Солі в сечі: особливості та діагностика\nСолі в сечі: особливості та діагностика\nКоли людина здає аналіз сечі, лаборанти перевіряють його на наявність або відсутність декількох показників, що характеризують захворювання систем і органів. Одним з таких показників є солі в сечі, які, коли сеча відстоюється, починають випадати в осад. Коли концентрація солей висока, осад утворюється в будь-якому випадку.\nУ сечі може переважати або кисла, або лужне середовище. Якщо сеча кисла, тоді в ній можуть виявити такі солі, як кристалики сечової кислоти, оксалати і урати. Коли сеча має лужну основу, осадом випадають тріпельфосфатние солі, аморфні фосфати, фосфатурия.\nНаявність солей лужної основи в осаді свідчить про розвиток сечокам’яної хвороби.\nНе слід виключати того, що солі в сечі, причини яких багато хто бачить тільки в захворюваннях, можуть з’являтися в результаті прийому в їжу тих чи інших продуктів. Так, кристали сечової кислоти можуть бути результатом прийому в їжу великої кількості м’ясних продуктів, а також при сильному потовиділенні і низькому рівні споживаної рідини.\nКоли у людини в сечі з’являються урати, їх можна побачити неозброєним оком. Солі в сечі такого роду з’являються при лихоманці, лейкозі, а також при величезну втрату рідини, що буває при діареї, блювоти і рясному потінні.\nНаявність оксалатів у сечі може бути викликане вживанням щавлю, яблук, помідорів і апельсинів. Коли ж їх кількість перевищує допустиму норму, це свідчить про розвиток сечокам’яної хвороби або цукровому діабеті. Також причинами можуть бути отруєння антифризом і гальмівною рідиною. Як правило, більшість хворих, у яких в сечі діагностували стійке наявність оксалатів, хворіють на пієлонефрит.\nТакож може бути причиною наявності цих солей хвороба Крона, виразковий коліт, хронічна недостатність вітаміну B6, а також надмірне вживання аскорбінової кислоти. Основним способом зниження рівня оксалатів у сечі є сувора дієта:\nВиключення з раціону харчування шоколадних продуктів, щавлю, цитрусових, будь смородини, шипшини, а також аскорбінової кислоти і м’ясних бульйонів.\nДозволено їсти фрукти, молочні продукти, сметану, рослинне і вершкове масло, пшеничний хліб.\nЗ медикаментів призначають прийом магнію і вітаміну B6.\nТрипельфосфатов можуть з’явитися як результат вживання виключно рослинної їжі, а також при циститах. Аморфні солі в сечі також стають результатом постійного рослинного раціону. Також це може бути приводом для діагностики каменів у нирках і циститу.\nСлід пам’ятати, що сеча сама по собі – це розчин солей. Коли ж якісь солі випадають в осад, це говорить про їх надмірному вмісті. Якщо солі в сечі перевищують конкретну норму, це може говорити про порушення роботи якихось органів.\nЯк правило, перед здачею аналізу сечі потрібно провести певну підготовку. Насамперед, за добу до здачі аналізу категорично заборонено вживати овочі і фрукти, здатні змінити колір сечі. І не можна приймати сечогінні медичні препарати. Перед здачею аналізу потрібно провести гігієнічні процедури з очищення статевих органів. Це пов’язано з тим, що в сечу можуть потрапити мікроорганізми потових залоз. Жінкам не можна здавати аналіз сечі в період місячних.\nЗдавати потрібно ранкову сечу.\nМожна намагатися діагностувати солі в сечі, симптоми яких проявляються у вигляді больових відчуттів або домішки крові, за допомогою проведення так званих кількісних сечових проб (додаткових аналізів сечі, наприклад, по Нечипоренко). Однак їх результати можуть свідчити тільки про проблеми з нирками. А інші чинники, в результаті яких з’являються солі в сечі, вони не висвітлюють.\nОсновним критерієм визначення солей в сечі, їх концентрації та видів є тільки клінічний аналіз.\n« Як приготувати білі гриби в сметані, рецепт і фото\nДобрива. Препарати для захисту рослин. Адениум. Насіння квітів … »


Китай сумнівається у доцільності санкцій щодо КНДР, – ЗМІ - 24 Канал\n13:27, 8 вересня 2017 356 Читать новость на русском\nКитаю не вигідна ескалація конфлікту з КНДР / Фото з відкритих джерел\nМинулого місяця, зазначає Financial Times, Китай вже підтримав обмежувальні заходи ООН, заборонивши імпорт північнокорейського вугілля, залізної руди та морепродуктів, що викликало бурхливе невдоволення серед торговців рибою у провінції Хуньчунь, йдеться в огляді преси Наталії Лебідь для сайту "24".\nТакож минулого тижня міністерству закордонних справ цієї країни довелося неодноразово відповідати на закиди щодо недостатньої активності Китаю у справі стримування Північної Кореї. У Пекіні відповіли, що діалог є невід'ємною частиною резолюцій ООН, тоді як посилення санкцій показує свою неефективність. Крім того, державне китайське видання Global Times розкритикувало британського та австралійського лідера за заклики до введення торгівельних обмежень з КНДР. Зокрема, не знайшла підтримки пропозиція прем'єр-міністра Австралії Малкольма Тернбулла про те, що КНР повинна припинити поставки нафти в Північну Корею.\nТеги: Новини політики Новини США Ядерна безпека Санкції КНДР Китай


Освітян навчали розбиратися в тонкощах правопросвітництва / Новини Полтави / Телеканал «Місто»\nОсвітян навчали розбиратися в тонкощах правопросвітництва\nУ Полтаві відбувся семінар з питань посилення правової обізнаності учасників навчально-виховного процесу. Його слухачами стали заступники директорів міських шкіл.\nУ Регіональному центрі з надання безоплатної вторинної правової допомоги цього дня – навчальний семінар. Влаштували його в рамках підписаного Меморандуму про співпрацю з міським управлінням освіти.\n- Сьогодні у наш непростий час, коли постійно змінюється чинне законодавство, коли пересічна людина не в змозі спостерігати, тримати руку на пульсі цих змін у правовому полі, наші працівники мають якраз одне з ключових завдань – роботу у напрямку правопросвітництва.\nМета цього зібрання – налагодження ефективних комунікативних зв'язків між працівниками системи правової допомоги та представниками навчальних закладів. Цей семінар, кажуть організатори, має забезпечити тісну співпрацю у частині підвищення провової поінформованості як педагогічних працівників, так і батьків та учнів. Розпочали семінар із роз'яснення роботи безоплатної системи правової допомоги, її первинної та вторинної ланок.\nЛюдмила Бубир, директор Другого Полтавського міського центру БПД\n- Право на безоплатну вторинну правову допомогу мають категорії громадян, які визначені у статті 14 Закону України «Про безоплатну правову допомогу»: малозабезпечені, інваліди, учасники бойових дій, учасники АТО.\nА нещодавно до цих категорій додалася ще одна – діти.\n- Така категорія, як діти, до цього вони мали можливість на вторинну правову допомогу лише діти-сироти, діти, позбавлені батьківської опіки, тепер ми маємо можливість захищати всі категорії дітей.\nУчасники семінару також обговорили належну реалізацію в області Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», проекту «Я маю право!», ініціативи Координаційного центру з надання правової допомоги.\n15 березня 2018, 15:04 110


ОСВІТА В США -\nДля вступу до вищого навчального закладу потрібні сертифікати про навчання 12-го класу http://vaeducation.kz/ru/catalogs/11271/amerika.html. Загальноосвітні американські школи діляться на три етапу не умовно, а буквально. Тобто це жодна школа, в якої навчаються школярі різного віку з 0 по 12 класів, а це будуть різні школи, в різних будівлях, зі своїм викладацьким складом, своєю адміністраціэю. Істотна різниця в тому, що американські школярі відрізняються «мобільністю», тому що перед початком кожного року класи переформіровиваются. Це дає можливість зрівнювання складу класу за статевою ознакою, по расовому складу і з академічних знань. Так ось така «мобільність» американських школярів і відрізняє їх від наших школярів. Всі напевно погодяться з тим, що «новий» клас або «нова» школа для нашого школяра є психологічним стресом. У американців немає такого ефекту при зміні школи. Закріплюється за класом вчитель, так само змінюється кожен год. Вчителя в американських школах дуже спеціалізовані: учитель 1-го класу не переходить зі своїми ученями програми з 1 по 4 клас. Він все своє професійне життя вчить тільки учнів 1-го класу і т.д. Всі вчителі предметники вузькоспеціалізовані.\nЦікавий так само той факт, що американська система освіти не має єдиної федеральної навчальної програми. Навчальний план, набір предметів, шкільний календар (початок навчального року, дати канікул, кількість чвертей) затверджуються радою за освітою при кожному штаті або адміністративному окрузі. Розробляються ж всі ці деталі викладачами цих шкіл. Це звичайно робить роботу простого американського вчителя творчої. Але школярам та їхнім батькам залишається сподіватися на професійну кваліфікацію, освіченість і відповідальність учітелей. Дуже показовий випадок, описаний у фільмі «Дуже плохая учілка». Де діти протягом усього навчального дня дивилися художні фільми. Але не все так погано, можливо надмірно демократично, але насправді не бесконтрольно. Контроль виконують рада з освіти. Вони ж дають рекомендації за якістю освіти. Тести, проведені в кінці навчального року розробляються радами за освітою. Щорічне тестування (аналог наших іспитів) проводиться, починаючи з 3-го класу по 12й клас.\nРезультати тестування важливі для школи, так як це основний показник присвоєння рейтингу школі. А від рейтингу школи залежить фінансування. Фінансування шкіл виділяється з бюджету штату.\nУ школах Америки для HighSchools була введена спеціальна програма AP (AdvancedPlacementProgram). AP - ця програма дозволяє студенту ще в школі заробити кредити, які будуть враховуватися в університетах, таким чином, скорочуючи термін навчання в університеті. Так само в американських школах можна вибрати програму IB (InternationalBaccalaureate). В кінці 11-го класу проводиться тест SAT (ScholasticAptitudeTest) або на самому початку 12го класу. Тому в кінці першого півріччя 12го класу учень розсилає заявки в коледжі та університети. Обов'язковою доповненням до SAT является ще і загальний середній бал.\n← Vst плагины\nЗамовити суші в Алмати →\nАкадемія інтернет технологій\nИнтернет магазин Таобао\nПросуваємо інтернет магазини в ТОП пошуковиків\nФарбування авто в Києві


Коронарія зозуляча (Coronaria flos-cuculi)\nСвіжий сок трави і її настої ефективно діють на золотистий стафілокок, вульгарний протей і сінну паличку.\nВ народній мадицині коронарію зозулячу використовують при жовтяниці, болях у ділянці нирок, бронхітах з великою кількістю мокротиння, при маткових та інших кровотечах, як потогінний та протиревматичний засіб.\nПри неплідності траву коронарії зозулястої заварюють і п'ють як чай.\nЗовнішньо настій трави використовують для промивання ран і для компресів при корості, чиряках, виразках і наривах.\nВНУТРІШНЬО - настій трави (2 стол. ложки сировини на 200 л окропу) по 1 стол. ложці 3 рази на день.\nЗОВНІШНЬО - настій трави (40 г трави на 1 л окропу) для промивань і компресів.\nКоронарія зозуляча - рослина , яка має дивовижну цілющу силу. Ще в давні часи наші предки соком її трави або настоями рятувалися від захворювань на золотистий стафілокок.\nЗнали раніше й інші лікувальні властивості рослини. Зокрема, зозулин цвіт допомагає народжувати дітей. Справді, завдяки цій рослині чимало жінок здолали свою неплідність.\nДля цього робили ліки (від беспліддя жінок):\nнастій (2 столові ложки подрібненої трави коронарії зозулячої залити склянкою окропу, настояти півгодини) пити по 1 стол. ложці 3 рази на день.\nРослина використовується й для припинення кровотеч у жінок після пологів (екстракт коронарії зозулячої), допомагає жінкам у разі кровотеч в клімактеричному періоді.\nКатегорія: К | Переглядів: 2355 | Додав: Росава | Теги: горицвет кукушкин, зозулин цвіт, Coronaria flos-cuculi, Коронарія зозуляча


