Botilbuddet Holme | tilbudsportalen.dk\nOm os - Botilbuddet Holme\nKontaktoplysninger for Botilbuddet Holme\nMålgruppen er kendetegnet ved borgere med psykisk sygdom, periodevis med psykose og eventuelle indlæggelser. De typiske udfordringer er:\n?\tVaretagelse af personlig hygiejne, rengøring, økonomi og ernæringstilstand\n?\tUtilstrækkelige sociale færdigheder, kommunikationsvanskeligheder, udfordringer med mestring af egen sygdom\n?\tManglende egenomsorg\n?\tEventuelt misbrug\n?\tVaretagelse af de sundhedsfaglige udfordringer og evt. somatiske plejebehov\nLængerevarende ophold (§ 108) 1.797 kr.\nTakst i alt 1.797 kr.\nTakst i alt fratrukket refusion for indirekte moms 1.797 kr.\n27,55 borgerrettede timer pr. plads pr. uge\nFysio- eller ergoterapeut arbejde 69\nSocial- og sundhedsarbejde - assistenter 287\nArbejdet med borgerens individuelle mål tager afsæt i Voksen-Udrednings-Metoden med de mål sagsbehandler og borger bestiller, at Holme skal udføre.\nIndsatsmål fra VUM-udredningen omsættes i fokusområder i samarbejde med borgeren. Der dokumenteres i den digitale journal CSC.\nØnsker borgeren ikke at deltage er det kontaktpersonen, der sætter mål og handlinger ud fra en faglig vurdering.\nOpfølgning på mål sker i evaluering af samarbejde. Der sker en fælles opsamling på teammøder, der afholdes ugentligt.\nI dokumentationen oprettes en række fokusområder. Det er bl.a. her at borgerens individuelle mål optræder. De revideres løbende og min, hver 4. mdr.\nAlle elementer i den pædagogiske sundhedsplan skal vurderes og evt. revideres min. hver 4. mdr. Det sker så vidt muligt i et samarbejde med borgeren.\nSocialforvaltningen i Københavns Kommunes Kvalitetsmodel version 3.0\nDet planlagte indsatsforløb omkring kvalitetsudvikling i socialpsykiatrien, som vi opstartede i samarbejde med Socialstyrelsen, blev igangsat i januar med adskillige workshops for såvel medarbejdere som beboere. Vi arbejdede med dette frem til nedlukningen af Danmark, hvorefter vi systematisk har fokuseret på to af de fire konkrete delmål, der blev resultatet af dette samarbejde: Drømmesamtaler, som er tænkt som et værktøj til at støtte såvel medarbejdere som beboere til at udfolde beboernes ønsker og drømme for deres tilværelse. Det andet var Fællesarealer inde, for at højne mulighederne for at tilrettelægge og udføre meningsfulde aktiviteter, samvær og relationsarbejde. Konkret er dette blevet understøttet af en økonomisk håndsrækning fra Borgercenter Voksne, der har muliggjort at få en tiltrængt istandsættelse af fællesarealer, nyindkøb af møbler samt ikke mindst indrette et træningskøkken på 2.salen Det igangværende uddannelsesforløb på Københavns Professionshøjskole fortsatte, men med periodiske udfordringer med covid-restriktioner, der pauserede dette. I alt otte medarbejdere gennemførte akademi/diplommodulet i Psykosocial Rehablitering. Under Covid-epidemiens første tid, var noget af personalet på skift hjemsendt. 3-4 medarbejdere tog i den forbindelse et MI-uddannelsesforløb via e-learning. I årets sidste halvdel tog vi hul på Borgerens Plan, der sammen med det nye dokumentationssystem DOMUS (2021) bliver nye redskaber til at løfte opgaven, hvor beboeren står i centrum af sit eget liv og indsatsen i botilbudsregi. Dette i tæt samarbejde med borgerens fremskudte sagsbehandler.\nFra årsskiftet har vi udover tilbuddets kontaktpersoner, tillige ansat en aktivitets- og beskæftigelsesmedarbejder. Håbet er at styrke kvaliteten af de planlagte aktiviteter og om muligt hjælpe til med at få nogle af beboerne hjulpet i forskellige former for beskæftigelse udenfor botilbuddet. De to øvrige Indsatsmål fra forløbet med Socialstyrelsen forventes der også arbejdet med i det kommende år. Det drejer sig om: Øget samarbejde med lokalsamfund og netværk samt Fokus på anvendelse af udendørsarealer/park såvel rekreativt og terapeutisk samt som et sted for meningsfuld beskæftigelse. Begge indsatsmål skal sparkes i gang i et samarbejde mellem medarbejdere, ledelse og den nyansatte aktivitets- og beskæftigelsesmedarbejder. Ydermere er der indgået kontrakt med en frivillig, der skal være med til at understøtte aktiviteter med særlig fokus på udendørsaktiviteter og sundhedsfremme i en rehabiliterende kontekst. Flere af de senest tilgåede beboere har et rusmiddelforbrug, der til tider er medvirkende til uhensigtsmæssig adfærd og konflikter indbyrdes. Denne problematik har ikke tidligere fyldt så meget på Holme og personalet har derfor på personalemøder, teammøder og ved supervision drøftet mulige pædagogiske interventioner, holdninger og forebyggelsesstrategier. Der er enighed om, at vi samlet behøver yderligere sparring på fænomenet, hvorfor vi i 2021 vil kompetenceudvikle os i personalegruppen ligesom vi har indgået en samarbejdsaftale med URUS (Københavns Kommunes Udgående Rusmiddelteam). Holme har indvilliget i at være med i forløbet Tidlig Ibrugtagning af Københavns Kommunes nye dokumentationssystem DOMUS. Det er forventningen at systemet i sig selv, vil bidrage til at højne kvaliteten af såvel det social- som det sundhedsfaglige arbejde. Der planlægges at afsætte en hel del ressourcer til implementeringen af dette i første halvår af 2021. Endeligt er det målet, at de sidste fire medarbejdere får afsluttet uddannelsesforløbet i Psykosocial Rehabilitering, således at vi alle har en stærk platform for det rehabiliterende arbejde\nOmtrent halvdelen af personalegruppen har ved udgangen af 19 gennemført hhv akademi- og diplomniveau-moduler på Professionshøjskolen København i de i samarbejde med Borgercenter Voksne særligt tilrettelagte forløb omkring psykosocial rehabilitering. 4 medarbejdere har været afsted på 4-dages MI kursus. To medarbejdere har taget vejlederuddannelser m.h.p. at varetage vejledning af hhv. pædagogstuderende og social- og sundhedsassistentelever.