Поняття економічного дискурсу\nПоняття "дискурс" стало актуальним у методології постмодерну. Під ним розуміють особливий спосіб відображення об'єктивної реальності внаслідок формування нормативно-ціннісних парадигм. У системі гуманітарного знання поняття дискурсу вперше застосував Р. Декарт у "Міркуваннях про метод".\nВ сучасній науковій літературі розрізняють 16 основних типів дискурсів (табл. 1.1):\nПоняття "дискурс" і "дискурсивне обгрунтування", з одного боку, стосуються суто теоретичних пояснень. З іншого боку, дискурс — це, так би мовити, тонка контактна поверхня, яка зближує мову і реальність.\nМожна сказати, що це сукупність принципів, правил та істин, які дають можливість індивідові орієнтуватися у просторі й часі на певній стадії суспільно-економічної еволюції. До того ж дискурс не лише\nвідображає теоретичні уявлення про об'єкт, а й матеріалізує світогляд суб'єкта дослідження, його ментальний простір. Таким чином, дискурс є рефлексією суб'єктно-об'єктних відносин.\nЩо ж до економічного дискурсу, то він розкриває теоретичну економіку, однак із розумінням того, що будь-яке економічне (або інше) знання є відносним не тільки через постійну еволюцію господарства, а й з огляду на обмеження у мовній інтерпретації економічної матерії, у її математичній та іншій формалізації. Це важливо підкреслити, зважаючи на сучасні оцінки стану економічної теорії та суспільно-господарської практики як у розвинутих країнах, так і в країнах, що розвиваються, і постсоціалістичних державах.\nЯким же постає економічне знання об'єктивно, онтологічно та дискурсивно, семантично, виражене сучасними символами, переплавлене в тиглі щонайменше тритисячолітньої історії боротьби та пристрастей різних господарсько-економічних ладів і теоретичних доктрин?\nНинішній економічний дискурс виходить із того, що попереднє економічне знання, у тому числі його класичні зразки, грунтувалося на індуктивному методі, а тому мало переважно розпорошений характер, тобто охоплювало окремі економічні ареали, головним чином національні економіки таких країн, як Велика Британія, США, ФРН, Франція, Італія тощо. А "з індуктивного вивчення господарських явищ, — писав М. Туган-Барановський ще у 1904 p., — економічну теорію створити неможливо". Крім того, у системі класичного економічного знання — починаючи від А. Сміта і до Дж. Кейнса та М. Фрідмена — домінувала євроцентристська (або західна) парадигма. Водночас навіть у межах цієї парадигми співіснують різні, часто протилежні, школи й напрями, а це безперечно свідчить про те, що до цього часу не вдалося сформулювати хоча б основи універсальної економічної науки — своєрідної економічної філософії, метатеорії, близької до тих, що є загальновизнаними в системі природничих наук.\nМожна припустити, що економічне знання прямувало шляхом онтогенезу, акцентуючи насамперед на індивідуальних змінах і значно менше беручи до уваги загальноекономічні зрушення, суперечності й тенденції. У третьому ж тисячолітті тотальне, розпорошене знання, втілене в сучасній економічній теорії, переростає в синтез глобального концентрованого загальнопланетарного знання. Домінуючим нині стає філогенез, тобто розвиток родових, історичних властивостей і якостей — пріоритет дедуктивного мислення. Одним із проявів такого переосмислення сучасних господарсько-концептуальних реалій могла б стати спроба сформулювати основи, принципи та окремі найхарактерніші риси загально цивілізаційної економічної теорії.\nОбмеженість сучасних економічних поглядів виявляється в тому, що вони все ще залишаються локальними, охоплюючи хоч і найрозвинутішу, але далеко не всю глобальну економічну систему. Інший їхній істотний недолік — це навмисна ускладненість, абстрагованість від реальних економічних процесів, що межує зі схоластикою, а це завжди свідчить про наростання кризових процесів у науці*.\nРозгортання сучасного економічного дискурсу, очевидно, могло б бути найповнішим за таким логічним ланцюжком:\nзагальноцивілізаційна субстанційна основа -> економічні моделі різного ступеня зрілості (ядро, або центр, перехідні та периферійні економіки) -> національно-державні економічні системи.\nСубстанційні підвалини глобальної економічної системи\nЕтапи становлення глобальної економічної системи можна розгорнути за такою схемою (табл. 1.2).\nАграрна цивілізація за своєю часовою тривалістю становила найбільший період. Початок йому поклала неолітична (аграрна) революція (VIII—VII тис. до н. е.), яка ознаменувала перехід від привласнювального до відтворювального господарства. У цей час аграрна економіка «становила ядро цивілізації. Теоретичне, дискурсивне віддзеркалення вона дістала у вченнях фізіократів та меркантилістів. Причому класичні риси аграрної економіки відобразилися передусім у працях фізіократів. Меркантилізм же, що розвивався і на Сході, й на Заході понад два тисячоліття тому, був характерний для перехідної торговельної, грошової економіки. Індустріальна економіка втілилась у класичних теоріях (А. Сміт, Д. Рікардо, Дж. Мілль та ін.) і в сучасних неокласичних концепціях.\nІндустріальна цивілізація продемонструвала небачені раніше темпи економічного зростання та використання у виробництві різноманітних ресурсів. Так, від 1715 до 1971 р. обсяг світового промислового виробництва зріс у 1730 разів; більше половини цього приросту припало на період після 1948 р. Проте подальше нарощення виробництва такими темпами натрапило на природні та економічні обмеження. За експертними оцінками, при збереженні нинішніх темпів зростання межі видобутку теплової енергії буде досягнуто через 75 років. Підраховано, що нині на Земній кулі споживається в тисячі разів більше їжі та сировини порівняно з ресурсами незайманої природи планети. Продуктивність біосфери збільшилася на три математичні порядки.\nТаким чином, індустріальна цивілізація та відповідна їй модель розвитку перебувають у стадії глибокої та всеосяжної кризи, що дало привід окремим ученим вести мову про "тотальну деструкцію" (руйнацію) сучасної цивілізації", яка проявляється у:\n• необмеженому, безсистемному і безконтрольному використанні природних багатств, у максимізації економічного зростання, а не його оптимізації;\n• підпорядкуванні сучасного способу праці минулому, тобто цілковита залежність людини від машинної праці; домінування технократичних поглядів у соціально-економічному розвитку;\n• накладенні, взаємопереплетенні цивілізаційних суперечностей різного рівня, в умовах яких державні та регіональні суперечності не в змозі перебороти вплив глобальних процесів без радикальної перебудови глобальної системи політичних та економічних відносин.\nВодночас процес поступу є невпинним, і нині, у новому тисячолітті, дедалі виразніше проявляються обриси постіндустріальної, ноосферно-космічної цивілізації. її суть полягає в тому, що розпочинається якісно новий етап, нова епоха в розвиткові людства, пов'язана з переходом до принципово інших джерел і ресурсів соціально-економічного розвитку. Змінюється середовище, в якому тисячоліттями перебувала людина, еволюціонують індивідуальна та колективна свідомість, ментально-психологічний простір, що в сукупності детермінує сучасне світосприйняття за іншою системою, а саме — інтелектуально-креативних координат. У цій системі науково-технологічний прогрес, виробництво матеріальних товарів і послуг, політичні та фінансово-економічні інтереси мають бути не метою, а лише засобом гармонізації відносин між суспільством і природою, засобом утвердження вищих ідеалів людського існування — нескінченного пізнання, усебічного творчого розвитку та морального вдосконалення.\nГоловними ознаками цивілізації, яка нині формується, є:\n• широка інтелектуалізація виробництва;\n• пріоритетний розвиток науки;\n• розвиток складної розумової праці.\nЯкісні особливості економіки періоду зародження та становлення ноосферно-космічної цивілізації, з одного боку, полягають у вирішальній ролі людського розуму в формуванні та відтворенні принципових умов життя суспільства, а з іншого — у поступовому освоєнні космічного простору. Розкріпачення інтелектуального потенціалу суспільства та очікувана в майбутньому психологічна революція визначатимуть інтенсивні шляхи становлення нової цивілізації.\nОсвоєння людством навколоземного простору, інших планет Сонячної системи можна віднести до екстенсивних напрямів формування суспільно-економічних структур XXI ст. Якщо індустріальна цивілізація свого часу виникла на хвилі Великих географічних відкриттів на основі розширення "економічного поля" за рахунок залучення в господарський обіг нових територій, то майбутня цивілізація отримує могутній поштовх у результаті неухильної космізації виробництва та мислення. Традиційний homo oeconomicus трансформується в homo cosmicus.\nОднією з визначальних особливостей постіндустріальної цивілізації є поступовий перехід від енергетичних до інформаційних джерел життєдіяльності людини. Інформаційно-технологічний спосіб виробництва супроводжується широкою інформатизацією, переваженням високих технологій і науково-технічних розробок у системі виробничих чинників. Електронізація виробництва і побуту, широка комп'ютеризація, роботизація, з одного боку, вивільняють людину безпосередньо з виробничого процесу, ставлять її поруч із ним, а з іншого — на цій основі підвищуються вимоги до освітньо-кваліфікаційного рівня зайнятих, зростає інтелектомісткість виробництва, праці й продукту.\nЙдеться про формування досить гнучких і динамічних економічних систем, що визначають ходу соціального часу третього тисячоліття і вирішують основне завдання виробництва та обігу — ефективне використання ресурсів, а також гармонізують відносини "людина — природа" та "людина — людина" на всіх рівнях мікро- та макроекономічного розвитку.\nЗагальноцивілізаційні економічні ознаки та критерії\nКлючове значення в системі сучасного економічного знання належить, безперечно, загальноцивілізаційним ознакам і критеріям, які становлять його глибоку фундаментальну основу. Принциповий характер у системі загальноцивілізаційного дискурсу мають три основоположні питання, від відповіді на які вирішальною мірою залежать структура економічного дискурсу, а також характер і вектор економічної еволюції.\nЙдеться, по-перше, про різні тлумачення процесу економічного розвитку як такого; по-друге, про ресурси, джерела та чинники господарського поступу; по-третє, про цивілізаційну економічну субстанцію — першооснову економічної матерії. Телеологічна гегельянська концепція, підхоплена марксизмом, експлуатувала войовничу ідею поступального розвитку та прогресу*. Однак лінійність економічного розвитку й неухильного прогресу — це просто утопія, процес ірраціональний у тривалій історичній протяжності**. Справедливості заради слід зазначити, що вибухоподібний характер зростання матеріального виробництва впродовж останніх 200—300 років дав певні підстави для зародження згаданої концепції.\nПроте історичний досвід свідчить про переважання хвилеподібного циклічного розвитку, який точніше характеризується поняттями "економічна флуктуація", "еволюція", що супроводжуються біфуркаціями, порушеннями рівноваги, перервами поступовості. "Розвиток і відмирання господарського порядку, — писав В. Ойкен, — а також розширення і звуження господарського повсякденного процесу чергуються у світовій історії".\nДруга принципова загальноцивілізаційна проблема стосується економічних ресурсів — джерел сучасної господарської еволюції. Загальновизнано, що нинішня модель так званого агресивного економічного розвитку є абсолютно безперспективною, насамперед через вичерпність природних ресурсів планети. Досить сказати, що, за даними Всесвітньої енергетичної конференції, запасів основних видів паливно-енергетичної сировини, зокрема вугілля і природного газу, вистачить відповідно ще на 350 і 67 років.\nРозв'язання ресурсових проблем, які з року в рік загострюються, а отже, і пошук однієї з констант економічної еволюції, розгортаються у двох напрямах. З одного боку, пропонується звузити господарську діяльність, обмежити економічне зростання, залучення відповідних ресурсів та регулювати демографічні процеси таким чином, щоб деякою мірою збалансувати співвідношення між світовим виробництвом і світовим споживанням. Спроби представників Римського клубу реалізувати ідею "нульового зростання" у розвинутих країнах, як відомо, не мали успіху. Своєрідним відлунням даних концепцій стали загрозливий спад виробництва, депресія і стагнація у країнах колишнього СРСР, Центральної та Південно-Східної Європи в J990-X роках. Очевидно, що регульоване звуження економічної активності може здійснюватися на основі зменшення чисельності споживачів ресурсів, тобто внаслідок реалізації на глобальному рівні досить жорсткої демографічної політики, для чого в найближчій перспективі не вимальовується реальних механізмів.