Відкриття меморіальної дошки письменнику – земляку В.З.Гжицькому – Центр Культури і Дозвілля Довге\nВідкриття меморіальної дошки письменнику – земляку В.З.Гжицькому\nДодано Iryna о 30.10.2018\n«ПОВЕРНЕННЯ» – так називалась перша після заслання збірка оповідань Володимира Гжицького, і так можна назвати подію, яка недавно відбулась у Довгому\nКоли заходить мова про життя і творчість нашого талановитого земляка, письменника, перекладача, члена Спілки письменників України Володимира Гжицького, то його ім’я здебільшого пов’язують із Острівцем нашого району, селом, де він народився. Острівець має завдячувати своїй популяризації на літературній карті України, пов’язаній із іменем Гжицького, завдяки іншому своєму талановитому та відомому земляку Роману Лубківському. А ось про інше село – Довге, здебільшого несправедливо не згадують у біографії Володимира Зеноновича. Хоч в Острівці він народився та проживав з батьками тільки п’ять років. А ось у Довгому жив довше, причому вже у свідомі дитячі та юнацькі роки. У 1900 році його батька призначили директором початкової школи у Довгому, і сім’я переїхала у це село. Тут професорів Влодко, як називали Гжицького у селі, навчався у початковій школі, дружив із сільськими хлопчаками (особливо, як згадував сам письменник, був нерозлийводою із ровесником Іваном Думою), звідси батьки відправили його на навчання до Тернопільської гімназії у 1907 році. Навчаючись, він ще кілька разів навідувався до батьків у Довге, у село, добру пам’ять про яке він проніс через усе життя.\nІ ось сонячного жовтневого дня, коли незвичні для цієї пізньої пори промені ще зігрівали природу та людські серця, Володимир Зенонович Гжицький знову повернувся у дороге для нього село Довге. Повернувся, увіковічненим у мармурі, у теплих спогадах, щирих розповідях, рядками його творів про мальовничі краєвиди села, де він хлопчиною бігав, якими милувався і які так яскраво, поетично та різнобарвно описав у своїх творах. А відбулась ця символічна зустріч завдяки вчительці української мови місцевої школи Василині Поздик. Вона давно перейнялася тим, що Довге несправедливо обминають, коли йдеться про життя і творчість Гжицького. Насамперед, ще три роки тому домоглася, щоб основну вулицю у селі назвали іменем письменника. Разом з учнями проводила заходи, приурочені Володимиру Зеноновичу, відвідувала могилу його батьків у сусідній Долині (живучи у Довгому у приміщенні школи, Гжицькі, залишаючись працювати тут, побудували будинок у Долині, що буквально за кілометр від довгенської школи). Вона оформила стенд, приурочений життю і творчості відомого земляка. А тепер при підтримці своєї сім’ї, в тому числі і фінансовій, при допомозі спонсорів, серед яких жителі та уродженці села Василь Китура, Зіновій Крушний, фермер Роман Бундзеляк та завдяки його зверненню – і депутат Верховної Ради Микола Люшняк, встановила на будинку, де жив письменник разом з рідними, меморіальну дошку.\nУрочисто, у щирій, теплій, як цей недільний день, атмосфері пройшло її відкриття. Зібрались сільчани, щоб віддати дань пам’яті талановитому земляку. Відкрив урочистості староста села Омелян Поздик – перший помічник Василини Богданівни. Він так проникливо розповідав про непросте життя земляка, роки заслання, що у деяких старших людей на очах появились сльози. Після того, як ініціаторка урочистей перерізала стрічку і впало полотнище, що прикривало дошку, своїми добрими очима глянув на земляків Володимир Зенонович, на гору Бердо, описану ним…\nСвященик Роман Чорній відправив молитву освяти, окропив дошку, відзначивши важливість такої події у житті села. Потім Василина Богданівна разом з учасниками жіночого вокального ансамблю, місцевими школярами у літературно-музичній композиції детально перегортали сторінки життя і творчості письменника, зачитуючи уривки з його поетичних та прозових творів. Особливо зворушливо сприймали присутні рядки творів, пов’язані із рідним Довгим.\nПро те, що відкриття меморіальної дошки Гжицькому, увіковічнення його пам’яті у селі є справжньою історичною подією для Довгого, розповідали у своїх виступах творчі, ініціативні земляки: автор літературних збірок із Долини Віра Фрейчак, місцевий художник, який теж чимало доклався до справи вшанування Гжицького, Ярослав Габура, уродженець та істинний патріот села Василь Китура, начальник відділу освіти Теребовлянської міської ради Світлана Климко, а також автор цих рядків.\n… «Завжди я любив і люблю своє мальовниче село Довге, заслонене від східних вітрів горою Бердо…» – це слова Володимира Гжицького із його автобіографічної трилогії «У світ широкий», написаної у 1960 році. Ці ж слова викарбовані на меморіальній дошці, щоб і нинішнє, і майбутнє покоління села віддячували йому шаною і незабуттям.\n10 березня у Слобідському клубі відбувся концерт-реквієм, присвячений пам’яті великого патріота України Т.Г. Шевченка та Героїв Небесної сотні\nКонцерт-реквієм с. Деренівка\nПовік житимуть в людських серцях герої, які віддали своє життя за волю України\nДень народження Шевченка у Теребовлі – Теребовлянська об'єднана територіальна громада commented on Вшанували пам’ять Великого Кобзаря


Стан довкілля Черного моря. Загальнау оцінка стану морського регіону | Топографические карты\nСтан довкілля Черного моря. Загальнау оцінка стану морського регіону\nЗагальнау оцінка стану морського регіону\nЦя глава містить загальну оцінку стану морського регіону, який охоплений Бухарестською конвенцією. Представлені опис впливу діяльності людини на морську екосистему, оцінка ефективності заходів, які були здійснені для охорони морського середовища на міжнародному і національному рівнях, заява про обмеженість наявної інформації і знань, виділені пріоритети діяльності (відповідно до Стратегічного плану дій та Державної програми охорони та відтворення Азовського і Чорного морів).\nТака загальна оцінка базується на інтерпретації і аналізі наявної наукової інформації. Вірогідність оцінки залежить від якості наявної інформації. Як випливає з представленої оцінки, все ще існує ряд важливих прогалин у розумінні морського довкілля. При створенні основ для прийняття ефективних рішень по управлінню морями та діяльністю людини в них, необхідним є як підтримка, так і поновлення поточної інформації про морське середовище та іншої інформації, яка необхідна для прийняття рішень і ліквідації наявних прогалин у знаннях. Для цього необхідно мати ефективні системи моніторингу та інші інформаційні системи, оптимально розподіляти наявні ресурси, спрямовуючи їх на задовольняння існуючих потреб. Для підвищення дієвості процесу збору і аналізу даних необхідно вживати певних заходів.\nВиділення пріоритетів має на меті привернути увагу до питань, які потребують вирішення на міжнародному рівні, і до питань, які у найкращий спосіб можуть бути вирішені на національному рівні.\nРозглядаючи пріоритети різних питань, висвітлених у даному звіті, можна зробити висновок про те, що найважливішими з них відносно північно-західної частини Чорного моря в межах України є:\nА) Здійснення стратегічного Плану дій та Національного плану дій по відтворенню та захисту Чорного моря з урахуванням:\nзниження забруднення від точкових і дифузних джерел;\nуправління біологічними ресурсами, особливо вирішення питань відносно рибного господарства;\nстабільного розвитку людини.\nБ) Іншим важливим питанням є зміна клімату.\nВ) Інші важливі пріоритети:\nпитання, які включені в Стратегічний план дій по відтворенню та захисту Чорного моря, Концепцію охорони і відтворення навколишнього природного середовища Азовського і Чорного морів у зв“язку з боротьбою з евтрофікацією;\nвплив джерел забруднення, розташованих на суші, дифузних джерел забруднення та джерел забруднення з суден;\nудосконалення бази знань.\nВідносно конкретних прибережних регіонів, важливого значення мають і інші питання, в тому числі:\nпрактичне здійснення Бухарестської конвенції стосовно небезпечних вантажів (зокрема, важких металів та органічних речовин);\nпитання, які включені до Стратегічного та Національних планів дій для здійснення природоохоронних заходів та розробки механізмів по управлінню морською діяльністю та впливом на розвиток прибережних регіонів;\nоцінка і моніторинг забруднюючих речовин.\nВраховуючи все вищенаведене, здійснення Стратегічного плану дій в басейні Чорного моря повинно залишатися найвищим пріоритетом для України.\nГеографія, гідрографія та клімат\nВодозбиральний басейн. Опис впливу. Визначальним фактором формування головних екологічних проблем Чорного моря є вплив річкового стоку, 80% якого надходить до мілководної найбільш екологічно уразливої північно-західної частини Чорного моря (ПЗЧМ). Чотири головні річки чорноморського басейну - Дунай, Дністер, Південний Буг і Дніпро - щорічно приносять в ПЗЧМ в середньому 270 км3. Їх загальна водозбиральна площа становить 1,46 млн. км3 і охоплює територію 20 держав з населенням 162 млн. чол.\nВеличина питомого водозбору для ПЗЧМ на північ від паралелі 45° с. ш. складає біля 29, що відбиває дуже високий ступінь залежності моря від суші. Зміни якості та кількості прісного стоку відбиваються на екологічному стані не тільки ПЗЧМ, а й Чорного моря в цілому.\nОсновними факторами впливу прісного стоку на Чорне море є його якість, яка визначається рівнем забрудненості річкових вод, і об’єм стоку, який визначається, перш за все, природними умовами, а також відбором і сезонним перерозподілом річкового стоку. Основними факторами антропогенного впливу на якість води у головних річках водозбирального басейну моря є:\n■високе навантаження по біогенним елементам і евтрофікація вод;\n■забруднення небезпечними речовинами, включаючи нафту;\n■забруднення речовинами, що призводять до зростання БПК і виснаження кисню;\n■надмірний водозабір і зарегульованість стоку що негативно відбивається на здатності річки до самоочищення.\nРічковий стік є головним забрудником Чорного моря. Вклад Дунаю у забруднення Чорного моря біогенними та токсичними речовинами є визначальним. Вклад інших річок, загалом, пропорційний їх стокові, але в окремих випадках ця пропорційність порушується. Спад виробництва у промисловості і сільському господарстві в країнах середньої і нижньої течій Дунаю, а також в країнах басейнів інших великих річок призвів до зниження обсягів надходження біогенних речовин у Чорне море. Водність усіх чотирьох великих річок водозбирального басейну ПЗЧМ в останні п’ять років зростала. Максимальні величини обсягу річного стоку досягали для Дунаю - 262 км3 (1999 р.), для Дніпра - 58,4 км3 (1998 р.), для Дністра - 15,3 км3 (1998 р.).\nДля усіх чотирьох головних річок характерний високий ступінь зарегульованості стоку, що здійснюється з різними цілями: як для кращого економічного використання водних ресурсів, так і для захисту землі та майна від повені. Спорудження дамб і водоймищ, змінюючи гідрологічний режим річки, впливає на перенос донних завислих наносів, на ерозійні характеристики русла і навіть морського узбережжя. Неоднозначним є вплив водосховищ на якість річкової води. Зважаючи на всю суму позитивів і негативів регулювання річкового стоку очевидно, не має сенсу обговорювати питання про повернення великих річок до природного гідрологічного стану. Однак, необхідно не допускати подальшого спорудження дамб і водосховищ, щоб не ускладнювати проблему Що ж стосується малих річок, то відновлення їх природного гідрологічного режиму у більшості випадків є нагальною потребою.\nОзнаки негативного впливу відбору прісного стоку на екосистему Чорного моря проявляються у зміні галінної і густинної структури вод і екологічних кризах на північно-західному шельфі. Висловлюються також гіпотези про вплив цих факторів на зміну положення верхньої межі сірководневої зони глибоководної частини моря.