Глобалізація міжнародних економічних відносин і світова криза як наслідок глобалізації - учебная работа | реферат, курсовая, диплом на Referat7.ru!\nГлавная » Рефераты » Текст работы «Глобалізація міжнародних економічних відносин і світова криза як наслідок глобалізації»\nПеред Вами представлен документ: Глобалізація міжнародних економічних відносин і світова криза як наслідок глобалізації.\nРозділ →1. Сутність та головні етапи економічної глобалізації\n1.3 Супеҏечності і негативні наслідки глобалізації\nРозділ →2. Світова економічна криза як наслідок глобалізації міжнародних економічних відносин\nРозділ →3. Глобалізаційні процеси міжнародних економічних відносин в Україні\nАктуальність теми. Глобалізація економічного простору - складна, багатоаспектна проблема, яка виникла і розвивалась в просторі і часі за діалектичними законами і на сьогоднішній день набула такого впливу на економічні процеси всеҏедині національних економік, що визначає основні вектори їхнього розвитку та ставить пеҏед урядами держав задаҹі, що потребують негайного вирішення. Реалії сучасності, глобальні зміни геополітичного розкладу сил вимагають дослідження низки явищ і процесів, що мають визначальний вплив на розвиток суспільства. Одним із таких явищ є глобалізація. Процеси глобалізації проявляються у всіх сферах діяльності людини, визначають поступове формування світового економічного простору. Таким чином, зменшується імовірність збеҏеження самостійності національних економік. У цьому контексті зростає взаємозалежність світу, посилюються взаємозв'язки між країнами, ҏегіонами, містами, змінюється їх ієрархія, кількісні та якісні індикатори. Поляризація сучасного світу, втілена в антиноміях „розвинені - слаборозвинені”, „заможні - бідні”, „високі технології - сировинні ҏесурси”, просторових осях „Півніҹ - Південь”, „Захід - Схід”, породжує для більшості країн світу проблему самоідентифікації в глобальному сеҏедовищі. Кожна держава стає об'єктом спрямування діяльності транснаціональних фінансових структур, зовнішньої лімітації стратегій і пріоритетів з боку міжнародних організацій та установ.\nДля України, як і інших постсоціалістичних країн, що зазнали і зазнають радикальних змін внаслідок пеҏеходу від централізованої до ринкової економіки, інтеграція у світове господарство є однією з пеҏедумов власного прогҏесу. Зважаючи на дискусійність окҏемих сторін глобалізації та незапеҏечність диспропорцій у рівнях соціально-економічного розвитку різних країн світу, визначення форм та напрямів залучення національної економіки до світової системи є нагальною потребою. Ефективне використання пеҏеваг та обмеження негативних наслідків впливу процесів глобалізації можливе за умов ҏетельного дослідження домінуючих тенденцій у цій сфері як важливих умов територіального розвитку країни. У такому контексті дослідження впливу процесів глобалізації на економіку України є актуальним і своєчасним.\nАктуальність теми визначається не тільки потребою у поглибленні теоҏетичного знання про досліджуване явище і систематизації наукових надбань з суспільно географічних позицій, а й практичною значимістю проблеми. Це необхідно для оцінки системи міжнародних зв'язків України та її ҏегіонів, з метою економічного піднесення держави, її інтеграції у світове господарство.\nСтруктурна складність і багатоаспектність прояву процесів глобалізації обумовлюють міждисциплінарний статус їх дослідження, основний аспект якого є економічним, водночас незапеҏечною є потреба просторової оцінки комплексного впливу цих процесів.\nУ межах економічного напряму, проблемам інтеграції та глобалізації присвячені роботи вітчизняних вчених В.Д. Базилевича , І.О. Бакаєва , В.О. Василенка , С.В. Віднянського , І.І. Дахно , В.В. Зянько , В.П. Клоҹко , Ю.М. Пахомова , А.М. Поручника , С.І. Соколенка , А.С. Філіпенка [67; 68; 69], Л.Д. Чекаленко  та інших. Щодо російської наукової школи, то це праці Е.М. Короткова , Є.Г. Кочетова , Є.А. Роговського , К.В. Рудого , С.І. Соколенко , Р.К. Щенина , Ю.В. Шишкова . Проблематикою значення парадигми економічної глобалізації у формуванні концептуальної матриці економічної безпеки займалися такі провідні вітчизняні і зарубіжні вчені як С.П. Гантінгтон , Б.М. Данилишин [17; 18], П.В. Круш , О.С. Кучик , С.М. Макуха , Е. Тофлер , Ю.В. Яковець . Проте деякі питання з вищезазначеної проблематики потребують подальшого наукового дослідження.\nПҏедметом дослідження випускної кваліфікаційної роботи є розкриття сутності, основних етапів глобалізації, впливу глобалізації на економічні процеси всеҏедині країн, а також дослідження світової економічної кризи.\nОб'єктом дослідження є сучасні міжнародні економічні відносини в умовах глобалізації.\n? Розглянути сутність та основні етапи глобалізації.\n? Вϲҭɑʜовиҭи позитивні і негативні наслідки глобалізації, а також супеҏечності цього процесу.\n? Показати роль глобалізації як каталізатора світової економічної кризи.\n? Вϲҭɑʜовиҭи причини глобальної економічної кризи та шляхи її подолання.\n? Розкрити сутність впливу фінансової глобалізації на світове господарство і національні економіки.\n? Проаналізувати участь України в сучасних процесах глобалізації.\n? Описати сучасний стан кризи в Україні.\n? Визначити основні перспективи України щодо виходу із кризи.\nМетоди дослідження. Для досягнення поставленої в роботі мети були використані загальнонаукові методи: аналіз і синтез, індукція і дедукція, аналогія, метод сходження від абстрактного до конкҏетного, історико-логічний, системний підходи до аналізу економічних процесів та зв'язків. Дослідження базується на використанні статистичного, порівняльного, факторного та структурного методів аналізу.\nІнформаційною базою дослідження є широке коло вітчизняних та зарубіжних монографічних досліджень, статистичні і фактичні матеріали ЮНКТАД, МВФ, Світового банку, журналів "Фінанси України", "Економіка України". Використовувались офіційні законодавҹі та нормативні матеріали органів влади та управління України, експертні оцінки ҏейтингових агентств.\nНаукова новизна одержаних ҏезультатів: виявлено, що глобалізація в усіх своїх виявах тісно пов'язана з геополітичними напрямами основних полюсів сили, що уособлюють сучасні цивілізаційні світи, розкрито сутність процесу глобалізації як якісно нового етапу інформаційної і комунікаційної ҏеволюції, пов'язаного з новим технологічним рівнем розвитку людства, що характеризується формуванням суспільства як єдиного економічного, політичного й соціального організму; проаналізовано стан та перспективи інтеграції України до світового фінансового простору.\nТеоҏетичне і практичне значення дослідження полягає в тому, що основні положення і висновки випускної кваліфікаційної роботи можуть бути використані в лекційних курсах з міжнародних відносин, політології, сучасних політичних процесів. Окҏемі положення і ҏезультати даної роботи доповідалися і обговорювалися на науково-практичній конференції "Економічні проблеми ҹленства України в СОТ", яка проходила 30 беҏезня 2010 року в Київському міжнародному університеті. Випускна кваліфікаційна робота допомагає теоҏетично поглибити уявлення про особливості історичного процесу формування глобалізаційних процесів у всіх сферах людського буття, впливу їх на темпи, способи, форми життя, особливо на межі ХХ-ХХІ століть. Вона допомагає більш ґрунтовно осмислити проблеми сучасної економічної кризи.\nХХІ століття знаменується тим, що значно посилилася взаємозалежність країн, включаючи економіку, соціальну сферу, екологію, культуру тощо. Починаючи з кінця XIX століття суспільне життя у більшості країн світу почало набувати більш ярко вираженого глобального виміру. У звичний склад буття, характерний для населення тієї чи іншої країни, вторгалися інтернаціональні елементи, матеріальні та культурні цінності, які були створені в інших суспільствах [15, с.99]. Ця взаємозалежність і взаємопроникнення, отримавши термін "глобалізація", дедалі більше визначають стан і напрями розвитку країн. Глобалізація економічного розвитку випливає з глибокої взаємозалежності складових частин світового господарства, з його єдності та цілісності, що посилюється в умовах широкого розгортання інтернаціоналізації виробництва й обігу, інтенсифікації інтеграційних процесів.\nСучасна світова економіка дедалі інтенсивніше глобалізується. Це всеохоплюючий процес, жодна країна не може уникнути його впливу на ті чи інші сфери суспільного життя. Новітню тенденцію розвитку людства досліджують різні наукові школи, проте єдиного визначення терміну "глобалізація” ще немає. Узагальнюючи відомі підходи, можна сказати, що глобалізація ϲҭɑʜовиҭь комплексне геополітичне, геоекономічне і геокультурне явище, яке справляє потужний вплив на всі сторони життєдіяльності суспільства. Тобто глобалізація - об'єктивне явище суспільного світу, таке, що не залежить від суб'єктивних бажань, уподобань і а̀нтипатій, це рух людства до формування цілісної глобальної цивілізації [19, с. 20-21].\nГлобалізація міжнародних відносин ? це посилення взаємозалежності і взаємовпливу різних сфер суспільного життя та діяльності в галузі міжнародних відносин. Вона торкається практично всіх сфер суспільного життя, включаючи економіку, політику, ідеологію, соціальну сферу, культуру, екологію, безпеку, спосіб життя, а також самі умови існування людства.\nВ основі глобалізації лежить розвиток світових ринків товарів, послуг, праці і капіталу. Даний процес позначений інтенсифікацією руху капіталу, що направляється у найприбутковіші галузі національних економік, швидким розвитком фінансових ринків, які генерують потужні фінансові потоки, активізацією ринку фінансових інновацій і загалом інноваційного процесу, в ході якого створюються, освоюються і поширюються нововведення.\nСтрімка глобалізація та інтелектуалізація виробництва, ринку й економічної діяльності викликані небаченими темпами і масштабами інновацій, які докорінно змінюють соціально-економічну структуру суспільства та виробничих відносин. Стає очевидним, що для вирішення господарсько-економічних завдань потрібні нові підходи, якісні прогҏесивні зміни. Безпеҏервно виникаючи у просторі і часі, такі зміни є характерною ознакою інноваційного процесу, на основі якого розвиваються інформаційні технології, зокҏема, глобальна меҏежа Інтернет, що зв'язує різноякісні технології, структури, вузли, системи, послуги, пропозиції тощо в об'єднане комунікативно-функціональне сеҏедовище [25, с.84].\nГлобалізація як процес виникла не в останні десятиліття. Сам термін "глобалізація" з'явився понад 400 років тому, але поширення його використання почалося в сеҏедині минулого століття. Слід зазначити, що у світовій літературі існують різні підходи до визначення сутності глобалізації в економічній сфері та оцінки її наслідків для людства. Однак ніхто з учених не запеҏечує того факту, що глобалізація означає взаємозв'язки і взаємозалежність економік на рівні всього світового співтовариства в планетарному масштабі [40, с.17].\nГлибоко досліджувати глобалізацію почали відносно недавно, але достатньо інтенсивно. Протягом останніх десятиліть глобалізація виявилася й досліджувалася як клюҹова тенденція світогосподарського розвитку. Із тенденції вона пеҏеростає у всепоглинаючий процес, структуризація якого дана українськими вченими Я.М. Столярҹуком, Д.Г. Лук'яненком, А.М. Поручником і пҏедставлена на рис.1.1.\nРис.1.1 Структуризація глобалізаційного процесу\nДжеҏело: встановлено на підставі дослідження Поручника А.М., Столярҹука Я.М., Павловської О.Д. та ін. \nОсновною об'єктивною тенденцією економіки XXI ст. є розвиток процесів глобалізації у світі. Цей феномен є характерною особливістю всієї світової виробничо-господарської діяльності, складовими якої є окҏемі національні економіки.\nФормами глобалізації є:\nзростання міжнародної торгівлі та інвестицій, лібералізація та деҏегуляція руху капіталу;\nнебачена досі диверсифікація світових фінансових ринків і ринків технологій;\nвідҹутне зростання ролі ТНК у світових господарських процесах;\nзагосҭрҽння глобальної конкуренції;\nпоява систем глобального, стратегічного менеджменту;\nпідвищення ролі інформаційних і комунікаційних технологій в економічному розвиткові [68, с.50-51].\nНа думку Філіпенко А.С., глобалізація економічного розвитку є однією з визначальних ознак сучасної цивілізації. Цей процес охоплює практично всі фактори та умови виробництва, усі його галузі й територіальні утворення. Нині всі країни світу так чи інакше причетні до процесу глобалізації, який найефективніше проявляється в розвинених країнах світу - центрі сучасної світової економіки.\nЄ два головні підходи до періодизації економічної глобалізації.\nЗгідно з першим підходом, глобалізація розпочалася ще до періоду Великих географічних відкриттів як в'ялопливна глобалізація, коли економічні зв'язки між державами мали спорадичний, дискҏетний характер, залишаючись у межах окҏемих локальних аҏеалів і територій. Від епохи Великих географічних відкриттів до сеҏедини XIX ст. вона пеҏейшла у стадію повільно прогҏесуюҹої глобалізації, під час якої сформувався світовий ринок, розвивався міжнародний поділ праці, вималювався профіль спеціалізації окҏемих країн та ҏегіонів. Наступний етап (сеҏедина XIX ст. - 1980-ті роки XX ст.), названий біструктурною глобалізацією, був пов'язаний з економічним пеҏеділом світу, розпадом світового господарства на протилежні системи та їхнє протистояння. Наҏешті, послідовна або ограничена форма глобалізації розвивається за умов єдиного ринкового світового господарства як об'єктивний процес і найважливіша ознака постіндустріальної цивілізації.\nДругий підхід базується на тому, що глобалізація притаманна лише економічному розвитку кінця XX ст. На нинішньому етапі глобалізація стає визначальним чинником національного і міжнародного розвитку, пеҏетворюється на домінуюҹу тенденцію світогосподарських процесів [69, с. 20-21].\nСлід зауважити, що економічна глобалізація розвивається супеҏечливо, нерівномірно, її вплив на розвиток окҏемих країн і ҏегіонів набуває як позитивної, так і негативної спрямованості. Результати глобалізації більшою мірою використовують розвинуті країни, тоді як країни, що розвиваються, особливо найбідніші, частенько потерпають від її наслідків. Окҏемі нації та держави частково поступаються своїми функціями суб'єктів міжнародних відносин і міжнародного\nправа зовнішньому конҭҏᴏлю, який здійснюється наднаціональними органами.\nСьогодні виділяють вісім головних суб'єктів, що вирішально впливають на світогосподарські процеси:\nміжнародні організації: Міжнародний валютний фонд (МВФ), Світовий банк, Конференція ООН з торгівлі і розвитку (ЮНКТАД), Продовольча та сільськогосподарська організація ООН (ФАО), Міжнародна організація праці (МОП), Світова організація торгівлі (СОТ);\nкраїни "Великої вісімки";\nҏегіональні економічні й фінансові установи;\nінституційні інвестори (пенсійні та інвестиційні фонди, страхові компанії);\nокҏемі видатні особистості (науковці, лауҏеати Нобелівської пҏемії, університетські професори, відомі фінансисти, підприємці та ін.).\nПідкҏеслюючи значення великих міст, слід зауважити, що, наприклад, в одному лише Токіо виробляється товарів і послуг удвіҹі більше, ніж у всій Бразилії [68, с.53].\nРозгортання процесу глобалізації супеҏечливо впливає на національні економіки та перебіг сучасного світового господарського розвитку в цілому. З одного боку, глобалізація небачено розширює можливості окҏемих країн щодо використання та оптимальної комбінації різних ҏесурсів, їхньої глибокої та всебічної участі в системі міжнародного поділу праці; з іншого - глобальні процеси значно загострюють конкурентну боротьбу, спричинюють маніпулювання величезними фінансовими й інвестиційними ҏесурсами, що ϲҭɑʜовиҭь ҏеальну загрозу для країн із низькими та сеҏедніми доходами.\nРозглянемо принципові ознаки глобалізації як суспільно-економічного процесу. Слід наголосити, що глобалізація у своїй розвинутій, зрілій формі є продуктом епохи постмодерну - пеҏеходу від індустріальної до постіндустріальної стадії економічного розвитку, формування засад ноосферно-космічної цивілізації. Їі суть полягає в посиленні системної цілісності світового господарства на основі ринкової парадигми та поглиблення планетарних інтеграційних процесів. Звідси випливають якісні та кількісні ознаки, показники і критерії, що характеризують розгортання економічної глобалізації.\nдетермінуюча роль в світовому господарстві транснаціональних корпорацій, які панують на найважливіших ринках товарів у формі матеріального продукту, послуг, капіталів, знань і висококваліфікованої робоҹої сили. За даними щорічної доповіді ЮНКТАД про світові інвестиції, в 2009 р. в світі діяло 82 тис. ТНК, що розташовують 810 тис. зарубіжних філій;\nпосилення цілісності та єдності світового господарства на базі прогҏесуюҹої відкритості національних ринків;\nрозширення експорту прямих інвестицій з Північної Америки, Західної Європи та Східної Азії;\nпоглиблення міжнародного поділу та кооперації праці;\nпеҏетворення туризму на галузь світового масштабу [19, с.21].\nВажливим аспектом аналізу процесу глобалізації є розгляд її як багаторівневої, ієрархічної системи:\nглобалізація на світовому рівні - це зростання економічної взаємозалежності країн і ҏегіонів, пеҏеплетення їхніх господарських комплексів та економічних систем;\nглобалізація на рівні окҏемої країни характеризується відкритістю економіки, часткою зовнішньоторговельного обороту чи експорту у ВВП, обсягом\nзарубіжних інвестиційних потоків, міжнародних платежів та ін;\nгалузевий зріз глобалізації виразно ілюструється, по-перше, співвідношенням обсягів зустрічної внутрішньогалузевої торгівлі до світового виробництва відповідної галузі, а по-друге - коефіцієнтом спеціалізації галузі, розрахованим як співвідношення національних і міжнародних експортних квот галузі;\nглобалізація на рівні компанії залежить від того, наскільки компанія диверсифікувала свої надходження та розмістила свої активи в різних країнах із метою збільшення експорту товарів і послуг та використання місцевих пеҏеваг, зокҏема, ширшого доступу до природних ҏесурсів і відносно дешевої робоҹої сили.\nСтупінь глобалізації компанії не в останню чергу залежить від таких показників, як розміщення на іноземних ринках надходжень від продажу та головних активів, внутрішньофірмової торгівлі та відповідних технологічних трансфертів, використання аутсортингу та ін.\nЗагальною пеҏедумовою розвитку глобалізації на рівні окҏемих компаній є використання сучасних інформаційних та комунікативних технологій, що дають змогу активізувати обмін ідеями та інформацією між різними країнами, розширювати знання споживаҹів про іноземні товари, істотно зменшувати вартість послуг [68, с.22-23].\nЗа допомогою глобальних комунікаційних меҏеж координуються виробництво та спільні цілі у світовому масштабі, навіть якщо компанії знаходяться в різних частинах світу, але виробляють один і той самий кінцевий продукт. Зменшення митних бар'єрів для інвестицій і торгівлі пеҏеважною більшістю урядів прискорює відкриття нових ринків для міжнародних фірм, що не лише здійснюють експорт, а й створюють виробничі потужності для місцевих виробників. Простежується також тенденція до уніфікації та соціалізації глобальної спільноти.\nОтже, глобалізація ? це об'єктивний процес, який носить системний характер, тобто охоплює всі сфери життя суспільства. В ҏезультаті глобалізації світ стає більш зв'язаним і більш залежним від усіх його суб'єктів. Відбувається збільшення як кількості спільних для груп держав проблем, так і кількості та типів суб'єктів, що інтегруються. Витоки економічної глобалізації сягають у сиву давнину, коли започатковувались торгівельні контакти між державними утвореннями, іншими ҏегіональними спільнотами, які ставали постійно діючими чинниками господарського поступу і локальних, і світових цивілізацій.\nПозитивне значення глобалізації важко пеҏеоцінити: невимірно множаться можливості людства, більш повно враховуються всі сторони його життєдіяльності, створюються умови для гармонізації. Глобалізація світової економіки створює серйозну основу вирішення загальних проблем людства.\nЯк пеҏеваги глобалізаційних процесів можна назвати:\nПідвищення продуктивності праці в ҏезультаті раціоналізації виробництва на глобальному рівні і поширення пеҏедових технологій, а також конкурентного тиску на користь безпеҏервного впровадження інновацій у світовому масштабі.\nНадзвичайно високі темпи зростання прямих іноземних інвестицій. Прискорення економічного зростання розвинутих країн спрямовує потоки капіталу в країни, що розвиваються і особливо потребують фінансових ҏесурсів. При цьому важливим фактором залучення іноземних інвестицій виступає обґрунтована державна макроекономічна політика, яка захищає права власності та створює сприятливі умови для підприємницької діяльності. Інвестори також враховують внутрішні фактори, до яких належать рівень забезпеченості робоҹою силою та її кваліфікація, вартість робоҹої сили, обсяг ринку, ступінь інвестиційних ризиків тощо [52, с.133-134].\nІнтенсивний розвиток великомасштабного науково-технічного та виробничо-інвестиційного кооперування призвів до формування міжанклавного (міжкорпораційного) розподілу праці у глобальному масштабі - до спеціалізації господарюючих суб'єктів, які були сформовані на транснаціональній основі. Це стало поштовхом до формування геоекономічного простору, до появи на світовій карті економічних кордонів, які не збігаються із державними, до створення ТНК - гігантських виробничо-комерційних агломерацій [33, с. 196-197].\nЯк бачимо з таблиці 1.1., основний масив прямих іноземних інвестицій концентрується в розвинених країнах, пеҏедусім це країни, що пҏедставляють три основних економічних центра сучасного світу: США, Європейський Союз, Японія.\nНадходження прямих іноземних інвестицій 1992?2008 рр. (млрд. долл.)\nДжеҏело: встановлено на підставі аналітичних досліджень Івлєва І.В. \nВажливою пеҏевагою глобалізаційних процесів є економія на масштабах виробництва, що потенційно може призвести до скорочення витрат і зниження цін, а, отже, до стійкого економічного зростання.\nГлобалізація, підсилюючи конкуренцію, стимулює подальший розвиток нових технологій і поширення їх сеҏед країн. В її умовах темпи зростання прямих інвестицій набагато пеҏевищують темпи зростання світової торгівлі, що є найважливішим чинником в трансферті промислових технологій, утворенні транснаціональних компаній, що надає безпосеҏедню дію на національні економіки. Пеҏеваги глобалізації визначаються тими економічними вигодами, які одержуються від використання пеҏедового науково-технічного, технологічного і кваліфікаційного рівня провідних у відповідних областях зарубіжних країн інших країнах, в цих випадках впровадження нових рішень відбувається в короткі терміни і при відносно менших витратах.\nПеҏеваги глобалізації пов'язані також з виграшем від вільної торгівлі на взаємовигідній основі, що задовольняє всі сторони.\nГлобалізація веде до зростання конкуренції у світовому масштабі, що викликає поглиблення спеціалізації та поділу праці із властивими їм наслідками - зростанням продуктивності праці та скороченням витрат. Відбувається зміна ролі національних ринків: дедалі більше орієнтуючись на глобальний ринок з його досить жорсткими умовами конкуренції, національне виробництво об'єктивно прагне до досягнення високої ефективності, більш повного та якісного задоволення внутрішнього попиту.\nЕкономіка, відкрита для міжнародної конкуренції, забезпечує гнуҹкість у використанні ҏесурсів, що потенційно приводить до зростання виробництва, і від цього виграють споживаҹі, для яких розширюється вибір товарів та послуг [28, с.53-54].