\nЗ іншого боку, існує складніший і поки що не досліджений варіант вирішення глобальної ресурсової проблеми, який складається з двох взаємопов'язаних частин: ноосферизації та космізації економічної діяльності. Суть першої частини полягає в тому, що людина розглядається не тільки і не стільки як споживач ресурсів, а як їх активний творець. Вона не лише відтворює себе за рахунок навколишнього світу, а й творить довкілля у доступних межах і формах, вибудовуючи на природній основі (біосфері) ноосферу — власний життєвий простір, що дає можливість пом'якшити жорстку природну заданість і детермінованість у напрямі розвитку дедалі більших елементів автотрофності. Автотрофність дає змогу значною мірою послабити економічні зв'язки біосфери й людства, хоч це далеко не єдиний і, очевидно, не основний шлях розв'язання ресурсові-економічних проблем нового століття.\nІнший спосіб подолання ресурсових обмежень пов'язаний із поступовою, але неухильною космізацією виробництва, усієї господарської діяльності. Йдеться не тільки про вирішення головної проблеми початку XXI ст., а й про якісну трансформацію всієї глобальної економічної системи.\nМайбутні парадигмальні зміни здійснюватимуться еволюційно, з нагромадженням відповідної критичної маси і в матеріальній, і в інтелектуальній складових. У даному процесі існують певна наступність, взаємозв'язок, взаємозчеплення.\nЕкономічне знання, економічний дискурс розгортаються на основі відповідного внутрішнього генетичного коду, субстанційну основу якого становлять: виробництво -> праця - вартість (цінність) ~> багатство. Очевидно, методологічним ключем економічного дискурсу XXI ст. стануть зміни сутності цих фундаментальних понять економіки.\nГоловна особливість сучасної економічної еволюції полягає у переході від енергетичної до інформаційної складової, що детермінує відповідні зміни у змісті й характері праці, в її поділі та кооперації в національному і глобальному масштабах. Основне парадигмальне зрушення міститься у площині інформаційно-інтелектуальних координат виробництва і праці та в їхній суспільно-економічній структурі. Це також зумовлює набуття вартістю (цінністю) нового змісту.\nТаким чином, генетичний код економічного дискурсу починаючи з відтворювального господарства розгортається за такими константами:\nвиробництво -> праця —> вартість (цінність) -> багатство.\nПроте в соціально-економічних системах будь-якого рівня винятково важливе значення має проблема не тільки виробництва, створення багатства, а й розподілу виробничих ресурсів, що безпосередньо пов'язано з володінням, користуванням, розпорядженням, тобто із власністю. Є підстави вважати, що в аграрній цивілізації домінуючу роль у розподілі відігравала земельна власність, в індустріальній — промислова, у ноо-сферно-космічній відіграє інтелектуальна (див. табл. 1.2). Це, зрозуміло, ніяк не означає, що власність не впливає на процес створення багатства, на виробництво ресурсів. Особливо це стосується "соціальних" форм власності (приватна, державна, муніципальна, корпоративна тощо).\nТаким чином, цивілізаційний економічний дискурс спирається на:\n• субстанційну основу, яка пояснює процес виробництва і розподілу багатства;\n• ресурсову базу планети та навколоземного простору як загальне першоджерело економічної діяльності;\n• вектор економічної еволюції (рис. 1.1).\nЦивілізаційне (глобальне) економічне знання почало формуватися на етапі становлення світового ринку (кінець XV—XVI ст.), у процесі розгортання першої промислової революції (XVIII ст.) і поглиблення міжнародного поділу праці, визрівання цілісної світо господарської системи (наприкінці XIX ст.). Нині головними системотворчими чинниками у світовій економічній системі, які цементують її цілісність та внутрішню єдність, є науково-технологічна революція і насамперед її інформаційно-інтелектуальна домінанта; інтернаціоналізація та глобалізація господарської діяльності; ринкові детермінанти й важелі, особливо різноманітні фінансові інструменти (рис. 1.2), що в цілому зумовлює створення небаченої суперсистеми фінансово-інформаційних зв'язків у масштабах планети.\nОднією з визначальних рис цивілізаційного економічного дискурсу є домінування ринкових засад, ринкових відносин, ринкової парадигми, що виявляється у функціонуванні сукупності міжнародних ринків: товарів і послуг, інвестицій і технологій, фінансових і валютних ресурсів, робочої сили. У зв'язку з цим виникає проблема співвідношення ринку й дискурсу. Очевидно, що повної відповідальності між цими двома феноменами не може бути. Ринок є складною динамічною системою фінансово-економічних трансакцій, що здійснюються в господарському глобальному середовищі. Дискурс постає як система поглядів, концепцій, уявлень про економічну дійсність на основі більшого або меншого консенсусу стосовно істинності тих чи інших тверджень та їхньої адекватності реальним економічним процесам.\nДискурсивна структура міжнародної економічної системи\nГенезис економічного знання пов'язаний з подоланням певних по-рогових пунктів, що свідчить про його перехід до нової якості. Вичленення економічного знання із загальної системи синкретичного гуманітарного знання у XVIII ст., його індивідуалізація й автономізація означали досягнення ним порогу позитивності. Коли ж економічне знання стало переважати над звичайними, повсякденними уявленнями про господарство, набуло домінуючого значення у своїй сфері, набрало значною мірою модельних форм, воно об'єктивно підійшло до\nподолання порогу епістемологізації. Поріг науковості досягається на базі епістемологізації внаслідок вироблення формальних критеріїв верифікації, відтворюваності, практичної здійснюваності економічного дискурсу. На цьому етапі викристалізовуються певні економічні принципи, визріває структурна спільність, формується поняттєво-категорійна адекватність, виробляються елементи економічної політики. І нарешті, на порозі формалізації економічний дискурс розвивається переважно на іманентній базі шляхом формування власних аксіом і теорем та інших формальних структур, здатних "утримувати" якість у процесі трансформацій і біфуркацій, — і не лише утримувати, а й пояснювати новітні процеси та явища господарського життя.\nВарто наголосити, що вже на стадії науковості відбувається поділ економічного знання на позитивне й нормативне. На даному етапі саме цивілізаційна парадигма характеризує глобальну мегасистему економічних координат, визначає її основні кількісні та якісні параметри, вектор господарської еволюції, коридорі економічної свободи з її об'єктивними обмеженнями*. Вона створює той абсолютно конкретний контекст, у рамках якого формуються відмітні риси і властивості основних ешелонів світової економіки: її центра, або ядра (синергізм), перехідних (транзитивних) економік і традиційних (периферійних) економічних систем (дивелопменталізм). Кожна з перелічених метасистем, розвиваючись у загальноцивілізаційному лоні, характеризується власною траєкторією руху та має свою систему суперечностей і обмежень.\nЦентр світової економіки завжди найбільшою мірою наближається до цивілізаційної субстанції як її найрозвинутіша частина. Більше того, він справляє визначальний вплив на процес еволюції самої цивілізації. В епоху аграрної цивілізації центром світової економіки були окремі міста або міста-держави: Венеція, Генуя, Амстердам. Особливість індустріальної цивілізації становило яскраво виражене домінування найпотужніших держав: Іспанії, Португалії, Голландії, Великої Британії, США. Нині функції центра, ядра глобальної економіки дедалі більше переходять до групи найрозвинутіших держав. Це передусім країни "великої сімки", ЄС і, зрештою, ОЕСР.\nНайбільш характерні штрихи до колективного портрета цієї групи країн можна обмежити такими:\n• розвинуте ринкове господарство;\n• найбільша вичерпність джерел і факторів індустріального розвитку;\n• домінуюче становище у світовій економіці, яке дає змогу інтенсивно залучати до господарського обороту і власні, й запозичені ресурси;\n• зростання фінансового сектора економіки, що формує віртуальне господарське середовище (bubble economy);\n• зміщення центра ваги до сфери послуг, функціонування переважно сервісної економіки; частка робочої сили, зайнятої у сфері послуг, складає від 60 до 74 %;\n• раціональний вибір в умовах обмеженості ресурсів, теорія поведінки фірми й споживача (бігевіоризм), теорія ігор як сукупність основних принципів сучасної "економікс";\n• поступовий перехід до постекономічної, постматеріальної стадії розвитку, формування "нової економіки", економіки знань;\n• зміщення акцентів із забезпечення потреби виживання на основі максимізації економічного зростання до питань максимізації якості життя, задоволення соціально набутих, диференційованих потреб членів суспільства.\nТаким чином, трансформація центру світової економіки відбувається в напрямі поступового, але неухильного формування постматеріальних, постекономічних структур з яскраво вираженою тенденцією гуманітаризації економічних процесів, зі зміщенням центра ваги зі сфери матеріального у сферу духовного багатства. Розвинуті країни на відміну від попередніх суспільств і держав, що розвиваються, найбільшою мірою відчувають гостроту глобальних змін, майже "упираючись" у вичерпаність ресурсів попередньої моделі розвитку, стикаючись із кризою індустріальної економічної парадигми, тоді як менш розвинуті держави мають ще певний запас.\nОтож парадигмальне зрушення розвинутого ринкового господарства відбувається двояко. З одного боку, іде пошук нових підходів і концепцій у межах власних рамок (еволюційна парадигма, договірна економіка та ін.), які мають обмежений, локальний характер. З іншого боку, ринкова метапарадигма збагачується, дістає новий простір і ширший вимір у рамках загальноцивілізаційної мегапарадигми. Національно-державні економічні системи, які формуються в лоні перших двох, відображають неповторну своєрідність географічних, історичних, етнічних, культурних та інших особливостей тієї чи іншої держави.\nІснує диференціація економічних систем, що сформувались і діють у різних розвинутих країнах. Зокрема розрізняють:\n• рейнську модель капіталізму, яка відображає особливості соціально спрямованої економіки Німеччини, Франції, країн Бенілюксу,\n• скандинавську модель економіки, що характеризує господарську структуру групи північноєвропейських країн (Швеція, Фінляндія, Данія, Норвегія);\n• середземноморську модель, специфічні риси якої відображають південноєвропейські країни (Греція, Іспанія, Португалія);\n• "острівну" модель, у якій втілюються особливості острівних країн Європи (Велика Британія, Ірландія, Ісландія), що визначаються своєрідністю як процесу економічного розвитку, так і застосовуваними механізмами здійснення економічної політики.\nВідмітні властивості притаманні економіці США — з огляду на її величезний потенціал, високий технологічний рівень, лібералізовану систему управління й регулювання, вирішальний вплив на перебіг світових господарських процесів тощо.\nВиділяють також англосаксонську та німецько-японську економічні моделі (табл. 1.3).\nСуперечливою виявилась японська модель економіки наздоганяючого типу, яка поєднує високий ступінь державного втручання в господарський процес та організацію бізнесу на засадах групування, тобто створення величезних конгломератів вертикально та горизонтально інтегрованих компаній. Економічне диво, що демонструвала Японія в 1960—1980 pp., змінилось затяжною депресією і стагнацією економіки в 90-х роках.\nУ цілому синергійні економічні системи, які ґрунтуються, як правило, на неокласичній парадигмі, демонструють високу стабільність і поміркований динамізм, що сприяє збереженню відносної рівноваги як у центрі світової економіки, так і в її периферійних системах.