\nVi har indgået en samarbejdsaftale med Socialstyrelsen vedrørende et ?Indsatsforløb om kvalitet i socialpsykiatrien?. Målet er via en nedsat implementeringsgruppe bestående af såvel personale, ledelse og beboere, at understøtte en effektiv udbredelse og forankring af den aktuelt bedste viden, der findes på området, og derved bidrage til øget kvalitet og effektivitet i den recovery-orienterede indsats. Der vil løbende blive tilrettelagt workshops både for implementeringsgruppen og den samlede personalegruppe, mhp at udvikle metoder hvorpå personale og borgere sammen kan afdække borgerens egne visioner og ønsker for at få beskrevet vedkommendes meningsfulde liv og ønske om udvikling. Vi er i en proces, hvor vi vil omlægge de pædagogiske praksisnære teammøder til i højere grad at inddrage borgerne; fra foråret 20 har vi inviteret 1-2 borgere på skift til at medvirke i møderne, for på den vis at få deres perspektiv på egen trivsel, indsatser og fokusområder. Endvidere vil den ?fremskudte sagsbehandling? der planlægges implementeret på Københavns Kommunes botilbud, tale ind i netop dette, således at alle sammen kan få tilført ?Borgerens Plan? liv, indhold og mening. ?Borgerens Plan? planlægges implementeret efteråret 2020. Vi vil intensivere uddannelsen af personalet på Psykosocial Rehabiliterings-forløbene; målet er, at næsten alle personaler ved årets udgang har gennemført forløbet. Det forventes at dette vil bidrage til en fælles forståelse af begreberne.\nHolme har det seneste år været præget af en turbulent tid med et forholdsvist højt personaleflow. Det har påvirket den faglige udvikling, da vi først i løbet af forår/sommer 19 har opnået et næsten samlet hold, bestående af 2 teams af hver 6 medarbejdere med en ligelig repræsentation af pædagogisk og sundhedsfaglig baggrund. Med udgangspunkt i VUM-bestillinger, pædagogiske sundhedsplaner og kendskabet til beboerne, har der i hele perioden foregået fagligt (sam)arbejde med beboerne, omend perioden til tider har været præget af fokus på dækning af basale behov som mad, medicin og kontakt. Pr 1.8.18 er der ansat en afdelingsleder, der sammen med tilbudsleder tilrettelægger indsatsen omkring Holmes faglige udvikling. Der arbejdes systematisk med at udvikle et fagligt og trygt miljø, med fokus på teamudvikling og tværgående, tværfaglige indsatser, samt beboerinddragelse. Siden efteråret 2018 har 8 medarbejdere, herunder to ledere, gennemført diplommodulet i psykosocial rehabilitering. Holme har arbejdet grundigt med at kvalitetsløfte dokumentationen, både i samarbejde med KIS (Kvalitet i SOF), Center Citys centersygeplejerske og i de to teams. Dette har skabt et grundlag for det videre fokus på dokumentation, omend halvdelen af medarbejdergruppen ikke var ansat i første halvdel af perioden. Der har siden september 18 været et arbejde i gang med at etablere og udvikle beskæftigelse og aktiviteter på Holme, hvilket blandt andet inkluderer et samarbejde med beskæftigelsesteamet på botilbuddene Boserupvej/Stubberupgård. Holme har i perioden derfor fået etableret beskæftigelse/aktivitet 3xugentligt af forskellig karakter, samt flere beboer-arbejdskontrakter. Dette har skabt flere arenaer til at arbejde rehabiliterende og støtte hver enkelt beboer i deres recoveryproces, samt styrkelse af fællesskaber. Der er foretaget mindre renoveringer på bostedet mhp at skabe bedre forhold for faglig såvel som beboerinkluderende mødeaktivitet og dokumentation.\nDer er i efteråret 19 planlagt et 2 dages seminar, hvor den samlede medarbejdergruppe introduceres for Holmes faglige grundlag, strategi og udviklingsplan. Det er tanken at disse dage både skal tilføre medarbejdergruppen viden og indsigt, samt skabe en platform for samarbejde og metodisk udvikling indenfor de rammer der allerede eksisterer og med afsæt i Grundfortællingen (Københavns Kommunes publ). To medarbejdere er sensommer 19 netop startet på diplommodulet psykosocial rehabilitering og yderligere to tilmeldes vintermodulet. Det er i øvrigt planen at sende et antal medarbejdere på 4-dages MI kursus. To medarbejdere er tilmeldt vejlederuddannelser m.h.p. at varetage vejledning af hhv. pædagogstuderende og sosuassistent elever. Ledelsen vil den kommende periode tage stilling til, hvordan LA2 fremadrettet skal bringes i spil ift. nuværende medarbejdergruppe, idet 2/3 af medarbejdergruppen, samt ledelsen ikke har gennemgået Sopras undervisning.\nDer er ikke planlagt større ændringer på tilbuddet de kommende år og det forventes at fundamentet til det faglige arbejde bliver færdigstøbt og kommer til at danne grundlag udviklingen af et stærkt fagligt bo og arbejdsfællesskab.\nDet er socialtilsynets samlede vurdering, at tilbuddet Holme fortsat opfylder betingelserne for godkendelse jf. §§ 6 og 12-18 i lov om socialtilsyn, og besidder den fornødne kvalitet med henblik på at sikre at borgerne ydes en indsats, der er i overensstemmelse med formålet med offentlige og private tilbud efter lov om social service. Holme har 22 pladser, som er godkendt i henhold til servicelovens § 108. Tilbuddets målgruppe er voksne borgere præget af angst, depression, forandret virkelighedsopfattelse og personlighedsforstyrrelse. Under tilsynsbesøget den 7. september 2021 har der været fokus på kvalitetsmodellens temaer: Uddannelse og beskæftigelse Kompetencer Fysiske rammer. Socialtilsyn Hovedstaden vurderer, at tilbuddet understøtter, at borgerne - i det omfang det er relevant - deltager i beskyttet beskæftigelse eller samværs- og aktivitetstilbud eller i at blive parate til at deltage heri. Ansættelse af en aktivitetsmedarbejder har betydet et øget udbud af aktiviteter i botilbuddet, hvilket socialtilsynet vurderer, at det understøtter at borgerne tilbydes en meningsfuld hverdag samtidig med, at aktiviteterne understøtter det sociale fællesskab. Socialtilsynet konstaterer en stigning i personalegennemstrømningen i månederne forud for tilsynsbesøget, men vurderer også, at ledelsen og medarbejderne har formået at understøtte, at borgerne trods dette modtager en højt kvalificeret faglig indsats. Den tværfaglige medarbejdergruppe ses at have relevante kompetencer i forhold til tilbuddets