc atpyutas.\nMyusu vodūnis, bkgs P. Apšinīks, jau nōk pi myusim ar Mons. D. S. Jaunzemu, kurs ir ari šōs gimnazijas direktors; jys sirsneigi apsasveicynoj ar jau gaideitim leiksnīšim un paziņoj, ka mes asūt jō meilī cīmeni; teikam aicynoti uz skūlas auditoreju.\nNasaverūt uz tū, ka ekskursantim pošim beja bogōtas ceļa kules leidza, mes teikam pacīnāti ar kafeju, teju un cytaidi. Tur nütyka dažas jautras un humoristiskas pōrrunas, pastōsti. Nāsaklausejom dažus paskaidrōjumus par pili, pošreizejū skūlu u. c. Saprūtams, naiztykom ari bez dzīsmes. Sajēmem informaciju par tōļōku šō vokora programu un nūdzīdōjom noma tāvam pateiceibas dzīsmi, tod eisa atpyuta.\nPēc nagara atpyutas breiža tykom aicynōti apsavērt seņ slovynōtū, bejušū Plātera muižas, tagad gimnazijas parku. Ar spērdzynojušim elpas viļcīnim kryutīs celinīki sajuta sevī dzeivynojušu veļdzi pēc dīnas tveices un nalela nüguruma. Ar lānu vēja pyusmi vysus apjēme smōrdeigō vāsma, nūejūt kūku pakrēslī. Caur kūku lopom veļ šaudejōs pīvakares saules storu vyzma. Aizmērstas tur tyka ikdīnas ryupes un sirds smeļdze vīnam ūtram, kurim mōjōs beja palykuse sīva voi dažai sīvai veirs. Vysi lykōs asam leidzeigi jaunīšim, kam vakardīna aizīt aizmērsteibā.\nŠys parks ir īvārojams ar dažim dobas ratumim; ar krōšņuma kūkim, kryumōjim, pučem un dažim dzeivinīkim. Grafs Plāters ar sovim vōcīšu draugim ir īaudzējis dažas myusim vēļ svešas augu sugas un ādamū glīmēzi (Helix focratia), un ādamūs vardivu sugu (Rana Esculenta), kū Pyrmajā pasauļa karā vōcu karōtōji āduši ar gordu muti.\nŌtri pagōja pateikamī atpyutas un atvāsmas breiži krōšņajā zīdu un zaļlopōtņu dōrzā, pastaigojūt, pasēžūt un lekcijas pasaklausūt par kaut kū nazynomu. Tymsam uznōkūt, varēja vērtīs paskaidrojušas gaismas bildes, kas tū vēlējōs. Daži tūmār izavēlēja mozu pastaigu ari pa piļsātu. Tūmār mozs nūgurums prasejōs pēc nakts atpyutas. Dreiž jau ziņkōreigī dzymtōs zemes apceļōtōji leigōjōs soldō mīga aiju klēpeitī.\nPēc raibi aizsapņōtas nakts ausa spūdrys saules reits, kū rosōtajā parkā putni apsveice ar sovom skaneigajom dzīsmem. Celōtōji jutōs spērgti un mūdri. Naizpalyka spērdzynojušō pastaiga pa reita harmonejā skanūšū parku. Nūtyka kūpejōs brūkastis. Myusus apmeklej un apsveic daži cīmeni.Gatavojamēs uz reita Mišu, uz slovonū Sv. Ļudvika bazneicu.\nJau īprīkš beja izkōrtōts, ka Leiksnas kors dzīdōs reita Mišu. Tai tys arī tyka dareits. Skaistō myura bazneica ir calta 1767 godā. Sōkumā bazneicu bejis dūmots pōrvērst par veiskupa katedrali. Sūplok bazneicai ticis uzcalts ari goreigais seminars un bibliotekas āka, kur bejuši nūvītōti ap 20 000 dažaida satura grōmotu sējumi. 1778. godā jezuiti atvaduši nu Romas sv. Donota relikvijas, kū nūvītōjuši īpaša kapleicā. Sakarā ar šū gadejumu, kotru godu, pyrmajā svātdīnā pēc Sv. Pītera dīnas tur nūteik Sv. Donota īpaši atlaidu svātki, uz kurim nu vysim apvydim saplyust daudz svātceļōtōju. Bazneica tūmār ir paturējuse Sv. Ļudvika vōrdu. 1811. godā jezuiti pōrcāluši sovu seminaru (gimnaziju) uz Daugovpili. Sakarā ar Daugovpiļs jaunō cītūkšņa byuvi nu 1820. - 22. g. Krōslovā tykušas nūvītōtas vysas apriņķa īstōdes.\nAr sirsneigu pateiceibu un ar dzīsmi atsasveicynojam nu vīsmīleigajim krōslovīšim: nu gimnazijas direktora un nu pōrejim un dreiž pa vīnu nu sešim lelcelim, kas Krōslovā krystojās, esim ceļā uz Daugavīšim (Pīdruju). Dīna beja saulaina, tōpēc skaistō apkōrtne, kū braucem vārōdami, pasarōdeja sovā pylnajä krōšņumā.\nP. Zariņš Leiksnas bazneicas kors īpasazeist (1938. gadā - red. piezīme) ar dzymtū zemi // Tāvu zeme: Rakstu krājums. - München, 1972.


keine Auswahl 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 40 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 30 cm 120 x 40 cm 120 x 90 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg. 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 150 x 90 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Raffael - Die drei Grazien abgegeben worden. –