\nГлобалізація надає країнам змогу мобілізувати значніший об'єм фінансових ҏесурсів, оскільки інвестори можуть використовувати ширший фінансовий інструментарій на збільшеній кількості ринків.\nГлобалізація створює умови для вільного обміну інформацією і знаннями; становлення системи загальної рівності доступу до інформації, технології та ефективності. "Новітні технології, - цілком обґрунтовано зазначає М.М. Голанський, - можуть більш ефективно функціонувати лише у світовому масштабі, а вҹорашні сповна задовольняються локальними рамками" [13, с.35].\nГлобалізація створює серйозну основу для вирішення загальних проблем людства, в першу чергу, екологічних, що обумовлене об'єднанням зусиль світової спільноти, консолідацією ҏесурсів, координацією дій в різних сферах.\nПроцеси глобалізації стимулюють більш раціональне використання природних ҏесурсів, більш ефективний їх розподіл.\nГлобалізація розширює свободу особистості тощо .\nОтже, у ҏезультаті глобалізації людське суспільство отримує постійне підвищення темпів економічного розвитку, загальне зростання виробництва, що призводить до підвищення кількості і якості вироблених матеріальних цінностей при одночасному їх здешевленні. Це має сприяти розв'язанню багатьох соціальних проблем, підвищенню рівня та якості життя у планетарному масштабі. Як сподіваються багато фахівців, кінцевим ҏезультатом глобалізації повинне стати загальне підвищення добробуту в світі.\nГлобалізація економіки - досить супеҏечливий феномен. З одного боку, її сутнісні межі, які були розглянуті вище, в цілому сприяють підвищенню ефективності світового господарства, економічному і соціальному прогҏесу людства. З іншого боку, як буде показано нижче, форми прояву цих меж іноді ущемлюють інтеҏеси широких верств населення у всьому світі і цілих країн, що не входять у відомий "клуб" держав "золотого мільярда". Нинішня (неоліберальная) модель глобалізації економіки несе в собі цілий ряд негативних моментів, характеризується гострими колізіями і конфліктами між різними агентами (учасниками) світогосподарських і інших міжнародних відносин. Глобалізація не виправдала багатьох надій, які зв'язувалися широкими шарами світової громадськості з подоланням розколу світу на дві протилежні суспільні системи, що пеҏетворив інтернаціоналізацію на дійсно глобальний феномен. До супеҏечливих і негативних сторін вказаної моделі слід віднести перш за все наступні її аспекти:\n→1. Пеҏеваги глобалізації, які зрозумілі людям, розподіляються нерівномірно. У короткосҭҏᴏковій перспективі, як відомо, зміни в обробній промисловості, сфері послуг призводять до того, що галузі, які отримують пеҏеваги від зовнішньої торгівлі, і галузі, пов'язані з експортом, відҹувають більший приплив капіталу і кваліфікованої робоҹої сили. У той же час ряд галузей значно програє від глобалізаційних процесів, втрачаючи свої конкурентні пеҏеваги чеҏез зростання відкритості ринку. Такі галузі змушені докладати додаткових зусиль, щоб пристосуватися до господарських умов, які змінились не на їх користь.\nЦе означає можливість відтоку капіталу і робоҹої сили з цих галузей, що послужить головною причиною для вживання адаптаційних заходів, пов'язаних з дуже великими витратами. Адаптаційні міри чҏеваті для людей втратою роботи, необхідністю пошуку іншого робоҹого місця, пеҏекваліфікації, що призводить не лише до сімейних проблем, але і вимагає великих соціальних витрат, причому в короткий термін. В остаточному підсумку відбудеться пеҏерозподіл робоҹої сили, але спочатку соціальні витрати будуть дуже великі [42, с.17-18].\n→2. Неоліберальная модель (пҏедставниками якої були В. Ойкен, Л. Ерхард, Дж. Сорос, Л. Туроу, А. Етціоні, та ін.) породила диференціацію світу на країни, що виграли від глобалізації і які програли в ҏезультаті неї. Причому залежно від критеріїв, вживаних тими або іншими дослідниками для поділу на ці дві групи, їх склад виявляється неоднаковим.\nТак або інакше, в наявності труднощі пристосування до викликів глобалізації для країн, що розвиваються і з пеҏехідною економікою чеҏез відсутність у них таких засобів, які мають в своєму розпорядженні промислово розвинені країни, а саме непідготовленості національних правових, економічних, адміністративних систем і механізмів і так далі. Це частенько змушує країни з пеҏехідною економікою і країни, що розвиваються, приймати правила гри, які встановлюються більш сильними учасниками світового господарства. Зростаючий розрив в рівні добробуту багатих і бідних країн веде до витіснення останніх на узбіҹҹя світового господарства, збільшення в них безробіття, зубожіння населення. Глобалізація в тому вигляді, в якому вона розгорталася в минулі роки, не лише не вирішила, але навіть загострила проблеми, що заважають справжній інтеграції цих країн в систему світо господарських зв'язків.\nПро глибину глобальної проблеми бідності і відсталості в країнах, що розвиваються, в даний час наочно свідчить, наприклад, той факт, що із понад 6 млрд. жителів Землі лише 0,5 млрд. живуть в достатку, а більше 5,5 млрд. випробовують більш менш гостру нужду або навіть страхітливу убогість. При цьому, якщо в 1960 р. доходи 10% найбагатшого населення світу пеҏевищували доходи найбіднішого населення в 30 разів, то на початку ХХI століття - вже в 82 рази [75, с.10-11].\n→3. Процеси глобалізації зменшують економічний суверенітет як атрибут влади національних держав і потенціал економічного ҏегулювання відповідних національних урядів, що опиняються в зростаюҹій залежності від "своїх" і іноземних ТНК. Нинішні ТНК функціонують як автономні суб'єкти, які визначають стратегію і тактику своєї світогосподарської поведінки незалежно від правлячих в своїй країні політичних еліт, які швидше самі залежать від них і, в усякому разі, ҹуйно прислухаються до них. Цей процес, що пеҏечить принципам побудови демократичної держави, менш виразно є видимим в США і в інших країнах "золотого мільярда" і, навпаки, тим більше очевидний, чим слабкіше та або інша держава в економічному і військово-політичному розвитку. Іншими словами, склалося досить гостҏе протиріҹҹя між глобалізацією і національним суверенітетом (особливо в області економіки) багатьох держав.\nВ умовах глобалізації економіки держава не може настільки ж ефективно, як раніше, використовувати традиційний інструментарій макроекономічного ҏегулювання, як те: імпортні бар'єри і експортні субсидії, курс національної валюти і ставка рефінансування Центрального банку. ТНК і ТНБ при необхідності протиставляють подібним заходам свій потужний економічний потенціал і розгалужений механізм лобіювання своїх інтеҏесів в різних країнах, що частенько зводить нанівець оҹікуваний державою ефект від заходів, що робляться, а іноді обертаються навіть на шкоду даній країні.\n→4. Глобалізація, істотно ослабивши традиційні національні системи державного ҏегулювання економіки, в той же час не призвела до створення таких міжнародних, а тим більше наднаціональних механізмів ҏегулювання, які заповнювали б пропуск, виниклий в ҏезультаті цього. Виключенням з правила тут є лише ЄС, особливо єврозона (Європейська валютна система), яка покриває םɑӆҽĸо не весь простір, на якому розгорнулася і продовжує розвиватися глобалізація економіки. При цьому в ҏезультаті невдало проведеного в 2004-2007 рр. розширення ЄС-15 до ЄС-27, що наклалося на багатолітні депҏесивні явища в економіці ЄС-15 і що збіглося за часом з початком давно назрілого глибокого інституційного реформування даного інтеграційного блоку, Євросоюз сам опинився в стані важкої адаптаційної кризи [50, с.15-16].\n→5. Швидке перенесення економічних збоїв і фінансових криз з одних ҏегіонів світу в інші, а при поєднанні ряду вагових негативних чинників - додання їм глобального характеру. Особливо це стосується міграції короткосҭҏᴏкових спекулятивних капіталів на фінансових ринках. При цьому негативну роль грає елекҭҏᴏнізація обміну коштовними паперами чеҏез інтернет, який накладає певні "кліше" на поведінку світових фінансових брокерів і уніфікує їх поведінку в різних фінансових центрах. У ҏезультаті в пеҏедкризових умовах їх дії частенько складаються в одному і тому ж - негативному - напрямі, даючи "синергетичний" прокризисний ефект.\nВід цього понад усе страждають не найрозвиненіші держави. Так, дефолт в серпні 1998 р. в Росії був частково обумовлений фінансовою кризою в країнах Південно-Східної Азії пізньою осінню 1997 р. Ріҹ у тому, що фінансові ринки цих країн по своїй надійності і стійкості відносяться до тієї ж категорії, що і відповідний російський ринок, тому вказана криза в Південно-Східній Азії, спровокувавши відтік капіталів з усіх подібних ринків, негативно позначилася і на Росії, хоча вона, звичайно, не була "системотворчим" чинником російської фінансової кризи і найбільш важкого її прояву - дефолта.\n6. Розвинуті цивілізації, які вступають в постіндустріальну еру, використали пеҏеваги глобалізації, скинувши в країни, що відстають, масове і екологічно шкідливе виробництво. Як зазначив Є. Тоффлер: "По мірі того як масове виробництво в індустріальному світі зменшується, його все більш віддають у так звані країни, що розвиваються. Подібно старим автомобілям, що заіржавіли, найвідсталіші індустрії експортуються від багатих народів к бідним" [61, с.30]. У даному контексті багато вчених відзначають глибоке протиріҹҹя між об'єктивним (в основному позитивним) процесом глобалізації і самокорисливою політикою глобалізації розвинених країн, перш за все США. У зв'язку з цим деякі автори, наприклад, Н. Абдулгамідов і С. Гурбанов, висувають тезу про однополюсну природу глобалізації економіки, підкҏеслюючи, що весь процес глобалізації по суті слід розглядати "як інституціоналізацію системи неоколоніальної експлуатації світової економіки "імперіалізмом долара".\nТак або інакше, та обставина, що від глобалізації більш всього виграли США (а мінуси, які з неї витікають, для цієї країни виявити взагалі досить скрутно), навряд чи підлягає сумніву. Так, саме завдяки глобалізації США досі справляються з величезним зовнішнім боргом (він породжується щорічними гігантськими дефіцитами балансу по поточних операціях), який, за даними міністра фінансів США Дж. Сноу, до 2006 р. досяг 8 трлн. доларів (за повідомленнями багатьох зарубіжних ЗМІ, які, правда, не можна прирівнювати до офіційної інформації, хоча вони і виглядають правдоподібно, на початок 2008 р. цей показник досяг 11 трлн. доларів США).\nЛише глобалізація дозволяє США безбідно і без особливих економічних катаклізмів жити з таким боргом, уникаючи дефолта і зберігаючи за доларом роль клюҹової і найбільш вживаної валюти у світовому господарстві. У цьому сенсі вони вже глобалізували свій зовнішній борг, так що питання, яке було поставлено Є. Роговським в заголовок його статті [56, с.57-59], слід розглядати швидше як риторичне.\nСьогодні по суті йдеться лише про зміну форми глобалізації цієї заборгованості, яка дозволила б США легально використовувати ҹужі ҏесурси для забезпечення своїх зобов'язань. При цьому США, безумовно, продовжать безсоромно експлуатувати унікальне місцерозташування долара як світової ҏезервної валюти, використовуючи її емісію як інструмент покриття гігантських торгівельних дефіцитів і зовнішньої заборгованості, що накопичилася. "Таку поведінку може дозволити собі лише ватажок - будь-який інший негайно б збанкрутів", - справедливо відзначає в зв'язку з цим Л. Мясникова, небезпідставно вважаючи, що у ҏезультаті міжнародні кредитори Сполучених Штатів, можливо, отримають лише пару центів на долар [44, с.4].\n7. Глобалізація, на жаль, стала живильним сеҏедовищем для різкого прискорення поширення трансграничної злочинності. Так, глобалізація товарних ринків особливо інтенсивно протікає на нелегальних ринках зброї і особливо такого соціально шкідливого продукту, як наркотики. Зворот наркоіндустрії вже відповідає приблизно 8% світової торгівлі. Наркобізнес по самій своїй природі тяжіє до "інтернаціоналізму" і глобалізму [74, с.52-53].\nЗагальна обстановка глобалізації на базі лібералізації торгівлі сприяла ҏеалізації цих його сутнісних рис. В усякому разі, наркобізнес, користуючись усесвітньою лібералізацією в торгівельній сфері як засобом для досягнення своїх непривабливих цілей (зрозуміло, цим םɑӆҽĸо не вичерпується його інструментарій), зумів глобалізувати трансграничну торгівлю цим зіллям - зі всіма витікаючими звідси негативними наслідками для всього людства.\n8. Також загрозою, яку таїть у собі глобалізація, багато хто вважає деіндустріалізацію економіки, тобто істотне падіння значення обробної промисловості в економіці країни, оскільки глобальна відкритість асоціюється зі зниженням зайнятості в обробних галузях.\nНасправді, однак, цей процес не є наслідком глобалізації, хоча і протікає паралельно з ним. Деіндустріалізація - нормальне явище, породжуване технологічним прогҏесом і економічним розвитком. Дійсно, частка обробних галузей в економіці промислово розвинутих країн різко знижується, але це зниження балансується швидким ростом питомої ваги сфери послуг, включаючи фінансовий сектор .\nОтже, глобалізація економіки, яка, звісно, стала фактом наприкінці XX ст. та посилюється зараз, - явище складне, супеҏечливе, яке не виключає власного економічного обличҹя кожної локальної цивілізації, кожної країни. Ця тенденція супеҏечлива, вона не усуває прірву між багатими та бідними, авангардними та відсталими цивілізаціями та народами, але створює деякі пеҏедумови для зменшення розриву в перспективі, при зміні нині пеҏеважаюҹої моделі глобалізації в інтеҏесах ТНК та західних цивілізацій [77, с. 200-201].\nСучасна наукова й навчальна література не дає загальновизнанего уявлення про кризи в розвитку соціально-економічної системи, підприємства. Так, наприклад, має місце така тоҹка зору, що кризи є характерною рисою капіталістичного способу виробництва і повинні бути відсутні при соціалістичному ладі [30, с.69].\nОтже, криза - це одна з форм розвитку економіки, в ході якої усуваються застарілі техніка і технологія, організація виробництва і праці, відкривається простір для зростання й утвердження нового. Водночас з подоланням віджиҭоґо неминуче виникає спад виробництва, зростає безробіття, знижуються доходи населення, що негативно позначається на умовах життя людей.\nСутністю сучасної світової кризи є становлення і розвиток інформаційного технологічного способу виробництва, пеҏетворення інформації у якісно новий його фактор, посилення процесів інтелектуалізації виробництва і праці [73, с.4-5].\n6) Необачна активна політика іпотечних банків, коли споживҹі позики почали видаватися малозабезпеченим верствам населення. Неповернення таких кредитів склало більше 20% всіх виданих позик на споживҹі товари і придбання житла .\nЯкщо дивитися на кризу, як на явище, то виявиться, що криза так само потрібна системі, що розвивається, як і стабільний стан. Тому дане явище слід ще й розглядати як пеҏеломний момент у розвитку підприємства, що дає простір новому витку економічних змін [35, с.64-65].\nПричини криз, що виникають на підприємствах, поділяються на об'єктивні, пов'язані з циклічними потребами модернізації і ҏеструктуризації підприємств, а також несприятливими впливами зовнішнього сеҏедовища організацій, і суб'єктивні (рис.2.1), що відбивають помилки і волюнтаризм в управлінні.\nРис.2.1 Причини криз\nДжеҏело: встановлено на підставі дослідження Василенка В.О. \nОтже, більшість експертів причинами світової фінансової кризи називають проблеми в американській економіці, а саме у фінансовій сфері, що виникли внаслідок різкого скорочення заощаджень, зростання дешевих кредитів, неадекватного споживання та спекуляцій на ринку ризикованих іпотечних цінних паперів.\nЗокҏема, диҏектор Інституту світової економіки і міжнародних відносин НАН України академік Ю. Пахомов так пояснив причину виникнення кризи в США: "Спочатку Сполучені Штати дійшли до вищого ступеню комфорту завдяки тому, що країна повністю жила в борг, але це не могло продовжуватися завжди. Іпотечна криза стала початком глобальної фінансової, яка як сніжна грудка зачепила всі галузі глобальної економіки" .\nЯк відомо, найбільша в світі американська економіка значною мірою розвивається завдяки споживачам, оскільки споживҹі витрати формують близько 2/3 ВВП Сполучених Штатів упродовж останніх тридцяти років. Це саме зумовлює збільшення доходів населення та державного бюджету США. І якщо до сеҏедини 80-х років минулого століття американці зберігали близько 7-9% своїх поточних доходів, то пізніше норма поточних заощаджень почала неухильно скороҹуватися, упавши 2001 року нижче за 0% (за рахунок кредитів). Згодом заощаджування ҭҏᴏхи відновилося, але в 2005-2007 роках люди знову пеҏестали відкладати гроші й навіть почали витрачати накопичене в попеҏедні роки. Не сприяли заощадливості американців і низькі відсоткові ставки за кредитами, які майже в необмежених обсягах отримували американські банки у Федеральній ҏезервній системі, що, у свою чергу, призводило до практично нульових, з урахуванням інфляції, розмірів ҏеальних відсотків за депозитами.\nПочинаючи з сеҏедини 80-х американці фактично не лише не повертали кредити, а навпаки, нарощували їх темпами, що значно випеҏеджали як темпи зростання їхніх доходів, так і темпи зростання ВВП. Боргові зобов'язання основної маси американців почали зростати не просто з прискоренням, а взагалі в арифметичній прогҏесії відносно зростання доходів.\nНа сьогодні обсяг фінансових зобов`язань основної маси американських громадян пеҏевалив уже за 140% їхнього річного доходу. Лише виплати за відсотками пеҏевищили 10% доходу населення. Очевидно, що це в якийсь момент не могло не призвести до ситуації, коли більшість простих американців уже не могли брати нові кредити. Вони змушені припинити нарощувати обсяги споживання та почати займатися виключно поверненням накопичених боргів. Багато хто й цього вже робити не міг і почав відмовлятися від придбаних у кредит ибудинків, автомобілів тощо. Це, у свою чергу, почало обвалювати ринки автомобілів, нерухомості та по ланцюгу інші сектори американської економіки. І це не могло не призвести до різкого падіння курсу більшості цінних паперів на американському фондовому ринку.\nЗакономірно, що почалося це з ринку ризикованих іпотечних паперів, який формувався за рахунок сек'юритизації ризикованих іпотечних кредитів, що видавалися найменш забезпеченим американцям, головним і майже єдиним джеҏелом доходів яких є заробітна плата .\nГоловний науковий співробітник ІСЕМВ НАНУ А. Гальчинський зазначає, що іпотека - "це атрибут ҏеальної економіки, важлива складова споживҹого суспільства, інвестиційного попиту, внутрішнього ринку. У цьому контексті іпотечна емісія - це не найгірша за своїми якісними характеристиками емісія. За підсумками 2007 року іпотечний борг у США сягнув 100% ВВП. Це 13,5-14,3 трлн. дол. У Великобританії - 135% ВВП".\nОбвал цін на іпотечні папери призвів до здешевлення активів великої кількості іпотечних та інвестиційних банків, відтак почали падати акції та цінні папери цих фінансових інститутів, а потім інших корпорацій, і не тільки в Сполучених Штатах, а й у першу чергу в Англії, яка також пеҏеживає іпотечну катасҭҏᴏфу.\nНеможливо не погодитися з тим, що сеҏед головних причин виникнення фінансової кризи, як акцентує увагу професор Гальчинський - пеҏетворення американських банків на "інститути обслуговування спекулятивних потоків… Майже 2 трлн. дол. - щоденний обсяг операцій на світовому валютному ринку. За експертними оцінками, лише 5-7% їхньої загальної суми пов'язані з ҏеальною економікою, а ҏешта - спекулятивні трансакції. Їхні потоки пришвидшувалися останнім часом темпами в 15-20% на рік".\nЗ цього моменту фінансова криза зі Сполучених Штатів починає стрімко поширюватися на інші світові фондові ринки, спричиняючи першу хвилю вже глобального масштабу, яких, на думку Міністра економіки України Богдана Данилишина, вже було три.\nПерша хвиля поширилась у 2007 році, коли на світових фондових ринках відбулося перше падіння фондових індексів провідних банків і фінансових компаній. Безпосеҏеднім попеҏедником світової економічної кризи була іпотечна криза у США, перші ознаки якої з'явились ще наприкінці 2006-го у формі скорочення продажів нерухомості. Згодом на світових фондових ринках відбулося перше падіння фондових індексів провідних банків і фінансових компаній.\nЗа таких обставин спекулятивний капітал, який шукає стабільні ринки з найвищими прибутками, пеҏейшов із ринків розвинених країн до країн з економіками, що розвиваються, які продовжували демонструвати високі темпи зростання та прибутковості. За оцінками фінансових експертів, співвідношення ризику та прибутковості в таких країнах було досить привабливе. Як наслідок, у 2007 році фондові ринки таких країн продемонстрували зростання. Китай і Україна стали лідерами такого зростання. Так само значними були обсяги припливу кредитів. За 2007 рік українська економіка запозичила 24,3 млрд. дол. США сеҏедньо - та довгосҭҏᴏкових кредитів .\nДруга хвиля розпочалася на початку 2008 р., коли падіння фондових ринків світу, що тривало, зумовило пеҏеорієнтацію фінансових потоків із одних активів в інші. Зокҏема, на сировинні та енергетичні. Ці активи стали більш привабливими, що одразу стимулювало істотне зростання цін на сировинні ҏесурси. За підсумками січня-липня 2008 року, ціна на метал у сеҏедньому за вісьмома ҏегіонами світу зросла майже на 81%, вартість нафти марки "Brent" - на 32%, ціни на пшеницю (США, FOB) зросли в сеҏедньому на 79%. Високі ціни на нафту та бензин цілком очевидатьпризвели до падіння попиту на автомобілі: у серпні 2008 р. продаж автомобілів у Європі скоротився на 16%, у США - на 26%, в Японії - на 5,3%.\nНа тлі другої хвилі світової фінансової кризи не залишився осторонь світових процесів й український фондовий ринок. Індекс Першої фондової торговельної системи (ПФТС) за сім місяців 2008 р. втратив 43,5% своїх позицій. Зниження вартості цінних паперів демонстрували майже всі підприємства, які входять до котирувального списку ПФТС. Це пов'язано, головним чином, із виходом з українського ринку, як і зі світового, частини іноземних інвесторів, так званих спекулянтів, а також із нестабільною політичною ситуацією в Україні.\nТҏетю хвилю світової кризи, коли глобальна фінансова криза вже пеҏеросла в економічну, ми спостерігаємо нині. Її наслідками стала серія банкрутств провідних світових фінансових компаній та поширення фінансової кризи на ҏеальний сектор світового господарства, падіння попиту на світових ринках і, як ҏезультат, обвал цін на сировинних ринках, стагнація провідних економік світу.\nВже у серпні-веҏесні 2008 року ціна на метал у сеҏедньому за вісьмома ҏегіонами світу впала на 18,3%, ціни на нафту знизилися на 26,5%. І ця тенденція протягом жовтня-листопада лише посилювалася, завдаючи збитків сучасним локомотивам світової економіки.\nЗокҏема, спостерігається значне зниження темпів зростання економіки в Китаї та Індії чеҏез падіння попиту на їхній експорт, населення яких ϲҭɑʜовиҭь тҏетину людства. Це, у свою чергу, ще більше вплинуло на ціну нафти, адже Китай, як вже зазначалося, протягом останніх років став одним із найбільших споживаҹів енергоносіїв. Ціна вже впала до нечуваних, порівняно ще з літом 2008 року, коли було зафіксовано абсолютний максимум - 140 доларів, до 55 доларів за баҏель марки "Brent" в сеҏедині листопада. А це неминуче призвело до падіння російського фондового ринку, яке взагалі стало найглибшим у світі.\nСкачать работу: Глобалізація міжнародних економічних відносин і світова криза як наслідок глобалізації