\nОтже, загальноцивілізаційна мегапарадигма має універсальний характер, охоплюючи субстаційні, сутнісні економічні характеристики. Метапарадигма проявляється у відносно обмеженому, локальному економічному просторі, має меншу стійкість, схильна до більш швидких змін. Макроекономічна парадигма, крім того, що вона відображає національно-державну специфіку, найтісніше корелює з економічною політикою, з правовими, політичними інституціями, у концентрованому вигляді виражаючи культурологічно-ментальний субстрат суспільства. Наукова "чистота" макропарадигми тим самим найменш виражена, тоді як на вищих рівнях економічного знання ця парадигма постає гомогенною, однорідною і цілісною.\nПроцес еволюції економічних і соціально-політичних відносин характеризується фазами їхньої відносної стабільності та розвитку і трансформаційними періодами (табл. 1.4).\nНаведена схема важлива для класифікації процесів, які відбуваються в перехідних економіках, особливо в частині, що стосується фази зміни економічних і політичних систем, яка триває від ЗО до 100 років. Очевидною є необхідність розробки для цієї фази відповідної теорії, визначення основних параметрів трансформації і, можливо, найголовніше — вироблення на такій основі адекватної економічної політики.\nГоловна особливість трансформаційних процесів у ряді держав із середнім і недостатнім рівнем розвитку, насамперед країн Центральної та Південно-Східної Європи та нових незалежних держав, що утворилися на теренах колишнього СРСР, полягає не в поверненні до індустріальної ринкової системи, що розуміється спрощено, а передусім у їхній більш строгій орієнтації на загальноцивілізаційні параметри і критерії, вимоги й детермінанти. Тобто йдеться не про наздоганяючий, наслідувальний розвиток перехідних суспільств, не про механічну вестернізацію їхніх економічних і політичних структур, а про пошук своєї ніші в загальноцивілізаційному процесі, про більш тісну й органічну взаємодію в межах глобальної єдності, про її гармонізацію з урахуванням загострення ресурсових проблем і наростання елементів ентропійності у світовому фінансовому господарстві (яскравий приклад — події 1990-х років у Південно-Східній Азії, Росії та Бразілії).\nТрансформаційний дискурс може бути розгорнутий за допомогою таких теоретичних моделей: "актор "-орієнтована теорія, структурна теорія, інституційна концепція, процесуальна модель і глобальна теорія. Не применшуючи можливостей названих моделей, слід зауважити, що\nглобальна теорія дає найповніше та всебічне уявлення про трансформаційні процеси в колишніх соціалістичних країнах.\n• відносна тривалість трансформаційних процесів;\n• глибокі інституційні зміни, пов'язані з перетворенням власності, з появою сучасної ринкової та постринкової інфраструктури;\n• ешелонована структурна перебудова економіки на сучасній техніко-технологічній і ресурсовій базі;\n• перехід до нових джерел та факторів економічного розвитку, господарської еволюції;\n• органічна взаємодія із зовнішнім економічним середовищем;\n• реструктуризація соціальної політики.\nСтавши на шлях реформ, окремі постсоціалістичні країни вибрали модель шокової терапії, інші пішли курсом поступових соціально-економічних перетворень, що дістали назви градуалізм (від англ. gradual — поступовий, послідовний).\n• Шокова терапія орієнтується на здійснення радикальних реформ у стислі терміни, що вимагає, як правило, наявності відповідного соціального консенсусу в суспільстві, тобто згоди його основних верств на проведення непопулярних і болісних заходів. Ключовими елементами шокової терапії є лібералізація економіки та макроекономічна стабілізація з подальшим забезпеченням відповідних інституційних змін.\n• Градуалізм віддає перевагу створенню інституційних передумов ринкової економіки з одночасним поступовим формуванням її глибинних, сутнісних основ (приватна власність, вільне ціноутворення, конкуренція тощо).\nПарадигмальна домінанта перехідної економіки формується під химерним впливом марксистського, багато в чому догматизованого знання, з одного боку, та під інформаційним тиском заформалізованих, часто схоластичних західних економічних доктрин — з іншого. До того ж вона зазнає спотворюючого впливу економічної нестабільності, політичних уподобань, світоглядно-культурологічних особливостей.\nВеликий шар економічного дискурсу пов'язаний з особливостями розгортання господарських процесів у світі, що розвивається. Домінантною основою економічної сфери цієї величезної групи держав стала проблема розвитку, вибору шляху, який би скоротив загрозливий розрив між ними та найбільш розвинутою частиною світової економіки. Так, співвідношення між рівнями національного доходу країн ОЕСР та країнами, що розвиваються, в середині 1960-х років становило 15:1, а нині — 23:1. Економічна філософія величезного масиву країн, що розвиваються, за всієї їхньої різноманітності зрештою зводиться до болісного й часто безуспішного пошуку адекватних їхньому нинішньому становищу моделей розвитку, до залучення в цей процес всієї необхідної гами ресурсів.\nУ багатьох дискусіях про причини уповільненого економічного зростання переважної більшості країн, що розвиваються, на одне з перших місць висувається фактор ментальності, способів економічного мислення, які в широкому значенні охоплюють систему освіти й культури, соціальну сферу. Інвестиції, менеджмент, демографічні процеси, заборгованість є матеріальною складовою слаборозвинутості. Політекономія економічного зростання країн, що розвиваються, базується на таких основних принципах:\n• тотальна трансформація економіки і всього суспільства;\n• ринкова стратегія як основа економічних перетворень;\n• експортно орієнтована концепція національної економіки;\n• імпорт капіталу і технологій з індустріальних держав;\n• поліпшення власних умов для міжнародної торгівлі (terms of trade), для доступу на світові фінансові ринки;\n• регулювання демографічних процесів.\nПідкреслимо ще раз: вирішальна роль у створенні необхідної критичної маси певних соціально-економічних зрушень у світі, що розвивається, належить людському капіталу (homo clausus) — його бажанню, вмінню і здатності здійснювати модернізацію економіки і суспільства.\nСучасний економічний дискурс був би неповний без введення в нього національно-державних господарських систем, усієї сукупності регулювальних і управлінських інструментів, з допомогою яких здійснюється економічна політика держави. Наукова "чистота" даного рівня економічного знання, як уже зазначалося, відносно невелика. Однак нормативне, прикладне значення цієї підсистеми світової економіки залишається вагомим. У загальному вигляді регулятивні механізми управління, економічної політики сучасних держав спираються на чотири головні доктрини: неокласицизм (економічний лібералізм, монетаризм); кейнсіанство (неокейнсіанство); інституціоналізм і марксизм. Провідні позиції, особливо в розвинутих країнах, займають економічний лібералізм, що втілюється найповніше в господарській практиці США, Великої Британії та інших країн Західної Європи, і кейнсіанство, яке впроваджується в Японії та в "нових індустріальних країнах" Південно-Східної Азії під назвою "модель стратегії розвитку", або дивелопменталізм.\nМоделі економічного лібералізму ефективніше діють в умовах розвинутих ринкових відносин та за наявності відповідних законодавчих, організаційних, фінансово-кредитних і банківських інституцій. Ці економічні системи є переважно саморегулювальними і передбачають мінімальне втручання держави в господарське життя.\nДивелопменталізм генетично пов'язаний з меркантилізмом та протекціонізмом німецької історичної школи. Економічна політика здійснюється на основі акцентованого державного втручання в господарські процеси; вона спрямована, як правило, на захист національного виробництва шляхом упровадження відповідного податкового, митного, валютного, цінового режимів. Обов'язковими складовими дивелопменталізму є визначення урядом пріоритетних галузей, державна підтримка їхнього розвитку, недопущення надмірної конкуренції та монополізму. Такий варіант економічного розвитку тривалий час давав позитивні результати в Японії, Гонконзі, Сінгапурі, Тайвані, Південній Кореї, Малайзії, Таїланді, Індонезії тощо. Водночас саме в цих країнах у другій половині 1990-х років виникли серйозні економічні проблеми і кризові явища, які засвідчили необхідність подальшої лібералізації господарських процесів, надання їм більшої прозорості та гнучкості, приведення у відповідність із тенденціями глобального, економічного розвитку.\nТаким чином, економічний дискурс на початку третього тисячоліття являє собою надзвичайно складну сукупність різнорівневих та ієрархічних структур (мега-, мета-, макро-, мікро-). Його субстанційний монізм, наукову гомогенність детермінують такі економічні константи, як праця, виробництво, вартість (цінність) та багатство, що пронизують усі рівні й фази глобальної економіки та універсального, загального економічного знання. Водночас науковий поліморфізм економічного дискурсу визначається функціонуванням в одній глобальній системі різноякісних за своєю зрілістю підсистем (синергізм, транзитивізм, дивелопменталізм). Синергійна підсистема вбирає в себе економічні відносини індустріально розвинутих країн. Терміном "транзитивізм" охоплюються складні й суперечливі господарські зв'язки, що формуються в перехідних від плану до ринку економіках. Дивелопменталізм інтегрує величезну й доволі строкату сукупність країн, що розвиваються, Азії, Африки та Латинської Америки.\nЕкономічний дискурс на початку третього тисячоліття постає як складна сукупність різнорівневих ієрархічних структур, представлена на рис. 1.3.\nСубстанційний монізм економічного дискурсу, його гомогенність детермінують такі економічні константи, як праця, виробництво, вартість (цінність), що існують\nна всіх рівнях та в усіх сферах глобальної економіки та універсального, загального економічного знання. Плюралізм дискурсу, його науковий поліформізм визначаються функціонуванням різноякісних за своєю зрілістю підсистем (синергізм, транзитивізм, дивелопмен-талізм) в одній системі знання і багатоманітної суспільно-економічної практики.\nГоловне завдання мегарівня — пошук шляхів і способів розв'язання головної, глобальної суперечності між зростаючою кількістю населення планети і скорочуваністю природних ресурсів та джерел економічного розвитку, визначення загальнопланетарних (а в перспективі — космічних) параметрів та індикаторів загальної економічної еволюції. Гносеологічна, епістемологічна достовірність мегапарадигми є достатньо високою внаслідок найбільшої об'єктивності процесів та економічних явищ, що аналізуються на даному рівні.\nЕкономічна метапарадигма характеризується вищим рівнем структурованості, диференційованості. її спільність базується, з одного боку, на кількісних критеріях, тобто на охопленні великих сукупностей держав та їхніх економік, з іншого — на якісних показниках, що відображають близькість, спорідненість економік насамперед із погляду рівнів їхнього господарського, соціального, техніко-технологічного розвитку. Кожна з трьох метапарадигм (синергізм, транзитивізм, диве-лопменталізм) зазнає доволі жорсткого впливу загальноцивілізаційних принципів і вимог економічного розвитку, а також внутрішньосистемних факторів та суперечностей.\nСинергійна модель економіки найбільшою мірою наближається до загальноцивілізаційної парадигми і водночас є найбільш сприйнятливою до цивілізаційних флуктуацій. її дискурсність у концентрованому вигляді відображається в сучасній "Економікс". Дискурс транзитивної економіки формується симбіотично. З одного боку, в ньому зберігаються залишки традиційного марксизму, з іншого — зароджуються елементи синергійної (ринкової) економіки з суттєвою абсорбцією цивілізаційних рис та ознак. Спираючись на інтелектуальний, освітній потенціал та інші порівняльні й конкурентні переваги, транзитивні економіки у процесі глобальної трансформації можуть посісти гідне місце в загальносвітовому поділі праці XXI ст.\nТрадиційна (дивелопменталістська) економіка найбільш віддалена від цивілізаційної субстанції, що значно ускладнює їхню парадигмальну сумісність. Якісні та кількісні параметри цих двох рівнів можуть різнитися на кілька порядків. Тому й вихід цієї групи держав на цивілізаційну траєкторію розвитку є найбільш складним і важко здійснюваним.\nСучасний економічний дискурс, очевидно, дедалі більшою мірою спиратиметься на філософію постмодерну, що дасть змогу віднайти новий синтез протилежних поглядів. Назагал же основна суть сучасного економічного дискурсу та його історична спадковість полягають у закріпленні головного принципу господарської еволюції — всебічної економії сил природи і сил людини.