Latgalīšu rokstu volūdys seminars „Roksti!” jau reitu! - lakuga.lv\nTemys: Balkani, latgalīšu rokstu volūda, roksti, Roksts, seminars, Viļaka\nSeminarā kotru dīnu paradzātys latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kab īsavuiceitu ci izlobuotu myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, taipat paradzātys nūdarbeibys par Latgolys kulturviesturi i zynuošonu boguotynuošonai par rokstu sagataveišonu medejim. Lektoru vydā ir „Latgolys fotografu bīdreibys” vadeituojs Igors Pličs, žurnala „Ir” žurnaliste Anita Brauna, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, publiciste Ilze Sperga, filologe Muora Mortuzāne-Muravska, Upeitis bibliotekys vadeituoja, Ontona Slišāna meita Mārīte Slišāne.\nPiec intensiva dorba dīnys nūdarbeibuos seminara dalinīkus gaida latgaliska kulturys programa tematiskajūs vokorūs. 26. julī – Annys dīnā – latgaliskuos dzejis i folklorys vokors ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, 27. julī latgalīšu teatra vokors ar Baļtinovys amateatri „Palādas” i 28. julī muzykalais vokors ar grupys „Napruots” i Upeitis jaunīšu folklorys kūpys daleibnīkim. Seminara „Roksti!” laikā daleibnīkim byus na viņ juosavuica, nu ari iz vītys juogatavej roksti, juotaisa seminara dīnysgruomotys i aktivi juoīsasaista vysuos nūtikšonuos. Seminara nūrisei varēs sekuot ari “Latgalīšu kulturys gazetā”.


Andris Vītoliņš. Take a Deep Breath for a New Beginning - Galerija MENO NIŠA\nYou are cordially invited to the opening of the exhibition “Take a Deep Breath for a New Beginning” by Latvian artist Andris Vītoliņš on Friday, March 22.\nAndris Vītoliņš about exhibition:\nThe exhibition will run until March 22, 2019. The gallery Meno Niša is open Tuesdays to Fridays 12 – 6 PM and Saturdays 12 – 4 PM.


Rēzeknē atkluos fotoizstuodi “Myusu Latveja” | Latgolys Studentu centrs\nRēzeknē atkluos fotoizstuodi “Myusu Latveja”\nCategories: Bez kategorejis\nJau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu.\nLatvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti.\nTai kai LgSC itūgod atzeimuoja sovu 10 pastuoviešonys godu jubileju, kai ari tyvojās Latvejis vaļsts symtgade, konkursam tyka izvālāta patriotiska tema. Konkurss tyka reikuots ar mierki aicynuot dalinīkus daleitīs īspaidūs par 10 godu laikā radzātū, dzierdātū, sajustū i padareitū, kai ari atlaseit i īsyuteit kartenis, kurymuos tys teik atspīgeļuots vyslobuok.\nDaleibai konkursā kūpā tyka īsyuteitys 40 kartenis, kurymuos paruodeits kotra autora personeigais redzīņs par sev i Latvejai svareigom šaļtim. Kotra īsyuteituo karteņa ir naatkuortojams i nūzeimeigs stuosts Latvejai.\nCeļojūšajā izstuodē, kuruos pyrmuo pīturvīta ir Rēzeknis Augstškolā, byus apsaveramys 15 kartenis, kas vysspylgtuok atspīgeļoj latvīšu nacionaluos pošapzinis boguoteibys i izjiutys. Sovukuort vysys konkursam īsyuteituos kartenis byus apsaveramys LgSC sātyslopā i LaKuGā.\nIzstuode Rēzeknē teik reikuota sadarbeibā ar bīdreibu “Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija”. Izstuode byus apsaverama da 8. janvara.\nKartenis autore: Edeite Husare


Latgolā atzeimēs baltu vīneibys dīnu ar tolku Beitānu piļskolnā - lakuga.lv\nTemys: Andrupene, Beitānu piļskolns, piļskolni, Roksts\n22. septembrī, Baltu vīneibys dīnā, Kroma kolna bruoliste ar draugim i Dobys aizsardzeibys puorvaļde reikoj naseņ atkluotuo Beitānu piļskolna sakūpšonys tolku.\nItuo goda pavasarī Latgolā atkluoja treis jaunus piļskolnus. Storp tim ari Dagdys nūvoda Andrupenis pogostā asūšū piļskolnu, kuram deva Beitānu vuordu. Piļskolnam vuords dūts piec tivejuos sādžys nūsaukuma.\n10.00–10.30 –tolcuonu puļciešonuos Kroma kolnā.\n10.30 – uzrunys i dūšonuos iz Beitānu piļskolnu (Dagdys nūvods, Ondrupinis pogosts, Beitānu cīms; saziņai: kromakolns@inbox.lv; tel. 26352522).\n11.00 – vosorā sacierstūs zoru dadzynuošona (leidza lobs gorastuovūklis, dorba cymdi, deļ dadzynuošonys vajadzeigais; ka kam ir – muzyka lobai nūskaņai).\n14.00 –tolcuonu cīnuošona ar zyvu virīni (leidza pajimt aizkūdus).\n20.00–21.00 – vaļstu symtgadem veļteituo Baltu vīneibys guņu sasauksme Leitovā i Latvejā, i vysā pasaulī.