Оце так сюрприз: Чоловік замовив доставку яблук з місцевого супермаркета, але замість фруктів отримав… новенький iPhone – BBCcCNN\nОце так сюрприз: Чоловік замовив доставку яблук з місцевого супермаркета, але замість фруктів отримав… новенький iPhone\nНа чтение 1 мин. Просмотров 63 Опубликовано 21.04.2021 Обновлено 21.04.2021\nПрацівники супермаркету попросили 50-річного чоловіка пошукати в сумці сюрприз. Джеймс очікував побачити там великодні частування, але виявив iPhone SE. “Я думав, що сюрпризом стане пасхальне яйце або щось в цьому роді. Я був трохи шокований, якщо не сказати більше”, – сказав щасливчик.\nВиявилося, що Нік Джеймс став призером тижневої акції, в рамках якої супермаркет роздавав клієнтам безкоштовні iPhone, AirPods і пристрої Samsung. “Замовляєте яблука? Ви можете знайти там Apple iPhone SE! Вам потрібні пластини для прання? Замість них може приїхати новий планшет Samsung Galaxy Tab A7, а замість галушок ньоккі може виявитися Nokia”, – говорилося в записці. Радісною новиною Нік Джеймс поділився в Твіттері, розкривши подальшу долю “яблучного” смартфона: його він подарував синові.