У Рівному відбудеться виставка клубу "White Rabbit" | ВСЕ - сайт чесних новин\nУ Рівному відбудеться виставка клубу "White Rabbit"\nОпубліковано vse.rv.ua Нед, 21/02/2016 - 18:53 В клубному кафе «Євро-Арт» відбудеться звітна виставка фотоклубу «White rabbit» - «ОБ’ЄКТИВНА РЕАЛЬНІСТЬ–2015».\nЯк повідомили з прес-служби кафе «Євро-Арт», впродовж семи років «фотокролики» розвивалися, накопичували досвід, навчалися самостійно «ловити фішки» і не цуралися отримувати майстер-класи від колег-фотомайстрів з різних куточків України. Починаючи з 2009 року члени фотогуртка регулярно беруть участь у Фестивалі Фотоклубів України і щоразу потрапляють у першу десятку Всеукраїнського рейтингу. Цього року їх колекція посіла почесне третє місце серед двадцяти українських фотооб’єднань. За традицією, учасники фотоклубу підбивають підсумки року, що минув, у своїй звітній виставці.\nВідкриття виставки у середу, 24 лютого, о 16.00 годині.\nКлючові слова: фотовиставка 377 переглядів


На Прикарпатті збудують плавальний басейн з трибунами. ФОТО - Дзеркало Коломиї\nНа Прикарпатті збудують плавальний басейн з трибунами. ФОТО\n12 Чер 2017, 17:55\nКритий басейн розміром 25х12 метрів буде мати 6 доріжок для плавання та пристосований для змагань міжнародного класу.\nТрибуни вміщуватимуть 120 глядачів. Крім того, додатково облаштують тренажерний зал, службові приміщення, роздягальні, душові, кімнату для медичного персоналу.\nУ комплексі буде й окремий дитячий басейн, а родзинкою стане відпочинкова зона з кафетерієм та зовнішня тераса з шезлонгами.\nЧитайте також: Студентка Коломийського інституту здобула “золото” на чемпіонаті України з греко-римської та вільної боротьби.\nмітки: Івано-Франківськ, басейн, Прикарпаття\nСуспільство (13247) Культура (2837) Економіка (1796) Технології (401) Спорт (998) Здоров'я (125) Статті (1174) Авторські колонки (184) Медицина (86) Інтерв'ю (87) Фото (843) Політика (1663) Пишемо новини разом (123) Туризм (630) Афіша (479) Новини (23414) Відео (1066) основне (141) Кримінал (1496) Історія (108)


7 Листопада 2017, 11:47 | У світі\nДізнавшись, ти передумає ставати султаном (навіть якщо тебе дуже умовляють).\nВ гарем йшли добровільно\nБагато простолюдин продавали своїх красивих дочок в гарем. Черкешенки наспівували своїм маленьким дочкам колискову з такими словами: «Ось ти станеш дружиною султана, будеш усипана діамантами...» При продажу батьки підписували документи про відмову від своїх прав на дочку.\nЯкщо у купленої таким чином наложниці виявлялися фізичні недоліки, погані манери або ще які-небудь дефекти, ціна її різко падала і її батьки отримували менше грошей, ніж очікували.\nВ гаремі отримували освіту\nГарем був схожий на освітній центр. Наложниць навчали грамоті, теології, танцях, грі на музичних інструментах, етикету, красномовству і вміння підтримати розмову. І вже серед інших дисциплін було мистецтво доставляти насолоду чоловікові (як ти вже зрозумів, ця дисципліна могла ніколи не знадобитися).\nНайкрасивішим рабиням, яких султан міг вибрати в дружини, доводилося особливо ретельно займатися: листи султанських жон які збереглися свідчать про їх високої освіченості. Отримавши статус дружини, вони засновували благодійні установи і навіть керували будівництвом мечетей.\nСекс з султаном був рідкістю\nБільшість наложниць проводило в гаремі все життя, навіть не побачивши свого повелителя. Незважаючи на те, що чоловічу силу султана придворні підлабузники звеличували до небес (за це їм платили), він був всього лише звичайний чоловік і задовольнити незліченні полки підопічних жінок не міг навіть при сильному бажанні.\nТраплялося й таке, що султан взагалі не мав інтересу до протилежної статі. І тоді вже гарем цілком перебував у вимушеному целібат.\nЖиття в гаремі суворо регламентувалося\nУ гаремі була сувора ієрархія і жорстка дисципліна. Наложниці щодня отримували платню. Про них добре дбали, але і суворо карали за проступки.\nСудячи за списком посад, гарем більше скидався на бюрократичну установу: у ньому були керівника служби протоколу гарему, берегині ключа від казни, відповідальні за винний льох. У XVIII столітті на «господарських» посадах перебувало 320 мешканок гарему і лише 15 рабинь офіційно числилися фаворитками султана.\nСекс по п'ятницях — тільки з дружиною!\nКазенщина поширилася і на таку неформальну сторону, як секс. Звичайно, султан міг розважатися з ким завгодно і коли завгодно (знову ж при дотриманні певного церемоніалу і бюрократичних формальностей), але тільки не в п'ятницю. Ніч з п'ятниці на суботу султани були зобов'язані проводити тільки з однією зі своїх дружин. Якщо падишах протягом трьох п'ятниць поспіль манкірував своїми обов'язками, дружина мала право звернутися до суду.\nОскільки у султана за законом могло бути від чотирьох до восьми дружин, щоб уникнути накладок одна з наложниць, подібно чергової по поверху в радянських готелях, вела «обліковий журнал», де ретельно фіксувала всі побачення зі своїми дружинами падишаха.\nЗ гарему можна було звільнитися\nНаложниця, на яку так і не впав вибір султана, після дев'яти років служби в гаремі мала право подати заяву про звільнення за власним бажанням і залишити гарем. Султан давав їй придане, будинок, допомагав знайти чоловіка і видавав документ, що підтверджував її статус вільної людини.\nНе всі користувалися цим правом, вважаючи за краще безбідне життя в гаремі складнощів життя на волі. А деякі розпусні наложниці, вийшовши заміж, через деякий час розлучалися зі своїми чоловіками, пояснюючи це тим, що звикли отримувати більше задоволення в гаремі від чорношкірих євнухів.\nГарем був держапаратом\nГарем також був важливим, хоч і неформальним, державним органом. Відомо, що інший раз мешканки гарему мали такий сильний вплив на султанів, що навіть втручалися в державні справи.\nА період з 1550 по 1656 рік і зовсім відомий під назвою «жіночий султанат»: в цей час ціла низка жінок справляла великий вплив на державні справи Османської імперії. Період, правда, ознаменувався поступовим занепадом держави, але, зрозуміло, це було просто збігом.\nСтандарти краси гарему ставив султан\nОсь, наприклад, султан Ібрагім I (1640-1648) мав слабкість до огрядним жінкам. Невільниць, які володіли видатними розмірами, розшукували по всій імперії і привозили в султанський гарем, де примушували вести малорухливий спосіб життя і об'їдатися солодощами, щоб вони одужали ще сильніше. Вага красунь гарему Ібрагіма варіювався в межах 114-220 кг. Улюблена наложниця Ібрагіма Шекер Пара («Цукор») була значною дамою вагою близько 230 кг.\nЖінки Історія Гарем Факти Султани


Створення 3D анімаційного відео-логотипу для компанії Garonskiland Entertainment - Fantastic Imago – Брендингова, Рекламна та Консалтингова Агенція\nВідгук від Геннадія Гаронські, CEO, Garonskiland Entertainment\nКлієнт: Компанія Garonskiland Entertainment\nПроект: Створення 3D анімаційного відео-логотипу для компанії Garonskiland Entertainment\nКоротко про компанію Garonskiland Entertainment:\nGaronskiland Entertainment – це компанія з виробництва фільмів і телесеріалів.\nОдна з найсильніших сторін Fantastic Imago – це створення 3D роликів і анімованих відео-логотипів. Ми з 2008 року постійно працюємо над різними проектами, які пов’язані з 3D графікою і анімацією.\nЗаповнений бриф на ролик дозволив створити нам унікальний стиль анімації і візуалізації, які продиктовані бренд баченням головного режисера і генерального директора Garonskiland Entertainment.\nМи підтримували онлайн зв’язок з клієнтом протягом всього проекту.\nПотрібно було створити 3D анімаційний відео-логотип для Garonskiland Entertainment, так як компанія потребувала ребрендинг старого відео-логотипа і створення нового з 3D анімацією. Це допомогло б краще позиціонувати їх як кінокомпанію.\nКлючові послуги Fantastic Imago – створення 3D анімаційного відео-логотипу для компанії Garonskiland Entertainment:\nМи провели 1 консультацію з клієнтом, яка допомогла нам скласти бриф на рекламний ролик, краще зрозуміти бачення бренду і надати найцікавіші ідеї для створення 3D відео-логотипу.\nСкладений бриф направляв нас в потрібному для бренду креативному напрямку і допоміг швидко надати ідею та розкадрування в потрібній стилістиці та дизайні.\nФінальний анімаційний відео-логотип було надано у форматі високої якості FULL HD (1920×1080 24 fps).\nДля Garonskiland Entertainment був зроблений відео-логотип, який привертає до себе клієнтів і партнерів для співробітництва з їх кіностудією. Бажаєте, щоб Вам створили 3D анімаційний відео логотип, який вважається одним з найбільш потужних бренд-елементів у вашому бренді? Він збільшує обізнаність ринку про Вашу присутність, тим самим допомагає збільшити і прискорити повернення інвестицій, вкладених у розробку відео-логотипу. Дану послугу Ви можете замовити у нас, тому звертайтеся до нашого агентства через контактну форму, розміщену на цій сторінці нижче. Так само ви можете написати нам на електронну пошту або зателефонувати за номером телефону у верхній синій шапці сайту.


“Простаки сьогодні – хто вони?” за повістю Вольтера “Простак” - журнал для школярів Fable.in.ua\nГоловна ⇒ 📕Твори на задані теми ⇒ “Простаки сьогодні – хто вони?” за повістю Вольтера “Простак”\nЖан-Франсуа Аруе відомий у всьому світі як філософ, письменник, поет, драматург, вчений, захисник свободи і просвітитель Вольтер. “Це була не людина, це був – час” – так сказав про нього В. Гюго. Вольтер щиро вірив в ідею мудрого короля, але врешті решт розчарувався в цій ідеї, бо побачив, що Фрідріх II, який був його ідеалом, на мав ніяких якостей, що повинні бути притаманні мудрому і справедливому правителю. В основу майже кожного твору Вольтера покладалася конкретна теза або філософська проблема, яку філософ намагався або заперечити,\nабо ствердити, або спонукав читачів до глибоких роздумів. Він, як справжній художник, вірив у могутню силу освіти і людського розуму. Одним з таких творів є філософська повість Вольтера “Простак”.\nУ повісті “Простак” автор описує ідею гармонійних відносин суспільства і “природної” людини. У творі достатньо сильно відчуваються антиклерикальні і антимонархічні мотиви. Цю повість Вольтер називає комедією, але це один з найдраматичніших творів письменника. В ньому він докладно розглядає конфлікт між “цивілізованим суспільством” и справжнім “сином природи”, а одночасно намагається вирішити\nпитання, хто ж в цьому світі є носієм добра, та взагалі, чи має право на існування “мале зло” заради “великого блага”.\nЗа сюжетом повісті молодий юнак, який виріс серед просторів Канади в індіанському племені гуронів, повертається до рідної Франції. Досить наївний, але прямий та чесний у своїх бажаннях та думках, Простак на кожному кроці стикається з розпустою, цинізмом і несправедливістю “цивілізованого” світу. Він хоче любити дівчину, яка дуже йому сподобалася, але “доброчесні” родичі Сент-Ів, яка відповідає хлопцеві взаємністю, відсилають її в монастир. Простак ніяк не може зрозуміти, чому любов у цьому суспільстві сприймається як гріх. Для нього, людини, яка була вихована з повагою до одвічних людських цінностей, кохання – це чисте, благородне і ніжне почуття, яке є джерелом звеличення людини і добра.\nДалі Простак стикається ще з більшим суспільним злом. Юнак відбиває напад ворожої ескадри на французьке узбережжя і відправляється до Парижу зі сподіваннями отримати винагороду за свою хоробрість. Але замість очікуваної Простаком подяки за самовіддане служіння королю і мужність герой потрапляє до в’язниці. Бо ще одна ознака “доброчесних” порядків “цивілізованої” країни – це безпідставні арешти і наклепи на порядних людей.\nПростак не може збагнути, навіщо людину насильно позбавляють свободи, наданого їй Богом найвищого блага. Опинившись у Бастилії, герой згадує своє дитинство, країну, де він виріс, людей, які його виховували, і приходить до висновку, що в цьому світі носіями добра є саме діти природи – може, занадто суворі, але завжди щирі: “їх називають варварами, так як вони мстять ворогам, зате вони ніколи не пригноблюють друзів”. Зло було неминучим супутником тогочасного державного устрою. Це підтверджують і слова одного з персонажів повісті – члена французького уряду: “Я не маю права робити добро; вся моя влада зводиться до того, що час від часу я можу робити зло”.\nКульмінацією подій у творі “Простак” і результатом конфлікту добра і зла є рішення Сент-Ів звільнити свого коханого із в’язниці ціною свого безчестя. Щоб врятувати коханого, нещасна дівчина віддається розпусному вельможі. Спочатку Сент-Ів коливається, але всі оточуючі запевняють, що її вчинок не буде зрадою, а, навпаки – є священним обов’язком перед майбутнім чоловіком. Так звані “друзі” стверджують, що це – мале зло заради великого блага.\nЧи може подібний гріх, навіть заради великої справи, принести людині спокій і щастя? Питання достатньо складне і суперечливе. Я вважаю, що відповіддю на нього є смерть Сент-Ів, яка не змогла винести приниження і образи, не змогла жити з тягарем на серці, який би затьмарював їхнє життя з Простаком. Я думаю, що й герой повісті не зміг би відчувати себе щасливим, знаючи, яку жертву принесла заради нього кохана. Виявилося, що грубі “варвари” опинилися більш близькими до розуміння добра, ніж “цивілізовані” європейці, здатні знівечити душі прекрасних і чистих людей, здатні згубити щиру і світлу любов.\nЯкщо проеціювати події повісті “Простак” на наше сьогодення, то можна з впевненістю стверджувати, що питання, порушені Вольтером у цьому творі, не менш актуальні і в наш час. Адже й сьогодні “природні” люди, яки намагаються відстоювати одвічні людські цінності і жити за законами природи, досить часто не знаходять розуміння у суспільстві. Якщо замислитися, то кожен з нас може привести приклад “Простака”, якого він знає особисто. Але будь-що, та “Простаки” повинні існувати в будь-який час, бо саме завдяки їм зло ніколи не переможе добро.