målgruppe, faglige tilgange og metoder, herunder har socialtilsynet observeret, at borgerne mødes respektfuldt og anerkendende. Et planlagt undervisningsforløb i bl.a. Low arousal II vurderes at bidrage til fælles opkvalificering af både nye og "gamle" medarbejdere. Socialtilsynet er opmærksomt på, at indskrevne borgere i stigende grad har misbrugsproblematikker, og at tilbuddet i forhold til dette samarbejder med udgående behandlingstilbud og også kan trække på ekstern viden og sparring herfra. Socialtilsynet opfordrer dog tilbuddets ledelse til at afklare, om der er behov for at styrke de interne kompetencer på området. Botilbuddets fysiske rammer hører hjemme i bygninger, som tidligere har fungeret som herregård, og det er vurderingen, at omgivelserne, de udendørs faciliteter og det generelle miljø samt stemningen i botilbuddet understøtter borgernes trivsel og sociale fællesskab. Samtidig er de indendørs fysiske rammer ikke tidssvarende for et botilbud, der drives efter servicelovens § 108. Der er ikke mulighed for at træne færdigheder i egen selvstændig bolig, idet borgerne bor på værelser, hvoraf de fleste er små. Borgerne deler desuden badeværelser, og der er udfordringer i forhold til tilgængelighed for nogle af borgerne, som med tiden har fået fysiske funktionsnedsættelser. På den baggrund anbefales tilbuddet at lægge en plan med henblik på fremtidssikring af de fysiske rammer samt til fortsat at samarbejde med handlekommuner om eventuel re-visitering af de borgere, hvis plejebehov og mulighed for at kunne bevæge sig frit og selvstændigt, ikke kan tilgodeses i tilbuddets nuværende fysiske rammer. Endelig er det vurderingen, at botilbuddets beliggenhed betyder, at nogle af borgerne undgår at færdes i misbrugsmiljøer. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddets økonomiske forhold er gennemskuelige og giver mulighed for en bæredygtig drift og tilfredsstillende faglig kvalitet i forhold til prisen og i forhold til tilbuddets målgruppe.\nSocialtilsyn Hovedstaden vurderer, at tilbuddet understøtter, at borgerne - i det omfang det er relevant - deltager i beskyttet beskæftigelse eller samværs- og aktivitetstilbud eller i at blive parate til at deltage heri.\nNår en stor del af borgerne ikke deltager i ekstern beskæftigelse eller samværs- og aktivitetstilbud, skal det ses i sammenhæng med, at en del af borgerne er over 65 år, og at nogle af borgerne udover deres psykiske sygdom har somatiske problematikker.\nSocialtilsynet vurderer, at ansættelse af en aktivitetsmedarbejder har betydet et øget udbud af aktiviteter i botilbuddet, hvilket socialtilsynet vurderer, understøtter at borgerne tilbydes en meningsfuld hverdag.\nDet er fortsat socialtilsynets vurdering, at tilbuddet har stort fokus på, at borgerne skal kunne leve et så selvstændigt liv som muligt med udgangspunkt i egne ønsker og behov. Der er fokus på udvikling og/eller vedligehold af daglige gøremål og personlige kompetencer, der øger borgernes selvstændighed.\nDet er fortsat socialtilsynets vurdering, at tilbuddet understøtter borgerne i at udvikle og bibeholde sociale relationer og være en del af et fællesskab - særligt fællesskabet internt på Holme vægtes højt. Både ledelse og medarbejdere er opmærksomme på borgerens individuelle behov og forskelligheder i forhold til, hvordan og på hvilken måde, der kan skabes relationer og venskaber mellem borgerne på tværs af tilbuddet.\nSocialtilsynet vurderer fortsat, at medarbejdere og ledelse er gode til at understøtte borgernes individuelle mål, herunder mål for udvikling og/eller vedligeholdelse af selvstændighed og relationer. Det er i den sammenhæng socialtilsynets vurdering, at der på tilbuddet er et godt og gennemskueligt dokumentationsmateriale, som er med til at sikre indsatsen.\nHolme vurderes desuden, at understøtte borgernes kontakt til og samvær med familie og eventuelt netværk med udgangspunkt i den enkelte borgers samtykke og ønsker. Socialtilsynet anerkender, at flere beboere på Holme har delmål, der involverer dem i lokalsamfundet. Borgerens individuelle mål vurderes at være relevant set i forhold til målgruppens behov og forudsætninger.\nSocialtilsynet vurderer forsat, at Holme i meget høj grad sikrer kvaliteten i tilbuddet gennem arbejdet med tilbuddets målsætning, en klar og tydeligt afgrænset målgruppe og med afsæt i relevante tilgange og metoder fremmer borgernes trivsel, og der ses udvikling og eller stabilitet hos borgerne. Det konstateres dog, at der af og til in-visiteres beboere, der er uden for målgruppen, og derfor vurderes det i de perioder at være svært at vedligeholde målgruppeafgrænsningen. Socialtilsynet noterer sig imidlertid, at tilbuddets ledelse gør, hvad de kan for at vedligeholde Holmes målgruppeafgrænsning, hvilket vurderes at være yderst relevant, da tilbuddets øvrige beboere er yderst sårbare overfor beboere med udadreagerende misbrugsadfærd evt. i kombination med kriminalitet.\nSocialtilsynet kan fortsat konstatere, at Holme kan redegøre for, hvordan og i hvilken grad deres metoder bidrager til opnåelse af mål, hvad enten disse mål er udviklende og er med til at skabe forandringer for den enkelte, eller målene sikrer stabilitet og forebygger forværring. Holme arbejder klart med disse mål i samarbejde med borgerne. Holme arbejder desuden med dokumentation af borgerens udvikling, hvor særligt handlingsbeskrivelserne fremstår meget relevante. Der følges løbende op på indsatserne og dette dokumenteres.\nDet er socialtilsynet vurdering, at Holme forsat har en faglig kompetent ledelse, der forsøger at inddrage medarbejderne i den faglige udvikling og ændringerne på Holme. Det er socialtilsynets vurdering, at ledelsen på Holme har fokus på kerneopgaven, på borgernes medbestemmelse og trivsel og på medarbejdernes trivsel og faglige indsats. Ledelsen har desuden en klar, tydelig og relevant opgave- og ansvarsfordeling, som er kendt af medarbejderne. Ledelsen er tydelige og ikke mindst synlige både for medarbejdere og beboere, hvilket socialtilsynet ser som yderst positivt.