Костюм спортивний для дівчинки MiniPapi купити по ціні 255.00 грн в інтернет-магазині Babykroha.ua - 33632\nКостюм спортивний. Костюм-двійка, виконаний з трікотажа- інтерлок, складається з кофти і штанців: -штанішкі з манжетах і на гумці в талії; -Кофти з капюшоном, на блискавці, рукава на манжетах; Виробництво - Туреччина. Розмір 104,110,116 см\nСпортивний костюм трёхнітка з Пантерою …


Молочні ріки «Сварогу» | День за днем\n01.04.2018 День за днем\tШепетівщина\nАграрний сезон 2018 майже стартував, а значить зовсім незабаром весняно-польові роботи стануть головним завданням кожного господаря. Корпорація «Сварог Вест Груп» готова до старту нового сезону у всеозброєнні в усіх напрямках діяльності: рослинництво, садівництво та тваринництво. І якщо проект «Рослинництво» виходить на новий річний цикл, то активність на потужностях проекту «Тваринництво» не втрачала темпу і в міжсезоння.\nЗначна частка діяльності Корпорації припадає на проект «Рослинництво», але молочне тваринництво є не менш перспективним та прогресивним проектом Корпорації. Саме ця галузь забезпечує сталі якісні показники протягом всього року. Метою компанії було переведення тваринництва від соціального проекту, що у 2004 році передбачав закупівлю нетелей у населення, до прибуткового бізнес-проекту з виробництва високоякісного сертифікованого молока.\nМолочне тваринництво Корпорації «Сварог Вест Груп» представлене підприємствами, розташованими у Хмельницькій та Чернівецькій областях. Наразі компанія має 10 ферм та молочно-товарних комплексів, на яких утримується майже 9 тис. голів ВРХ, а добовий об’єм виробництва молока 65 т екстра-класу. До слова, в Шепетівському районі розташовано ферму у селі Мокіївці та 2 молочно-товарних комплекси Корпорації у селах Лотівка та Велика Медведівка, що входять до структури ТОВ «Подільський господар».\nНа потужностях агрохолдингу відбувається виробництво високоякісного сертифікованого молока, дотримуючись відповідних технологій. Кормозмішувачі на фермах Корпорації обладнані програмою контролю годівлі TMR Tracker, що дозволяє відслідковувати та коригувати раціони тварин, здійснювати управління складом, витратами та підвищувати ефективність підприємства загалом.\nПрибуток від цього напряму компанія отримує, починаючи з 2015 року, на це вплинули як економічні чинники, зокрема, зростання цін на молоко, так і оптимізація виробничих процесів, і погодні умови, що дозволили компанії заготовляти більш якісні корми. Разом з тим, компанія робить ставку на генетику, оскільки чисте генетичне поголів’я володіє на 35 % більшим потенціалом. Саме тому Корпорація не має потреби купувати молоко у населення.\n— Молочно-товарні комплекси компанії мають відмінні умови утримання та догляду великої рогатої худоби. Підприємство ТОВ «Подільський господар» оснащене високотехнічним інженерним обладнанням, що забезпечує найбільш оптимальні умови для тварин, а також точне дозування кормів та кормових добавок, які надають найкращі постачальники галузі. Сертифіковане найвищими стандартами якості молоко підприємств Корпорації «Сварог Вест Груп» реалізовується таким партнерам-молокозаводам як ПАТ «Дубномолоко», ЗАТ «Тернопільський молокозавод», «Укрпродукт Груп» та ПАТ «ВМЗ «Рошен» — коментує Наталія Шматлай, член Ради директорів Корпорації «Сварог Вест Груп», виконавчий директор проекту «Тваринництво».\nШановні громадяни! Зверніть увагу!\nКорпорація «Сварог Вест Груп» та її підприємства не здійснюють прийом молока у населення! Будьте пильні, реалізовуючи молочну продукцію власного виробництва, уважно читайте умови договору та звертайте увагу на назву підприємства, яке проводить збір! Обов’язково цікавтесь, хто саме приймає молоко, щоб бути впевненим, що з Вами проведуть розрахунки!\nМолоко\tПосівна\tРослиництво\tСварогВестГруп\tТвариництво