\nШлях до екологічного оздоровлення Чорного моря у значній мірі пролягає через екологічне оздоровлення річкових басейнів. Головними напрямами покращення та відтворення екологічного стану басейнів великих річок і зменшення негативного впливу річкового стоку на екологічний стан Чорного моря мають бути:\nА) обмеження антропогенного впливу на стан річок і річкових басейнів у цілому:\n1)упровадження технічних і технологічних, економічних, правових та інших заходів, спрямованих на обмеження впливу джерел забруднення на річкові води;\n2)зниження обсягів водоспоживання, зокрема , безповоротного водозабору;\nБ) підвищення здатності річок до самоочищення:\n1)відновлення гідрологічного стану малих річок;\n2)збереження заплавних масивів гирлових зон великих річок як природних фільтрів річкового стоку.\nЗдійснення цих заходів передбачається у рамках виконання Державної програми охорони та відтворення Азовського і Чорного морів\nВодні маси. Опис впливу. Води Чорного моря можна умовно розподілити на шість типів водних мас, а води північно-західного шельфу - ще на чотири підтипи. У відкритому морі води поширюються по всій акваторії глибоководної частини Чорного моря і розділяються горизонтальними межами на шари за обраними критеріями. На ПЗШ істотними є горизонтальна неоднорідність і тимчасова нестабільність у розподілі поверхневих вод.\nОсновним керуючим механізмом формування циркуляційного режиму вод Чорного моря є зимове формування щільнісної структури вод діяльного шару моря під впливом термодинамічної взаємодії з атмосферою. На мілководному північно-західному шельфі найважливішу роль у перерозподілі всіх типів водних мас відіграють приводні повітряні потоки.\nВ останні десять років, у зв’язку з істотним потепленням клімату, послабленням впливу атмосфери на водну поверхню і, як результат, послабленням енергетичного імпульсу від атмосфери до води, усе частіше розвиваються ситуації літнього руйнування загальноциклонічної циркуляційної системи відкритого моря, активного розвитку вздовжсхилового антициклонічного вихороутворення і потужного перемішування вод на синоптичному масштабі рухів.\nАнтропогенна діяльність. Опис впливу. Основними чинниками високого антропогенно- техногенного тиску на природне середовище морів є: понаднормативний вміст мінеральних та органічних поживних речовин у річковому стоці та скидах забруднених вод із точкових та дифузних джерел, розташованих у прибережній смузі морів, що призводить до евтрофікаційних явищ та мікробіологічного забруднення морських вод; надходження до морських вод нафтопродуктів з морських суден та берегових джерел; порушення місць існування морських рослин і тварин внаслідок днопоглиблювальних робіт та застосування недосконалих засобів вилову риби; ненавмисне занесення з баластними водами суден чужинних організмів, які загрожують місцевій флорі та фауні; хвильова абразія морського берега, яка спричиняє руйнацію прибережної смуги, видобування корисних копалин на морському дні.\nРічкове забруднення. Суттєвим чинником забруднення моря є стік річок. Щороку з водами річок України до Чорного моря надходить 653 тис. т завислих речовин, понад 8 тис. т органічних речовин, близько 1900 т азоту 1200 т фосфору та інші речовини. Вплив малих річок Причорномор“я є незначним за масштабами, проте важливим за екологічними наслідками. Їх оздоровлення необхідне з точки зору збереження біорізноманіття, розвитку рибного господарства та аквакультури і рекреації.\nЗабруднення з комунальних і індустріальних джерел на морському узбережжі.\nЗа період 2000 року в межах України в Чорне моря було скинуто зворотних вод: без очистки - 3,5 млн. м3; недостатньо очищених - 20,4 млн. м3 ; нормативно очищених - 185,9 млн. м3; нормативно чистих - без очищення - 289,1 млн. м3.\nЗабруднення від дифузних джерел. Суттєвим чинником забруднення в прибережній смузі є дифузні джерела надходження забруднюючих речовин. Поверхневий зливовий стік як один з основних шляхів надходження забруднення від дифузних джерел призводить до забруднення прибережних вод, особливо бактеріального та нафтового. Поверхневий стік з сільськогосподарських угідь надходить до морських акваторій через малі річки та струмки, а також скиди з іригаційних систем. Окрім завислих часток, з річковим стоком малих річок надходять незасвоєні добрива та пестициди.\nАтмосферне забруднення. Важливим джерелом надходження забруднення до Чорного моря є атмосферні опади. Забруднення від пересувних джерел пов“язано в основному з автотранспортом. В містах Криму забруднення повітря від автотранспорту становить від 60 до 90% загальної кількості викидів.\nЗабруднення від сміття, відходів господарської діяльності та від скидання відходів ґрунтів.\nНевідкладною проблемою стає накопичення значної маси твердих побутових і промислових відходів в межах прибережної смуги моря. В багатьох випадках звалища побутових і промислових відходів розташовані в межах водоохоронної смуги морів, у відповідних служб не вистачає коштів для налагодження належної системи контролю за несанкціонованими скидами сміття в прибережні акваторії. Низький рівень екологічної свідомості населення прибережних областей і чисельних туристів загострює цю проблему Не обладнані звалища відходів отруюють поверхневі і підземні води, створюють загрозу погіршання санітарно-епідеміологічному стану рекреаційних ресурсів та здоров“я населення.\nЗабруднення від днопоглиблювальних робіт. При днопоглиблювальних роботах в морських акваторіях щорічно переміщаються великі обсяги ґрунтів, які являють собою окремий вид промислових відходів. Вплив цього джерела забруднення морських вод є одним з провідних чинників деградації придонних біоценозів в результаті замулення. В цілому на українській частині акваторії Чорного моря економічні втрати від забруднення моря, що спричиняються роботами, пов’язаними з днопоглиблюванням акваторії портів та морських каналів, становлять щорічно близько 1,85 млн. гривень.\nЗабруднення від судноплавства та військової діяльності. Відсутність достатньої кількості належних портових споруд для забезпечення обробки екологічно- небезпечних вантажів, майданчиків для їх складування і збереження, належного екологічного контролю, а також низька забезпеченість морських транспортних засобів та військових кораблів системами очистки побутових вод та накопичення твердих відходів призводить до значного забруднення акваторій портів та вздовж суднових шляхів. З огляду на перспективний розвиток судноплавства, стан природоохоронної діяльності в цієї галузі є незадовільним.\nМорське природокористування. Висока цінність природних ресурсів прибережної смуги морів, частина яких для України є унікальними, близький до граничного рівень їх використання, підвищена уразливість природних систем, висока вартість витрат на їх відновлення, переважно конфліктний характер відносин між окремими природокористувачами обумовлюють необхідність вирішення проблем морського природокористування.\nСтратегія попередження деградації екосистеми українського шельфу Чорного моря вимагає розробки нормативного та інформаційного забезпечення регулювання надходження забруднень з точкових джерел в межах моря, проведення районування і типізації прибережних акваторії Чорного моря за пріоритетними видами морекористування, розробки та гармонізації на міжнародному рівні критеріїв оцінки стану морських екосистем, розробки методологічного забезпечення та механізмів регулювання надходження забруднюючих речовин від точкових джерел, розробки оцінок ефективності природоохоронних заходів, а також комплексного еколого-економічного обґрунтування морегосподарських рішень.\nЗ огляду на майбутній розвиток видобутку корисних копалин на шельфі Чорного моря, зокрема нафти, значна увага має бути приділена забезпеченню регулятивно-правової бази в також екологічного моніторингу цього типу діяльності стосовно охорони морського довкілля.\nОсновним шляхом охорони довкілля узбережжя Чорного моря є створення мережі невеликих за площею резерватів, що відображають природні особливості регіонів, які стануть місцями загального та колоніального гніздування птахів, мешкання рідких тварин і рослин.\nПодальший розвиток природоохоронних територій на узбережжі України намічено здійснювати за рахунок заповідання ділянок водно-болотних угідь, морських кос, островів, гірських ділянок. Створення природоохоронних аквальних ділянок в Чорному морі сприятиме збереженню унікальних морських біоценозів та міграційних шляхів риб і водноплавних птахів. Суттєвим напрямом для цього є розробка нормативно-правової бази заповідання морських акваторій. Для ефективного запровадження резервування територій та акваторії прибережної смуги необхідно розробити Програму розвитку природоохоронних об“єктів прибережної смуги морів.\nЗабезпечення стандартів якості морської води для функціонування туризму на морському узбережжі є найважливішим питанням.\nІдентифікація пріоритетних дій\nКомплекс водоохоронних заходів стосовно Чорного моря та його прибережної смуги відповідно до Закону України “Про затвердження Державної програми охорони та відтворення Азовського і Чорного морів” має включати:\n1.Здійснення політики зменшення надходжень забруднень до поверхневих водних об’єктів шляхом впровадження басейнових водоохоронних програм річок Дніпро, Дунай, Дністер, малих річок Причорномор’я.\n2.Впровадження заходів щодо зменшення надходжень шкідливих речовин до морів з повітря шляхом усунення джерел та нормування їх викидів, що знаходяться на напрямах атмосферного переносу\n3.Припинення понаднормативних скидів забруднюючих речовин з точкових джерел (каналізаційні системи побутових та промислових стоків), що спричиняють утворення так званих “гарячих точок” у прибережній смузі моря.\n4.Здійснення заходів щодо зменшення надходження забруднюючих речовин до прибережних вод та припинення їх мікробіологічного забруднення шляхом очистки зливових вод з території міст та сільськогосподарських угідь у прибережній смузі, в першу чергу - з іригаційних систем.\n5.Створення цілісної системи контролю за переміщенням небезпечних речовин морським транспортом, усунення забруднення вод морів з морських суден.\n6.Удосконалення системи поводження з побутовими та промисловими відходами, що утворюються в прибережній смузі морів, маючи на меті припинення забруднення вод морів дренажними водами сміттєзвалищ та полігонів захоронення відходів, а також створення умов для використання відходів від днопоглиблювальних робіт у морі.\n7.Посилення заходів упередження аварій на морських спорудах та суднах, що можуть спричиняти негативний вплив на довкілля, засобів ліквідації наслідків цих аварій та надзвичайних ситуацій на морі.\nТоксичні забруднюючі речовини. Вступ. Бухарестська Конвенція по захисту Чорного моря 1992 року Стратегічний план дій по реабілітації та захисту Чорного моря і Національна Програма визначають стратегію по відношенню до токсичних забруднюючих речовин. Важливим елементом цієї стратегії є наведені у додатках до Конвенції списки хімічних сполук, скиди яких у морське середовище заборонені або обмежені.\nТочкові джерела забруднення та їх вплив на морське середовище в місцях скиду контролюються Державною інспекцією охорони Чорного моря. Якість стічних вод та вміст в них забруднюючих речовин визначаються лабораторіями станцій біологічної очистки стічних вод чи підприємств, які мають безпосередні випуски. Але на жаль, список речовин, які контролюються, дуже обмежений у порівнянні з вимогами Конвенції. Тому моніторингові дослідження і хімічний аналіз досить широкого списку ЗР у різних об’єктах морського середовища, який виконується Українським науковим центром екології моря, є дуже важливою складовою загальної оцінки екологічного стану Чорного моря.