\nDet er fortsat socialtilsynets opfattelse, at medarbejderne på Holme jævnligt og struktureret tilbydes relevante kurser, temadage etc. samt modtager planlagt supervision.\nDet er socialtilsynets vurdering, at Holmes personalegennemstrømning er blevet væsentlig mindre siden foregående tilsyn og sygefraværet er lavt.\nSocialtilsyn Hovedstaden vurderer, at botilbuddets tværfaglige medarbejdergruppe har relevante kompetencer i forhold til tilbuddets målgruppe, faglige tilgange og metoder, herunder at borgerne mødes respektfuldt og anerkendende.\nSocialtilsynet er opmærksomt på, at indskrevne borgere i stigende grad har misbrugsproblematikker, og at tilbuddet i forhold til dette samarbejder med udgående behandlingstilbud og også kan trække på ekstern viden og sparring herfra. Socialtilsynet opfordrer dog tilbuddets ledelse til at afklare, om der er behov for at styrke de interne kompetencer på området. Socialtilsynet vurderer samtidig, at ledelsen - i samarbejde med den centrale ledelse - generelt har et godt strategisk fokus på at sikre kompetencerne på såvel kort som langt sigt.\nSocialtilsynet konstaterer en stigning i personalegennemstrømningen, men vurderer også, at ledelsen og medarbejderne har formået at understøtte at borgerne - trods dette - og modtager en højt kvalificeret faglig indsats.\nSocialtilsynet har foretaget sin vurdering på grundlag af budget 2021 samt budgetnøgletal og nøgletal fra årsrapport. Socialtilsynet har endvidere baseret sig på oplysninger om tilbuddet, der er offentliggjort på Tilbudsportalen.\nSocialtilsynet har den 28.4.2021 godkendt tilbuddets årsbudget for 2021, idet der er lagt vægt på følgende tre forhold:\nSocialtilsynet har påset, at tilbuddets årsrapporttal har en intern sammenhæng og ikke afviger væsentligt fra det budgetterede.\nSocialtilsynet bemærker, at tilbuddet i 2020 har haft relativt høje udgifter til administrationsomkostninger. Socialtilsynet er blevet oplyst om, at baggrunden herfor er uforudsete Covid 19- relaterede udgifter.\nSocialtilsyn Hovedstaden vurderer, at botilbuddets omgivelser, udendørs faciliteter og det generelle miljø og stemningen i botilbuddet understøtter borgernes trivsel og sociale fællesskab.\nSamtidig er de indendørs fysiske rammer ikke tidssvarende for et botilbud, der drives efter servicelovens § 108. Der er ikke mulighed for at træne færdigheder i egen selvstændig bolig, idet borgerne bor på værelser, hvoraf de fleste er små. Borgerne deler badeværelser, og der er udfordringer i forhold til tilgængelighed for nogle af borgerne, som med tiden har fået fysiske funktionsnedsættelser.\nPå den baggrund anbefales tilbuddet at lægge en plan med henblik på fremtidssikring af de fysiske rammer samt til fortsat at samarbejde med handlekommuner om eventuel re-visitering af de borgere, hvis plejebehov og mulighed for at kunne bevæge sig frit og selvstændigt, ikke kan tilgodeses i tilbuddets nuværende fysiske rammer.\nDet er vurderingen, at botilbuddet har fokus på at vedligeholde og indrette de fysiske rammer inde og ude, så de indbyder til at opholde sig og være aktiv i.\nEndelig er det vurderingen, at botilbuddets beliggenhed betyder, at nogle af borgerne undgår at færdes i misbrugsmiljøer.\nSocialtilsyn Hovedstaden vurderer, at Holme generelt understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel. Herunder, at den faglige indsats tager afsæt i borgernes behov og ønsker og i øvrigt leveres af en kompetent og tværfagligt sammensat medarbejdergruppe på en måde, som er respektfuld og inddragende overfor borgerne. Udgangspunktet for støtten til borgerne er således i høj grad de forhold, som borgerne selv finder vigtige og meningsfulde, samtidig med at medarbejderne også arbejder med borgernes motivation, f.eks. i forhold til kost, motion, rusmiddelforbrug og deres generelle trivsel.\nSocialtilsynet bemærker, at interviewede borgere giver udtryk for i høj grad at blive mødt af engagerede og omsorgsfulde medarbejdere.\nSocialtilsynet finder, at tilbuddet har relevant fokus på at overholde Covid 19-restriktioner og -retningslinjer, ligesom tilbuddet sikrer, at borgerne har adgang til relevante sundhedsydelser.\nSocialtilsynet konstaterer, på baggrund af den skriftlige dokumentation og ledelsens oplysninger, at der er tilfælde, hvor det er vanskeligt at imødekomme indskrevne borgeres behov for støtte og pleje i tilfredsstillende grad inden for botilbuddets fysiske rammer. Socialtilsynet tager til efterretning, at botilbuddets ledelse i høj grad er opmærksom herpå og er i dialog med visiterende kommuner vedrørende dette.\nDet er endvidere socialtilsynets vurdering, at tilbuddet qua et godt kendskab til borgerne og med afsæt i metoden Low Arrousal, trivsels/tryghedsplaner og systematisk brug af risiskovureringer så vidt muligt forebygger magtanvendelser og vold og overgreb, og det vurderes, at tilbuddet har relevant plan for videreuddannelse med henblik på at sikre, at tilbuddet også fremover har kompetencer inden for dette område.\nSocialtilsyn Hovedstaden har gennemført et uanmeldt tilsynsbesøg på Holme den 3. december 2020. Det er socialtilsynets samlede vurdering, at tilbuddet Holme fortsat opfylder betingelserne for fortsat godkendelse jf. §§ 6 og 12-18 i lov om socialtilsyn og besidder den fornødne kvalitet for at sikre at borgerne ydes en indsats, der er i overensstemmelse med formålet med offentlige og private tilbud efter lov om social service. Holme har 22 pladser, som er godkendt i henhold til servicelovens § 108. Tilbuddets målgruppe er voksne borgere præget af angst, depression, forandret virkelighedsopfattelse og personlighedsforstyrrelse. Under tilsynsbesøget har der været fokus på kvalitetsmodellens tema Sundhed og trivsel. I forbindelse med besøget interviewede socialtilsynet to borgere i deres boliger. Desuden blev fem medarbejdere interviewet. På baggrund af interviews med borgere og medarbejdere og den borgerrettede dokumentation vurderer socialtilsynet, at borgerne