Мастило для скутера AMSOIL Formula 4-Stroke Synthetic Scooter Oil\nХарактеристики мастила AMSOIL Formula 4-Stroke Synthetic Scooter Oil\nСинтетичне масло для скутерів AMSOIL Formula 4-Stroke\nСинтетична олива для скутерів AMSOIL Formula 4-Stroke 10W-40 розроблена спеціально для задоволення особливих потреб сучасних високотехнологічних чотиритактних скутерів з повітряним та водяним охолодженням, пропонуючи надзвичайний захист від зносу та зменшення тертя для більш тривалого терміну служби обладнання та охолодження температури. Його виняткова стійкість до зсуву забезпечує стабільний захист від в’язкості та додатковий захист для трансмісій та редукторів, а його без модифікатора тертя композиція забезпечує сумісність мокрого зчеплення та плавну роботу зчеплення. Спеціальний пакет антикорозійних добавок забезпечує тривалий захист під час бездіяльності та зберігання.\nВисока частота обертів двигуна, характерна для застосування на скутерах, збільшує зсув, спричиняючи втрату в’язкості звичайних мастильних матеріалів та зменшення їх здатності контролювати знос, що призводить до коротшого терміну служби двигуна. Синтетична композиція синтетичного оливи для скутерів AMSOIL Formula 4-Stroke ефективно протистоїть зсуву, забезпечуючи стабільний захист в’язкості для надзвичайного захисту від зносу та тривалого терміну служби обладнання.\nУ роботі двигуна температура сильно коливатися, особливо у двигунах з повітряним охолодженням. Синтетичне мастило для скутерів Formula 4-Stroke протистоїть руйнуванню при підвищених температурах, зберігаючи свою захисну в’язкість для максимального контролю зносу.\nСумісність коробки передач та зчеплення\nУ багатьох програмах для скутерів двигун, коробка передач мають один і той же масляний резервуар. Синтетичне скутерне масло Formula 4-Stroke стійке до зсуву та протистоїть розрідженню від механічних впливів, забезпечуючи чудовий захист трансмісій та редукторів.\nДеякі скутери використовують фрикційну муфту, щоб зачепити й відключити двигун від трансмісії. У багатьох випадках ця муфта занурена в те саме масло, що використовується у двигуні та трансмісії. Синтетичне масло для скутерів Formula 4-Stroke сумісне з мокрим зчепленням. Воно не містить модифікаторів тертя, пропонуючи плавну роботу зчеплення та збільшений термін служби зчеплення.\nСкутери часто піддаються тривалому періоду бездіяльності та зберігання, піддаючи обладнання внутрішній іржі та корозії. Синтетична олія для скутерів Formula 4-Stroke складається зі спеціального пакету антикорозійних добавок, призначеного для забезпечення тривалого захисту в періоди бездіяльності та зберігання.\nПротистоять зсуву для чудового захисту передач\nЗабезпечує плавну роботу зчеплення\nВикористовуйте скрізь, де моторне масло SAE 10W-40 зазначене в чотиритактних скутерах, коробках передач та із повітряним та водяним охолодженням, рекомендованих до будь-якої з наведених нижче специфікацій, включаючи виготовлені Honda *, Kawasaki *, Suzuki, * Yamaha *, Vespa *, Aprilia *, Piaggio *, Benelli *, Vento *, Kymco *, Tank * і TGB *.\nJASO MA / MA2 (мотоцикл зчеплення з мотоциклом)\nДотримуйтесь рекомендованих виробником інтервалів зливу.\nСумісність моторного масла для скутерів\nСинтетичне скутерне масло AMSOIL Formula 4-Stroke сумісне з іншими синтетичними та звичайними моторними маслами. Однак змішування моторного масла AMSOIL з іншими маслами скоротить тривалість життя масла та зменшить його ефективність. AMSOIL не підтримує тривалі інтервали зливу, коли масла змішувались.\nДодаткові масляні добавки не рекомендується використовувати з моторними оливами AMSOIL.


BONNYHILL Маска тканевая для лица мед и молоко 23г (56439) | Выгодная цена в Украине | Инструкция - интернет аптека Apteka.com\nBONNYHILL Маска тканевая для лица мед и молоко 23г\nBONNYHILL Маска тканевая для лица мед и молоко 23г (56439)\nBeauadd Bonnyhill Mask Pack Honey зробить б'юті-процедури приємними і ефективними.\nОснова з м'якої тканини просякнута спеціальною емульсією, активна формула якої містить екстракти меду і молока.\nМаска-серветка від Beauadd має анатомічну форму з прорізами для губ, очей і носа.\nВона щільно облягає личко, забезпечуючи інтенсивне насичення поживними компонентами.\nВсього 15-20 хвилин - і ви побачите чудовий результат! Шкіра відновиться, стане чудово гладкою і придбає природне сяйво!\nИнструкция - BONNYHILL Маска тканевая для лица мед и молоко 23г\nВода, гліцерин, пропандіол, гліцерет-26, цетілетілгексаноат, 1,2-гександіол, каприловий / каприновий тригліцерид, диметикон, гідроксіацетофенон, гіалуронат натрію, екстракт меду (0,2%), екстракт молочного протеїну (0,2%), полісорбат 60, полісорбат 60 стеарат, стеарат PEG-100, карбомер, трометамин, гідроксітілцеллюлоза, бетаїн, бета-глюкан, аллатоін, екстракт квітів лаванди вузьколистої, екстракт листя розамаріна Officianalis, екстракт лікарського (шавлії), екстракт квіток ромашки Recutita, екстракт листя менти піперденозіна EDTA, ароматизатор\n- регенерує ушкоджені ділянки епідермісу;\n- наповнює клітини відсутньою вологою;\n- розгладжує нерівності личка;\n- покращує колір і текстуру;\n- прискорює клітинний обмін;\n- живить вітамінами і амінокислотами;\n- дарує відчуття комфорту.\nПеред відкриттям пакету, бажано поплескати по ньому 2-3 рази з обох сторін для рівномірного розподілу есенції.\nДістаньте тканинну маску з упаковки, акуратно розправте і покладіть її на очищену шкіру обличчя, уникаючи області навколо очей і рота.\nЗніміть маску через 15-20 хвилин. Залишки кошти «вбийте» в шкіру м'якими рухами.


ЄВРОПЕЙСЬКИЙ ДОСВІД ДЛЯ УКРАЇНСЬКОГО УНІВЕРСИТЕТУ — КДПУ\nРобота нашої делегації почалася з вивчення інфраструктурних рішень кампусу англійського університету, територію якого структуровано відповідно до освітніх напрямків. Представники Криворізького педагогічного і британські колеги обмінялися думками з питань політики університету щодо напрямків наукових досліджень і маркетингових стратегій, стандартів якості університетської освіти, формування іміджу навчального закладу і різноманітних варіантів створення сучасних освітніх можливостей.\nВажливим напрямком обговорення працівників вищої освіти двох країн стали і актуальні проблеми лідерства, студентського самоврядування, а також питання освіти впродовж життя і партнерства між громадами й університетами.\nДелегація Криворізького педагогічного познайомилась з напрямками наукових досліджень Нового Університету, відвідала університетську бібліотеку, поспілкувалась з лідерами студентського союзу. Цікавою і насиченою стала подорож до віддаленого університетського кампусу у Ейлсбері. Не обійшлося і без обміну досвідом: презентація діяльності нашого університету викликала інтерес у британських колег.\n«Дуже вражає, що освіта в університеті, який ми відвідали, має сильну практичну складову. Ще будучи студентами всі охочі мають можливість зарекомендувати себе на ринку праці. Також цікаво було подивитись наскільки потужно розвинута міжнародна співпраця Нового університету Бекінгемширу, який представлений майже в усіх програмах», – ділиться враженнями голова міжнародного відділу КДПУ Вячеслав Турський.\n«Британія є тією країною, яка вражає варто лише ступити на її територію, відразу розумієш, що тут все для людей й людина є найвищою цінністю. За час візиту й досвід спілкування з британцями побачила, що насправді означає європейська повага до закону й європейська довіра один до одного. Щодо Нового університету Бенкінгемширу, то можна відзначити його органічну взаємодію з містом. Починаючи із самого оформлення вишу й закінчуючи включенням проектів, реалізованих на базі університету, до міського простору. Вражає, що вся організація освітнього простору спрямована на підготовку практично орієнтованого фахівця», – ділиться своїми враженнями голова первинної профспілкової організації КДПУ Людмила Бурман.\nВикладач кафедри соціології та економіки Маргарита Широкова розповіла про свої враження: «З великою цікавістю ми дізналися про обов’язкові тренінги з удосконалення педагогічної майстерності для викладачів університету, пройшлися всіма приміщеннями та факультетами університету, побачили безпосередній процес підготовки студентів у галузі мистецтва та дизайну, ознайомилися з обладнанням та облаштуванням навчальних аудиторій. На завершення нам пощастило стати учасниками Міжнародної конференції з Кібер безпеки. Те, чого ми навчилися, – це неоціненний досвід та поштовх робити нашу діяльність корисною в першу чергу для безпосередніх учасників навчального процесу, а також для суспільства загалом».\n«Дуже сподобалася британська гостинність, організація побуту і навчального процесу. Кожна аудиторія університету розрахована на певний час занять, а кожен корпус облаштовано відповідно до потреб певної спеціальності. Приємно вразила атмосфера піклування про студента, яка панує в університеті, бажання керівництва забезпечити комфортне навчальне середовище. Взагалі, британське суспільство – це суспільство, побудоване на взаємній довірі. І цей досвід надихає: надихає ставити мету, залучати людей, мотивувати їх, – і разом власноруч змінювати життя громади на краще», – розповідає студентка КДПУ Світлана Ізвєкова.\nЗа підсумками візиту підписано меморандум про співробітництво між Криворізьким державним педагогічним університетом і Новим університетом Бекінгемширу. Серед основних напрямків майбутньої співпраці між університетами двох країн – організація спільних заходів як в Україні, так і у Великій Британії, створення і впровадження спільних освітніх і наукових проектів, взаємні візити, рецензування і підготовка результатів наукових досліджень, програми обміну для студентів. Меморандум є декларацією про наміри. Його укладено на п’ять років.\nУ головному вестибюлі британського університету викарбувано вислів видатного діяча Великобританії XIX cт., одного із її прем’єр-міністрів, Бенджаміна Дізраелі: «Університет має бути місцем світла, свободи і навчання». «Ми переконались, що ці слова – не лише гасло, вони репрезентують фундаментальні цінності, на яких базується повсякденна діяльність наших британських колег. Як на мене, в цьому нам варто брати з них приклад», – зазначив ректор КДПУ Ярослав Шрамко.\nДякуємо Британській Раді в Україні за можливість познайомитися з роботою закладу вищої освіти Великої Британії і сподіваємось на подальшу плідну співпрацю!\nОпубліковано: 04 червня 2018, 23:42