\nОпис впливу. В морському середовищі присутній широкий спектр токсичних металів і органічних забруднюючих речовин, які стали постійними компонентами морських екосистем. Багато з цих речовин, завдяки здатності до біоакумуляції, мають добре виражену тенденцію до накопичення в ланках харчового ланцюгу.\nВизначені сучасні рівні забруднення морської води, донних відкладень і гідро біонтів різних районів Чорного моря.\nПри вивченні впливу джерел забруднення, що розташовані на суші, встановлено, що розповсюдження забруднюючих речовин в морському середовищі займає значно більші площі, ніж це передбачено діючими нормативними документами щодо розробки проектів гранично-припустимих скидів з точкових джерел. При цьому максимуми концентрацій того чи іншого індивідуального забруднювача знаходяться за межами контрольних створів на різних відстаннях, в залежності від природи самої речовини. Необхідна певна робота по перегляду та розробці нових правил для проектів ГДС.\nСеред забруднюючих речовин найбільш небезпечними для морського середовища за критерієм співвідношення концентрації і норми (ГДК, чи стандарт) є органічні забруднювачі. Про це свідчить високий ступінь виявлення нафтових і хлорованих вуглеводнів у всіх елементах екосистеми і відносно високий рівень їх вмісту в донних відкладеннях. За період спостережень (1992- 2000 р.) середній рівень концентрацій найбільш розповсюджених ЗР у донних відкладеннях становив: для нафтових вуглеводнів - 7,8 мг/кг; 114,8 мг/кг і 7,5 мкг/кг сухої ваги для АВ, НВ і 3,4- БП відповідно; середньобагаторічні концентрації ліндану, ДДТ, ДДЕ, ДЛЯ і ПХБ становили: 0,38; 2,38; 2,65; 3,08 і 17,28 мкг/кг сухої ваги, відповідно.\nПорівняння цих величин із стандартами якості донних відкладень показало, що всі вони нижче критичних концентрацій для Чорного моря. Однак у найбільш забруднених районах (полігони Дунайський, Дністровський, Мегаполіс) концентрації нафтових і хлорованих вуглеводнів перевищують рівень стандартів, запропонованих для Чорного моря.\nРівень вмісту металів у морський воді в цілому характеризується як незначний. Але це не означає, що проблеми забруднення Чорного моря токсичними металами не існує. В зв’язку з невеликою розчинністю металів у морський воді, вони є присутніми на завислих речовинах і після надходження з береговим стоком (річки, ДЗ) депонуються у донні відкладення, де і накопичуються. Результати досліджень свідчать про те, що вміст металів у донних відкладеннях іноді перевищує ГДК (розділ 4). Окремі метали, такі як цинк, свинець, кадмій, миш’як акумулюються у мідіях деяких районів моря в концентраціях, які перевищують ГДК. Вони також виявлені в біонтах вищого ступеню (морські риби, птиці), що викликає загрозу і для людини.\nАле загальною є тенденція деякого зменшення вмісту приоритетних забруднюючих речовин у морському середовищі за останні п’ять років.\nНа цьому фоні певну небезпеку викликає екологічний стан окремих локальних районів, де рівень антропогенного навантаження досить значний. До таких районів відносяться:\n■морські районі, що знаходяться під впливом річкового стоку (Дунаю, Дніпра, Південного Бугу і Дністра), та місця скиду стічних вод міст на північно-західному шельфі (Одеса, Іллічівськ);\n■портові акваторії, серед яких за ступенем забруднення перше місце займає порт Севастополь, далі слідують Одеський порт порт м. Скадовськ, Іллічівський порт і порт “Південний”. Перші 2 порти характеризуються високим рівнем забруднення донних відкладень нафтопродуктами і поліхлорованими біфенілами. Слід відмітити, що у порту Севастополь забруднення морського середовища викликано не лише господарчою діяльністю, а також і, в більшій мірі, військово-морським флотом. У донних відкладеннях цього порту зафіксовані рекордні концентрації суми нафтових вуглеводнів -24000 мг/кг і ПХБ - 600 мкг/кг. Рівень забруднення порту Скадовськ є значно нижчим, але він відрізняється від інших портів України відсутністю мідій, які є в достатній кількості в більш забруднених портах Севастополю і Одеси. Вірогідно, що в порту Скадовськ присутні якісь токсичні для мідій сполуки, які ще не ідентифіковані; Філофорне поле Зернова, деградація якого, на жаль, не зупиняється. Запаси цієї цінної водорості як сировини для харчової та медичної промисловості значно скоротилися. Однією з причин цього є невідповідність якості цього району нормам ГДК і стандартам за деякими показниками. Перш за все, це стосується вмісту завислої речовини у морській воді даного району який знаходиться у діапазоні 85 - 103 мг/ л, що значно вище ніж у середньому для інших районів. Високі концентрації завислої речовини зменшують проникнення сонячного світла і негативно впливають на зріст філофори. Також у морській воді цього району присутні поліхлоровані біфеніли, сума концентрацій яких у деяких точках досягає 60 - 70 нг/л, нафтопродукти - до 1 ГДК і деякі метали, у концентраціях, близьких до ГДК. Окрім того, у донних відкладеннях поля Зернова рівень вмісту суми ДДТ та його метаболітів, суми ПХБ, нафтопродуктів та цинку перевищує стандарт Наслідком такого становища є накопичення ЗР у тканинах самої філофори і, перш за все, вуглеводнів нафтового походження (парафінів - С17, С18, індивідуальних ПАВ - антрацену флуорену пірену аценафтену та інших), ПХБ, деяких пестицидів (ДДТ та його метаболітів) і металів (нікелю та міді); район острову Зміїний, який має дуже важливе значення для відродження біо різноманіття не тільки у ПЗЧМ, а і для всього Чорного моря. В морській воді цього району концентрації нафтопродуктів на окремих станціях перевищують ГДК в 2 - 3 рази, фенолів-у 20 -25 разів. В донних відкладеннях, внаслідок шкідливої дії річки Дунай, спостерігається перевищення ГДК цинком, хромом і досить високий вміст ртуті - на рівні ГДК. В мідіях цього району зафіксовані значні концентрації насичених вуглеводнів. Так, діапазон вмісту суми н-алканів від С14 до С34 в тканинах мідій коливається від 3130 до 4720 мкг/кг .Такий рівень концентрацій є значно вищим, ніж у мідіях, які мешкають в портових акваторіях, щоі вказує на наявність постійного джерела свіжого нафтового забруднення в районі о. Зміїний. З іншого боку в тканинах мідій острова Зміїний доля ароматичних вуглеводнів майже в 10 разів нижче насичених, а в мідіях портових акваторій, навпаки, концентрації ароматичних сполук приблизно в 10 разів вище суми насичених, що характерно для старого нафтового забруднення. Таким чином, мідійний контроль дозволив виявити фактзабруднення акваторій дизельним паливом з цистерн, які знаходяться на цьому острові.\nЕфективність заходів. Спостереження за рівнем забруднення донних відкладень того чи іншого району Чорного моря, які виконуються з частотою один раз на рік, чи раз у два роки слід визнати достатнім, маючи на увазі консервативність складу донних відкладень.\nЩо стосується моніторингу забруднення морських вод, то спостереження один раз на рік не дозволяють виконувати оцінку просторово-часової мінливості рівня забруднення і відображують випадкову картину забруднення, характерну тільки на момент вимірювання. Тому, дуже важливим є організація регулярного екологічного моніторингу з частотою не менше 4 експедицій на рік.\nОбмеження у вивченні явищ. Спостереження, який виконує УкрНЦЕМ, дозволяють контролювати забруднення морського середовища всіма токсичними металами і пріоритетними органічними ЗР, що наведені у додатку до Конвенції.\nОднак, аналіз металоорганічних сполук (метил- ртуті, олово-органічних речовин) через відсутність аналітичного обладнання не виконується, тому контроль за цими дуже токсичними ЗР відсутній.\nТочкові джерела забруднення і річки, як вже було підкреслено в розділі 4, контролюються по обмеженому списку ЗР, що явно недостатньо.\nПри удосконаленні програм екологічного моніторингу необхідно врахувати відсутність або недостатність інформації по деяким районам Чорного моря, а саме:\n■Морські лимани Тузлівської групи\n■Основні порти України\nОцінка якості морських екосистем за допомогою нового нормативного документу “Цілі та стандарти якості морського середовища” дозволяє виконувати науковий аналіз на новому більш сучасному рівні і готувати таку інформацію, яка задовольняє управлінським рішенням. З іншого боку, нові стандарти та класифікаційні схеми для оцінки якості, стосуються лише морської води і донних відкладень різних видів морського природокористування і не охоплюють інші об’єкти морського середовища - гідробіонти різних видів. Тому слід продовжити роботу в цьому напрямку.\nЕвтрофікація та її наслідки\nОпис впливу. Серед антропогенних порушень евтрофикація є найбільш значним негативним фактором, що впливає на екосистему Чорного моря і, насамперед, на її північно-західну частину (ПЗЧМ). Екологічна криза, що вибухнула у водах цього регіону в 70-80 роки, на даний час виражена в евтрофікації, розвитку широкомасштабних явищ гіпоксії, появі сірководневих зон і, як підсумок, - у деградації біогеоценозів. Біогенне забруднення\nАналіз просторового розподілу біогенних елементів був проведений за довгостроковий період (1955 - 2000 рр.) для двох частин ПЗЧМ: західної, найбільш підданої антропогенному впливу річкового і промислового-побутового стоків і східної, де їхній вплив обмежується переважно другим компонентом і яка в більшій мірі зазнає впливу відкритої частини моря. Середньобагаторічний рівень вмісту біогенних елементів у західній частині шельфу є вищим, ніж у східній (величини концентрацій нітратів у поверхневому шарі вод західної частини на порядок вище ніж у східній; рівень інших біогенних елементів приблизно в 1,5-3 рази вище).\nПостійними зонами посиленого біогенного навантаження у західній частині ПЗЧМ є пригирлові узмор’я Дунаю, Дністровського і Дніпро-Бузького лиманів. При цьому слід зазначити, що під цим впливом річкового стоку знаходиться не лише поверхневий, але і придонний шар.\nМаксимальний рівень азотовміщуючих біогенних речовин за весь період спостережень був відзначений у придунайському і дністровському районах. Для фосфатів максимальний середньобагаторічний рівень був відзначений у районі Дніпро-Бузького лиману.\nВнаслідок активних біоседиментаційних процесів, що відбуваються в екосистемі Чорного моря, донні відкладення стали потужним додатковим джерелом надходження біогенних речовин. Вміст усіх сполук азоту, фосфору і кремнію в мулових водах донних відкладень на порядок перевищує їхній вміст у воді придонного шару. В період розвитку відновлювальних умов на межі вода-донні відкладення відбувається вихід окремих біогенних речовин з донних відкладень. Цей процес призводить до “вторинного забруднення” і посилення процесу евтрофування.\nРазом із антропогенною у Чорному морі відбувається природна евтрофікація, що пов’язана не з річковим стоком, а з мобілізацією глибинного запасу мінеральних солей. Підвищення рівня біогенних елементів виявляється в зонах звалу глибин у процесі апвелінгу. Ці води поширюються до глибин 30-50 м, створюючи “червоні припливи” біля узбережжя Болгарії на значній відстані від гирл великих річок.\nЕвтрофікація спостерігається вже і в центральній частині західної половини Чорного моря, де за останні роки у фотосинтетичному шарі концентрації мінеральних фосфору й азоту підвищилися в 1,5-2 рази.\nГіпоксія і аноксія\nОдним з найбільш негативних наслідків евтрофікації є порушення кисневого режиму з наступними явищами гіпоксії і аноксії у придонному шарі води. З початку 70- х років гіпоксія в ПЗЧМ стала щорічним явищем.