Aicynoj pīsaceit dorbus Latvejis Literaturys goda bolvai 2012 - lakuga.lv\nTemys: Anda Baklāne, Dace Rukšāne-Ščipčinska, Ērika Bierzeņa, Īva Kolmane, Juoņs Ūzuleņš, Latveja, Latvejis Literaturys centrs, Latvejis Literaturys goda bolva, Latvejis Rakstnīku savīneiba, Liāna Langa, literatura, LKC izdevnīceiba, Maira Asare, Mudeite Treimane, Pauls Daija, Roksts, Storptautyskuo Rakstnīku i tulkuotuoju sāta, Valentins Lukaševičs\nStorptautyskuo Rakstnīku i tulkuotuoju sāta, Latvejis Rakstnīku savīneiba i Latvejis Literaturys centrs aicynoj pīsaceit autoru dorbus Latvejis Literaturys goda bolvai 2012. Dorbus viertēs i gūdalguos itaiduos kategorejuos: lobuokuo dzeja, lobuokuo proza, lobuokuo Latvejis autora originalliteratura bārnim, lobuokais uorvaļstu literaturys tulkuojums latvīšu volūdā, sylgtuokuo debeja literaturā. Teik gaideiti ari pīsacejumi kategorejā “Myuža īguļdejums Latvejis rakstnīceibā”.\nBolvys ekspertu komisejā struoduos deveni nūzaris profesionali: rakstneica i tulkuotuoja Maira Asare, literaturkritike Anda Baklāne, dzejneica Ērika Bierzeņa, literaturzynuotnīks Pauls Daija, literaturkritike i tulkuotuoja Īva Kolmane, dzejneica Liāna Langa literaturzynuotnīks Juoņs Ūzuleņš, rakstneica Dace Rukšāne-Ščipčinska, tulkuotuoja Mudeite Treimane.\nEksperti izviertēs 2012. goda davumu Latvejis rakstnīceibā, kotrā nu kategoreju nominejūt literari augstvierteiguokūs 2012. godā publicātūs dorbus, kas tiks gūdynuoti Latvejis Literaturys goda bolvys pasnīgšonys ceremonejā, kas nūtiks 2013. goda aprelī.\n“Lakuga” atguodynoj, ka pārņ latgalīšu dzejnīka Valentina Lukaševiča dzejūļu kruojums “Bolti burti” (LKC izdevnīceiba) īgiva specialu bolvu kai nūzeimeigs nūtykums Latvejis rakstnīceibā. Sarunu ar autoru skaiti ite. Vaicuojumus par bolvu, par volūdom, par legendom i raksteišonu aizdūd dzejis skaitejumu klauseituoji.\nRakstnīks Pauls Bankovskis ekspertu komisejis izvēli itam kruojumam pīškiert specialu bolvu komentēja: “Fakts, ka latvīšu literaturys specialajai bolvai izvierzeits dzejis kruojums latgalīšu volūdā, varātu izavērt piec politiska žesta – kai nikai diskusejis par latgalīšu volūdu, juos statusu i vītu nanūrymst ni reizis. Itys gadīņs tūmār nav čiuliska gribiešona izruodeit politisku toleraņci voi izruodeit sovu latgalofileju. Lukaševica panti ruoda, ka volūda ir tik dzeiva, cik dzeiva ir gribiešona jū lītuot – ari dzejā, ari modernā, 21. godu symtam atbylstūšā dzejā.”\nPīsacejumi ir juoīsnīdz Latvejis Literaturys centrā, Reigā, Pērsis īlā 14-8, dorba dīnuos nu 10 leidz 16 stuņžu leidz 2013. goda 4. februaram, pa prīšku pīsasokūt pa teleponu 67311021 voi e-postu centre@literature.lv. Pīsacejumi īsnīdzami breivā rakstiskā formā, kluot dalīkūt divejus dorba izdavuma eksemplarus.\nLatvejis Literaturys goda bolvys 2012 nūlykumu var puorskaiteit sātyslopuos www.laligaba.lv, www.literature.lv, www.rakstnieciba.lv i www.ventspilshouse.lv.\nLatvejis Literaturys goda bolva ir nūzeimeigs goda nūtykums literaturys nūzarē Latvejā. Tradiceja kasgods izvierteit literarūs dorbus i pīškiert bolvys īsasuokuse 2001. godā. Itū bolvu var skaiteit par profesionaluokū nūviertejumu i atzineibu izciluokajim dorbim, kas goda laikā izguojuši Latvejis rakstnīceibā – taišni pošim autoru dorbim i jūs literarajai kvalitatei, na izdavumim i jūs nūformiejumam. Nu 2010. goda par bolvu guodoj Latvejis Rakstnīku savīneiba, Storptautyskuo Rakstnīku i tulkuotuoju sāta, Latvijas Literatūras centrs i Latvejis Literaturys centrs.\nValentins Lukaševičs skaita dzeju Latvejis Literaturys goda bolvys dzejis nominacejis autoru skaitejumūs Reigā 2012. goda 18. aprelī. Nu Lakugys arhiva.


2019-2020 Kåre Ingebrigtsen\n2021-2022 Savvas Poursaïtidīs (mag.-ago.)\n2 D Andreas Karō\n7 A Giōrgos Efraim\n11 A Giorgi Kvilitaia\n19 A Omar Hani\n21 A Dīmītrīs Theodōrou\n35 C Paris Polykarpou\n36 D Facundo Zabala\n39 A Tornik'e Okriashvili\n40 C Marios Kokkinoftas\n42 D Chrīstos Goyiler\n59 A Nikolas Dimitriou\n76 C Stylianos Vrontis\n78 C Ioannis Tsoutsouki\n80 P Charis Chatzigavriel\n89 A Nikolas Koutsakos\n99 C Danilo\nAthlītikos Podosfairikos Omilos Ellīnōn Leukōsias, su smr.worldfootball.net, HEIM:SPIEL Medien GmbH.\nEstratto da "https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Athlītikos_Podosfairikos_Omilos_Ellīnōn_Leukōsias&oldid=124351391"