Гаряча мова для Ніжина - Всеукраїнський незалежний медійний простір "Сіверщина"\nГаряча мова для Ніжина\n18-Сер-12 1856 5.0 0\n17 серпня відбулася 30 сесія Ніжинської міської ради, на яку виносилося безліч різних питань, пов’язаних з бюджетом, з земельними взаємовідносинами. Зокрема, розглядалося рішення, що стосується затвердження на території ніжинської громади мовного закону.\nПроект рішення про українську мову на території ніжинської громади, як єдину і державну вніс до порядку денного депутат Багрінцев Максим. Як говорить депутат Багрінцев, «враховуючи тенденцію, що зараз масово на території держави міські ради на півдні та на сході приймають рішення про те, щоб надати російській мові регіонального статусу, прийняття таких рішень направленно на розкол України, на приниження національної гідності Українського народу, що є також зазіханням на конституційний лад України, що підпадає під кримінальний злочин".\nДля того щоб захистити українську мову, депутат Багрінцев наполіг на обов’язковому розгляді цого питання, в цьому його підтримали й інші депутати міської ради, які не байдужі до долі української мови та всієї держави.\nОсновним противником прийняття данного рішення був міський голова Ніжина М. Приходько, який навіть всіляко перешкоджав розгляду цього питання. Але з великими потугами рішення було ухвалено, в ньому чітко записано, що державною мовою на території громади м. Ніжина є українська мова, а також в рішенні зазначено, що міська рада буде всіляко сприяти розвиткові та вільному функціонуванню української мови в усіх сферах суспільного життя м. Ніжина.\nДепутат Багрінцев сказав: «Ухвалення цього рішення унеможливить надання російській мові регіонального статусу». Він також зазначив, що автори ганебного, брутального та злочинного закону України про засади державної мовної політики за нової влади будуть серйозно покарані та визнані ворогами народу.\nДепутат Багрінцев закликає послідувати ніжинському прикладу й інші міські ради област». Ніжинська міська ради стала єдиною поки що міською радою в області, яка відмовилася надавати російській мові регіональний статус.\nТеги:українська мова, міська рада, Ніжин, регіональна мова\nБілоруси шукали прихильників регіональної мови. Не знайшли...\nРегіонали і в Ніжині шкодять


Валерія Чорней "Яблуко в тайстрі " | Книжковий форум byblos.in.ua\nВалерія Чорней "Яблуко в тайстрі "\nТема у розділі 'Сучасна українська література', створена користувачем Soulless, 13 січ 2018.\nSoulless, 13 січ 2018\n«Яблуко в тайстрі» – книга, яку я обрала за обкладинкою та назвою, не читаючи анотацій та відгуків. І, не маючи жодних упереджень щодо тексту, пірнула у нього. З перших сторінок мене зацікавила побудова тексту: прозові фрагменти чергуються з віршованими рядками, які узагальнюють та окреслюють на відчуттєвому рівні усе написане, ілюструють відчуття авторки.\n«Яблуко в тайстрі» позиціюється як роман-феєрія. Тому, звичайно, на читача чекає історія кохання і містичний казковий світ, що тісно переплетений з реальністю і органічно з нею співіснує. Тут є звичайне місто Горб, у якому є усі сучасні тренди, еліта та мода. Йому на противагу – село Народне з дикою яблунею, Мольфаром, гуцулами, ластівками та соняхами.\nЦю книгу хочеться читати осіннього дощового дня, загорнувшись у теплий плед та взявши в руки горнятко ароматного глінтвейну. Неспішно гортати сторінку за сторінкою, малюючи у своїй уяві сонячних зайців із сонячними левами. Слова авторки, Валерії Чорней, оживають у просторі яскравими сонячними променями, розсіюючи навколо себе морок, туман і сірість. У книзі немає прив'язки до пори року, точніше дія відбувається у різних проміжках часу, але для мене ця історія по-справжньому осіння, наповнена запахом свіжих яблук, багряного осіннього листя і плетених светрів. Вона наштовхує на рефлексії, роздуми і відправляє у мандрівку до джерел, витоків, коріння.\nВражає роль і місце батька у житті головної героїні. Наскільки міцна і всепоглинаюча у них спорідненість душ. Це, направду, магічний зв'язок, коли раптово незрячий чоловік може «бачити» очима доньки. У час надшвидкісного технічного прогресу і синтетичних замінників мандрівка тонкими фібрами душі змушує пригадати про все те світло, любов, істину, що там заховані.\nМені сподобався символізм. Зокрема, найбільше запам'яталося трактування чорного кольору у народному одязі. Цей колір означає не тільки смуток та скорботу, а є і символом землі і, відповідно, сили й родючості.\nПід час читання мені пригадалися легендарні слова Екзюпері: «Добре бачить лише серце, найголовнішого очима не побачиш». Справжня самоідентифікація можлива тільки через усвідомлення свого походження, коріння. Коли серце людини відкривається, то видимими стають нові горизонти, прилітають ластівки і в'ють своє гніздечко.\nУ книзі присутня еротика. Але це не вульгарна банальщина, а більше чуттєво-емоційне мистецтво, спроба зрозуміти свою сутність і самовиразитися через відчуття. Одяг та оточення виступають у ролі доповнення стану душі:\n«Досвіток. Серед високих трав Клевер купається в росі. Довге волосся жінки плутається у квітах і відкриває білосніжну спину, вкриту родимками. Колір родимок гарно поєднується з кольором жовтих ромашкових серцевинок, які вкрили все тіло. Клевер напружується, спина вигинається, проглядається лінія хребта. Ця лінія хребта, якою котиться краплинка роси, нагадує міцну травину…».\nЯк на мене, то основне у цій книжці те, які відчуття і переживання збурюються у читача. Тут ідеться про любов чоловіка і жінки, любов батька і доньки, любов до рідної землі, любов між сусідами, односельчанами, любов до всього живого: тварин, птахів, дерев, рослин, квітів. Валерія Чорней своїм романом нагадує про те, що мистецтво може бути справжнім тільки тоді, коли за красивою картинкою, за кадром є справжня жива історія.\nРекомендую роман «Яблуко в тайстрі» усім, хто хоче згадати про те, що тільки відкрите серце веде до розуміння себе і свого призначення, місця у світі; всім тим, хто забув, що зовнішній лоск, тренд, гроші без самоусвідомлення не приводять до щастя.\nariannagres та Lucky подобається це.


У Зеленського прокоментували можливі зміни закону про Київ\nУ партії Слуга народу розробили зміни до законодавства, що стосуються столиці, однак, вони не є першочерговими. Питання про внесення змін до закону Про місто-герой столицю України Київ не варто в числі першочергових ініціатив, які будуть запропоновані на розгляд Верховної Ради IX скликання. Про це на брифінгу заявив представник президента в парламенті Руслан Стефанчук, повідомляє Інтерфакс Україна. «Кількість законодавчих ініціатив від партії Слуга народу перевалила за 300… Там є різні напрацювання, в тому числі і питання, пов’язані з переформатуванням напрямків, які стосуються столиці — міста-героя Києва, але питання в тому, коли воно буде, в якому форматі воно буде — це питання дискусії в парламенті… На все свій час», — сказав Стефанчук. Він нагадав, що в числі першочергових законопроектів — внесення змін до Конституції України в частині зняття депутатської недоторканності, внесення змін до Регламенту роботи Верховної Ради. Стефанчук також зазначив, що Верховна Рада повинна запропонувати нову систему про нормативно-правові акти, і, нарешті, прийняти закон України про нормативно-правові акти і запропонувати план законопроектної роботи Верховної Ради.


Bitdefender Safepay 2.0.0.744\nBitdefender Safepay - захищений веб-браузер, який тримає в безпеці всі ваші фінансові дані, коли ви відкриваєте банківські інтернет-сторінки. Забезпечує безпечний інтернет-банкінг і покупки в онлайн-магазинах, захищаючи від фішинг-атак.\nBitdefender Safepay, використовуючи ізольоване середовище (пісочницю), забезпечує додатковий рівень захисту для операцій онлайн-платежів, запобігаючи фішинг-атак і крадіжки особистих даних.\nМожливості Bitdefender Safepay:\nЗахищає Інтернет-банкінг та онлайн-покупки. Використовує сучасні хмарні технології для запобігання шахрайства, блокування фішингу та шкідливих програм. Також стежить за онлайн-транзакціями в режимі 24/7, забезпечуючи безпечне і комфортне виконання операцій з фінансами в Інтернеті.\nБлокує фішингові атаки. Перевіряє відвідувані веб-сторінки на наявність шкідливих програм і спроб фішингу кожен раз, коли ви звертаєтеся до них, щоб уникнути загроз від легітимних, але нещодавно зламаних сайтів.\nЗахищає від клавіатурних шпигунів. Виявляє, блокує і забезпечує захист від клавіатурних шпигунів і автоматичних скріншотів.\nЗахист при використанні Wi-Fi Premium. При підключення до Інтернету через Wi-Fi у вашому будинку, офісі, аеропорту, кафе чи інших громадських місцях Bitdefender Safepay захищає бездротове з'єднання від несанкціонованого доступу і гарантує, що ваші дані безпечно дійдуть до місця призначення.\nВключає в себе механізм самозахисту для запобігання несанкціонованого зміни у файлах і процесами на вашому комп'ютері.\nВідмінно працює з іншими антивірусами.Підвищує захист, забезпечувану антивірусними програмами. Спеціально розроблена для блокування загроз, які орієнтовані на використання вразливостей при роботі з важливими фінансовими даними. Використовуйте захищений веб-браузер в середовищі з високим рівнем ризику.\nBitdefender Safepay 2.0.0.744.exe СКАЧАТИ > > >


Жіросжігателя, Liquid L-Carnitine + Chrome 500 мл, Яблуко-Груша: продаж, ціна у Чернівцях. Жироспалювачі для спортсменів від "Интернет-магазин спортивного питания и аксессуаров SportFood" - 1187365580\nЖіросжігателя, Liquid L-Carnitine + Chrome 500 мл, Яблуко-Груша\nBiotech L-Carnitine + Chrome - це біологічно активна добавка в зручній рідкій формі, що містить в порції 1050 мг L-карнітину і 150 мкг хрому.\nТепер в магазині спортивного харчування ви можете купити новий препарат L-Carnitine + Chrome. Цей препарат призначений людям, які стежать за своєю фізичною формою. Він дозволяє бути стрункими, тому що має жиросжигающим ефектом. Так само підвищує рівень енергії, необхідної для інтенсивних тренувань. І при всьому цьому благотворно впливає на здоров'я. Прискорить придбання необхідної фізичної форми. Допоможе досягти потрібної ваги, спалюючи жировий прошарок. І наблизить нарощування необхідної м'язової маси. Беручи Biotech Carnitine + Chrome можна займатися на будь-яких тренажерах, розробляючи потрібні м'язи. І також будь-яким видом спорту.\nBiotech L-Carnitine 35000 mg містить таку речовину, як L-карнітин, що дозволяє:\nСтежити за вміст цукру в крові;\nЗнижувати вміст холестерину.\nL-карнітин має щадною дією на серце при підвищених фізичних навантаженнях. Захищає його. Вам будуть не страшні будь-які перевантаження. Інші препарати не володіють цією властивістю.\nЗменшення показників цукру в крові викликає зниження надмірного апетиту. Це дуже багато значить для підтримки гарної фізичної форми. Допоможе позбавитися від зайвої ваги або утримати вже досягнутий потрібний.\nЗниження холестерину сприятливо впливає на здоров'я в цілому. Знижується небезпека придбати такі захворювання, як інфаркт, інсульт, атеросклероз. Попередить ризик швидкого старіння організму. Продовжить вашу молодість і активну фазу життя. L-Carnitine + Chrome дозволяє не тільки добре виглядати, але ще покращує роботу всередині організму. Ви відчуєте підвищення життєвої енергії, з'явитися бажання інтенсивно займатися спортом.\nСтаття по темі: Як приймати L-карнітин\nНеобходимо развести порцию препарата в 300 мл. воды. Порция составляет 15 мл., ее можно получить мерным колпачком. Принимать 1-2 раза в день. Наиболее подходящее время приема за 30 минут до тренировки натощак.\nВода, лимонна кислота, сукралоза, ацесульфам калію, сорбат калію, ароматизатор, барвники.