\nЗа досліджуваний період (1973-2000 рр.) гіпоксія спостерігалася на значній акваторії ПЗЧМ, окрім північної і східної частин Каркінитської затоки і південно-східної частини шельфу. Найбільш несприятливий кисневий режим відзначений у 30-40- мильній зоні, пов’язаній з північним і західним узбережжям ПЗЧМ. Понад 80% випадків виявлення гіпоксії відзначалися приблизно в 10 милях на схід від Дністровської банки; з ймовірністю понад 40% випадків -в областях Придунайського району Одеської затоки й Одеської улоговини, а також у зоні, що з’єднує обидва райони, з інтервалом глибин 15-25 м. Явища гіпоксії відзначені також у районі Кримського півострова.\nРайони шельфу, де відзначені гіпоксія і аноксія, характеризуються аномальними океанографічними умовами: вертикальні градієнти щільності тут досягають 6 умовних одиниць, температури - 150 С, солоності - 6 % на 1 м. На початку літа рН на поверхні досягає 9,25, а пересичення вод киснем - 170 %. У придонному шарі рН води знижується до 7,8. Спостерігається також інтенсивний розвиток деструкційних процесів - БСК досягає 2-4 мг/л, а константа швидкості окислювання органічної речовини в 3-5 разів вище, ніж для вод відкритої частини моря. Товщина шару сірководневого зараження при глибині моря 12 м може досягати 3-5 м, а при глибині 25-30 м - 10-15 м. Наприклад, у 1983 році площа сірководневого зараження у міжріччі Дунай-Дністер склала 5,2 тис км2, а його запас становив 15 тис. т.\nМіжрічна мінливість та тенденції\nПри розгляді довгоперіодної мінливості рівнів вмісту біогенних елементів простежується зв’язок їхньої міжрічної динаміки з величиною і характером річкового стоку. Багатоводним і маловодним за водністю періодам відповідає збільшення або зниження концентрацій біогенних елементів (пряма залежність). Однак, слід зазначити, що в наступний повноводний період річкового стоку (починаючи з 1995 р.), разом з тенденцією підвищення рівня вмісту силікатів, нітратів і загального азоту, знизився рівень вмісту фосфатів в обох частинах шельфу. Тут домінує не кількість, а характер річкового стоку.\nДля обох частин шельфу (західної і східної) відзначена тенденція зниження прозорості води, що є важливим показником евтрофікації вод.\nУ довгостроковій мінливості кисню простежується наявність коливань із циклічністю приблизно 3-5(6)- років. Періоди з максимальними значеннями площ, охоплених гіпоксією, були у 1978, 1980, 1983, 1990 і 1994 рр. І на даний час це явище простежується на значній акваторії ПЗЧМ.\nПісля 1993 року, у зв’язку із зменшенням рівня антропогенного навантаження у результаті економічної кризи, дещо покращилася екологічна обстановка в прибережних водах Болгарії (у затоці Варни та в районі рогу (алата) і в прибережній зоні Румунії.\nТаким чином, під впливом антропогенної і природної евтрофікації вод на акваторії ПЗЧМ відбулися істотні зміни у гідрохімічному, гідрологічному та газовому режимах, у фізико-хімічних і продукційно- деструкційних процесах, загострюються процеси придонної гіпоксії і наступні замори. З огляду на незворотність цих процесів (незважаючи на деяке послаблення антропогенного стресу на екосистему в останні роки), можна припустити, що такі негативні явища, як гіпоксія, і в найближчі роки будуть продовжуватися, а часові і просторові масштаби і особливості цього явища будуть, очевидно, визначатися гідрометеорологічними умовами року Обмеження у вивченні явищ, ідентифікація пріоритетних дій.\nНеобхідно відзначити, що проблема евтрофікації і її наслідків не може бути просто “виключена” за допомогою зниження надходження біогенних елементів та органічних речовин. Це надзвичайно складна комплексна екологічна проблема і її вирішення залежить від серйозних екологічних, економічних і інженерних дій на національному і міжнародному рівнях.\nДля зниження рівня евтрофування вод ПЗЧМ потрібен комплекс заходів щодо зменшення біогенного навантаження на Чорне море. Проте, на сьогодні для розроблення таких заходів та контролю за їх ефективністю бракує навіть методологічних засобів, оскільки проблема є регіональною. Далеко не повністю вирішені і численні науково-методичні питання регулювання рівня евтрофування морських вод: внутрішньорічна та міжрічна динаміка евтрофікації і гіпоксії, роль кліматичних і антропогенних факторів у протіканні цих процесів, використання показників (абіотичних та біотичних), прогнозування евтрофікаційних процесів та ін.\nТому практичним завданням при плануванні антиевтрофікаційних заходів є вирішення питання про зниження біогенного навантаження на морську екосистему на певний відсоток, або ж зниження його до рівня, який би відповідав будь-якому із попередніх вдалих періодів. Обидва ці підходи можна визнати вірними лише за напрямом, але дещо сумнівними щодо їх ефективності та достатності, оскільки біогенне навантаження є лише одним із факторів впливу що діє на фоні потужних і мінливих природних факторів.\nЗаходи щодо зменшення масштабів екологічно шкідливих природно-антропогенних явищ у морських водоймищах, включаючи й евтрофікаційні явища, є довгостроковими як за строком їх реалізації, так і за впливом на екологічний стан моря, до того ж вони потребують значних інвестицій, а отже їх характер і масштаби мають бути обґрунтованими, а їх ефективність має бути прогнозованою і контрольованою. Для виконання цих вимог має бути створено відповідне науково-методичне забезпечення, яке базується на достовірній оцінці моніторингових досліджень сучасного стану динаміки та прогнозу евтрофікаційних процесів.\nРегулярність моніторингових спостережень особливо важлива для вирішення найважливішої екологічної проблеми Чорного моря: евтрофікації вод північно-західного шельфу та пов’язаного з нею розвитку гіпоксії і аноксії придонних вод шельфу Актуальним є завдання узгодження української системи екологічного моніторингу з вимогами міжнародної системи моніторингу.\nОпис впливу. У даний час і у найближчі роки штучна радіоактивність вод Чорного моря визначатиметься довготривалими радіонуклідами цезієм-137 і стронцієм-90, тому що ці радіонукліди у водах морів та океанів знаходяться у розчиненій, іонній формі. Розподіл концентрацій і загальний запас їх у водній товщі визначатиметься, в основному гідродинамічними факторами та полем течій.\nУ результаті різних міграційних процесів основна частина техногенних радіонуклідів попадає до екосистеми Чорного моря, яке належить до числа морів, що має слабкий водообмін з океаном. Внаслідок цього різні забруднюючі речовини, в тому числі й радіоактивні, що попали до його води, залишаються у ньому досить значний час. Тому вивчення потоків техногенних радіонуклідів до екосистеми Чорного моря є необхідним для вирішення різних завдань, пов’язаних з дослідженнями закономірностей поразки та відновлення морських біоценозів під дією радіаційних факторів.\nВиявлено, що відбувся перерозподіл концентрацій в екосистемі Чорного моря. Є такі райони, де накопичуються радіонукліди, це райони із слабкою динамічною активністю.\nОкрім проблем забруднення радіоактивними компонентами вод та донних відкладень Чорного моря існує і потреба вдосконалення моніторингу в усіх середовищах - повітря - вода - донні відкладення - гідробіонти. Це дасть можливість побудувати моделі динаміки та вилучення радіонуклідів з екосистеми Чорного моря і дати прогноз на певний період часу.\nПроблема загострюється у разі транспортування по Чорному морю відходів радіоактивних речовин для утилізації.\nСірководень Чорного моря\nОпис впливу. В останні 15 років проблема сірководневого зараження глибинних вод Чорного моря постійно привертає до себе увагу науковців і суспільства. За масштабами ця проблема басейнова, за генезисом - природна. Донедавна вона розглядалася лише як природна властивість моря, яку потрібно враховувати і до якої необхідно прилаштовуватися, як і до будь- якого природного явища, що не виходить за межі існуючого природного стану. Ситуація змінилася після появи повідомлень про те, що спостерігається тенденція до підйому межі Н25-зони, у результаті чого існує ймовірність викиду великих об’ємів сірководню в атмосферу. Однак, прискіпливий аналіз цих повідомлень, як і результатів спостережень минулих років (починаючи з 1924 р.), а також інтенсивні науково- експедиційні дослідження Н25-зони в період 1982¬1992 рр. показали, що за наявними даними океанографічних спостережень неможливо одержати статистично достовірну оцінку середньої глибини граничної поверхні Н25-зони, і що на сьогодні не існує достатніх підстав для утвердження про односпрямовану зміну цієї глибини. Разом з тим, фрагментарність і ненадійність даних минулих років не дозволяють категорично стверджувати про повну відсутність змін у положенні межі анаеробних вод за минулі 75 років з початку масових спостережень. Тому продовження моніторингу топографії межі Н25-зони залишається одним із актуальних завдань дослідження Чорного моря, хоча , у зв’язку із згортанням моніторингової діяльності в останні п’ять років, більш точно слід говорити про відновлення, а не про продовження цих досліджень.\nСпостереження за динамікою межі Н25-зони, як і вивчення механізмів гідрофізичних, хімічних і біохімічних процесів взаємодії аеробної та анаеробної зон Чорного моря необхідні також для прогнозування поведінки цієї межі під впливом таких факторів, як: зростання рівня забруднення поверхневого водного шару; природне та антропогенне скорочення об’єму річкового стоку; регіональні кліматичні зміни, пов’язані із глобальним потеплінням; катастрофічні природні явища (землетруси) та антропогенні катастрофи (наприклад, можливість аварії на газопроводі Росія- Туреччина, потужність якого має становити 30-40 млрд. м3 щорічно і 215 км труб якого планується прокласти по дну моря на глибині 2000-2150 метрів). Ідентифікація пріоритетних дій.\nПроблеми сірководню глибоководної зони Чорного моря не значаться у міжнародному “Стратегічному плану дій для захисту і відтворення Чорного моря” та в “Державній програмі охорони та відтворення Азовського і Чорного морів” як основні екологічні проблеми моря, що потребують розв’язання. Але вивчення цих проблем, контроль їх стану і прогнозування розвитку мають стати одним із пріоритетних завдань як національного так і міжнародного екологічного моніторингу Чорного моря, проведення якого передбачено обома вищеназваними документами.\nОпис впливу. Біогенна седиментація - один з головних механізмів, що регулює склад та забруднення морських вод, процеси евтрофікації та взаємодію з сушею, бентосом та кліматом.\nСпеціальні дослідження, що виконувались в експедиційних рейсах у 1998-2000 рр. з метою оцінки параметрів біоседиментації по зміщенню рівноваги між ураном-238 та торієм-234, обумовленому біоакумуляцією та біосорбцією торію-234 планктонними організмами та завислою органічною речовиною, у водах прибережної зони північно-західної частини Чорного моря (ПЗЧМ): - гирлові райони Дунаю, Дніпро-Бузького лиману та в його центральному районі, дозолили оцінити:\n-просторовий розподіл концентрації урану-238 у районі досліджень, що характеризувався значною неоднорідністю у зв’язку із значним впливом річкових вод;\n-просторовий розподіл концентрації торію-234, що, визначався, в основному інтенсивністю біоседиментації та біогеохімічних процесів. Внаслідок цього концентрація торію-234 (розчинений + на зависі) змінювалась у межах 0,110-0,891 розп/(хв.л) при середньому значенні 0,39 ± 0,04 розп/(хв.-л).\n-коефіцієнт що характеризує зміщення радіоактивної рівноваги між ураном-238 та торієм-234 У період досліджень його значення змінювалось від 0,264 ± 0,034 - восени до 0,446 ± 0,096 в осінньо-зимовий період;\n-коефіцієнт накопичення торію у завислій органічній речовині (ЗОР) - Сти (розп/хв на 1 кг ЗОР) / Сти (розп/хв.