Foros Navaja! militar\nBuscar : navaja! militar\nCrear tu foro navaja! militar


Raucēdo (lat.), Heiserkeit.\nRaucēdo — (lat.), Heiserkeit … Meyers Großes Konversations-Lexikon\nRaucedo — Rau|ce|do [... tse:...] die; , ...dines [...ne:s] <aus lat. raucedo, Gen. raucedinis »Heiserkeit« zu raucus »heiser«> Heiserkeit, krankhafte Veränderung der Stimme, die einen unreinen, rauen Ausdruck hat (bei Erkrankungen im Bereich des… … Das große Fremdwörterbuch\nRaucedo — Hæshed … Danske encyklopædi\nRaucedo — Rau|ce̱do [zu lat. raucus = heiser] w; , ...dines, auch: Ra̲u̲|citas w; , ...ta̱tes: „Heiserkeit“, krankhafte Veränderung der Stimme, die einen unreinen, belegten, rauhen oder auch beinahe tonlosen Ausdruck hat (bei Erkrankungen, insbesondere… … Das Wörterbuch medizinischer Fachausdrücke\nANAHARATH — Latine ariditas, aut incensio, vel ira, sive hinnitus, aut raucedo: vel Syriace suffocatio: civitas in tribu Issaschar. Iosuae c. 19. v. 19 … Hofmann J. Lexicon universale\nraucedine — /rau tʃɛdine/ s.f. [dal lat. raucedo dinis, der. di raucus rauco ]. (med.) [carattere basso e roco della voce, provocato da processi morbosi che coinvolgono la laringe, o anche da sforzi vocali] ▶◀ Ⓖ (non com.) arrochimento, Ⓖ (non com.) rochezza … Enciclopedia Italiana


Karavarutyuny drsevorec bradzr profesionalizm, adekvatutyun. Arpine Hovhannisyan - HAYEROV TV\nKaravarutyuny drsevorec bradzr profesionalizm, adekvatutyun. Arpine Hovhannisyan\n208 Armenian News News


Viļakys bazneicai restaurej vitražys - lakuga.lv\nTemys: Gundars Skutels, sakralais montuojums, sv. Matejs, sv. Mateušs, Viļaka, Viļakys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneica, vitražys\nViļakys Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicys vitražu restauraceja tyvojās nūslāgumam, viesteits Viļakys Jezus Sirds Rūmys katuoļu draudzis sātyslopā.\nViļakys bazneica teik saukta par Zīmeļlatgolys gotikys pērli i itūgod svietej 130 godu jubileju. Bazneicys interjeru papyldynoj ornamentalu vitražu ansamblis nu 1911. gods, kas 2006. godā suokts pakuopeniski restaurēt, saceits Rūtys Kaminskys i Anitys Bisteris monografejā par sakralū montuojumu viesturiskajūs Bolvu i Ludzys rajonūs.\nKarteņa: Guntars Skutels\nNu 2020. gods septembra draudzei izadevs pīsaisteit 21 632,51 euro, kab atjaunuotu septeņus bazneicys lūgus ar vitražom. Tān dorbi nūteik pi pādejūs četru – ūtruo stuova telpuos pi centraluo oltora, lobajā i kreisajā pusē.\nJau nūsaslāguse bazneicys centraluos pusis vitražu restauraceja, nūzeimeiguokuo nu jūs – sv. Mateja vitraža viers īejis durovu pa labi. Juos centrā ir radzams eņgeļa tāls i svātuo vuords ir attāluots latiniski. Viļakys katuoļu draudzis vīni nu leluokūs svātku ir Sv. Mateja svātki, kura pīminis dīna ir 21. septembris. Bazneicā pi Dīvmuotis oltora kreisajā pusē atsarūn sv. Mateja skulptura. Ari Viļakys piļsātys kopsāta teik saukta par Sv. Mateuša kopsātu.\nRestaurātuo sv. Mateja vitraža. Karteņa: balvi.lv\nKarteņa: Viļakys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneica, foto lakuga.lv\nVysu septeņu vitražu restauracejai beja vajadzeigi 21 500 euro, atlykušuo summa tiks izlītuota atkluošonys pasuokumam. Draudzis prāvests Guntars Skutels vysleluokū pateiceibu soka Kulturys ministrejai i Viļakys nūvoda dūmei par pīškiertajim leidzeklim, kai ari atbaļsteituojim Pūlejā i Italejā, draugim vysā Latvejā i draudzis lūceklim. Ka kaids grib atbaļsteit Viļakys Jezus Sirds Rūmys katuoļu draudzis aktivitatis, tod varams zīduot: Viļakas Jēzus Sirds Romas katoļu draudze, reģ. nr.: 90000450413, konts: LV33UNLA0050010527958\nPar vitražu atkluošonys pasuokumu byus zynoms vāluok.


Nūdybynuota “Latgolys Saeima” - lakuga.lv\n5. febralī Rēzeknē tyka sasaukta bīdreibys “Latgolys Saeima” dybynuošonys saīsme. Apstyprynuoti statuti, par vaļdis prīšksādātuoju īcalts Jurs Viļums, par juo vītnīku – Andris Slišāns. Vēļ vaļdē ībolsuoti: Ilga Šuplinska, Valdis Labinskis i Arvids Turlajs.\nBīdreiba “Latgolys Saeima” par sovys darbeibys mierkim ir izvirziejuse: sekmēt Latgolys administrativuo regiona izveiduošonu, nūdrūšynuot kvalitativu diskuseju (sabīdriskūs organizaceju, pašvaļdeibu, uzjiemieju, vaļsts īstuožu i cytu īinteresātūs personu vydā), kūpeiga Latgolys redzīņa puorstuovnīceibu, latgalīšu volūdys, kulturys i socialekonomiskūs interešu aizstuoveibu.\nPyrmajā saīsmē pīsadaleja 27 daleibnīki – bīdreibys dybynuotuoji, jūs vydā ari Imants Slišāns, Mareks Gabrišs, Līvija Plavisnka, Guntis Rasims, Anna Rancāne, Aņss Bierzeņš, Veronika Dundure, Pīters Luocs, Andris Kazinovskis i cyti. Vystyvuokajā laikā tiks atkluota ari bīdreibys “Latgolys Saeima” sātys lopa škārsteiklā (saeima.latgola.lv), kurā nūtiks regularys bīdru diskusejis, kai ari kotrs bīdreibys atbaļsteituojs varēs īraksteit sovu prīšklykumu, komentaru voi ari pīduovuot realu paleidzeibu pi kaida nu daudzajim dorbim.\nPasuokumā kluot beja ari Kulturys ministre Sarmeite Ēlerte, kai ari Latvejis Republikys Saeimys deputati: Lolita Čigāne i Stanislavs Škesters, kurs ari pīkryta kliut par vīnu nu bīdreibys dybynuotuoju.\nBīdreibys „Latgolys Saeima“ vaļdes prīšksādātuojs\nJurs Viļums, latgolyssaeima@gmail.com, 26393531