trives i tilbuddet og modtager en indsats af høj kvalitet. Dette ses bl.a. at hænge sammen med de faglige tilgange, der anvendes i tilbuddet, hvor borgernes behov og ønsker og det, de selv finder er meningsfuldt, er afsættet for medarbejdernes indsatser. Desuden ses tilbuddets værdier, som respekt og rummelighed tydeligt afspejlet i medarbejdernes tilgang til borgerne og tilbuddets rammer som helhed. Socialtilsynet vurderer desuden, at tilbuddets indsats understøtter borgernes mulighed for selvbestemmelse og at borgerne har indflydelse på hverdagen i tilbuddet. Det er vurderingen, at tilbuddet efterlever myndighedernes retningslinjer vedrørende Covid 19, og at tilbuddet samtidig har stor opmærksomhed på borgernes trivsel i en tid med mange restriktioner. Socialtilsynet vurderer, at borgerne qua den tværfagligt sammensatte medarbejdergruppe, som både rummer social- og sundhedsfaglige kompetencer mødes af kompetente medarbejdere, og at tilbuddet samtidig sikrer, at borgerne har adgang til eksterne sundhedsydelser. Det er dog vurderingen, at tilbuddets fysiske rammer begrænser tilbuddets mulighed for at yde optimal hjælp og støtte til borgere, som har behov for særlig plejeindsats. Til gengæld er de fysiske rammer hjemlige og indbyder til nærvær og fællesskab. Tilbuddets vurderes at være i stabil drift. Personalegennemstrømningen er lidt højere end på andre lignende botilbud men er samtidig faldet væsentligt siden 2018. Og dét, at relationer og nærvær prioriteres i tilbuddet, vurderes sammen med tilbuddets størrelse, at betyde at borgere og medarbejdere har et godt kendskab til hinanden, og at borgerne dermed sikres kontinuitet i den faglige indsats. Det er socialtilsynets vurdering, at dette kendskab også bidrager til at tilbuddet så vidt muligt undgår magtanvendelser og arbejder relevant med at forebygge vold og overgreb. Ledelsen vurderes i den sammenhæng at have relevant fokus på at sikre, at medarbejdergruppen også fremover besidder relevante kompetencer. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddets økonomiske forhold er gennemskuelige og giver mulighed for en bæredygtig drift og tilfredsstillende faglig kvalitet i forhold til prisen og i forhold til tilbuddets målgruppe.\nSocialtilsynet vurderer fortsat, at tilbuddet, i forhold til de beboere det er relevant for, opstiller konkrete mål for borgerens beskæftigelse, og at der følges op herpå. Der er endvidere socialtilsynets fortsatte vurdering, at det løbende vurderes om et beskæftigelsestilbud kunne være relevant, for de beboere, der ikke er i beskæftigelse. Samlet vurderes det fortsat, at Holme tager udgangspunkt i handlekommunens mål for den enkelte beboer, og under hensyn til borgernes behov og forudsætninger, stimulerer borgernes udvikling med henblik på at understøtte parathed og muligheder for beskæftigelse. Socialtilsynet kan forsat konkludere, at ingen af beboerne er i beskæftigelse uden for Holme, mens der er beboere, der er i beskæftigelse på Holme. Det skal i den sammenhæng nævnes, at flere af beboerne er ældre borgere over 65 år og nogle har somatiske vanskeligheder. Socialtilsynet vurderer imidlertid fortsat, at der er både forpligtende og gode samarbejder på tværs af organisation i forhold til at understøtte de interne beskæftigelsestilbud og aktiviteter til de beboere, det er relevant for.\nDet er forsat socialtilsynets vurdering, at tilbuddets medarbejdere i høj grad har relevante kompetencer i forhold til at arbejde med målgruppen. Medarbejderne er veluddannede og har både den erfaring og viden, der er nødvendig i forhold til at understøtte tilbuddets målsætninger og målgruppe. Det er desuden socialtilsynets vurdering, at de metoder tilbuddet anvender understøtter medarbejderne i at møde borgerne ud fra borgernes aktuelle behov. Det er ydermere socialtilsynets vurdering, at Holme i samarbejde med Center City har et strategisk fokus på, hvordan de nødvendige kompetencer sikres på såvel kort som langt sigt, samt hvordan der kan trækkes på eventuelle specialistkompetencer. Det observeres, hvordan tilbuddets medarbejdere på en etisk måde forholder sig til og handler forsvarligt og omsorgsfuldt i forhold til borgerne. Det er på den baggrund socialtilsynets vurdering, at medarbejderne møder borgerne med respekt for den enkeltes behov og forudsætninger, og at medarbejderne har fokus på borgernes retssikkerhed.\nSocialtilsynet har foretaget sin vurdering på grundlag af budget 2020 samt budgetnøgletal og nøgletal fra årsrapport for 2018 og 2019. Socialtilsynet har endvidere baseret sig på oplysninger om tilbuddet, der er offentliggjort på Tilbudsportalen.\nSocialtilsynet har den 13.05.2020 godkendt tilbuddets årsbudget for 2020, idet der er lagt vægt på følgende tre forhold:\nSocialtilsynet har efter uddybning fra Københavns Kommune modtaget tilfredsstillende svar på spørgsmål til enkelte budgetposter i 2020-budgettet.\nDet er socialtilsynets vurdering, at Holmes udendørs faciliteter i høj grad understøtte beboernes behov, mens de fysiske rammer inden døre generelt ikke er tidssvarende. Beboerne deler badeværelser, og at der ikke er mulighed for eventuelt at træne færdigheder i eget køkken, i egen lejlighed med ansvar for dette. En del af værelserne er også meget små. Det vurderes dog fortsat, at Holmes fysiske rammer har stor betydning for borgernes trivsel, og borgerne oplever tilbuddet som deres hjem. Fællesrummene og disses indretning vurderes at være relevant for udvikling af de sociale kompetencer, ligesom Holmes fysiske beliggenhed gør, at nogle borgere undgår at færdes i misbrugsmiljøer. Det er socialtilsynets vurdering, at Holme arbejde aktivt på at gøre tilbuddet mere hyggeligt og de ydre rammer mere attraktive, så beboerne ønsker at deltage i forskellige former for havearbejde.