л) у залежності від періоду досліджень змінювався від (7,1 ± 1,2/105 - восени до (3,6-5,3/105- взимку;\n-швидкість біоседиментації на окремих горизонтах, середнє значення якої у районі гирл Дунаю та Дніпро-Бузького лиману складало 90 ± 17 і 126 ± 66 (мг/м3 добу);\n-потік завислої органічної речовини з шару 0 м - дно, середнє значення якого складало 700 ± 370 і 910 ± 510 мг/м2 добу відповідно.\nЗапровадження у перелік досліджень, що виконуються під час моніторингу морського середовища, визначення параметрів біоседиментації по зміщенню рівноваги між ураном-238 та торієм-234, дозволить отримати необхідну інформацію для вирішення завдань, пов’язаних з балансовими розрахунками надходження біогенних та забруднюючих речовин у морське середовище та їх накопиченням у донних відкладеннях.\nФітопланктон, зоопланктон, бентос\nОпис впливу. На підставі аналізу сучасних даних по видовому складу, сумарній чисельності і біомасі планктонних організмів можна говорити про тенденцію до зменшення евтрофікації прибережних районів моря в порівнянні з даними, отриманими у 80-і роки. Свідченням цього є факт помітного зменшення частки синьо-зелених водоростей у видовому складі поверхневого фітоценозу а також зміна середньорічного домінантного співвідношення діатомових і перидінієвих водоростей на користь перших. Близько десяти років, із середини 80-х до кінця 90-х рр., у прибережних районах моря спостерігалося збільшення часу максимального розвитку фітопланктону за рахунок злиття двох сезонних «піків», були встановлені помітні відхилення, що виникають на початку літньої сукцесії фітопланктону Одеського регіону -як наслідок антропогенного навантаження.\nУ сучасний період структура розподілу зоопланктону змінилась - основні скупчення кормового зоопланктону змістились з прибережних районів в область проходження основної чорноморської течії далі звалення глибин. Добра забезпеченість кормом дрібного рослинноядного зоопланктону стимулює його розвиток у літньо-осінній період на всій прибережній акваторії шельфу Починаючи з 1999 р., відзначається зменшення, у порівнянні з попереднім періодом, ролі гребневика- мнеміопсису пов’язане з вичерпанням кормового запасу і появою хижака Вегое. Максимальна біомаса мнеміопсису була зафіксована лише на акваторії Одеської затоки в грудні 2000 р.(63 г/м2).\nУ прибережних районах шельфу бентосні організми, а ргіогі, є адаптованими до коливань солоності. За умов негативних впливів (часті гіпоксії та замори) найбільш вразливим стає угруповання організмів, прикріплених до ґрунту (молюски). Менше страждають біоценози організмів, які занурюються (поліхети) і які вільно мешкають на поверхні ґрунту. В останні роки нормальне існування донних організмів відзначається лише уздовж Кримського півострова, а північно-західний шельф характеризується збідненою фауною макрозообентосу і наявністю некрозон навіть на акваторіях, віддалених від берега.\nПріоритетними напрямками досліджень є:\n■Контроль на сучасному рівні за гідробіологічними показниками.\n■Розроблення методично-наукової бази досліджень за вселенцями, які потрапляють у Чорне море з баластними водами.\n■Дослідження за біорізноманіттям у берегових, шельфових та відкритих частинах моря за допомогою спеціальних видів моніторингу (супутникових спостережень).\nОпис впливу. Біологічні показники стану довкілля - це важливий екологічний критерій якості морського середовища.\nОдним з таких показників стану довкілля, які можуть з успіхом використовуватись для оцінки стану морського середовища (особливо - у прибережній смузі моря) є бентосні організми.\nБентосні організми, які живуть у ґрунті або на поверхні ґрунту, є найбільш чутливими до негативного впливу змін навколишнього середовища. З усіх організмів бентофауни для цих цілей найбільш придатні тільки прикріплені організми - біофільтратори, наймасовішим представником яких є чорноморська мідія - МШІиз даііорготіпсіаііз.\nДля моніторингу якості морського середовища у прибережній смузі північно-західної частини Чорного моря були використані саме чорноморські мідії як біологічні індикатори.\nДержавна програма охорони та відтворення Азовського і Чорного морів передбачає удосконалення системи моніторингу та оцінки впливу природних та антропогенних факторів на навколишнє природне середовище. Зокрема, ставиться завдання розробити екологічні критерії якості навколишнього природного середовища цих морів.\nЕкологічним критерієм для оцінки “стану здоров’я” мідій (а звідсіля - і “здоров’я самого довкілля) може бути використаний -“біомаркер” - показник стабільності лізосомальних мембран їх клітин крові, який є найбільш інтегральним показником фізіологічного стану мідій. Саме цей показник добре корелює з рівнем забруднення середовища в районі помешкання мідій і, таким чином, може бути індикатором якості морського середовища.\nРезультати досліджень показника стабільності лізосомальних мембран клітин крові у мідіях з різних районів вказують, що найгіршим він є для мідій, які розташовані в зонах техногенного навантаження - це, насамперед, акваторії портів, місця викидів стічних вод або інших джерел забруднення. Найкращий стан цього “біомаркера” зафіксований у мідіях з тих районів, де антропогенний вплив незначний (наприклад - прибережна зона біля курорту Коблево).\nАналізуючи, згідно з вимогами Бухарестської конвенції, накопичення полютантів у мідіях, які активно фільтрують морську воду, отримуючи з неї все необхідне для життя, визначено, що мідії здатні акумулювати різноманітні забруднюючі речовини (ЗР) у значних концентраціях. Рівень накопичення ЗР в м’яких тканинах мідій залежить як від типу речовини, так і від рівня її концентрації в морському середовищі. Серед різних ЗР, найкраще в мідіях накопичуються вуглеводні нафтового походження. Визначена кореляція між лізосомальною стабільністю клітин крові мідій і вмістом в них нафтопродуктів. Окрім цього, мідії можуть акумулювати деякі хлорорганічні сполуки і метали, зокрема цинк і мідь.\nПідтверджена доцільність об’єднання методів біологічної та хімічної індикації якості морського середовища для оптимізації підходів щодо оцінки якості морського середовища і більш ефективного одержання необхідної інформації. Біоіндикація дозволяє оцінити стан екосистеми в цілому і визначає основні напрямки подальших пошуків.\nВимоги Державної програми охорони та відтворення Азовського і Чорного морів щодо розробки екологічних критеріїв якості морського середовища вже реалізуються.\nМетоди оцінки якості морського середовища на основі його попередньої біоіндикації (а потім, в разі потреби, і хімічної) дозволять значно скоротити витрати на здійснення постійного моніторингу морського середовища.\nТакий підхід допоможе створити якісно нову систему моніторингу для Чорного моря, як це і передбачено Державною програмою охорони та відтворення Азовського і Чорного морів.\nВпровадження такого підходу для удосконалення системи моніторингу зробить його більш оперативним і ефективним. Це дасть позитивний соціально- економічний ефект: покращить стан прибережних морських екосистем півдня України, що, в свою чергу, сприятиме підвищенню біологічного потенціалу моря та вилову морепродуктів, а також поширенню рекреаційних можливостей прибережної смуги Чорного та Азовського морів. Окрім того, використання організмів бентофауни для індикації змін якості морського середовища дасть змогузначно скоротити витрати на здійснення постійного моніторингу з використанням традиційної методології.\nВизначення водоохоронних заходів обумовлюється наступними пріоритетами: здоров“я людини, “здоров“я” морських і прибережних екосистем, на основі різноманітного видового складу рослин і тварин; економічні та соціальні втрати від забруднення навколишнього середовища.\nДії, щодо зменшення забруднення, що надходить з річковим стоком:\nкоординування дій щодо захисту та відновлення Чорного моря з програмами та планами дій для басейнів Дніпра, Дунаю, Дністра та малих річок Причорномор“я.\nЗменшення надходження забруднення з атмосфери:\nпровести інвентаризацію джерел забруднення повітря та оцінку обсягів викидів від стаціонарних та пересувних джерел у прибережній смузі морів та в морі;\nрозробити методичні підходи до оцінки впливу забруднення морів через атмосферні опади на екосистему Чорного моря;\nЗменшення забруднення з точкових берегових джерел:\nрозробити графік зменшення надходження забруднення до “гарячих точок”;\nздійснити інвентаризацію скидів комунально- побутових вод в межах прибережної смуги\nнадання державної фінансової підтримки заходам, що здійснюються в прибережних містах щодо введення в дію очисних комунально-побутових споруд, які обумовлюють існування “гарячих точок” в межах прибережної смуги Чорного моря;\nЗменшення забруднення з дифузних берегових джерел:\nрозробити науково обґрунтовані оцінки обсягів надходження забруднюючих речовин з дифузних джерел до морських акваторій та визначити критерії оцінки їхнього впливу на стан довкілля Чорного моря;\nвпровадити системи відслідкування надходження до акваторії Чорного моря поживних та органічних речовин від сільськогосподарських підприємств, радіоактивних речовин; забруднення від військової діяльності, пестицидів та інших токсичних речовин в межах прибережної смуги Азовського та Чорного морів;\nввести регламент державного контролю за кількісними та якісними характеристиками скидів колекторно-дренажних вод в море та механізм відшкодування наслідків впливу гідромеліоративних систем на морські екосистеми;\nпобудувати в містах прибережної смуги очисні споруди зливових вод, очисні споруди дренажних вод з іригаційних систем;\nЗменшення забруднення від судноплавства та транскордонного переміщення небезпечних речовин:\nзабезпечити контроль за впорядкуванням, розробкою та створенням, у разі необхідності, споруд по перевантаженню та зберіганню в прибережній зоні нафтопродуктів, хімічних речовин тощо;\nрозробити та впровадити систему автоматизованого відслідковування за переміщенням небезпечних речовин в межах морських кордонів України;\nЗменшення забруднення від скидів сміття та відходів господарської діяльності:\nпровести інвентаризацію смітників та звалищ у межах 2-километрової водозахисної смуги Чорного моря та розробити систему необхідних заходів щодо їх ліквідації;\nЗменшення впливу надзвичайних техногенних ситуацій на морі:\nрозробити Національний план реагування на надзвичайні ситуації природного та техногенного характеру;\nрозробити системи прогнозування стану морського середовища, гідрометеорологічного і гідрографічного забезпечення переміщення морським транспортом екологічно небезпечних вантажів;\nстворити спеціалізовані підрозділи з ліквідації надзвичайних ситуацій на морі;\nЗахист біологічного різноманіття:\nрозробити окремі режими природокористування на тих територіях (акваторіях), які віднесені до водно- болотних угідь міжнародного значення;\nрозширити фундаментальні і прикладні наукові дослідження, спрямовані на визначення основних закономірностей функціонування морських та прибережних екосистем та запобігання негативної дії чинників, що впливають на них, а також щодо збереження біологічного різноманіття філофорного поля Зернова.\nЗабезпечення якості морської води для дозвілля та туризму:\nстворити кадастр природних рекреаційних ресурсів морського узбережжя;\nвизначити рівні екологічно допустимого навантаження на туристської діяльності в межах рекреаційних зон.\nУдосконалення системи моніторингу та оцінки впливу природних та антропогенних факторів на навколишнє природне середовище:\nобґрунтування оптимальної системи моніторингу у районах найбільш антропогенного впливу розроблення структури і програми моніторингу морського середовища;\nрозробка екологічних критеріїв якості навколишнього природного середовища Чорного моря та узгодження їх з міжнародними;\nстворення геоінформаційної системи української частини Азовського і Чорного морів.