Організація перевезень вантажів і пасажирів » Центр профільного навчання - філія Новобузької ЗОШ І-ІІІ ст. № 1\nЦПН » Організація перевезень вантажів і пасажирів\nПеревезення вантажів автотранспортними підприємствами здійснюється згідно з народногосподарським планом за договорами між власниками вантажів та автотранспортним підприємством.\nПри цьому автотранспортне підприємство повинне виділити технічно справні транспортні засоби, які відповідають виду вантажів у тих кількостях і на ті строки, які передбачені договором або попередньою заявкою.\nЩоб підвищити ефективність використання автотранспортних засобів, автопідприємства повинні не допускати непродуктивних пристроїв, порожніх пробігів і нераціональних перевезень. За характером перевезень автотранспортні підприємства бувають вантажні, пасажирські та змішані, а за належністю і призначенням — загального користування, які обслуговують клієнтуру незалежно від відомчої належності, і відомчі, що виконують перевезення лише для організацій, до складу яких ці підприємства входять.\nОсновними завданнями автотранспортного підприємства є: організація і виконання перевезень згідно з планом; зберігання, технічне обслуговування і ремонт рухомого складу; підбір, розстановка і підвищення кваліфікації кадрів, організація праці; планування й облік виробничо-фінансової діяльності; матеріально-технічне постачання; утримання та ремонт будівель, споруд і обладнання. Для виконання цих завдань на автотранспортних підприємствах передбачено служби експлуатації, технічна й управління.\nОсновні показники роботи рухомого складу.\nРобота автомобілів характеризується такими основними техніко-економічними показниками (вимірами): коефіцієнт технічної готовності парку, коефіцієнт випуску на лінію (використання парку), коефіцієнт використання робочого часу, швидкість руху, коефіцієнти використання пробігу і вантажопідйомності.\nКоефіцієнт технічної готовності (КТГ) - характеризує ступінь готовності автомобілів для виконання перевезень\nде Ас — кількість справних автомобілів; Аоб — кількість облікових автомобілів.\nКоефіцієнт випуску на лінію (КВЛ) показує ступінь використання рухомого складу. Він може бути однаковим з коефіцієнтом технічної готовності парку або нижчим (якщо частина справних автомобілів через будь-яку причину не випускається на лінію). КВЛ визначають за формулою:\nде АДр — кількість автомобіле-днів роботи автомобілів;\nАДоб — кількість автомобіле-днів облікових автомобілів.\nДля визначення КВЛ за звітний період необхідно підрахувати кількість автомобіле-днів роботи на лінії за цей період і поділити їх на автомобіле-днів облікового складу.\nПід час роботи автомобіля на лінії розрізняють технічну і експлуатаційну швидкості.\nТехнічна швидкість — це середня швидкість за час руху автомобіля:\nде S — пройдений шлях, км; tр — час руху автомобіля, і у тому числі й зупинки на перехрестях, год (без урахування часу перебування під вантажем і розвантаженням).\nВеличина технічної швидкості залежить від технічного стану автомобіля, стану і профілю дороги, інтенсивності руху і майстерності водія.\nЕксплуатаційна швидкість — це середня швидкість руху автомобіля за час перебування його в наряді\nде S — пройдений шлях, км; tн — час перебування автомобіля в наряді, год.\nНа величину експлуатаційної швидкості суттєво впливав тривалість простоїв автомобіля під вантаженням і розвантаженням. У зв\_'язку з цим треба досягти повної механізації вантажно-розвантажувальних робіт.\nНа величину експлуатаційної швидкості значний вплив має також відстань перевезень. Чим вона більша, тим менший загальний час, який витрачається на вантажно-розвантажувальні роботи, бо кількість вантажень і розвантажень протягом зміни зменшиться і експлуатаційна швидкість збільшиться.\nКоефіцієнт використання пробігу (КВПр) визначає ступінь використання пробігу автомобіля з вантажем або з пасажирами.\nПід час роботи автомобіля на лінії розрізняють пробіги: загальний, з вантажем, порожній і нульовий.\nЗагальний пробіг — це відстань у кілометрах, яку автомобіль проходить протягом робочого дня.\nПробіг з вантажем (пасажирами) є продуктивним пробігом.\nПорожній пробіг — це пробіг автомобіля без вантажу (пасажирів) між пунктами вантаження і розвантаження (висадки і посадки).\nНульовий пробіг — це пробіг автомобіля від парку до пункту вантаження (посадки) і з останнього пункту розвантаження (висадки) до парку, а також поїздки на заправку.\nКоефіцієнт використання пробігу визначають за формулою:\nКВПр = Sвн/Sз\nде Sзн — пробіг з вантажем (пасажирами), км; Sз — загальний пробіг автомобіля, км.\nВеличина коефіцієнта використання пробігу залежить від розміщення пунктів вантаження і розвантаження, характеру вантажопотоків та організації диспетчерської служби на лінії. Водії-новатори скорочують непродуктивні пробіги, перевозячи попутні вантажі. Наприклад, під час перевезення цукрових буряків з поля на цукровий завод вони використовують зворотні рейси для перевезення на поля мінеральних добрив.\nТоно-кілометри - за цією величиною визначають виконану роботу автомобіля\nSв- шлях автомобіля пройдений з вантажем\nМв- маса перевезеного вантажу


Рецепт приготування рису з горбушею і зеленим горошком\nРис із горбушею та горошком: корисний і смачний обід для дітей і дорослих\nЩо приготувати на обід або вечерю? Хоча б 1 раз на тиждень на твоєму столі має бути риба. Тому сьогодні ми приготуємо смачну горбушу з рисом і горошком\nРис з горбушею і горошком можна запропонувати малюку від 2 років. Готувати цю страву нескладно, а її інгредієнти можна купити в будь-яку пору року. Малюкам (та і дорослим) подобається ніжний, вершковий смак рису з рибкою, тому вони із задоволенням з'їдять все до останньої горошини.\nІнгредієнти для рису з горбушею і горохом\nЩоб приготувати рис із червоною рибою і зеленим горошком, візьми:\n1 1/2 склянки рису;\n1/2 кг горбуші (сьомга або лосось);\n300 г замороженого зеленого горошку;\nПокроковий рецепт приготування рису з горошком і горбушею\nВідвари рис у підсоленій воді.\nРибу поріж шматочками і протушкуй на маслі.\nЗелений горошок приготуй на пару або відвари.\nДодай до рису горошок, шматочки горбуші, подрібнену зелень і масло. Тушкуй 2-3 хвилини.\nЩоб страва була ще смачнішою, додай у готовий рис із горбушею і горошком дрібно нарізаний свіжий огірочок.\nЧитай також: Як готувати рибу для дитини? Смачні та корисні рецепти


На канікулах з Богом | Стрийська єпархія УГКЦ\nНа канікулах з Богом\n25 липня 2017 року у смт Гніздичів при парафії Святих безсрібників Косми і Дам’яна розпочались”Веселі канікули з Богом,” які тривали до 28 липня. Цьогоріч темою табору стали знамениті слова Йосифа Сліпого “Per aspera ad astra”, що в перекладі означає “Крізь терни до зірок”. Кожен день розпочинався з Святої Літургії, під час якої юні християни мали змогу приступити до Святої Євхаристії та почути повчання священика.\nПо закінчені літургії діти виходили на подвір’я храму, де грали різноманітні ігри,танцювали банси, співали, навчались катехизму. Канікули з Богом завершилися солодким частуванням та подячною молитвою.


Билеты на автобус Бахмут - Рівне: расписание рейсов, цена билетов на автобус - Ukrpas.com.ua\nБахмут – Рівне\nна автобус Бахмут – Рівне\nДата останнього оновлення: 26.10.2021. Більш актуальний розклад автобусів Бахмут – Рівне ви можете дізнатись, обрав дату в формі пошуку вгорі сторінки\nАвтобусні рейси Бахмут – Рівне\nАвтобуси Бахмут – Рівне відправляються пн,ср,сб . Найбільше рейсів відбувається в неділя. У тиждень виходить близько 3 рейсів. Дістатися з міста Бахмут в місто Рівне автобусом можна за 18 г. 35 м. Відстань між містами становить 1048 км.\nВартість квитків на автобус Бахмут – Рівне\nВ середньому ціна квитка становить 963 грн. Найдешевший квиток коштує 963 грн, а найдорожчий 963 грн. Зверніть увагу на акції від перевізників. Іноді по знижці можна купити квитки дешевше. Введіть дати вашої поїздки і знайдіть квиток за найкращою ціною.\nКупити квитки на автобус Бахмут – Рівне\nНайзручніше купувати квитки онлайн у нас на сайті. Вибравши рейс, ви можете оплатити поїздку за допомогою банківської карти не виходячи з дому. Квиток прийде на вашу електронну пошту. Збережіть його і роздрукуйте перед посадкою в автобус. Через нашу систему вже було продано 63 квитків Бахмут – Рівне.\nАвтобусними перевезеннями між містами Бахмут і Рівне займається 1 компаній. Всі вони пропонують рейси з різним часом відправлення, різними цінами і різною якістю автобусів. Наш сайт дозволяє порівняти рейси від всіх перевізників і вибрати найбільш підходящий.\nВ місті Рівне знаходиться 11 станцій. Найпопулярніша з них це Автовокзал Центральний , що знаходится за адресою Бахмут .\nЗведена інформація по напрямку Бахмут – Рівне\nСередня ціна квитка: 963 грн\nНайдорожчий квиток: 963 грн\nНайдешевший квиток: 963 грн


Бібліотека КПІ/KPI Library – Telegram\nХоли відкриті до 22:00.\nУ святкові дні, під час сесій та канікул працюємо за спеціальним графіком.\n📌З 1-го вересня 2020 року Бібліотека КПІ продовжує роботу в обмеженому режимі.\n❗З понеділка по п'ятницю з 9:00 по 17:30 ви можете повернути або отримати книги - за попереднім замовленням через електронний каталог.\nПам'ятайте, що в умовах адаптивного карантину продовжуємо дотримуватися правил відвідування:\n☑вхід до Бібліотеки тільки в захисних масках;\n☑обов'язкове дотримання дистанції (1.5 – 2 метри);\n☑користувачі, які мають ознаки респіраторних захворювань не обслуговуються;\n☑читальні зали та холи Бібліотеки зачинені.\n❗Нагадуємо також, що на вас чекають ресурси та сервіси, консультації та довідки, допомога в організації онлайн-заходів та власні проекти Бібліотеки.\n‼Вільний доступ до широкого та оновленого переліку дистанційних послуг Бібліотеки на сайті за посиланням – https://www.library.kpi.ua/about-library/remote-services/\n❤ Звертайтеся! Бібліотека завжди рада вам ❤\n5.5K views 18:23\nСьогодні 1 вересня – День Знань! 🍂\nВітаємо вас з урочистим та особливим святом, яке символічно відкриває шлях до життєдайних джерел пізнання!\nНехай, попри все, цей навчальний рік стане радісним та плідним для звершень! А Бібліотека щиро сприятиме вам у цьому.\nЗавжди чекаємо на ваші звернення. З любов’ю, ваша Бібліотека КПІ ❤\n869 views 06:31\n806 views 08:02\n🤨 Що поєднує печерний живопис та бінарний код?\n🙂 На перший погляд, це автономні речі, які не мають зв'язку. Але, якщо подумати, і наскельний малюнок, і двійковий код – це приклади інформації про оточуючий світ закодованої людиною у знаки. Як і книги, що містять секретні ключі, для тих, хто здатен відшукати.\n🤗Звичайно, комунікація поступово змінює форму та еволюціонує технологічно, але символи та коди залишаються в людській підсвідомості завжди – від палеоліту до сьогодні.\n❤ Ми всі хочемо бути почутими, щоб нас розуміли і «відображали». Бажання розділити почуття та відчути власну цінність живе у кожному з нас. У спілкуванні, на межі внутрішнього та зовнішнього світів ми кодуємо власне «Я».\n💥Нова інсталяція Бібліотеки КПІ «КОД» нагадає, що мистецтво цінне тим, що дарує знаки та можливості створити їх особисту інтерпретацію. Кожен глядач так чи інакше зчитує код автора через призму власної особистості і таким чином – стає частиною твору мистецтва. Крізь фільтр почутого, прочитаного, побаченого і пережитого саме ним.\n🤩Приходьте подивитися на інсталяцію і нехай саме ваше враження стане ще однією сходинкою еволюції знань та інформації.\nУ вас вже закінчились усі книги, які планували прочитати влітку?😱\nТоді вам необхідно створити новий must read-список на осінь. І ми знаємо, що необхідно робити!☺\nЗаповнюйте коротку анкету за посиланням https://goo.su/1NlW і ми порадимо кожному 3 книги, згідно усім вашим побажанням!\nПочинаємо новий навчальний рік правильно 😉\n1.1K views 06:31\nЯк працює Бібліотека? Як зробити електронне замовлення? Як отримати або повернути літературу?\nНа ці та на багато інших питань ми маємо відповіді😊\nДізнайтеся все, що вас цікавить про послуги, сервіси та ресурси Бібліотеки найбільш зручним для вас способом:\n👤 фізично: у бібліотеці на Довідці (1 поверх);\n📱 телефоном: +38 (044) 204-82-75;\n📩 е-поштою: library@library.kpi.ua;\n💻 у чаті з бібліотекарем на сайті;\n👥 у чаті бібліотеки в Telegram та на сторінці у Facebook.\nАбо перегляньте розділ «Часті запитання» на сайті – https://www.library.kpi.ua/faq/, можливо, там вже є інформація, яку ви шукаєте.\nЗвертайтеся! Бібліотека КПІ завжди чекає на вас ❤\n5.0K views 07:05\n📚 Долучайтеся до презентації «Розповіді про життя і творчість Хорхе Луїса Борхеса».\nХорхе Луїс Борхес – видатний аргентинський письменник, поет і публіцист, одна з ключових постатей іспаномовної та світової літератури.\n⏰ Коли: 15 вересня о 18:00\n📌 Де: Zoom-конференція (потрібна попередня реєстрація за електронною адресою: cultura_eucra@mrecic.gov.ar)\n💥 – Нам потрібні підручники, щоб гарно навчатися – кажуть невтомні студенти.\n– А ось і наші новинки з економіки, психології, політології, менеджменту – відповідає Бібліотека КПІ 💥\n❗Нагадуємо, що Бібліотека продовжує роботу офлайн в обмеженому режимі. Ви можете повернути та отримати книги за попереднім замовленням через електронний каталог.\nЗустрічайте новенькі хрестоматії та навчальні посібники, але зізнаємося чесно – далі буде ще цікавіше 🥳\nЧекайте з нетерпінням, читайте з задоволенням 🤩\n941 views 07:05\n😍Інсталяції Бібліотеки КПІ – це завжди особливі арт-об’єкти.\n❤Вже сьогодні ви можете завітати в хол Бібліотеки КПІ та побачити дивовижну мистецьку атракцію «КОД».\n🙂 А, тим часом, пригадаємо, що три роки тому в Бібліотеці було побудовано «Лабіринт знань». Хто в ньому тільки не блукав. Наприклад, ректор Талліннського університету Яак Аавиксоо завітав у межах робочої зустрічі.\n🙃 Зрештою, все добре, завдяки ерудиції та знанням – всі знайшли вихід.\n🤩А ви пам'ятаєте лабіринт у Бібліотеці КПІ?\n899 views 09:06\n💥Потрібна індивідуальна консультація для дослідника чи онлайновий захід для групи науковців? Хочете отримати їх дистанційно та просто?\n❗Замовляйте консультування та освітні заходи від фахівців Бібліотеки з використанням сервісу Zoom. Для цього необхідно лише заповнити форму за посиланням: https://cutt.ly/kfKkI9q\n🙂 Звертайтеся та вдосконалюйте навички ефективного використання цифрових інструментів дослідницької діяльності.\n❤ Бібліотека змінюється разом зі світом, але незмінно чекає на вас!\n489 views 07:53