\nSocialtilsyn Hovedstaden har besøgt tilbuddet Holme den 21. marts 2019. Det er forsat socialtilsynets samlede vurdering, at tilbuddet Holme opfylder betingelserne for fortsat godkendelse jf. §§ 6 og 12-18 i lov om Socialtilsyn, og at tilbuddet fortsat besidder den fornødne kvalitet for at sikre at borgerne ydes en indsats, der er i overensstemmelse med formålet med offentlige og private tilbud efter lov om social service. Socialtilsynet vurderer ud fra samstemmende oplysninger fra borgere, medarbejdere og leder, at borgerne trives i tilbuddet og har mulighed for at deltage i fællesskaber i og uden for fællesskabet, særligt fællesskaberne på Holme. Socialtilsynet vurderer forsat, at Holme i meget høj grad sikrer kvaliteten i tilbuddet gennem arbejdet med tilbuddets målsætning, en klar og tydeligt afgrænset målgruppe og ud fra relevante tilgange og metoder, fremmer Holme borgernes trivsel, og der ses udvikling og eller stabilitet hos borgerne. Af og til in-visiteres beboere med psykiske og sociale udfordringer, der rækker udover, hvad Holmes personalenormering og beboersammensætning kan forventes at rumme. Socialtilsynet noterer sig, at tilbuddets ledelse er opmærksomme på dette forhold og tilstræber et så gensidigt samarbejde med visiterende myndighed som muligt. Holme vurderes at have en kompetent ledelse bestående af tilbuds- og afdelingsleder. Ledelsen vægter borgernes og medarbejdernes trivsel og medbestemmelse højt, og har fokus på en fortsat udvikling af tilbuddet - både i forhold til borgernes trivsel, den faglige indsats og den daglige drift. Tilsynet noterer sig, at Holme er et rummeligt og anerkendende botilbud, der understøtter beboernes fællesskabsfølelse. Dette vurderes at være særligt ved Holme og har meget stor betydning for borgernes trivsel og udvikling i tilbuddet.\nSocialtilsynet vurderer fortsat, at tilbuddet, i forhold til de beboere det er relevant for, opstiller konkrete mål for borgerens beskæftigelse, og at der følges op herpå.\nDer er endvidere socialtilsynets fortsatte vurdering, at det løbende vurderes om et beskæftigelsestilbud kunne være relevant, for de beboere, der ikke er i beskæftigelse.\nSamlet vurderes det fortsat, at Holme tager udgangspunkt i handlekommunens mål for den enkelte beboer, og under hensyn til borgernes behov og forudsætninger, stimulerer borgernes udvikling med henblik på at understøtte parathed og muligheder for beskæftigelse. Socialtilsynet kan forsat konkludere, at ingen af beboerne er i beskæftigelse uden for Holme, mens der er beboere, der er i beskæftigelse på Holme. Det skal i den sammenhæng nævnes, at flere af beboerne er ældre borgere over 65 år og nogle har somatiske vanskeligheder. Socialtilsynet vurderer imidlertid fortsat, at der er både forpligtende og gode samarbejder på tværs af organisation i forhold til at understøtte de interne beskæftigelsestilbud og aktiviteter til de beboere, det er relevant for.\nDet er forsat socialtilsynets vurdering, at tilbuddets medarbejdere i høj grad har relevante kompetencer i forhold til at arbejde med målgruppen. Medarbejderne er veluddannede og har både den erfaring og viden, der er nødvendig i forhold til at understøtte tilbuddets målsætninger og målgruppe.\nDet er desuden socialtilsynets vurdering, at de metoder tilbuddet anvender understøtter medarbejderne i at møde borgerne ud fra borgernes aktuelle behov.\nDet er ydermere socialtilsynets vurdering, at Holme i samarbejde med Center City har et strategisk fokus på, hvordan de nødvendige kompetencer sikres på såvel kort som langt sigt, samt hvordan der kan trækkes på eventuelle specialistkompetencer.\nDet observeres, hvordan tilbuddets medarbejdere på en etisk måde forholder sig til og handler forsvarligt og omsorgsfuldt i forhold til borgerne. Det er på den baggrund socialtilsynets vurdering, at medarbejderne møder borgerne med respekt for den enkeltes behov og forudsætninger, og at medarbejderne har fokus på borgernes retssikkerhed.\nDet er socialtilsynets vurdering, at Holmes udendørs faciliteter i høj grad understøtte beboernes behov, mens de fysiske rammer inden døre generelt ikke er tidssvarende. Beboerne deler badeværelser, og at der ikke er mulighed for eventuelt at træne færdigheder i eget køkken, i egen lejlighed med ansvar for dette. En del af værelserne er også meget små.\nDet vurderes dog fortsat, at Holmes fysiske rammer har stor betydning for borgernes trivsel, og borgerne oplever tilbuddet som deres hjem. Fællesrummene og disses indretning vurderes at være relevant for udvikling af de sociale kompetencer, ligesom Holmes fysiske beliggenhed gør, at nogle borgere undgår at færdes i misbrugsmiljøer. Det er socialtilsynets vurdering, at Holme arbejde aktivt på at gøre tilbuddet mere hyggeligt og de ydre rammer mere attraktive, så beboerne ønsker at deltage i forskellige former for havearbejde.\nDet er forsat socialtilsynets vurdering, at Holme i meget høj grad understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel. Det vurderes, at Holme yder en indsats i forhold til sundhed og trivsel, der modsvarer borgernes behov. Indsatsen tager udgangspunkt i den enkelte borgeres ønsker og forståelse af trivsel og sundhed, det kan fx være korte gåture rundt i tilbuddets store have. Tilbuddet har også fokus på kost, motion og rygning, og beboerne støttes og motiveres til at minimere deres rusmiddelforbrug eller starte behandling, når de ønsker det.\nDet er socialtilsynets klare vurdering, at Holme respekterer borgernes værdighed og integritet, det ses fx ved at beboerne udsmykker deres værelse og gangene, hvor de bor med deres egne ting. Der arbejdes i høj grad med at sikre borgernes medinddragelse, selv- og medbestemmelse, således at borgerne støttes i at tage aktiv del i og have ansvar for beslutninger vedrørende dem selv og deres hverdag i tilbuddet, fx har beboerne ønsket et orangeri, hvilket tilbuddet har efterlevet.\nDet er socialtilsynets vurdering, at Holme via deres pædagogiske indsatser har fokus på at forebygge magtanvendelser, og at medarbejderne har refleksioner i forhold til begrebet magt og dette italesættes løbende. Der har de seneste par år været ganske få magtanvendelser. Medarbejderne har imidlertid viden om, hvad der karakteriserer en magtanvendelse, og hvordan en eventuel magtanvendelse skal registreres, og drøftes til brug for løbende læring og forbedring af indsatsen.\nDet er desuden forsat socialtilsynets vurdering, at Holme i høj grad forebygger vold og overgreb. Det vurderes, at Holme arbejder med forebyggelse af vold og overgreb med afsæt i metoden Low Arousal og trivselsplaner. Det vurderes, at medarbejderne på Holme har relevant faglig viden om forebyggelse af vold og overgreb set i forhold til tilbuddets målgruppe, og at de kan handle hensigtsmæssigt ved bekymring, mistanke eller viden om overgreb.