\nСтворення Закону про прибережну смугу, Закону про екологічний аудит морського середовища і Закону про нормування природокористування;\nПідписання міжнародної конвенції щодо економічних зон Чорного моря.\nБіогенні елементи (речовини, біогени) - розчинені у воді солі, необхідні рослинам і автотрофним бактеріям для підтримки життєдіяльності (нітрат-, нітрит-, фосфат-, силікат-іони та іони заліза, розчинений кисень тощо).\nГалоклин - шар води в океані (морі) із різко вираженим градієнтом солоності (як правило, позитивним).\nТермохалинний - температурно - солоністний\nАпвелінг - процес вертикального руху вод у морі, в результаті чого глибинні води піднімаються до поверхні.\nРекреаційна зона - природна або спеціально організована територія, яка використовується для відпочинку населення, звичайно розташована у межах зеленої зони; також може включати парки і сквери у межах населених пунктів.\nЛізосоми - внутрішньоклітинні органели рослинних і тваринних організмів. В клітині виконують травну захисну видільну та інші функції.\nСапробність водойми - характеристика ступеню забрудненості водойми за видовим складом та масі гідробіонтів. Розрізняють полісапробні (найбільш забруднені), мезосапробні та олігосапробні (найменш забруднені) водойми. Організми, що мешкають у них, називають відповідно полі-, мезо- та олігосапробами.\nЕвтрофікація - збільшення вмісту біогенних речовин у водоймі, що викликає бурхливе розмноження водоростей, зниження прозорості води і вмісту розчиненого кисню у глибинних шарах внаслідок розкладу органічної речовини мертвих рослин і тварин, а також масову загибель донних організмів.\nДампінг - навмисний викид у морську акваторію відходів або інших речовин із суден або літальних апаратів, морських споруд та будь-яке інше навмисне скидання в морську акваторію з суден або літальних апаратів, морських споруд та морських трубопроводів. Цей термін не включає в себе викид відповідно до МАРПОЛ 73/78 або будь-якого іншого відповідного міжнародного закону про відходи або речовини, які пов “язані або утворюються внаслідок нормальної експлуатації суден або літальних апаратів, або морських споруд (окрім відходів або інших речовин, які перевозяться суднами або на судна і морські споруди з метою скидів таких відходів або інших речовин, або таких, що утворюються внаслідок обробки таких відходів або інших речовин на таких суднах або літальних апаратах та морських спорудах)\nДетергенти - хімічні сполуки, що знижують поверхневий натяг води, які використовуються в якості миючих засобів або емульгаторів. Широко розповсюджений і небезпечний для людини, тварин і рослин хімічний забруднювач води, водойм, ґрунтів.\nДжерела забруднення точкові - джерела надходження до водного об'єкта забруднюючих і біогенних речовин, спричиненого локально визначеним скиданням.\nДжерела забруднення дифузні - джерела потенційного надходження до водного об'єкта забруднюючих і біогенних речовин шляхом змиву з водозбірної площі.\nБіоседиментація - процес біологічного сполучення забруднюючих воду речовин в осад.\nАноксія - відсутність кисню у воді та наявність у ній сірководню.\nБіоакумуляція - процес збільшення із часом кількості певних хімічних речовин (напр, ксенобіотика) в організмі (або в окремих органах).\nБіосорбція - поглинання розчинених речовин або газів біологічними об'єктами\nГідробіонти - організми, що мешкають в морському середовищі.\nПікноклин - шар води в океані (морі) із різко вираженим градієнтом щільності\nРедокс-зона - погранична зона /між зонами окислення і відновлення, у межах якої співіснують окислені та відновлені форми хімічних елементів і протікають процеси окислення-відновлення.\nХалістаза - зона у водоймі із слабко вираженими динамічними характеристиками.\nБактеріальна сульфатредукція - процес багатостадійного відновлення окислених форм сірки під час анаеробного окислення органічної речовини за участю бактерій сірчаного циклу\nФотичний шар - верхній шар водойми, в який проникає достатня кількість світла, необхідна для фотосинтезу\nЕпізоопланктон (епіпелагічний зоопланктон)- зоопланктон поверхневих шарів води.\nБатізоопланктон (батіпелагічний зоопланктон)- зоопланктон глибинних шарів води.\nБентос - сукупність організмів, що мешкають на дні водойм, адаптованих до відповідного субстрату Бентос поділяють на рослинний (фітобентос), тваринний (зообентос), та бактеріальний (бактеріобентос).\nМеропланктон - організми, які входять до складу планктону лише на обмежений час свого індивідуального розвитку або у певній генерації. Як правило, включає личинки або інші онтогенетичні стадії розвитку\nСукцесія - послідовна зміна біоценозів, спадково виникаючих на одній і тій же території в результаті впливу природних факторів (в тому числі внутр^ішніх сил) або впливу людини.\nБіотоп - природний, відносно однорідний життєвий простір певного біоценозу Включає в себе мінеральні і органічні речовини, кліматичні фактори, світло, тиск та рух середовища, вологість, рН середовища, механічні та фізико-хімічні властивості субстрату який може бути твердим (гр^унт, дно водойми), рчідким (вода), газоподібним (атмосфера).\nБіота - весь тваринний і рослинний світ регіону.\nЕкосистема - сукупність організмів і неживого середовища, у якому вона існує.\nАкваторія - водний простір водойми чи моря, обмежений природними, штучними або умовними кордонами.\nЗабруднююча речовина - будь-яка, речовина, відповідальна, за виникнення забруднення, і яка внесена до особливого списку\nЗабруднення - пряме або непряме внесення, як результат людської діяльності, речовин або тепла в повітря, в воду або в землю, яки можуть бути шкідливими для здоров'я людини, або для якості водних чи земних екосистем, яки безпосередньо впливають на водні екосистеми і, в результаті, закінчується збитком матеріального майна, або порушенням закону щодо захисту природного середовища.\nСтандарт якості навколишнього природного середовища - концентрація специфічної забруднюючої речовини, або групи забруднюючих речовин у воді, осадках або біоті, який не повинен бути перевищений, щоб захистити здоров’я людини і навколишнє середовище.\nГідрологічний режим - характеристика стану розподілу та переміщень води у межах певної ділянки або всієї Землі.\nЩільнісна стратифікація - шаруватість водних мас різної щільності у водоймах.\nЗона дивергенції - зона розходження потоків поверхневих та глибинних вод.\nАнтропогенне навантаження - ступінь прямого або непрямого впливу людини і її господарської діяльності на навколишню природу і на її окремі екологічні компоненти та елементи.\nЕвтрофування - насичення поживними (біогенними) речовинами.\nБіоценоз - біологічна система, що являє собою сукупність популяцій різних видів рослин, тварин і мікроорганізмів, що населяють певний біотоп.\nМероміктичний водний басейн - глибоко хімічно стратифікований двошаровий водний басейн. Різний вміст солей створює постійну різницю у щільностях поверхневої та придонної вод. Нижній шар відрізняється підвищеною мінералізацією і не перемішується з верхнім. Ці два шари розділені хемоклином.\nІзогаліна - лінія на малі, яка з'єднує у морі або океані точки з однаковою солоністю.\nІзопікна - лінія на мапі, які з'єднує у водоймі точки з однаковою щільністю.\nГіпоксія - дефіцит кисню у воді (насиченість води киснем , дорівнююче 30% або менше).


Сьогодні розпочинає курсувати новий залізничний маршрут Дніпро – Львів – Перемишль - Четверта студія\nНовини 19 квітня, 2019 3\nУкрзалізниця запроваджує курсування безпересадкових вагонів сполученням Дніпро — Перемишль. Вперше вони вирушать з Дніпра 19 квітня 2019 року.\nПро це повідомили у пре-службі «Укрзалізниці».\n«Укрзалізниця продовжує реалізовувати обрану стратегію — покращувати залізничну логістику як у межах України, так і в міжнародному сполученні. Тепер і жителям Придніпров’я пропонується додаткова опція подорожі до Європи. Зокрема, у графіку руху пасажирських поїздів на цей рік передбачено курсування двох безпересадкових вагонів Дніпро — Перемишль», – зазначається у повідомленні.\nПозначки: Дніпро, Львів, Перемишль, поїзд\nЯк львів’яни застерегли Зеленського не переходити червоних ліній (ФОТОРЕПОРТАЖ)\nНапередодні зустрічі у нормандському форматі, у Києві та Львові відбулись масштабні мітинги проти капітуляції України\nНа Львівщині внаслідок ДТП травмовано керманича підводи


Ковель - офіційний сайт міста - Міський голова Олег Кіндер оцінив хід підготовки закладів освіти до нового навчального року\nМіський голова Олег Кіндер разом із своїм заступником Ігорем Прокопівим та начальником управління освіти Віктором Бичковським проінспектували хід ремонтних робіт на об’єктах закладів освіти.\nЯк і планувалось, у нинішньому році перекрито дах ЗОШ №5. Директор Ярослав Стасюк розповів, що у школі давно чекали на ці зміни, питання залишалось актуальним впродовж багатьох років. На щастя, проблема уже в минулому.\nНову покрівлю зроблено і на НВК№13. Бригади зараз працюють і в ЗОШ №9, ДНЗ №2 та ДНЗ №8.\nОлег Олексійович, спілкуючись з будівельниками, просив їх продовжити робочий день, вийти у вихідні, аби якнайшвидше завершити з покрівлею, адже погода є непередбачуваною.\nПриємно, що у багатьох школах, крім професійних майстрів, можна було зустріти батьків, які готують класи до нового навчального року. Зокрема, у ЗОШ №9 вчителі відзначили їх неоціненну допомогу і продемонстрували зміни, які стались саме завдяки батькам.\nПро свої турботи розповіла завідувач ДНЗ №9 Ганна Лагасюк. На сьогодні вони поставили завдання - привести в порядок санітарні кімнати. Ці роботи розпочали торік, цьогоріч їх продовжують.\n-\tБагато допомагають батьки, адже вони бачать, що часто виникають\nпроблеми з каналізацією, трубами, які застаріли. На сьогодні значно зросли ціни як на матеріали, так і послуги. Тож самотужки справитись складно, – каже Ганна Мар’янівна. Вона звернулась до міського голови з проханням виділити фінансування на закупівлю сантехніки.\nОлег Олексійович сказав, що взяв прохання на замітку і постарається вирішити це питання.\nКипить сьогодні робота і в ДНЗ№1. Там капітально ремонтують харчоблок. Завідувач Ольга Чепак, яка щодня, хоча і у відпустці, контролює якість виконання робіт, розповіла, що будівельники з розумінням поставились до термінів і часто працюють з сьомої до пізнього вечора. Уже чималий об’єм запланованого виконано, закуплено матеріали і у новому навчальноу році кухарі готуватимуть в оновленій кухні.\nОльга Петрівна каже, що приміщення садка досить велике і справ вистачає. Це розуміють батьки, влада і є сподівання, що й інші плани будуть підтримані.\nПобували керівники і в дитсадку, який на сьогодні є гордістю нашого міста - ДНЗ№14. Він функціонує впродовж літа. Тож батьки, діти яких відвідують інші дошкільні заклади, а нині приводять їх сюди, відзначили, що тут працює чудова команда професіоналів на чолі з Оленою Бойчук і створені прекрасні умови для малечі. Нагадаємо, що будівлю було повністю відновлено завдяки співпраці міської влади та народного депутата Степана Івахіва. На сьогодні виховним процесом тут охоплено 240 діток. А сам заклад став окрасою мікрорайону.\nОлег Кіндер також дав доручення начальнику управління Віктору Бичковському взяти на особистий контроль підготовку документів для того, аби вчасно розпочати роботи з термомодернізації міської гімназії та НВК №13. Кошти, а це понад три мільйони гривень, мають надійти з державного бюджету.\nУ Ковелі докладають зусиль, задіюють всі можливі ресурси, аби діти під час навчання і виховання почувалися комфортно, безпечно й щасливо. Першого вересня їх радо зустрінуть педагоги в оновлених, затишних і світлих освітніх закладах.