Дайджест событий Высшего совета правосудия за 13-20 августа | | Юридический портал Украины\nДайджест событий Высшего совета правосудия за 13-20 августа\n21.08.2019 admin 0 Комментариев\n1. Президент призначить 44 судді\nВища рада правосуддя ухвалила внести подання Президентові про призначення:\nСікори Олександра Олександровича — на посаду судді Великоолександрівського районного суду Херсонської області;\nАдамовича Олександра Йосиповича — на посаду судді Корольовського районного суду міста Житомира;\nБєсєди Ганни Вікторівни — на посаду судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська;\nКовалика Юрія Анатолійовича — на посаду судді Здолбунівського районного суду Рівненської області;\nКурбатової Ірини Леонідівни — на посаду судді Вінницького міського суду Вінницької області;\nНаумової Ольги Сергіївни — на посаду судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська;\nЗадорожної Алевтини Миколаївни — на посаду судді Московського районного суду міста Харкова;\nЮшкова Михайла Михайловича — на посаду судді Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська;\nСодомори Романа Орестовича — на посаду судді Бучацького районного суду Тернопільської області;\nВолошина Сергія Васильовича — на посаду судді Вінницького міського суду Вінницької області;\nІлюшик Інни Анатоліївни — на посаду судді Вільногірського міського суду Дніпропетровської області;\nПоліщук Людмили Олександрівни — на посаду судді Чернігівського окружного адміністративного суду;\nБаранського Дмитра Миколайовича — на посаду судді Долинського районного суду Кіровоградської області;\nГубницького Дмитра Григоровича — на посаду судді Ленінського районного суду міста Миколаєва;\nКапуша Івана Сергійовича — на посаду судді Гайсинського районного суду Вінницької області;\nРищенка Андрія Юрійовича — на посаду судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду;\nБалась Тетяни Павлівни — на посаду судді окружного адміністративного суду міста Києва;\nКротінової Олени Вікторівни — на посаду судді господарського суду Донецької області;\nПопова Олексія Григоровича — на посаду судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області;\nБожук Дар’ї Анатоліївни — на посаду судді Хмельницького окружного адміністративного суду;\nБорєйко Олени Миколаївни — на посаду судді Соснівського районного суду міста Черкас;\nКузнєцова Дмитра Вікторовича — на посаду судді Богунського районного суду міста Житомира;\nРідзеля Олексія Анатолійовича — на посаду судді Черкаського окружного адміністративного суду;\nЧеркеза Дмитра Леонідовича — на посаду судді Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська;\nМурманової Інни Миколаївни — на посаду судді Суворовського районного суду міста Одеси;\nГашук Катерини Володимирівни — на посаду судді Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя;\nШалоти Костянтина Валерійовича — на посаду судді Корольовського районного суду міста Житомира;\nГуріна Дмитра Миколайовича — на посаду судді Житомирського окружного адміністративного суду;\nКолесніченко Олександри Вікторівни — на посаду судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська;\nКравченко Тетяни Олександрівни — на посаду судді Донецького окружного адміністративного суду;\nРєпіна Костянтина Костянтиновича (на фото) — на посаду судді Херсонського міського суду Херсонської області;\nСвідунович Наталії Миколаївни — на посаду судді Вільнянського районного суду Запорізької області;\nСтрельникова Олександра Олександровича — на посаду судді Солонянського районного суду Дніпропетровської області;\nТауса Максима Маровича — на посаду судді Ленінського районного суду міста Дніпропетровська;\nЯцини Олександра Івановича — на посаду судді Новоушицького районного суду Хмельницької області;\nКозачук Світлани Василівни — на посаду судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області;\nРощиної Тетяни Сергіївни — на посаду судді Деснянського районного суду міста Чернігова;\nХарченка Віктора Федоровича — на посаду судді Семенівського районного суду Полтавської області;\nСтрус Тетяни Василівни — на посаду судді Сокальського районного суду Львівської області;\nТкаченка Дмитра Володимировича — на посаду судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області;\nКонопленко Ольги Сергіївни — на посаду судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області;\nОборонової Ірини Володимирівни — на посаду судді Дубровицького районного суду Рівненської області;\nОсаулової Наталі Анатоліївни — на посаду судді Фастівського міськрайонного суду Київської області;\nСтепченка Михайла Юрійовича — на посаду судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області;\nТкаченка Юрія В’ячеславовича — на посаду судді Іванківського районного суду Київської області;\nПолях Наталії Анатоліївни — на посаду судді Харківського окружного адміністративного суду;\nГермана Олександра Сергійовича — на посаду судді Теплицького районного суду Вінницької області;\nМіхєєвої Інни Миколаївни — на посаду судді Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області;\nЯщенко Світлани Олександрівни — на посаду судді Комінтернівського районного суду міста Харкова.\n2. 9 суддів звільнено у відставку, одного — за власним бажанням\nДадим Юлію Миколаївну з посади судді Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду у відставку;\nМакойду Зеновія Миколайовича з посади судді апеляційного суду Львівської області;\nМельника Сергія Романовича — з посади судді Буського районного суду Львівської області;\nСелинного Михайла Сергійовича — з посади судді Нововолинського міського суду Волинської області;\nШешеню Миколу Олексійовича — з посади судді Перечинського районного суду Закарпатської області;\nІванищука Андрія Анатолійовича — з посади судді Дніпровського районного суду міста Херсона;\nТолкачову Людмилу Анатоліївну — з посади судді Вишгородського районного суду Київської області;\nДобринюк Ніну Олександрівну — з посади судді Лисянського районного суду Черкаської області;\nХарченко Ольгу Павлівну — з посади судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області.\nТакож Рада ухвалила звільнити Нуруллаєва Ількіна Садагат з посади судді Харківського окружного адміністративного суду за власним бажанням.\n3. ВРП відреагувала на тиск позивача на суддю через ЗМІ\nВРП розглянула повідомлення судді Одеського окружного адміністративного суду Ярослави Балан про втручання в її діяльність як судді щодо здійснення правосуддя, яка зазначила, що в мережі інтернет розміщено зняті громадянином відеоматеріали стосовно неї. Із текстів відеоматеріалів вбачається, що нею організовано напад на ФОП Б. 8 травня 2019 року. Крім того, громадянин наголошував, що суддя є особою, близькою до Одеської міської ради, та замішана у корупційних схемах. Також суддя зазначає, що громадянин через секретаря судового засідання попередив суддю: «…. якщо ваша суддя не бажає продовження відеоматеріалів, то нехай вже прийме рішення по справі, інакше відео буде з’являтися кожного дня».\n4. Обговорюють впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи\nУ ВРП відбулася зустріч членів Ради, міжнародних і національних експертів Проекту Європейського Союзу «Право-Justice», Представництва Європейського Союзу в Україні, членів РСУ, представників ДСАУ та керівництва ДП «Інформаційні судові системи» з метою обговорення стану та подальших кроків впровадження ЄСІТС. Керівники ДП «ІСС» повідомили, що наразі передбачається створення нової архітектури системи. Пропонується використати інноваційні рішення та застосувати принцип системи «гібридної архітектури» ЄСІТС, що поєднує безпеку та сервіси для громадян, які є у відкритому доступі.\nУ кінці серпня 2019 року план впровадження ЄСІТС буде винесено на обговорення з усіма учасниками.\n5. Львівську суддю відсторонено через дисципларний проступок при розгляді справи про поділ майна подружжя\nСуддю Франківського районного суду міста Львова тимчасово відсторонено від здійснення правосуддя в порядку дисциплінарної відповідальності. Підставою притягнення судді Марії Мартинишин до дисциплінарної відповідальності стали встановлені обставини, які свідчать про вчинення нею (на час розгляду справи за позовом про поділ спільного майна подружжя) дій, які слід кваліфікувати як дисциплінарні проступки, а саме внаслідок недбалості істотне порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило учасниками судового процесу реалізацію наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов’язків, а також призвело до порушення правил підсудності; внаслідок недбалості допущення суддею, який брав участь в ухваленні судового рішення, порушення прав людини і основоположних свобод.\n6. Суддю Дарницького райсуду міста Києва, який не зафіксував факти насильства при затриманні, звільнено\nЗазначено, що слідчий суддя Дубас В.А., ігноруючи вимоги закону, свідомо не виконав своїх посадових обов’язків щодо захисту прав людини під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу стосовно підозрюваного та не вчинив дій, визначених законодавством, а саме: не зафіксував заяви про застосування до підозрюваного насильства під час затримання, не забезпечив невідкладного проведення судово-медичного обстеження особи, не доручив відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених у заяві особи. ВРП ухвалила звільнити Віктора Дубаса з посади судді Дарницького районного суду міста Києва на підставі пункту 3 частини шостої статті 126 Конституції України.\n7. ГПУ має зайнятися розслідуванням правдивості Facebook-дописів про підкуп судді\nВРП звернеться до ГПУ щодо надання інформації про розкриття та розслідування злочину за повідомленням судді Святошинського районного суду міста Києва Лариси Шум. У повідомленні судді зазначено, що з 31 січня 2019 року у соціальній мережі Facebook на сторінці потерпілого у кримінальному провадженні, а також на сторінці громадської організації «С14» з’явилися численні публікації про те, що слідчих суддів, серед яких і суддя Шум Л.М., нібито підкуплено і виконавці замаху на життя М. скоро опиняться на волі. Суддя Шум Л.М. розцінює дії М. та інших осіб, які поширювали, як зазначено у повідомленні, неправдиву та принизливу інформацію про неї, як втручання у її діяльність як судді щодо здійснення правосуддя.\n8. Відмовлено у відстороненні судді ОАСК Павла Вовка\nВища рада правосуддя відмовила у задоволенні клопотання заступника Генерального прокурора про тимчасове відсторонення судді Окружного адміністративного суду міста Києва Павла Вовка від здійснення правосуддя у зв’язку з притягненням до кримінальної відповідальності за підозрою в організації створення штучних перешкод у роботі Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та її членів, організації постановлення суддею завідомо неправосудного рішення та втручанні у діяльність судді, з метою перешкодити виконанню ним службових обов’язків.\n9. Віктора Матвійчука обрано Головою Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя\nТакож під час засідання розглянуто питання щодо внесення змін до персонального складу комітетів Комісії. До комітету з відбору кандидатів на зайняття вакантних посад державної служби категорії «А» в системі правосуддя включено Валерія Сухового, Віктора Матвійчука, Тетяну Гребенюк, Станіслава Голубицького та Сергія Остапця. За рішенням Комісії Павла Гречківського, Олександра Дроздова, Дениса Масенка та Олександра Стародуба включено до складу комітету з дисциплінарних проваджень щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя.\n← Семь судей уволены в отставку\nЗапрет публичного использования русскоязычного культурного продукта законен →\nКто при пересечении госграницы не подписывает информированное согласие на самоизоляцию\nС нового года зарегистрировать новорожденного и оформить выплаты можно будет онлайн: проект «е-малыш»\nИзменена процедура увольнения и назначения членов Нацтелерадио: принят Закон


Фоміна В.О. :: Офіційний сайт Смілянської ЗОШ І - ІІІ ступенів №1 ::\nГоловна сторінка » Фоміна В.О.\n5-В: тема "Однорівневі списки. Підготовка документа до друку. Друк документа".\nОпрацювати за підручником ст.158-160, виписати в зошит означення та типи списків.\nВиконайте вправу 3 "Календар" (ст. 162) у текстовому редакторі.\nСтворіть малюнок у графічному редакторі на тему "Я відкрию вам секрет, чим шкідливий Інтернет".\nРезультат роботи надішліть вчителю на електронну скриньку fomina_vira@ukr.net, в темі листа вкажіть прізвище і клас, зошит принесіть на перший урок інформатики після відновлення навчання.\n7-А: тема "Створення та виконання лінійних алгоритмів та програм".\nСкладіть прислів'я та приказки (не менше 10 шт.) на тему "Я відкрию вам секрет, чим шкідливий Інтернет", надішліть результати роботи у вигляді текстового документа вчителю на електронну скриньку fomina_vira@ukr.net, в темі листа вкажіть прізвище і клас.\n8-Б: тема "Елемент керування "кнопка". Поняття об'єкту та його властивостей і методів".\nОпрацюйте §5.3 за підручником, зробіть конспект в зошиті.\nДайте усно відповідь на запитання (ст. 173).\nВиконайте завдання 2, 4 (ст. 174) у середовищі програмування Лазарус (завантажити). Папки зі збереженими проектами заархівуйте.\nСкладіть прислів'я та приказки (не менше 10 шт.) на тему "Я відкрию вам секрет, чим шкідливий Інтернет".\n8-А: тема "Елемент керування "кнопка". Складання програм, що обробляють натискання кнопок".\nПовторити §5.3 за підручником.\nВиконайте вправу 6 (ст. 174) у середовищі програмування Лазарус (завантажити). Папку зі збереженим проектом заархівуйте.\n11-Б: тема "Виконання індивідуальних навчальних проектів".\n1. Створіть у текстовому редакторі соціальну рекламу на тему "Я відкрию вам секрет, чим шкідливий Інтернет" (обсяг 1-2 сторінки, містить гасло або короткий і лаконічний текст, може містити фотографії або малюнки).\n2. Результат роботи надішліть вчителю на електронну скриньку fomina_vira@ukr.net, в темі листа вкажіть прізвище і клас.\n10-Б: тема "Виконання індивідуальних навчальних проектів".\n6-А: тема "Створення презентації із ефектами".\nПовторіть §15 за підручником.\nСтворіть презентацію на тему "Я відкрию вам секрет, чим шкідливий Інтернет". На другому слайді розташуйте власний малюнок, на якому будуть зображені загрози в Інтернеті, налаштуйте гіперпосилання на слайди, де буде розказано про відповідні загрози. Збережіть файл.\nРезультат роботи надішліть вчителю на електронну скриньку fomina_vira@ukr.net, в темі листа вкажіть прізвище і клас.\n8-Б: тема "Елемент керування "напис". Складання програм, що обробляють натискання кнопок та визначають вміст написів на формі".\nОпрацюйте §5.4 за підручником, зробіть конспект в зошиті.\nДайте усно відповідь на запитання (ст. 177).\nВиконайте завдання 2, 4, 7 (ст. 178) у середовищі програмування Лазарус (завантажити). Папки зі збереженими проектами заархівуйте.\n9-А, 9-Б: тема "Комп'ютерна модель та її переваги. Види комп'ютерних моделей. Основні етапи комп'ютерного моделювання".\nОпрацюйте §27, 28 за підручником.\nВиконайте вправу 28 (ст.162-163).\nСтворіть у текстовому редакторі соціальну рекламу на тему "Я відкрию вам секрет, чим шкідливий Інтернет" (обсяг 1-2 сторінки, містить гасло або короткий і лаконічний текст, може містити фотографії або малюнки).\n6-В: тема "Створення презентації із ефектами".\n11-А: тема "Виконання індивідуальних навчальних проектів".\n8-А: тема "Елемент керування "напис". Складання програм, що обробляють натискання кнопок та визначають вміст написів на формі".\n5-А: тема "Однорівневі списки. Підготовка документа до друку. Друк документа".\n11-Б: тема "Векторний графічний редактор як інструмент для дизайну".\nСтворіть презентацію, в якій дайте відповідь на запитання:\nЩо таке векторне зображення?\nЯке призначення редакторів векторної графіки?\nОсновний елемент векторної зображення?\nЩо таке примітив?\nЯкі недоліки векторної графіки?\nЯкі переваги векторної графіки?\nЯкі зображення краще виконувати у векторному вигляді?\nЩо лежить в основі векторної графіки?\nНазвіть формати файлів векторної графіки.\nНазвіть редактори векторної графіки.\n11-А: тема "Векторний графічний редактор як інструмент для дизайну".\n10-А: тема "Виконання індивідуальних навчальних проектів".\n9-А, 9-Б: тема "Створення і опрацювання моделей на прикладах задач з різних предметних галузей в різних програмних середовищах".\nОпрацюйте §29 за підручником.\nВиконайте вправу 29 (ст.166).