JuicyNella profil | PPCams.net\nNazadnje online: 1. 07. 22 05:54:20


DPD Latvia. Coronavirus. Recommendations to recipients and consignors.


21 Random Visuals pt. 1 | 13thFloorGrowingOld\n← Whoa: Canadian Photographer Joey Lawrence\nMixtapes: Peaceuvmine.com Presents… A Double Dose Of DJ Flash Gordon Parks: DJ Flash Gordon Parks Presents Mr. Wonderful, The Stevie Wonder Mix & Three Dimensional Soul A Donny Hathaway Mix By DJ Flash Gordon Parks (Free Download) →\nPosted on April 10, 2011 by 13th Floor Growing Old\nThis entry was posted in Art/ Photography and tagged Bill Murray, car hood, Dirty Hippies, freida pinto, friday the 13th, graffiti, jason takes manhattan, magazine Illusions, nyc, olivia thirlby, Perspective, sofia coppola. Bookmark the permalink.


Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre | Lovecynthia sommier tapissier a lattes 160x200. sommier a lattes pliant 160x200. sommier a lattes 160x200 en solde.\nHome » Inspiration Design Maison » Sommier Lattes 160x200 » Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre\nSommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit. Sommier Lattes 160x200 H V A S Lection Morphologique 160 X 200 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre. Sommier Lattes 160x200 Cadre 140x190 Cm France Matelas. Sommier Lattes 160x200 Cadre Fixe Cm. Sommier Lattes 160x200 ESPEVÄR Gris Fonc. Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT. Sommier Lattes 160x200 En Kit Cm. Sommier Lattes 160x200 SEDAC OPTIZONES 160 X 200 Cadre 5 Zones De Confort. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 KIT 18 Cadre Alin A 5 Cm. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut. Sommier Lattes 160x200 44 Jeu 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 Les Meilleurs Sommiers 160 X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier Lattes 160x200 Sommiers KIT SOMMIER ALLOmatelas. Sommier Lattes 160x200 Tapissier Simili Taupe Flexibles Par 5.\nRelated Tags: #sommier tapissier a lattes 160x200 #sommier a lattes pliant 160x200 #sommier a lattes 160x200 en solde #sommier a lattes 160x200 pas cher #sommier a lattes morphologique 160x200 #sommier cadre a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 ikea #sommier a lattes 160x200 but #sommier a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 conforama


LaKuGa – Juoņa dīna Leivuonā\nJuoņa dīna Leivuonā\nLaKuGa 21. Majs, 2012. gods\nVysys nūtikšonys »\t23/06/2012 @ 18:00 – 24/06/2012 @ 05:00\tKur:\nViertīs pylnā izmārā »\tMoksa:\n2,00 - 3,00 LVL\nIz kūpeigu Leigū svātku svieteišonu Latgolā aicynoj na viņ Rēzekne, nu leli svātki byus ari Leivuonā, kur Začusolā jau ūtrū godu piec kuortys sasatiks ļusteiguokī i iztureiguokī leiguotuoji.\nSvātki paradzāti vairuokuos daļuos. Leiguotuojus prīcēs taidys grupys i dzīduotuoji: Inga i Normunds, „Ginc & Es”, Kaspars Antess i Dzintars Čīča, „Zeļļi” i c. Puncuļu saime, „Latgolys dāmu pops”, Jurs Ostrovskis nu grupys „Patrioti.lg”. Latvīšu popularuokuos ziņgis sadzīduot i izdoncuot paleidzēs Līpuojis teatra dzīdūšī akteri Edgars Pujāts i Marģers Eglinskis. Koncerta dalis izskaņā Lelais Leigūnakts guņkurs tiks aizdadzynuots kūpā ar Latgolys tradiceju kūpieju – folklorys kūpu „Turki”. Piečuok Zaļumbalā par dančim da reita gaismai guoduos grupys „Zenīts”, „Marčello”, „Ginc & Es”.\nBiletus iz svātkim var nūpierkt „Biletu servisa” kasēs, „Statoil” benzintankūs i Leivuona Kulturys centrā, kai ari iz vītys Leigū dīnā Začusolā. Bārnim da 12 godu i cylvākim ar invaliditati īeja byus bez moksys. Taipat bez moksys Leivuonā varēs ļustēt vysys Līgys i Juoņi. Biletu cenys īprīškpuordūšonā 2,00 lati, svātku dīnā 3,00 lati.\nEipaši deļ bārnu dorbuosīs atrakceju pīpyušamuo piļsieteņa, batuts i sleidkaļneni. Kai ari byus vītejūs amatnīku i ražuotuoju produkceja, byus vareiba paraudzeit nūvoda tradicionalūs iedīņus i nūpierkt suvenirus ar Leivuona simboliku.\nVaira dazynuošonys par nūtikšononu pa telefonu 26391211.\nPar Latgolu runojLatgola runoj_yin__: RT @LaKuGa: Kū tu grybātu pavaicuot @DabasuDurovys? Syuti sovu vaicuojumu leidz reitdīnys 13:00 iz epostu info@lakuga.lv (cont) http://t.co/RgqcsNFj2g 1 hour agoreply\nLaKuGa: Kū tu grybātu pavaicuot @DabasuDurovys? Syuti sovu vaicuojumu leidz reitdīnys 13:00 iz epostu info@lakuga.lv (cont) http://t.co/RgqcsNFj2g 1 hour agoreply\nLaKuGa: Klausīs LR1 raidejumu par drukys aizlīgumu Latgolā http://t.co/3CtOsDR2IK 2 hours agoreply\nLatgalesRegions: RT @pavluts: Pēc ilgas skaņošanas solis uz priekšu industriālo zonu izveidei reģionos: sākumam būs pieejami 12,6 miljoni latu: http://t.co/zbSocKAAD0 3 hours agoreply