PRM / Pensionsrapport: Problemet kan være meget større - Newsbreak.dk\nPRM / Pensionsrapport: Problemet kan være meget større\n11. juni 2018 08:23 | Af: Ritzau Info\nPressemeddelelse fra Mellemfolkeligt Samvirke\nDe 10 største danske pensionsselskaber har i alt investeret 5,5 mia. kr. i 10 globale virksomheder, der alle er berygtede for at drive rovdrift på mennesker og miljø. Det viser ny rapport fra Mellemfolkeligt Samvirke\nMen undersøgelsen er kun et lille udsnit af pensionsselskabernes investeringer. Der kan potentielt være tale om mange flere penge.\n“Vi har blot spurgt til et lille udsnit af problematiske virksomheder. Vi frygter, at problemet er meget større, end det vi nu har dokumenteret. Det er på tide, at pensionsselskaberne får ryddet op i deres investeringer og løfter deres samfundsansvar,” siger Helle Munk Ravnborg, der er forkvinde i Mellemfolkeligt Samvirke.\nDe 10 virksomheder er udvalgt, fordi det er dokumenteret, at de forbryder sig imod mennesker og miljø. Det er virksomheder som eksempelvis Shell, der i årevis har udledt store mængder af olie i Niger Deltaet – og Wilmar, der har brugt børnearbejde på plantager i Indonesien.\n“Det er helt uacceptabelt, at vores tryghed i alderdommen skabes på bekostning af brud på menneskerettighederne og et smadret miljø. Det er tid til at få ryddet op,” siger Helle Munk Ravnborg.\nPensionsselskaberne investerer på vegne af rigtig mange danskere, og derfor har Mellemfolkeligt Samvirke oprettet “Aktive Pensionskunder”, hvor pensionskunder kan få sparring ift. at gå i dialog med deres pensionsselskab for at sikre sig, at samfundsansvaret bliver løftet på betryggende vis.\nLæs mere på ms.dk/pension\nForkvinde Helle Munk Ravnborg: 2547 1657\nPressechef Ulrik Norup Jørgensen: 2825 7976\nLæs hele pressemeddelelsen på Via Ritzau her: https://via.ritzau.dk/pressemeddelelse/pensionsrapport-problemet-kan-vaere-meget-storre?releaseId=13024665


Konkurrence-samfundet og krigen | Arbejderen\nDette indlæg beskæftiger sig med den ideologiske kamp for at føre krig. Altså borgerskabets grundlæggende begrundelse for krigens uundgåelighed:\nFørst religionens forklaring om, at mennesket er skabt uforanderligt og derfor til stadighed må kæmpe med sine fra skabelsens tid indre dæmoner. Senere forklaringen om, at vi rummer nogle dyriske biologiske instinkter, som tilsyneladende også er uforanderlige.\nKlassekampen foregår som bekendt ikke kun med bomber og kanoner, men kapitalen og imperialismen kan ikke eksistere uden krigen. Derfor behøver magthaverne en forklaring på krigen, og de har fundet denne: at der i mennesket er en iboende ondskab og grådighed.\nI modsætning til borgerskabets forklaring står Marx’ og Engels’ forklaring: Mennesket er et produkt af dets omgivelser, og når mennesket forandrer sine omgivelser, forandrer mennesket sig også.\nDe herskendes ideologi er den herskende ideologi, som det siges. Når mennesket lever i konkurrencesamfundet eller konkurrencestaten, bliver vi dybt præget af det. Men samtidig er der en modgående bevægelse – klassens fællesskab og samarbejde – og den skaber en anden bevidsthed og derfor en anden ide.\nAggression som medfødt gen\nFredsspørgsmålet, spørgsmålet om krig eller fred, har altid været et helt afgørende tema for den arbejdende befolkning fra den tidligste historie til i dag. Krigens årsag har været et ligeså centralt spørgsmål.\nFor liberalisterne og overklassen har mantraet altid været, at krige er uundgåelige, fordi aggression er et individuelt medfødt gen i den menneskelige natur.\nMed kristendommens indførelse og dens ideologiske overbygning i form af arvesynden (vi er alle syndere for herren) blev mennesket fra fødslen udstyret med grådighed og selviskhed.\nI midten af 1800-tallet blev denne forestilling for alvor truet af den omfattende omkalfatring af bondesamfundet til industrisamfundet. Overklassens og borgerskabets forvrængede opfattelse af Darwins revolutionerende opdagelser blev nu til en passende afløsning for den gamle religiøse opfattelse. Og den nye opfattelse passede så fint ind i det liberalistiske samfunds menneskesyn, nemlig det konkurrerende og aggressive menneske – den stærkeste overlever.\nI 1960’erne og 1970’rne opstod der kætterske og oprørske tanker og ideer under de industrialiserede landes højkonjunktur og i kampen mod USA’s krigsførelse i Vietnam. Som ideologisk modvægt hertil blev der udgivet mangfoldige bøger, film og såkaldt videnskabelige værker. De handlede om, at konkurrencemennesket og det territoriale menneske – altså mennesket der hele tiden erobrer nye områder - er årsagen til krigen, og at dette menneskes egenskaber er nedarvet fra dyrene. Zoologen Desmond Morris og hans bog "Den nøgne abe" (altså mennesket) blev en overvældende salgssucces og gav inspiration til vor tids "Abernes planet".\nKonkurrencemenneske og konkurrencestat\nIdeen om konkurrencemennesket og det territoriale menneske lever videre i dag, blot en anelse omskrevet som ideen om det konkurrerende samfund eller konkurrencestaten. Her skal alt konkurrenceudsættes, og det skal det individuelle, konkurrerende menneske så at sige også. Ideen ligger fint i forlængelse af tidligeres tiders vulgærdarwinisme.\nDet overvældende flertal af arbejdende mennesker ønsker at skabe og leve i fred og fordragelighed.