Суперліга Волині: Луцьк проти Рівного - битва за "бронзу"? За "срібло"! | Волинь Sport\nСуперліга Волині: Луцьк проти Рівного - битва за "бронзу"? За "срібло"!\nУ суботу та неділю пройде передостанній тур в найсильнішій футзальній лізі нашої області.\nІ кожен матч може стати воістину визначальним...\nПричому, доленосним не для однієї чи двох, а, в принципі, для чотирьох колективів.\nВ протистоянні горохівского "Куража" та ковельського "Аперкота", номінальні господарі майданчика спробують довести, що нічия з "Волиньагротехом" - не героїчна сенсація, а в певній мірі закономірність. Хоча з іншого боку, горохівчанам нема сенсу "рвати кеди" в чемпіонаті, а можна цілком зосередитись на Кубку Волині, де їх чекає у чвертьфіналі "Вотранс".\nА от битва "Вотранс" - "Комфорт-Сервіс" стане не просто грою за третє місце. В міру того, яким буде результат недільної зустрічі "Волиньагротех" - "Надія", переможець пари Луцьк-Рівне зможе навіть претендувати на срібні нагороди чемпіонату.\nТак само й луцький "Вотранс" - якщо переможуть "комфортних", а потім і "агротехів", то друга сходинка забезпечена.\nНічого не зрозуміло і з дуеллю "Волиньагротеха" та "Надії". Якщо в першому колі Локачі вщент розбили Луцьк, то кубкова гра минулої суботи показала, що "сільгосптехніки" таки пристосувалися і до цієї нової "Надії". В 1/8-ій за цілком рівної гри дещиці не вистачило, а як буде в першості? В неділю знатимемо.\n1 Надія 8 5 2 1 30-13 +17 17\n2 Волиньагротех 8 5 1 2 31-19 +12 16\n3 Комфорт-Сервіс 8 4 1 3 23-18 +5 13\n4 Вотранс 8 3 2 3 28-27 +1 11\n5 Аперкот 8 3 1 4 30-28 +2 10\n6 Кураж 8 0 1 7 10-47 -37 1\n14 лютого (субота)\nДруга ліга. 1/8 Кубку ліги\n09.00 Наш Край - ПроДо-2\n09.55 Теремно Хліб - Камазік-2\n10.50 Хадеа - Ласка-3\n11.45 СК Блудів - Гуртівня Бренича\nДруга ліга. «Ліга чемпіонів». 1-й тур\n12.40 Вікторія-Камаз - ФК Прип'ять\n13.35 Гірка Полонка-ЛНТУ - Нова Лінія\n14.30 Вотранс-2 - ФК Мар'янівка\n15.30 Кураж - Аперкот\n16.30 Вотранс - Комфорт-Сервіс\n17.30 ФК Магніт - ЛСТМ\n18.25 Камаз-Агро - Атлетик\n19.15 Волиньагротех-2 - Ласка-2\n20.10 Опера - ПроДо\n15 лютого (неділя)\n09.00 Ромстал - Штурм-Гімназія №4\n09.55 АДФК - АФК Зимне\n10.50 МФК Нововолинськ - Колос-2\n11.45 Агромат - Каіс+ДЮСШ-2\n12.40 Автомобіліст - Метеор\n13.35 Вопак-ПАККО - Надія-2\n14.30 Колос - ПАККО\n15.25 Ніко Ветеран-Лучеськ - Динамо\n16.20 Стелла - ФК Славія\n17.15 ФК Олика - ДжеРост\n18.10 Олімп - Бренд\n19.05 Луцьктепло - Модерн-Експо\n20.00 Надія - Волиньагротех\n07 травня 2015, 15:43\n"Волинський центнер" в Черкаси бадьоро попер\nЛуцьк прийняв третій в історії великогабаритний футзальний турнір з промовистою назвою «Волинський центнер» (використовувалась також...


Заметки с меткой «мороко»\nМистецька зброя – наша культурна артилерія\nДобрі справи культурологічних волонтерів Запоріжжя в АТО\nСьогодні, коли проти нас ведеться війна не лише звичайна, а й інформаційна, незалежність і територіальну цілісність України захищає не лише зброя, але й красне слово, музика, вірші, театральне мистецтво, кіно.\nУкраїнська культура зараз не лише зберігає нашу національну ідентичність, підтримує наше прагнення до волі й боротьбу за долю, мистецтво стало не менш важливою зброєю, ніж важка артилерія. І, як наочно демонструють останні три роки, часом духовна зброя сильніша звичайної.\nЗапорізькі артисти першими поїхали з концертними програмами підтримати наших захисників, тих, хто перебуває на передовій, у зоні антитерористичної операції. Бо фронт дуже, дуже близько.\nЗвичайно ж, найголовніше, у Збройних силах України служать працівники наших культурних закладів – артисти театрів, працівники музеїв, музиканти, представники інших професій. Вони стали до лав армії, беруть участь у військових діях\nА щоб подарувати годину розради нашим бійцям, до військових частин приїжджають музиканти міжнародного рівня, професійні артисти, аматорські колективи та солісти, волонтерські творчі бригади.\nНаша філармонія першою повезла музичні вітання бійцям\nЗапорізька обласна філармонія першою в країні стала учасницею культурно-мистецького проекту „Зброя культури”. Щоб підтримати воїнів української армії, членів їх сімей та тимчасових переселенців з території АТО музиканти дають концерти у військових частинах, їдуть на Схід, щоб віддячити мужнім синам рідної землі, які ціною власного життя захищають сьогодення та майбутнє України.\n2015 року в рамках культурно-мистецького проекту „Зброя культури” артисти Запорізької обласної філармонії дарували своє мистецтво воїнам - учасникам антитерористичної операції на Сході України. У рамках проекту „Зброя культури” у травні та червні артисти філармонії подарували своє мистецтво захисникам Вітчизни в різних місцях: виступали на острові Хортиця, на полігонах, стадіонах, у прифронтових зонах. Незабутніми для глядачів та артистів стали концерти у Розівському, Куйбишевському, Бердянському районах, у місті Мелітополі. Глядачами та слухачами наших музикантів та солістів стали, зокрема, військові добровольчого загону Збройних сил України окремої аеромобільної десантної бригади, воїни-авіатори, які брали участи у бойових діях, майбутні захисники Вітчизни 1256-го загону оборони та роти охорони Центрального ОМВК, вимушені переселенці зі сходу України.\nТворча бригада артистів обласної філармонії здійснила сім благодійних концертних виїздів для бійців та захисників Батьківщини.\n- Культура та мистецтво - цінності, які не тільки зберегли свою первинну значущість, а й знайшли нове звучання, адже часом духовна зброя сильніша звичайних багнетів. Зброя артиста - це його голос, пісня та музика, а головне - сила духу. Це не те, чим воюють, а те, чим надихають та оберігають, - говорить генеральний директор Запорізької обласної філармонії, заслужений працівник культури України Ірина Конарева.\nЯк розповіли учасники поїздок, воїни дуже раділи виступам артистів, бо пісня та музика сповнюють їхні серця надією на майбутнє, додають мужності та бойового духу. Бійці згадують домівки, рідних, дітей, дехто – молоді роки, перші побачення... Все це підтримує їхню віру в свої сили та в нашу перемогу.\nАртисти обласної філармонії до концертних програм включають естрадні вокальні та інструментальні композиції, відомі номери світової класики. Бурхливими оплесками глядачі зустрічають кожен виступ. Особливо артисти пишаються, коли воїни включаються у творчий процес - підспівують виконавцям, запрошують красиво вдягнених солісток до танцю.\nЗапоріжці передають своїм захисникам найщиріші слова подяки. Під час відвідин окремої аеромобільної десантної бригади, військовослужбовців привітали директор Департаменту культури, туризму, національностей та релігій облдержадміністрації Владислав Мороко, голова Розівської райдержадміністрації Юрій Полянський, генеральний директор Запорізької обласної філармонії, заслужений працівник культури України Ірина Конарева, керівник благодійного фонду „Лебедія” Любов Мороко.\nСлова вдячності воїнам та святковий настрій подарували провідні артисти філармонії: народна артистка України Любов Малицька, козацький ансамбль пісні і танцю „Запорожці”, Юлія Якса, Людмила Уракова, Ярослав Ніколаєв, Ольга Пацернюк, Віктор Храмов, ансамбль бандуристів „Божена” під керівництвом Ольги Беженарь, ведуча концертів Вікторія Медвідь.\nВоїни та місцеві глядачі подякували артистам обласної філармонії за талант, теплоту сердець, гарний настрій, який вони подарували своїм мистецтвом.\n7 та 9 червня 2015 року на запрошення Запорізького обласного військового комісаріату, в рамках проведення командно-штабного навчання 1256-го загону оборони та роти охорони Центрального ОМВК артисти обласної філармонії подарували урочистий концерт для військовослужбовців – майбутніх захисників нашої Батьківщини. Воїни після концерту дякували артистам та говорили, що пісня та музика сповнюють їх серця надією на світле майбутнє, додають їм мужності та бойового духу. Це допомагає захисникам Вітчизни відстоювати інтереси нашої держави та безпеку громадян України.\nСучасні козаки з Хортиці\nНаціональний заповідник „Хортиця” підтримав історичну славу звитяжних запорозьких козаків у прямому сенсі. Вже п’ять співробітників добровільно стали на захист держави та нас з вами. Це легендарний „кіборг” В’ячеслав Зайцев, „Дзвонар” Віктор Кривоносов (він став одним з учасників культурного відео-проекту „Музика воїнів”), відомий підводний археолог, історик Валерій Нефьодов - учасник Іловайської операції. Батько й син Андрій та Володимир Волики пішли до лав армії майже одночасно, молодший з родини демобілізувався буквально цими днями.\nУчасники бойових дій та воїни Збройних сил України – постійні відвідувачі святкових заходів та екскурсій на острові Хортиця. Кожного дня на екскурсіях можна побачити людей у військовій формі. Тут тепло зустрічають і земляків, для яких Хортиця – рідна, і гостей з інших областей, які часто лише під час служби вперше відвідали нашу святиню.\nТеатр молоді дарує бійцям незабутній концерти\nВ Запорізькому академічному обласному театрі юного глядача завжди раді гостям у формі. Нещодавно у колективі вітали свого колегу, який повернувся зі служби в армії, де пробув рік. Майже на кожну вечірню виставу приходять гості з військових частин, а діти учасників АТО відвідують ранкові дитячі постановки. Під час святкування Дня театру до завітали бійці, спілкувалися з артистами, мали можливість побувати за лаштунками, їм було дуже цікаво. А для артистів театру творчі відвідини бійців стали традиційними.\n5 грудня 2014 актори театру – Максим Березнер, Юрій Драненко, Віктор Латишев, Юрій Макаренко, Станіслав Шкляренко та інші - відвідали бійців АТО, які знаходяться в Запорізькій обласній лікарні на реабілітації. Концертна програма підняла настрій нашим захисникам.\n1 та 2 грудня 2015 року із концертами колектив театру відвідав Артемовськ та Краматорськ. Артисти давали концерти у прифронтових містах для бійців та місцевих мешканців. Після поїздки розповідали колегам про те, як чули постріли та роботу артилерії...\n28 жовтня 2016 року Запорізький академічний обласний театр юного глядача за участю директора Департаменту культури, туризму, національностей та релігій Запорізької обласної держадміністрації Владислава Мороко здійснив поїздку до Маріуполя, де виступив перед бійцями Збройних сил України. У складі великої концертної бригади були керівники Театру юного глядача - художній керівник, заслужений діяч мистецтв України Геннадій Фортус, директор, заслужений працівник культури Віталій Шкляренко, досвідчені та молоді актори.