Datum: 16. August 2019 - 18. August 2019


Translation Services USA - Translate "पाय" into Latvian (latviešu)\nTranslate "पाय" into Latvian (latviešu)\nkāja (Latvian / latviešu)\nNow that you've learned the Latvian word for "पाय", maybe you also need Marathi translation for your document, website, or app? You're in the right place!\nLearn how to say "पाय" in other languages:\nFind other interesting words in Marathi and Latvian by browsing through our dictionary:


LRT veidoj jaunu raidejumu cyklu “Sūpluok Latgolai” - Krāslavas novads portāls\nLRT veidoj jaunu raidejumu cyklu “Sūpluok Latgolai”\n04.06.2018 Novads Kultūra Informācija\n“Sūpluok Latgolai” – tys ir jauns desmit raidejumu cykls par Latgolys reģiona cylvākim, par aktualū i nūteikūšū taišņi ite i tagad, kū veiduos SIA “Latgales reģionālā televīzija”. Desmit raidejumu laikā tiks skateitys piļneigi sovā storpā nasaisteitys i atšķireigys temys suokūt ar arhitekturu i viesturi leidz pat lauksaimnīceibai, muzykai i jaunuokuom inovacejom.\nGolvonuo raidejuma ideja ir byut “sūpluok” jeb blokus/tyvuok gon raidiejuma vorūņim, gon skateituojim. Ikreiz izvieļeitī temati tiks ruodāti nu divim skotupunktim, pīmāram, pyrmajā raidejumā atkluosim kai ar Preiļu piļs atjaunuošonu i vēsturis nūslāpumu izzynuošonu veicas pošvaļdeibai i, cik daudzi dorba i pyuļu Ārendoles muižys atdzimšonā Vuorkovys nūvodā īguļdiejuse Turlaju ģimene. Raidejuma volūda ir latgalīšu, tai saglobojūt i popularizejūt tū na tikai Latgolā, bet ari vysā Latvejā.\nPyrmū raidejumu cikla “Sūpluok Latgolai” raidejumu veritās jau 5. juņī kanalā RE:TV pl. 21:00 i kanalā TV24 6. junī pl. 16:00. Dīnu vāluok raidiejums byus atrūdams ari inteneta vītnē www.youtube.com, kai ari Latgolys reģionaluos televizejis sātys lopā www.lrtv.lv i www.facebook.com kontā.\nRaidejumi tūp konkursa “Par raidījumu veidošanu latviešu valodā 2018. gadā Latgales reģionālajos un vietējos plašsaziņas līdzekļos, kas raida televīzijas programmas” gaitā i tūs finansej Nacionaluo elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūme.\nSupluok_Latgolai_LV__1_.doc 22 KB


EverFocus ESK1000 ��������� �������������� ������� �� 12� � �� "���������" ������\n������� » ������� ������� » ��������� �������������� » ��������� �������������� ������� �� 12� » EverFocus ESK1000 EverFocus ESK1000\n��� ������ 29896\n22 038 ���.\n�������� EverFocus ESK1000EverFocus ESK1000 - ��� ������������� ����������, ��������������� ��� ������ ����������� ������� �� IP ������ ��� ��������������� ��������� ��������������� �� ����� ���������. ���������� ������������� ����� WiFi ��������������� � DHCP ��������, � ������������� ��������� ����������� IP ������ � ��������� ��������� ����. ������� ����������� � ���� ���� ����� Wi-Fi, ������ ��������� �������� ������� ����������� � ������ ������������ ����������, ��������� � ��������� ������� �������� ������ � ����� ������ � ����������� IP ������. � ��� �������������� ����������� ���������� ������� ������� IP ����� �� �������, ���� ������ � ������ ����������� ���������. ��� ��������� ���������, ��� ��������, ������������ ��� ��������������� ����� WEB ��������� IP ������. �������, ��� ��� ���������� ������� ���������� ��������� ����������� �������� � ����������� ������, � ��� �������� � ��������� ������� ����� IP ������ ���������� �������������� ����� ���� ��������� ������� ��������� ������ � ����� DHCP! �������� ����� ��� ��������� �������������� ����� ������� ���������� ��� ����������� ������ � �� ��������� ������������ ���������� PDA. ESK1000 ����� ����������� ����������� ������� ������� ��������� ��� 12V ����������� ����������, ��� � PoE+( max 30W), � ��� �� ��������� ���������� ������� ���������� ��� ������� �� ����� USB. ���������� �������, �������������� ������� ���������� ������� � ������������� �����, ������� ������������� ����������, ������ ������ ������� ������������ � �������� ������� ������������.����������� �������������� EverFocus ESK1000�������� ���������� ���������� ���������� �������� ������� ��� IP �����\n��������� PoE, 12V, ����� ������������\n�������������� ������� 19VDC / 3,16A / 2950mA\n����� ������� ������������� Wi-Fi �����\nDHCP ������ �� ��������� �������\n������������ ESK-1000, ��, ������������� ���� �����, ���� ������\n������� 156 � 76 � 25 mm\n��� 550 �\n������� ����������� 0C ~ 40C\n����������� CE, FCC.��������� EverFocus ESK1000�������� ���, �������� ������������ �� ��������� �����������������\n��������� �������������� ������� �� 12� ���� SKAT-V.12DC-18 ���. 5000\n��������� �������������� ������� �� 12� ���� SKAT-V.12DC-18 ���.5�\n��������� �������������� ������� �� 12� ���� SKAT-V.12DC-24 ���. 5000\n��������� �������������� ������� �� 12� ���� SKAT-V.12DC-18 ���. 5\n��������� �������������� ������� �� 12� APC RBC23\n������ � EverFocus ESK1000�������� �����\n��������� �������������� ������� ��� CCTV\n��������� �������������� ������� �� 12�\n��������� �������������� ������� 24�\n��������� �������������� ������� 48�\n��������� �������������� ������� 60�\n��������� �������������� ������� 220�\n��������� ������� �� 12�\n��������� ������� 48�\n����� ������� ��� 19" ������\n��������������� ���������� � ���������� �������\n�������������� ������������ � �������������\n���-5:1 670 ���.1 453 ���.AccordTec ���-601 180 ���.1 027 ���.AccordTec ���-401 050 ���.914 ���.AccordTec ���-201 395 ���.1 214 ���.AccordTec ���-30 (���. 1)1 939 ���.1 745 ���.Smartec ST-PS103B ��� ������\n������� EverFocus ESK1000 ��������� �������������� ������� �� 12� � �� "���������" ������ �� ������ ����. ������� +7(812)245-28-24.