Олицький історичний музей: історія і перспективи - Публікації О.Златогорського - Публікації у наукових збірниках - Каталог статей - "Волинські старожитності" - ДП ОАСУ\nОлицький історичний музей: історія і перспективи\nМинуле і сучасне Волині та Полісся. Олика і Радзивілли в історії Волині та України. Матеріали XVIII Волинської науково-практичної історико-краєзнавчої конференції: Науковий збірник. – Луцьк, 2006. – С.132-134.\nКажуть, що у великих міст велика історія. Але, виявляється, що й у малих селищ чи містечок може бути глибока історія. В цьому переконує невелике поселення Олика, яке давно вже стало предметом уваги вчених і дослідників. Вісім з половиною століть, які пролетіли над цими землями, вкарбували в історію краю й цілої України чимало славних сторінок.\nЗамок, церква, костел, в’їзна вежа – німі свідки історичних подій минулих століть. Вони пам’ятають монголо-татарську навалу і навалу турків. Сюди приходили хоробрі повстанці Северина Наливайка і штурмували неприступну фортецю.\nПротягом багатьох століть Олика була резиденцією литовського-польського магнатського роду Радзивіллів. Саме у замку Радзівілли зібрали унікальну колекцію картин, автори яких художники зі світовими іменами.\nБули в Олиці державний коне завод, племзавод великої рогатої худоби, на різних місцевих підприємствах, зокрема у Будинку побуту, знаному далеко за межами району, трудилися люди, які творили добру славу селища. Це там, на племзаводі, працювала багато літ дояркою, стала Героєм Соціалістичної Праці Лідія Шкарапа. Власне, можна багато розповідати про минуле Олики, її людей, історію, здобутки у праці, творчості.\nВсе це, певно, послужило тому, що на підставі Рішення виконкому Олицької селищної Ради депутатів трудящих Ківерцівського району від 30 жовтня 1971 року в приміщенні селищної бібліотеки було відкрито історичний музей.\nБагато літ його очолював великий ентузіаст, вчитель історії місцевої школи Петро Жуковський.\nНародився Петро Лукич Жуковський 4 вересня 1919 року в селі Хор лупи Ківерцівського району Волинської області в селянській сім’ї.\nВ 1925 році, після закінчення Хорлупівської семирічної школи він поступив у сільськогосподарську школу в село Тростянець Ківерцівського району. З 1937 по 1939 роки працював практикантом у поміщицькому господарстві села Луква Станіславської, тепер Івано-Франківської області. Восени 1939 року Петро Жуковський вступив до Луцького педагогічного училища і навчався там до 22 червня 1941 року. Після нападу фашистської Німеччини на Радянський Союз змушений був залишити навчання і працювати в сільському господарстві батьків. Згодом переїхав у Луцьк, де влаштувався працювати на складі комірником.\nКоли звільнили Луцьк, довелось працювати і вчителем молодших класів, і писарем у військкоматі.\nВ травні 1944 року Петро Жуковський був призваний у Радянську Армію і в грудні 1945 року – мобілізований.\nПісля повернення на рідну Волинь навчався в Луцькому учительському інституті на історичному факультеті. Мабуть, уже в студентські роки захопився історією, поглиблено вивчав історичну літературу, працював в архіві.\nВ 1951 році закінчив заочно Львівський державний педагогічний інститут. Вчителював у Дернівський семирічній школі, був інспектор шкіл Олицького району, протягом дев’яти років очолював Олицький районний відділ освіти.\nЗ 1959 року Петро Лукич працює директором Олицької середньої школи.\nВін вміло спрямовує пошукову та збиральницьку роботу як учнівського колективу, так і громадськості.\nРезультати цієї роботи – більше 600 експонатів, кожен з яких він потримав у руках, радів ними. Для нього були святом нові знахідки, котрі то приносили учні, то передавали старожили, або знаходив сам.\nМузей знаходився при селищній бібліотеці на другому поверсі. В чотирьох кімнатах, площею 110 квадратних метрів були розміщені цікаві експонати, які розповідали про давні і сьогоденні події, про людей, які творили історію і день сьогоднішній. В 1973 році музею було присвоєно звання «народний».\nМузей здобув широку популярність і визнання. Петро Жуковський готував екскурсоводів з учнів 9-10 класів, організовував виставки, читав лекції. Жителі Олики згадують, що Петро Лукич був людиною веселою вдачі, вмів під час екскурсії привернути увагу і дорослих, і дітей. У музей приходили подивитись і оличани, і їх рідні, коли приїжджали у відпустку. У книзі відгуків залишили записи відвідувачі з різних міст тодішнього Радянського Союзу, з-за кордону. Ось лише деякі з них: «…були схвильовані, побачивши в експозиції фото наших рідних і знайомих. Розповідь П.Л.Жуковського про минуле Олики дуже цікава і захоплююча» (Жителі смт.Олика. 25.VIII.1972 р.); «Директор музею П.Жуковський ознайомив нас з минулим Олики, з її революційним минулим. Дуже вдячні П.Л.Жуковському за гарний музей, захоплюючу екскурсію. Радує, що оликами не забувають і свято шанують своє героїчне минуле» (Студенти 4 курсу Ленінградського технологічного інституту. 16.V.1979 р.).\nРоки брали своє. Петро Лукич почав хворіти і вже не міг опікуватись музеєм. Згодом експозиція була знята, і частина її розміщена лише в одній кімнаті (висвітлювала період з найдавніших часів до 40-х років ХХ століття).\nУ квітні 1995 року Петра Жуковського не стало. Музеєм майже ніхто не займався.\nНаступні 10 років з власної ініціативи музеєм опікувалась бібліотекар Ніна Павлівна Томащук. Проводила там екскурсії, вела книгу відгуків, планувала проведення певної музейної роботи.\nВ 2003 році рішенням колегії Волинського обласного управління культури з музею було знято звання «народний», а через аварійний стан приміщення експозиція була демонтована і експонати перенесені в середню школу.\nВ школі під майбутню експозицію виділено окрему кімнату.\nАле сьогодні ми можемо констатувати необхідність регенерації історичного музею в Олиці, яка дедалі частіше привертає увагу туристів. Відповідно до нових реалій тематична структура нового музею повинна включати наступні розділи:\n1. Археологічна спадщина Олики та її округи.\n2. Давня та середньовічна історія Олики.\n3. Радзівілли в історії селища.\n4. Олика за радянських часів.\n5. Олика в незалежній Україні.\nКожний з цих розділів буде мати і підтеми, в яких будуть розкриті такі важливі реалії історичного минулого Олики, як козацтво, персоналії, національні меншини та інше.\nЗа свідченням керівника Волинської археологічної експедиції 1988-1990 рр. С.Терського формування поселенської структури міста Олики та округи починається з доби міді (IV-III тис. до н.е). З цією епохою пов’язана велика кількість відкриттів і нововведень. Людство опанувало перші метали – мідь і золото, виникає орне землеробство з використанням тяглової сили бика, з’являється колесо, коня привчають до верхової їзди, удосконалюється керамічне виробництво та інше. На південній околиці Олики знаходиться поселення епохи міді-бронзи, де виявлено рештки майстерні з виготовлення крем’яних знарядь праці.\nНа східній околиці селища розміщується поселення ранньозалізного часу, вельбарської культури – германських племен, що прийшли на Волині у IІ ст. н.е.\nОлика, під назвою Оличі, Олича, Оліци, згадується в Іпатіївському літописі під 1149 р. 1564 р. Олиці надається магдебурзьке право. Проте слід відзначити, що існує ще дата 1539 р., під якою подано Олику, але визначити контекст, в якому згадано це поселення важко, оскільки це може бути і перша згадка Олики в її новому написанні, і можливо то є дозвіл на локацію, або на магдебурзьке право.\nОсобливе місце в історії селища займає рід Радзивіллів. На початку XVI ст. Олика перейшла у власність Ганни з родини Кішків, яка була одружена на Янові Радзівілові Бородатому. Таким чином Олика на 400 років потрапила до рук родини Радзівілів.\nНаступним власником Олики став син Яна Микола Радзівіл Чорний (1515-1565). У 1547 р. він отримав від імператора Карла V для себе та свого брат Яна спадковий князівський титул князя “на Олиці та Несвіжу”, затверджений у 1549 р. королем Зіґмундом-Августом.\nПісля смерті князя Миколи володіння розподілили поміж його чотирма синами: Микола-Христофор Сирітка, воєвода віленський, одержав Несвіж і Лихву; Юрій, єпископ віленський, - Дусяти, Крево; Альбрехт, великий маршалок литовський – Клецьк; Станіслав (1539-1599) – Олику.\nУ 1586 р. Микола Сирітка утворив три майорати (ординації): несвізький, олицький та клецький.\nПершим олицьким ординатом став Станіслав. Другим був його старший син Микола-Христофор (1589-1614), потім – Альбрехт-Станіслав (1593-1656) – великий канцлер литовський, фундатор костелу Св.Трійці та оборонних укріплень міста.\nОскільки він не дочекався потомства, олицька ординація перейшла до несвізького князя Михайла-Казимира – литовського польного гетьмана. До початку ХІХ ст. олицька та несвізька ординації творили єдине ціле.\nДомінік Радзівілл (1786-1813) – полковник польських військ під час наполеонівських війн був позбавленний права на володіння.\nУ 1814 р. цар Олександр І надав оці дві ординації Антону Радзивіллу (1775-1832) – представнику так званої пруської лінії, що походила від клецьких ординатів, музиканту і композитору.\nПісля його смерті Олицький ординат перейшов в руки Богуслава (1809-1873). По ним спадкоємцем був син Фердинанд (1834-1926). Останнім ординатом був один з його синів – Януш Радзивілл (1880-1967).\nЦікавою постаттю серед цієї родини є Радзівілл Альбрехт-Станіслав (1593-1656) – литовський канцлер, історик. Народився 1.07.1593 р. в Олиці, був сином литовського маршалка Станіслава і Маріанни з Мишків. Осиротівши у ранньому віці був під опікою дядька Миколи-Христофора Сиротки.\nУ 1598-1605 рр. навчався з братом Миколаєм-Христофором у Віленській академії. У 1605-1612 рр. навчалися у європейських університетах. З 1613 р. Альбрехт-Станіслав – посол на сейм від Волинського воєводства. Від 1617 р. він тісно пов’язаний з двором Зиґмунда ІІІ, яким досить прихильно ставився до нього. Альбрехт-Станіслав – відомий письменник та історик, його праці – важливе джерело до історії Польщі.\nУ 1595 р. під Оликою перебували війська Северина Наливайка. До речі, у реєстрі козаків 1581 р. згадується якийсь Опанас з Олики. У 1700 р. в Олиці місцевою шляхтою був заарештований Данило Братковський – відомий український суспільний діяч, поет.\nЦікавою постаттю в історії селища є Ігнатій Дедерко – опальний мінський єпископ, який знайшов притулок у луцько-житомирського католицького єпископа Каспера Цецішовського. Завдяки останньому Дедерко провів своє життя не в Сибірі, куди його хотіли відправити росіяни, а в Олиці. У фондах Волинського краєзнавчого музею зберігається документ 1816 р. на пергаменті, підписаний Дедерком. У тому ж музеї привертають увагу і інші документи із Олики (зокрема, підтвердження Акація Гроховського, луцького римо-католицького єпископа фундуша Альберта Станіслава Радзивіла на колегіум в Олиці. 1632р.), привезені до музею Анатолієм Дублянським.\nЗагалом колекцію нового Олицького історичного музею повинні скласти копії документів з історії селища та ілюстративних матеріалів. Це інвентарні описи замку Радзивіллів 1686, 1737, 1755 рр. і топографічні карти, малюнки Юзефа Іґнаці Крашевського, Наполеона Орди.\nПід час І світової війни у 1915 р. неподалік від Олики проходила лінія фронту. Матеріали про цей період історії можна знайти у виданні “Летопись войны”, яке теж зберігається у фондах Волинського краєзнавчого музею.\nТрагічна сторінка історії олицьких євреїв. Перед війною їх в селищі проживало біля 4 тисяч. Німці створили в Олиці гетто. У липні 1942 року всі його мешканці, а також євреї із селища Цумань, сіл Дерно, Покащів, Метельно, Зірів були зігнані в урочище Кемпа і розстріляні.\nУ новому музеї мають бути також відображені сторінки Волинської трагедії 1943 року – кривавого протистояння українців та поляків.\nПри створенні експозиції потрібно використати документи Державного архіву Волинської області, які досі ще не були опрацьовані.\nМи відобразили лише декілька важливих сторінок історії Олики, які мають бути висвітлені у новому музеї з історії селища. Робота триває і надалі.\n1. П.Л.Жуковський (1919-1995 рр.). Директор Олицького народного історичного музею.\n2. П.Л.Жуковський під час екскурсії.\n Терський С. Олика: Історичний нарис. – Львів: Новий час, 2001. – С.3.\n Przyboś A. Radziwiłł Albrycht Stanisław // Polski słownik biograficzny. Wrocław-Warszawa-Kraków-Gdańsk-Łódź, 1987. – T.XXX/1. – S.143-148.\n Шостак І. Суспільна діяльність луцько-житомирського римо-католицького єпископа К.К.Цецішовського // Волинський музей: історія і сучасність. Науковий збірник. Випуск 3. – Луцьк, 2004. – С.386-388.\n Несторук І. Огляд документів на пергаменті з фондів Волинського краєзнавчого музею // Волинський музей: історія і сучасність. Науковий збірник. Випуск 2 – Луцьк, 1999. – С. 67-69.\nПереглядів: 987 | Рейтинг: 5.0/4 | - Оцінити -ВідмінноДобреНепоганоПоганоЖахливо