\nГлядачами концертної програми стали бійці 23-го запорізького батальйону територіальної оборони. Зустріч з бійцями була символічною - саме 28 жовтня відзначався День визволення України від нацизму. І саме в цей день запорізькі артисти привітали наших сучасних захисників Вітчизни, які сьогодні відбивають атаки ворога. Концерт пройшов з величезним успіхом. Сцена «Гайдамаки» зі спектаклю «Тарасові сни» захопила з перших же секунд. Глядачі із величезною увагою слухали українські пісні, весело сприймали життєрадісні танцювальні мініатюри, сміялися над веселими жартами. Затамувавши подих бійці слухали ліричну пісню «Бережи любов» у виконанні Катерини Россолової. Завершився концерт піснею «Аркан» у виконанні всіх артистів творчої бригади. Акторів проводжали оплесками та криками «браво». Командири та бійці батальйону запросили театр приїжджати ще з концертними програмами. Геннадій Фортус та Віталій Шкляренко пообіцяли організувати ще не одну таку поїздку. До речі, актори перед поїздкою пройшли «курс молодого бійця»: вчилися стріляти, розбирати та збирати зброю.\nДиректор театру Віталій Шкляренко після поїздки розповів:\n- Це було вражаюче – побачити цих молодих людей, які зараз захищають нас, наше мирне небо. Вони - прості молоді хлопці та дівчата (а серед військових чимало дівчат!), які стали зі зброєю в руках боронити нашу країну. Вони – справжні герої, які, можливо, у мирному житті були непомітними людьми. Ми привезли їм трохи гарного настрою, розради нашими концертними номерами. Наші глядачі дякували нам, розповідали, що наша концертна бригада стала першою, хто завітав саме до них із творчим подарунком.\nДиректор Департаменту культури, туризму, національностей та релігій Запорізької обласної держадміністрації Владислав Мороко високо оцінив підтримку наших бійців творчими колективами:\n- Важко переоцінити значення таких концертів для наших бійців. Воїни добу тому вийшли з боїв, пройшли складні випробування. Треба бачити, як світлішають обличчя наших захисників, як світяться радістю їхні очі, коли вони слухають пісні, дивляться на танцювальні номери. Бійці в черговий раз впевнилися, що вони захищають цю радість життя, що про них не забувають ті, кого вони захищають. Ми ж кожного разу дякуємо воїнам Збройних сил України, які, ризикуючи життям, забезпечують мирне життя нашій області, нашому місту.\nЄ мрія – повезти на фронт виставу\nВ колективі Обласного академічного музично-драматичного театру ім. В. Магара пишаються своїми колегами, які відслужили в армії. Артисти Олег Котеньов, Євгеній Дзига та інші працівники театру стали до лав Збройних сил. Проводжали їх, звичайно, із тривогою в серці, а коли повернулися – радісно вітали.\nНаснагу військових театр підтримує усіма творчими силами. 9 вересня 2015 року на базі відпочинку «Молода гвардія» у селищі Канівське вібдувся концерт для воїнів стрілецького батальйону Запорізької області. Щиро, від усього серця артисти театру дарували своє мистецтво захисникам нашої держави. Глядачі з вдячністю супроводжували оплесками кожен виступ. У програмі концерту під керівництвом режисера Віктора Попова артисти театру Юрій Бакум, Світлана Ромашко, Алла Білоцерковець, Євген Ковалевський, Світлана Ремжина, Ольга Петровська, Вікторія Мотайленко, Олександр Блінов, Павло Костюк, Клара Щедріна, Катерина Єгоричева, Вадим Васільєв виконали патріотичні, ліричні, естрадні пісні та вірші.\n9 березня 2016 року у Запорізькому обласному військовому комісаріаті відбулися Шевченківські читання, присвячені 202-й річниці з дня народження Тараса Шевченка. До військовослужбовців облвійськкомату та військкоматів міста завітали артисти театру ім. В.Магара з виставою-концертом „Не вмирає душа наша, не вмирає воля”. Серед учасників святкової програми були народні артисти України Іван Смолій та Юрій Бакум, артисти театру Клара Щедрина та Олеся Плохоткіна. Напрочуд актуальними були уривки із драматичних творів Кобзаря, військовослужбовці прослухали уривки з поем „Сон”, „Кавказ”, „Лілея”, „Титарівна”... Трохи згодом особовий склад облвійськкомату завітав на моновиставу у виконанні народного артисту України Івана Смолія „Україно! Україно! Оце твої діти...”.\nАктор академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. В. Г.Магара Євгеній Дзига служив за покликом серця, ані від чого, як він сам каже, не відмовляючись, з 29 січня 2015 до 29 квітня 2016 року. Дев’ять місяців без одного дня був в АТО, у зоні бойових дій. Артист згадує про своє армійське життя:\n- Мова йде про виживання нації, якщо ми не станемо на свій захист, не буде такої країни - Україна. Керівництво сусідньої держави не відмовиться від війни, бо так легше утримувати імперію. Служив у 14 ОМБР (Окрема Моторизована Бригада). Все було, все, як в армії, як на війні – і бруд, і обстріли, і прекрасні люди, з якими служив, які стали братами для мене.\n- Чи доводилося під час служби стати глядачем виступів колег?\n- Ще коли були на полігоні в Рівно, до нас приїздили солісти Луцької філармонії. Навіть автобуси нам надавали культурні заклади, щоб ми комфортно доїхали до вокзалу – це було несподівано приємно. У Дніпропетровській області нас відвідувала місцева самодіяльність. Приїхали артистки симпатичні, у красивих костюмах. Бійці із задоволенням фотографувалися із дівчатами, потім додому надсилали фото, щоб бачили, які до нас гості приїжджають. В степи під Маріуполем нікого з артистів до нас не пускали – там бої, небезпечно. Але в Кураховому є будинок культури, там періодично всі, хто може за умовами служби, відвідують концерти.\n- Чи вдається під час творчих зустрічей трохи розрадити наших бійців?\n- Концерт – це привід відчути свято. В буденному житті на концерти до філармоній, до театрів мало хто з бійців потрапляв. А на війні це просто диво - красиві діти, дами у вечірніх сукнях, артисти у фраках. Приїздили навіть артисти з далеких областей, зі Львова, це було дуже зворушливо. Коли виступають діти, найсуворіші бійці не приховують емоцій, у багатьох – сльози на очах. Бо майже у всіх - свої діти, онуки. Навіть не свято це було, значно більше. А потім – знову наряд, військовий побут. Бійці часто питали – коли знову буде концерт, чекали на зустріч із світлим мистецтвом. Я особисто під час концертів повертався, занурювався у своє минуле життя.\n- З професійного погляду – що бійцям було цікаво б побачити особливо?\n- Мені здалося, що військова сучасна вистава, привезена на фронт, була б незайвою. Особливо, якби вона була з гумором, без зайвої патетики. Сам би зараз дуже хотів поїхати до своєї бригади, вірші б почитав своїм побратимам. А ще мрію привезти на фронт повноцінну виставу нашого театру, щоб побратими пальцями показували – бачиш, з ним служив, кашу разом їли, багнюку місили.\n- Були випадки, коли самому довелося повернутися до артистичної професії просто на фронті?\n- Своїм бойовим товаришам у бліндажі читав вірші - Набокова, Гумільова, Шевченка. Побратими - хлопці із Західної України – слухали дуже уважно. Взагалі ж хлопці, з якими служив, спочатку не вірили, що я артист. Потім, коли зміг в Інтернеті показати наш театр, фотографії, повірили, ставилися до моєї професії з повагою.\nКвінтет „Містерія” подарував нашим бійцям класику\nНещодавно, 7-11 листопада 2016 року, пройшла велика гастрольна поїздка відомого запорізького колективу – квінтет „Містерія” Запорізького музичного училища імені П.І. Майбороди під керівництвом директора Сергія Пелюка відвідав кілька міст на Сході України, в зоні розмежування.\nДиректор Запорізького музичного училища імені П.І. Майбороди Сергій Пелюк розповів, що спочатку квінтет „Містерія” в Донецькій області збирався виступити для студентів та викладачів Маріупольського музичного училища. Та, отримавши листа з Донецької обласною цивільно-військової адміністрації з проханням дати концерти ще в кількох населених пунктах, запорізькі музиканти розширили свій гастрольний маршрут.\nКвінтет „Містерія” подарував військовим зустрічі із класичною музикою. Великий концерт відбувся в будівлі Маріупольського аеропорту для бійців Національної гвардії України, а в райцентрі Велика Новосілка та в Мар'їнці на концертах були присутні військові та місцеві жителі. Слухачами виступу в Великій Новосільці стали й учні місцевої музичної школи.\nНа концерті в терміналі Маріупольського аеропорту серед слухачів-захисників країни були й бійці військової частини Нацгвардії 3029 із Запоріжжя, тож зустріч пройшла напрочуд тепло. Вів концертну програму Сергій Пелюк, який розповідав про твори, які звучали у виконанні „Містерії”, про композиторів, які їх написали, про унікальні інструменти, які звучать під час виступів. Бійці із цікавістю познайомилися з аккордіною, виготовленою в Італії на замовлення запорожців, та з... друкарською машинкою, яка також стала музичним інструментом у „П'єсі для друкарської машинки з оркестром”. Соло на ній виконує Сергій Пелюк.\nУ Великій Новосільці нашим музикантам розповіли, що кілька місяців тому в цьому райцентрі побувала й концертна бригада Запорізької обласної філармонії, яка також справила велике враження на глядачів. В будівлі терміналу Маріупольського аеропорту для нацгвардійців раніше вже виступали самодіяльні артисти із Запоріжжя, професійні виконавці з Полтави. Але ансамбль класичної музики такого високого рівня, переможець міжнародного конкурсу в Італії, справив на загартованих військовими випробуваннями бійців незабутнє враження.\nСергій Пелюк розповів, що такої вдячної публіки „Містерія” ще не мала, висловив надію, що світла музика, яку вони заграли для наших військових, трохи полегшить нелегкі будні бійців. Заступник начальника Південного територіального управління по роботі з особовим складом Нацгвардії підполковник Володимир Кузякин щиро подякував артистам за виступ, який подарував багато позитиву та ще раз нагадав бійцям - про них пам’ятають і піклуються, їх з нетерпінням чекають вдома з перемогою.\nЗвичайно ж усі ми сподіваємося, що війна скоро закінчиться. Але поки наші бійці нас захищають, ми будемо дарувати їм, що зможемо – музику, пісні, вірші, молитви...\n(повна версія Олени Піддубної)