Latgolys Vuords nu Reigys - 19.07.2012. - lakuga.lv\nTemys: Mikeļs Bukšs, Roksts, Ruta Čekse, Rūta Cibule, Voldemārs Čeksis\nItymā reizē Bronislavs gastej Bolvu pusē – sarunys ar Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoju Rutu Cibuli par Mikeļam Bukšam veļteitu izstuodi i 3. Pasauļa latgalīšu saīšonu i saruna par Mikeļam Bukšam veļteitū konkursu školānim i vosoru ar školuotuojim Rutu i Voldemāru Čekšim nu Tilžys,\nDzīž i spielej grupa „Migla”, folklorys draugu kūpa „Vīteri”, grupa „Bez PVN” i folklorys kūpa „Rekavas dzintars”.\nKarteņā – Ruta Cibule Mikeļa Bukša pīminekļa atkluošonā Plešovā, foto Vineta Zeltkalne


Gunitys Mūrniecis-Krišānis “Bencha muude” / LR1 / / Latvijas Radio\n3. jūlijs 2021, 18:35\nPyma kaida laika Laura Sondore beja nūbraukuse iz Kuorsovys pusi, kaba sasatyktu ar zeimyna “Bencha muude” radeituoju, šivieju i dizaineri Gunitu Mūrnieci-Krišāni. Teņuok, pošā Krīvejis pīrūbežā, Kuorsovys nūvoda Ūtrajūs Mežvydūs jau divejus godus tūp unikala dizaina, ekologiskys drēbis bārnim, pa laikam ari jūs vacuokim. Gunita ir mama četrim bārnim, i vys spiej atrast leidzsvoru starp dorbu, sātu i saimi.\n“Tys dizains i šyušona i koč kuo radeišona tys jau īt nu bierneibys, kod pa drupeišam palīk par miļzeigu hobeju, i tys hobejs izaudzs i jū jau nav, kur likt i juodūd cytim. Suoču ar taidim audumim, kū es pierku, vierūs dizainu, tagad jau te prīškā “laimis luocs” tys jau ir muns dizains i tod tūp driebeitis… Šyut es protu, pošvuiceibys ceļā cīši daudz var īsavuiceit. Muojtureibys školuotuoja, bet tī nav uzsvors iz šyušonu, i tod es Reigā “Burdā” izguoju kursus, i dabuoju diplomu kai šivieja. Pamats cīši lobs.”


Nūtiks dzejis vokors „Tys navaineigais rudiņa striptizs” - lakuga.lv\nTemys: Daugavpils, dzeja, latgalīšu dzeja, LgSC, Roksts, Tys navaineigais rudiņa striptizs\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj dzejnīkus i vysus interesentus iz dzejis vokoru „Tys navaineigais rudiņa striptizs”, LgSC Daugavpiļs birojā 29.novembrī sešuos stuņdēs vokorā. Vokora gaitā dzeja, muzyka, sarunys ar Daugavpiļs apleicīnis dzejnīkim i muzykantim. Vaira dazynuošonys, rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv.


1104230000, Weidmuller 1104230000 na skladištu na raspolaganju. Kupite 1104230000 s najboljom cijenom na Components-Shop.com\nDom > proizvodi > Kutije, Kućišta, Stalci > Komponente paketa > 1104230000\nKupite 1104230000 s povjerenjem iz Components-Shop.com, 1 godine jamstva\nCH20M12 S PSCSC BLUE\nNeamhbhainteach / Neamhbhainteach\nIn Stock 16913 pcs\n4.154" L x 0.492" W x 0.899" H (105.50mm x 12.50mm x 22.83mm)\nCH20M Housing System\nComponents-Shop.com je pouzdan distributer čarapa za elektroničke komponente. Specijalizirani smo za sve Weidmuller serije elektroničkih komponenti. Imamo 16913 komada Weidmuller 1104230000 u dionice dostupan sada. Zatražite ponudu od distributera elektroničkih komponenti na Components-Shop.com, naš prodajni tim će vas kontaktirati u roku od 24 sata.\nOpis:HOUSING TERMINAL BLOCK AND COVER\nOpis:BC 161 6 OT 002000 KMGY\nOpis:PB SERIES INNER PANEL\nOpis:WINDOW NEMA4 STEEL 14.7X9.7"\nOpis:PANEL INNER STEEL 2.2X2.2"\nOpis:BOTTOM PLATE FOR ALUM CHASSIS\nOpis:PANEL ALUM 4.29X4.29X0.06"\nOpis:BEZEL OPEN PLASTIC RED 10/PACK\nOpis:CENTER SECTION 1.5 147X176X140MM\nOpis:PC-V0-3000 HINGE LOCK 80 MM\nOpis:BEZEL SOLID PLASTIC RED 2/PACK\nOpis:PANEL INNER STEEL 23X9.2\nOpis:ABS INTERNAL PANEL PTQ-11076\nOpis:ENCLOSURE REAR PANEL PLASTIC\nOpis:BEZEL OPEN PLASTIC BLUE 2/PACK\nOpis:PTS MOUNTING PLATE PLASTIC\nPovezane vijesti za 1104230000\nPovezane ključne riječi za 1104230000\nWeidmuller 11042300001104230000 distributer1104230000 dobavljač1104230000 cijena1104230000 preuzimanje datasheet1104230000 podatkovna tablica1104230000 dionicaKupiti 1104230000