Силові вправи для бігуна: потрібні, чи ні? – RunStyle\nСилові вправи для бігуна: потрібні, чи ні?\nВ біговому світі завжди точилися суперечки про те, чи необхідна силова підготовка тим, хто бігає. Адже, «хочеш добре бігати – бігай! Хочеш добре плавати – плавай!». Маючи тренера, Ви не замислюєтесь про тренувальний процес, адже він працює вже за готовою програмою. І неважливо, включає ця програма силові вправи, чи ні. Тренер же краще знає 😉\nАле ж я розкачаюся, мої м’язи стануть великими і мені буде важко бігати!\nСилові вправи зроблять мене повільнішим!\nУ мене нема часу ще й на силове, треба більше бігати!\nПобачили себе у цих словах?\nЧисленні дослідження вже довели користь використання силових вправ у покращенні фізичної форми бігуна. Але не лише покращення загально-фізичної підготовленості несуть у собі силові вправи.\nЦе прекрасний інструмент для профілактики травм.\nСилові вправи формують стабільний м’язовий корсет, який допоможе економізувати ваші рухи під час бігу, захистять суглоби та допоможуть укріпити ваші слабкі місця (травмовані вже давно).\nДопоможуть м’язам ефективніше використовувати власну силу (зможете бігти швидше витрачаючи менше зусиль).\nЯкщо ви лише починаєте свій біговий шлях, то вправи на розвиток сили допоможуть вам не тільки отримати всі переваги, описані вище, а ще й:\nдопоможуть покращити обмін речовин та знизити відсоток жиру в організмі.\nБез небезпеки для м’язів та суглобів, допоможуть ефективно збільшувати бігові об’єми.\nНавчать ваше тіло працювати більш економно.\nТепер думаєте, що вам потрібно запастися найважчими гантелями та штангами? Забудьте! Вам не обов’язково тренуватися, як важкоатлет. Враховуючи деякі особливості силових тренувань для бігунів, Ви зможете просто стати сильнішим та бігати швидше.\n13.11.2018 о 11:56\n11.06.2020 о 12:38


Луганський обласний інститут післядипломної педагогічної освіти — Проект «Культура добросусідства»\nОрганізатори проекту: Українська Миротворча школа, Інформаційно-дослідний центр «Інтеграція та розвиток».\nКоординатори в Луганській області:\nвідповідальна за реалізацію проекту – Касьянова Ольга Володимирівна, проректор з наукової роботи Луганського ОІППО;\nзагальний координатор – Бурім Олена Василівна, старший викладач кафедри управління освітою Луганського ОІППО.\nдошкільна освіта – Чумак Наталія Олександрівна, методист із дошкільної освіти Луганського ОІППО;\nпочаткова освіта – Стрельцова Наталія Михайлівна, методист із початкової освіти Луганського ОІППО.\nМета проекту: адаптація, апробація та впровадження інтегрованого курсу виховної спрямованості «Культура добросусідства» в роботу навчальних закладів Луганської області, з метою міжкультурної та гуманітарної освіти, виховання толерантного ставлення дорослих, дітей, учнівської молоді до представників інших національностей та культур, оновлення виховних систем у навчальних закладах.\nТворча група педпрацівників навчальних закладів та адаптація робочих зошитів для учнів ЗНЗ до особливостей регіону.\nПрограма курсу «Культура добросусідства»для 1 класу ЗНЗ Луганської області «Я, моя сім’я, мої сусіди».\nТренінги, науково-практичні семінари для педагогів з питань особливостей та методики викладання курсу «Культура добросусідства».\nПрезентація курсу «Культура добросусідства» серед керівників та педпрацівників навчальних закладів області.\nРегіони впровадження: Закарпатська, Київська, Львівська, Луганська, Одеська, Харківська, Херсонська, Чернівецька область, а також м. Київ.\nЦільова група проекту: керівники, вихователі ДНЗ та педагоги ЗНЗ (початкова, основна і старша школа). Перелік навчальних закладів Луганської області для впровадження курсу «Культура добросусідства».\nТермін реалізації: жовтень 2015 – 2020 роки.\nРеалізація проекту: наказ Департаменту освіти і науки Луганської ОДА №134с від 22.04 2016 р. «Про впровадження курсу «Культура добросусідства в навчальних закладах Луганської області».\nУзагальнені результати для освітнього сектору Луганської області:\nПідготовлені вихователі (140) та вчителі (180) для 18 дошкільних і 16 загальноосвітніх навчальних закладів з методики викладання курсу «Культура добросусідства».\nПонад 4 тисячі дітей охоплено навчанням за розробленими курсами.\nУсі вихователі ДНЗ та педагоги ЗНЗ курсу «Культура добросусідства» отримають доступ до розроблених ресурсів в електронному вигляді для їх поширення серед інших закладів регіону.\nОновлена програма курсу «Культура добросусідства», схвалена до використання в освітніх закладах України. Завантажити...\nЛист ІМЗО № 22.1/12-Г-366 від 15.06.2018 «Комплект програм спеціального інтегрованого курсу для ЗЗСО»\nАдаптовані та підготовлені до використання робочі зошити до програм курсу «Культура добросусідства». Ознайомитись...\nМатеріали VІ Робочої наради (17-19 січня 2019 р.)\nРепрезентація на тему «Культура добросусідства на Луганщині» (Яна Чернишова, методист кафедри педагогіки та психології ЛОІППО)\nРепрезентація тематичного дня у 1 класі «Секрети гривні. Кишенькові історії» (Олена Сиухіна, вчитель початкових класів НВК "Гарант")\nМатеріали обласного науково-практичного семінару «Формування громадянської компетентності учнів засобами інтегрованого курсу «Культура добросусідства» (12 лютого 2019 р.)\nРепрезентація на тему «Формування громадянської компетентності молодших школярів засобами інтегрованого курсу виховної спрямованості «Культура добросусідства» у 1 класі НУШ» (Юрусова Ю. С., учитель Рубіжанської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №9)\nРепрезентація з досвіду роботи впровадження курсу «Культура добросусідства» (Літвін О. В., учитель Сватівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №6)\nРепрезентація на тему «Громадянська компетентність шляхом впровадження «Культури добросусідства»\nРепрезентація з досвіду роботи впровадження курсу «Культура добросусідства» (украінцева І. П., учитель Комишуваського НВК «ЗНЗ – ДНЗ» I – III ст» Попаснянського району)\nРепрезентація на тему «Тиждень добрих справ»\nРозпочався конкурсний відбір на шестиденні семінари-тренінги за програмою «Батьківські збори по-новому» для педагогів КД з дошкілля й початкової школи.\nСемінари-тренінги щодо роботи з батьками будуть проводитися в м. Чорноморську Одеської області впродовж шести днів в період з 1 по 9 липня 2019 р. за рахунок коштів проекту, який фінансується Посольством Королівства Норвегії в Україні (буде сплачений проїзд, проживання, харчування і навчання учасників, які будуть відібрані на конкурсній основі за змістом заявки).\nКатегорія: Науково-педагогічні проекти


Досконалий Дизайн, Київ\nDosko Design / Про нас\nІз відгуків наших замовників\nЗамовник проекту будинку Петренко Іван Сергійович\nЗамовив в компанії проект житлового будинку для двох поколінь нашої родини, я з дружиною і сім’я сина з двома дітьми. Просив спроектувати невеликий, але зручний будинок, де були б спальні для кожного і приміщення, де можна зібратися всім разом. Проект будинку вийшов краще, ніж ми собі уявляли. Чотири спальні і до кожної своя ванна кімната, в тому числі і для дітей, простора загальна вітальня з каміном, де ми зможемо збиратися всією великою родиною.\nЗагальна площа двоповерхового будинку з гаражем вийшла -243кв.м.,\nале в ньому архітектори зуміли розмістити все, що необхідно для комфортного проживання.\nЗараз ми будуємо наш будинок і дуже сподіваємося скоро вселитися.\nВеличезне спасибі фахівцям проектного комплексу за професійну роботу.\nЗалучали фахівців компанії для дизайну місць загального користування клубного будинку «Zverinetskiy», включаючи дизайн вестибюля, перепланування ряду квартир, створення шоу-руму. Співпрацею залишилися дуже задоволені. Найбільше хочеться відзначити професіоналізм архітекторів, вміння нівелювати слабкі сторони приміщення і максимально використовувати його «плюси». У підборі матеріалів, колірних рішень, архітектори і дизайнери завжди прислухалися до наших побажань, але при цьому висловлювали свою професійну думку.\nКрім красивої картинки, ми отримали якісні креслення з електрики, слаботочка, розкладці плитки і т.п. У кожній деталі явно відчувався колосальний досвід практичної реалізації проектів, вміння продумати не тільки естетичні, але і функціональні аспекти. Документація за проектом була виконана на найвищому рівні і без проблем втілилася в життя.\nОсобливо рекомендую дану компанію цінителям класичних інтер’єрів. У цьому стилі архітекторів і дизайнерів компанії сміливо можна назвати одними з кращих в Києві. Покупці квартир в нашому комплексі замовляли у них саме класичні інтер’єри і результатом залишилися задоволені.\nНастоятель Свято-Вознесенської церкви протоієрей Володимир.\nЗ божою поміччю , наша церква запроектована і збудована, за що усі миряни вдячні фахівцям проектного виробництва і будівельникам компанії.\nПри проектуванні були враховані усі наші побажання. Кожна деталь працює функціонально і несе позитивну енергетику, закладену у неї проектувальниками. Увесь комплекс органічно вписався у центральну площу селища Мельники і став його духовним центром і окрасою.\nТому ми не пориваємо дружніх зв’язків з фахівцями компанії і зараз звернулись до них з проханням реконструювати та утеплити приміщення літньої трапезної тераси, щоб миряни могли збиратися в ньому у любу пору року.\nДай боже успіхів компанії в подальшій роботі,здоров’я, благополуччя,миру, злагоди та любові усім її фахівцям.\nБожого благословення усім.


IaaS-дайджест: Знайомство з віртуальною інфраструктурою / Новини / IT українською\nVladlen 11 липня 2016, 12:30\nНовини → «Осідлати хвилю IaaS»: Як і ким використовується віртуальна інфраструктура 0\nVladlen 1 листопада 2016, 12:30\nНовини → «У чому вигода»: Техніко-економічне обґрунтування використання IaaS 0\nVladlen 21 травня 2015, 12:35\nНовини → Використання IaaS-хмари для навантаженого веб-проекту: досвід Hotels.ru 0\nVladlen 2 вересня 2016, 11:30\nНовини → IaaS-дайджест: 30 матеріалів про застосування хмарних технологій 0\nVladlen 17 жовтня 2016, 18:30\nНовини → Трохи про оптимізацію затримки передачі даних 0\nVladlen 12 вересня 2016, 15:30\nНовини → Анонс конференції «Проектування бізнес-архітектур 2016» 0\nVladlen 8 липня 2016, 11:30\nНовини → П'ятничний формат: IaaS і наука – Як це працює 0\nVladlen 22 серпня 2014, 11:11\nНовини → Інтерв'ю c Григорієм Корніловим (Kaspersky Lab) 0\nVladlen 19 жовтня 2015, 14:30\nНовини → Як компанії застосовують IaaS-хмари: 5 тенденцій 0\nVladlen 17 серпня 2016, 17:30\nНовини → «Не процесором єдиним»: Віртуальні GPU 0\nIaaS-дайджест: Знайомство з віртуальною інфраструктурою\nМи в «ІТ-ГРАД» постійно обговорюємо технології зі сфери IaaS і пишемо про інших цікавих знахідках наших фахівців. Сьогодні ми вирішили урізноманітнити вашу стрічку дайджестом для тих, хто хотів би отримати самі базові відомості про віртуальної інфраструктури та познайомитися з її основними особливостями.\nКерівництво: Як порахувати вигоди від міграції в «хмара»\nТехнико-економічні розрахунки варто проводити, якщо ваше завдання – обґрунтувати доцільність модернізації ІТ-інфраструктури на конкретному об'єкті. У цьому матеріалі ми розбираємося з термінами і наводимо приклади.\n«У чому вигода»: Техніко-економічне обґрунтування використання IaaS\nУ нашому блозі ми розглядаємо ситуацію, коли вам необхідно запустити щодо великий інтернет-магазин. Ми наводимо короткий техніко-економічне обґрунтування переходу до хмари.\nПлюси і мінуси використання Saas, PaaS і IaaS для бізнесу\nКороткий розбір основних термінів разом з позитивними і негативними моментами для того чи іншого use-кейсу.\nРосійський ринок IaaS: інтерв'ю з Дмитром Гачко, керівником «ІТ-ГРАД»\nТут представлена бесіда, в рамках якої Дмитро призводить свою експертну оцінку трендів ринку IaaS, розповідає про особливості взаємодії з вендорами та вирішенні бізнес-завдань за допомогою хмарних технологій.\nКапіталовкладення та операційні витрати для IaaS\nЕкспертний матеріал на тему економічної доцільності переходу на віртуальну інфраструктуру.\nIaaS і GaaS: «Хмарне» майбутнє відеоігор\nГоворимо про те, як віртуальна інфраструктура може економити час для заняття основною діяльністю розробників і студій. На прикладі ігрової індустрії, де IaaS використовується в якості платформи для організації процесу розробки, тестування, запуску і підтримки.\nПара слів про рекомендаційних алгоритмах стриминговых сервісів\nХмарні технології застосовуються в самих різних галузях. У цьому матеріалі ми розповідаємо про музичні сервіси, суть яких зводиться до активного використання приватної та орендованій ІТ-інфраструктурою.\nВисокі технології в світі спорту: чому хмара стане стандартом майбутнього\nХмара знайшло широке застосування і оффлайн-іграх — спортивної індустрії. Сьогоднішні можливості хмари дозволяють ефективніше проводити спортивні заходи та ділитися своїми емоціями від їх перегляду з друзями.\nРосійський хмарний сервіс eZWay відкриває новий шлях до водіння автомобіля\nДля цього рішення просто немає аналогів у Росії. Ми привели короткий розповідь про це кейсі впровадження IaaS в нашому корпоративному блозі.\nДосвід використання IaaS компанією S7 Airlines\nМи вирішили поділитися досвідом співпраці з одним з найбільших авіаперевізників країни. Звичайно, без використання IaaS-технологій не обійшлося й тут.\nГоворить статистика: сьогодення та майбутнє IaaS\nАналітичний матеріал на тему трендів розвитку хмарних технологій в нашому блозі на Хабре.\nЗ чого складається надійність IaaS-провайдера\nЩе один пост з нашого блогу на Хабре, в якому ми говоримо про надійності і доступності хмар. Плюс ми торкаємося вимоги, що прописують в угоді про рівень надання послуг постачальників ІТ-інфраструктури.\nУ чому різниця між приватним і публічним хмарою\nЦікава дискусія на англомовному сервіс питань і відповідей Quora, яка допоможе швидко розібратися в темі на прикладах експертів.\nЧим IaaS може допомогти компанії зі штатом від 30 до 1000 осіб\nТематична гілка на теренах Reddit, де наводиться кілька аргументів за і проти використання вирутальной інфраструктури.\nЗ «залізного» століття «хмарний»\nЕкспертний матеріал на Medium про те, що принесла загальна віртуалізація ІТ-інфраструктури.\nІнші випуски нашого IaaS-дайджесту:\nТрансформація технологій та бізнесу\nПитання застосування хмарних технологій\nПроекти, реалізовані в хмарі\n30 матеріалів по темі ІБ\nВіртуалізація і «хмара»\n, Управління e-commerce\n, Термінологія IT\n, віртуальна інфраструктура\n3 листопада 2016, 19:30