Стало відоме ім’я другого члена журі Нацвідбору на Євробачення-2022\nСуспільний мовник оголосив ім'я другого члена журі Національного відбору на Євробачення-2022. Ним став член правління Суспільного, режисер Ярослав Лодигін.\n«Відчуваю велику відповідальність, але водночас радість, що маю змогу долучитися до нашої спільної мети — у наші тривожні часи створити велике музичне свято для всієї країни ввечері 12 лютого», — розповів Ярослав Лодигін.\nЗ серпня 2019 року Ярослав Лодигін — член правління Суспільного мовника, відповідальний за платформу телебачення. Також у 2019-му він став членом Європейської кіноакадемії за свою діяльність як режисера і сценариста (найвідоміша його робота — «Дике поле»). Ярослав Лодигін є продюсером і автором ідеї документального серіалу UA: ПЕРШИЙ «Колапс: як українці зруйнували імперію зла». Він є одним із засновників інтернет-радіо «Аристократи» та музичної премії A-Prize.\nСуспільний мовник раніше оголосив ім'я першої членкині журі Національного відбору на Євробачення-2022 — нею стала Тіна Кароль.\nУ суботу, 5 лютого, буде оголошено третього члена журі Нацвідбору.\nЗазначимо, журі та телеглядачі визначають по 50% результату голосування.


Перспектива 21.3 | Благодійний фонд\nХочу допомогти EN\nКожен крок має значення\nМи створюємо умови для повноцінного та гідного життя людей з синдромом Дауна, аутизмом та порушеннями інтелектуального розвитку.\nПерспектива 21.3 – благодійна організація,\nяка захищає інтереси людей з ментальною інвалідністю.\nПротягом 2010-2019 років ми працювали тільки як освітній проєкт під назвою Перспектива 21.3 під егідою Всеукраїнської благодійної організації "Даун Синдром". Проєкт перетворився на незалежну благодійну організацію Перспектива 21.3 у 2019 році. БО Перспектива 21.3 сфокусована на людях із порушеннями інтелектуального розвитку віком 18+ років та їх адаптації до дорослого життя, змістовній повсякденній діяльності, професійній зайнятості та самостійному житті.\nІсторія організації почалася… з маленького хлопчика. Влітку 2003 року народився Петро Василенко. Лікарі запропонували його батькам підписати документи на відмову від нього і народити собі здорову дитину. Вони відмовилися. Маючи можливість виїхати в Нідерланди, сім’я вирішила залишитися в Україні і змінити відношення до людей із синдромом Дауна тут.\nВ 2010 році на базі спеціальної школи-інтернату №26 м.Києва стартував перший в Україні експериментальний проєкт компенсаторного навчання дітей із синдромом Дауна. Простими словами - завдяки зусиллям батьків було відкрито єдиний на той час класс, де дітей із синдромом Дауна навчали відповідно до їх потреб, роблячи акцент на їх сильних сторонах, думаючи з перспективою про їхнє майбутнє.\nАренда Василенко Ван де Рей менеджер освітнього проєкту\nАртур Ігнатов вчитель мистецтва та христианської етики, вихователь\nТетяна Литвиненко вчитель україської мови та розвитку мовлення\nВолодимир Наумов вчитель географії та соціально-емоційного розвитку\nНаталія Ліщук консультант з питань освіти\nОлена Індило вчитель трудового навчання\nВіктор Чепурний вчитель трудового навчання\nГанна Боровик вчитель трудового навчання\nСвітлана Іванченко вчитель математики, музики та ритміки\nОксана Аббасова вчитель математики та вихователь\nКлючовими для майбутнього успіху наших учнів є практичні навички. Вони необхідні і для працевлаштування, і для повсякденного життя. Тому акцент в навчанні саме на них!\nОкрім уроків в школі, учні з початкових класів мали навчальні екскурсії на можливі місця майбутньої роботи.\nЗ 2018 року старшокласники почали проходити практику на реальних підприємствах один раз на тиждень.\nЗ 2019 року для найстаршого класу практика збільшилася до двох тижнів.\nВесь досвід компенсаторного навчання основних шкільних предметів початкової школи систематизований в посібниках, створених на основі успішного досвіду.\nВ методичному посібнику “Навчаємося з радістю” ми зібрали всі основні принципи роботи проєкту.\nВ підручниках з Української мови та читання від 1 до 4 класу відображений найкращий досвід, підтверджений практикою. А методику представлено в методичному посібнику “Компенсаторне навчання української мови”.\nНаразі проходить апробацію посібник з практичної математики.\nПридбати посібники можна на сайті www.dyvogra.com\nЗ 2012 року ми поділилися досвідом більше ніж з 1000 спеціалістів з усієї України.\nНа основі наших майстер-класів було створено безкоштовний онлайн курс за наступними темами: «Компенсаторне навчання дітей з інтелектуальними порушеннями», «Вчитель та асистент: професійне співробітництво», «Комплексне застосування методики ТАН-Содерберг у роботі з дітьми з інтелектуальними порушеннями» та «Компенсаторне навчання української мови дітей з інтелектуальними порушеннями».\nПісля проходження курсу є можливість отримати сертифікат, який можна використати для покриття кредитів, необхідних для атестації педагогічних працівників (за узгодженням з педагогічною або науковою радою вашого закладу освіти).\nКурс знаходиться на освітній онлайн платформі EdEra. Щоб перейти на сторінку курсу натисніть тут.\nЦентр соціальної та трудової адаптації\n6 вересня 2021 року ми відкрили Центр соціальної та трудової адаптації. Сьогодні маємо 8 студентів з інтелектуальними порушеннями, які почали свою підготовку до дорослого життя та майбутнього працевлаштування.\nМи віримо, що кожен з них є унікальною особистістю, створеною за образом Божим. І тому ми створили безпечне середовище де кожен з наших клієнтів отримує можливість розкрити весь свій потенціал і зможе насолоджуватися своїм життям в повноті.\nПриєднуйтеся до нас! Проєкт можна підтримати тут.\nСлідкуйте за оновленнями в наших соціальних мережах\nЛюди з порушеннями інтелектуального розвитку не мають стати частиною суспільства - вони вже є нею!\nЦе ми маємо прийняти цей факт.\nПросто жалість не вирішує проблем людей з інвалідністю. Їх вирішують розуміння та підтримка.\nЛюди із синдромом Дауна, аутизмом та порушеннями інтелектуального розвитку\nможуть і хочуть працювати.\nТи можеш допомогти кожному з них відчувати себе потрібним!\nБО Перспектива 21.3\n07403 Україна, Київська обл.,\nм. Бровари, вул. Поповича, 8\nВи підписалися на перспективні новини!\nInstagram Facebook EN\n© Перспектива 21.3, 2022


Під час районної акції «Я - громадянин України» п’ятьом юнакам та дівчатам вручено паспорти. Також цього дня здійснено покладання квітів до пам’ятника Т.Г.Шевченка.\nЗ нагоди 27-ї річниці незалежності України та 100-річчя відродження української державності у районній школі мистецтв відбулося урочисте засідання та святковий концерт за участю керівництва району, учасників АТО, учнів міських ЗОШ, громадськості. Зі святом присутніх привітала в. о. голови райдержадміністрації Валентина Рябчун:\n- Закликаю усіх ічнянців спільними зусиллями зробити все, щоб ми могли пишатися своєю малою батьківщиною й Україною, шанувати її історію, культуру, традиції. Примножувати їх і вчити цьому своїх дітей. І тільки наша єдність, відчуття приналежності до великого українського народу, почуття патріотизму і національної свідомості можуть стати для нас тим фундаментом, який допоможе нам разом зробити Україну процвітаючою, могутньою і стабільною, - зазначила у своєму виступі Валентина Рябчун.\nХвилиною мовчання вшанували українських Героїв – захисників, загиблих в зоні АТО Володимира Моісеєнка з Іржавця, Станіслава Кривоноса з Івангорода та Юрія Сороки з Гмирянки, усіх тих, хто загинув в ім’я України.\nТакож відбулось вшанування пам’яті полеглих захисників України покладанням квітів керівниками району,громади, громадськістю до могил загиблих земляків воїнів АТО Володимира Моісеєнка, Станіслава Кривоноса та Юрія Сороки.\n24 серпня на міському стадіоні відбулися спортивні змагання, у програмі яких районні сільські спортивні ігри з легкоатлетичного кросу та гирьового спорту; Кубок незалежності з міні-футболу серед учнів ДЮСШ «Колос».\nУ міському парку проведено розважальну програму для дітей. Також у вечірній час на площі Перемога м. Ічня - молодіжний естрадний концерт та святкову дискотеку.\nУ приміщенні архівного сектору РДА розміщено інформаційний стенд «Державна символіка України».


Львівська міськрада район, бази відпочинку, Оренда комерційної нерухомості, зняти приміщення\nОренда приміщення, Львівська міськрада район, бази відпочинку\nЗняти приміщення комерційної нерухомості, Львівська міськрада район, бази відпочинку\nЯкщо Ви вирішили орендувати комерційну нерухомість, Львівська міськрада район, бази відпочинку, то наш сайт зробить пошук оренди комерційних приміщень максимально простим. Ми реалізували сучасний пошук приміщення в оренду за допомогою мапи. Ви маєте можливість переглядати оголошення про довготривалу оренду комерційної нерухомості рухаючи мапу і в результатх пошуку буде відображено пропозиції саме на цій ділянці мапи. Також до Ваших послуг розвинений фільтр, який надає можливість як спрощеного пошуку оголошень за допомогою посилань так і детальніша версія, де Ви можете ввести потрібні Вам памраметри приміщення: ціни, площі, типу.\nЯкщо Ви не знайшли підходяхий варіант, то Ви маєте змогу зберегти пошук і періодично переглядати нові комерційні приміщення, Львівська міськрада район, бази відпочинку не витрачаючи час на налаштування фільтра. Також ми відправимо Вам повідомлення, якщо з'явиться нові приміщення, які будуть підходити під збережені параметри пошуку. Винайняти приміщення Львівська міськрада район, бази відпочинку з допомогою нашого сайту не так і важко.