Vydsškoļnīku atzinis par latgalīšu volūdu i juos nūzeimi jūs dzeivē - lakuga.lv\nAr Nautrānu vydsškolys i Baļtinovys vydsškolys vacuokūs klašu audzieknim portals lakuga.lv tykuos oktobra izskaņā, kod kūpā ar muziki Mārtiņu Strodu gasteja školuos i aicynuoja jaunīšus pīraksteit diktatu latgaliski. Piec diktata pīraksteišonys jaunīši dalejuos sovuos puordūmuos par latgalīšu volūdu i juos nūzeimi jūs dzeivē.\nBaļtinova i Rogovka ir vīnys nu latgaliskuokajom Latvejis vītom, pīmāram, 2011. goda tautys skaiteišonys dati paruodeja, ka Baļtinovys nūvodā vaira nakai treis caturtdalis īdzeivuotuoju kasdīnā lītoj latgalīšu volūdu. Lela nūzeime latgaliskuma styprynuošonā ir bejuse izcylom ituos pusis viesturiskom personeibom, pīmāram, kai Andryvam Jūrdžam, Pīteram Miglinīkam, Pīteram Jurciņam i cytim, kas latgalīšu volūdu postuliejuši kai vīnu nu leluokūs vierteibu, ar sovu reiceibu styprynuojuši lokalū i taidā veidā ari nacionalū didentitati.\nMyusu dīnuos latgaliskuos identitatis i ari latgalīšu volūdys saglobuošonā lela nūzeime ir Nautrānu vydsškolai i Baļtinovys vydsškolai. Jūs vuiceibu spāki īsastuoj par latgalīšu volūdu izgleiteibys procesā i veicynoj sovūs audziekņūs interesi par latgaliskū kulturu i motivej apgiut latgalīšu rokstu volūdu.\nVairumam obejuos školuos satyktūs jaunīšu latgalīšu volūda ir saimis pamatvolūda, bet kai jau tys nūtics daudz kur Latgolā, ar dažim vacuoki nu mozūtnis izavieliejuši runuot latvīšu literarajā volūdā. Tok tys nikai nav trauciejs bārnim īsavuiceit runuot ari latgaliski. Anna soka, ka jei īsavuicejuse volūdu runojūt tymā ar puorejim radinīkim par speiti tam, ka juos vacuoki ar jū latgaliski narunoj.\nSatyktī vydsškoļnīki atzeist, ka latgalīšu volūda jim ir nūzeimeiga, i saziņai jī latgalīšu volūdu rauga izmontuot dažaiduos jūmuos, na tikai sarunuos ar vacuokim, vacvacuokim i cytim rodim. “Es latgaliski runoju gon sātā, gon školā, gon ar draugim sasarokstu latgaliski. Nav maņ problemu ni ar latgalīšu volūdu, ni ar latvīšu volūdu. Latgalīšu volūda maņ gon pateik lobuok, jo pīrosts tymā runuot nu bārna kuojis,” soka Kristaps. Jaunīte Laima atzeimoj, ka jei latgaliski runoj ari ar gostim, kuri latgalīšu volūdu kasdīnā nimoz nalītoj.\n“Maņ saīt bīži lītuot latgalīšu volūdu, jo mes saimē runojam latgaliski, bīži saīt ari dzīduot latgaliski, skaiteit puotorus voi dzīduot saļmys, muna muote voda folklorys kūpu i mes kūpā bīži pīsadolam koncertūs, dažaidūs pasuokumūs i daudz kur braukojam. Puorsvorā es losu gruomotys latvīšu volūdā, bet, prūtams, sātā ir ari latgalīšu gruomotys. Maņ tagad ir vēļme izlaseit latgalīšu gruomotu, kuru asu sajāmuse pyrms laika,” par sovu pīredzi stuosta Sonora.\nKomunikaceja latgaliski storp jaunīšim nūteik na viņ verbali, bet ari rakstiski, lītojūt volūdu socialajūs medejūs, syutūt eiszinis i sasarokstūt aplikacejā “WhatsApp”. Iz gruomotu skaiteišonu latgaliski jaunīši ir gona kiutri, nav interesis i naasūt ari eisti jūs ineresejūšys losomvīlys. Kai vēļ vīns apstuoklis teik mynāts, ka laseit latgaliski ir sarežgeiti. Gruomotu skaiteišona latgaliski vaira nūteik gatavejūtīs latgalīšu olimpiadei i školys fakultativā. Latgalisku tekstu skaiteišonā jaunīšus ari mulsynoj atškireibys storp runuotū i raksteitū volūdu, kai ari divejis pastuovūšuos rokstu volūdys tradicejis.