\nDesmond Morris påstår frydefuldt i "Den nøgne abe", at "mennesket trods alle sine kulturskabte præstationer inderst inde stadig er en nøgen abe-primat af navn, rovdyr af gavn". Med andre ord: Arbejderklassen skal konkurrere med andre nationers arbejdere. Vi skal også konkurrere med andre arbejdere i vores egen nation om arbejdet og med arbejdsgiverne om lønnen. For alle ønsker vi grundlæggende kun rigdom for os selv.\nDe dyriske instinkter indebærer, at mennesket uundgåeligt må invadere nabonationers område.\nMennesket efterstræber ustandseligt andres revir, eftersom det har en uforanderlig nedarvet natur og er et rovdyr, hvis naturlige instinkt er at dræbe med våben.\nDa man begyndte at studere dyrs forhold til deres miljø (etologien), blev det fremhævet, at aggressionsdriften ligger mennesket i blodet og er nedarvet gennem årtusinder. Hvis vi tvinges til at holde fred, undertrykkes den naturlige aggression, og vi får stress og depressioner. Freden er en trussel forstås!\nBlandt andre påstande kan nævnes de religiøse henvisninger. Det påstås for eksempel, at islam som religion i sig har indbygget aggression og en nærmest morderisk opdragelse. I den kristne arvesynd ligger tilsvarende en indbygget forståelse af, at mennesket er skabt selvisk og grådigt.\nI virkeligheden er alt dette vrøvl tilbagevist utallige gange, blandt andet gennem arbejderklassens kamp for det solidariske samfund. Det overvældende flertal af arbejdende mennesker ønsker at skabe og leve i fred og fordragelighed. Men i den ideologiske kamp i dag har de herskende klasser brug for ideen om konkurrencesamfundet, hvor konkurrence, aggression og krig er uundgåeligt.\nVi kan her forstå, at krige ikke har meget med økonomiske, politiske og sociale årsager at gøre. Den egentlige årsag til krig er medfødt og ligger i den menneskelige natur. Mennesket er et afmægtigt offer for dets aggressive biologiske impulser. Vanviddet og de uhyrlige påstande fra Desmond Morris og ligesindede når nye højder, når der sættes lighedstegn mellem dyrenes adfærd og imperialistisk krigsførelse. Men man vil lede forgæves i skove og på sletter efter et dyr, der har fremstillet bomber og jagerfly og dræbt millioner af mennesker. Led i stedet i Downing Street 10, Èlysèe Palæet, Det ovale Værelse i Washington, Wall Street og Londons finanscentrum!\nNår den hakkeorden, som hersker i dyrenes verden, overføres til det menneskelige samfund, går det helt galt. Så bliver det en betingelse for fred at dukke nakken. For hvert enkelt individ ved, hvem der er stærkest, og hvem der svagest, og derfor vil den svageste trække sig uden kamp.\nOverført siges det: Hvis de svagere nationer giver efter, får vi ingen krige. Hvis fagforeningerne gør symbolsk modstand mod arbejdsgiverne, får vi en ende på klassekampen, og vi vil leve i fred og fordragelighed.\nSocialt og ikke biologisk betinget\nMarx og Engels nægtede at anskue klassekampen som en biologisk kamp for tilværelsen og mente derfor også, at det forhistoriske menneske har måttet lære samarbejdets kunst for at overleve. Det var ikke konkurrence og krig, der førte os derhen, hvor mennesket overlevede som art. De nægtede at godtage, at det kapitalistiske samfundssystem var en direkte forlængelse af naturlovene.\nVi står endnu ikke over for et åbent fascistisk styre, men der banes en vej.\nDarwin levede i det liberalistiske kapitalistiske system, og derfor var det lettere for ham at se konkurrencen, og at den stærkeste overlever i naturen, for det foregik for øjnene af ham i det samfund, han var en del af. Men han anså alligevel ikke, at naturens og historiens love var de samme.\nHan argumenterede derfor heller ikke for en grusom overlevelseskamp i samfundet. Overklassens og borgerskabets opfattelse af hans revolutionerende opdagelser var derfor forvrængede.\nDen menneskelige aggression og territorialkrav er således produkter af samfundets sociale system og ikke af biologiske systemer. Som det siges i Det kommunistiske Partis Manifest:\n"I samme grad som det ene menneskes udbytning af det andet ophæves, i samme grad ophæves den ene nations udbytning af det anden. Når modsætningen mellem klasserne indenfor nationen forsvinder, ophører nationernes fjendtlige stilling til hinanden".\nOnde og "underlegne" kulturer\nDer er en påstand om, at vi har en overlegen dansk eller vestlig kultur, som vi skal kæmpe for, og som vil bringe os til en førerposition på verdensplan. Og hvis andre nationer med onde diktatorer på unfair måde vil ødelægge denne, skal de nedkæmpes gennem handelskrig og militær krigsførelse.\nDen store fare er, at den moderne fascistiske ideologi viderefører og bygger ovenpå disse påstande om danskernes og den vestlige kulturs naturlige kristne overlegenhed, mens andre mennesker er underlegne, og deres ondskab kan kun nedkæmpes med våben og social undertrykkelse.\nNationen har en fare, en kræftbyld indbygget. Det kan være menneskelige "invasive underarter" eller udefra kommende ideer. Det kan være en bestemt trosretning, en bestemt del af befolkningen med en anden underlegen kultur. Eller det kan være en bestemt ondskabsfuld, oprørsk politisk opfattelse som kommunisme. Disse ondskabsfulde kulturer og ideer skal bekæmpes med alle til rådighed stående midler.\nNår arbejderklassen svarer igen kollektivt i disciplineret fællesskab, opstår der en modsætning mellem det, der opleves, og det borgerlige liberalistiske tankegods. Som der spørges i Det kommunistiske Manifest:\n"Kræves der særlig dyb indsigt for at forstå, at når menneskenes livsvilkår, deres indbyrdes sociale forhold, deres sociale tilværelse ændrer sig, så sker der også ændringer i deres forestillinger, anskuelser og begreber, kort sagt i deres bevidsthed?"\nDet samme gør sig gældende, når arbejderklassen går til aktiv modstand mod overgreb, forringelser af livsvilkår og forberedelse til krig. Her åbenbares modsætningen mellem liberalisternes påstande om menneskets individuelle grådighed og dovenskab og arbejderklassens glæde ved arbejdet, fællesskabet og freden. Her afsløres samtidig, at når krigene i nyere tid påstås at blive ført for friheden, så er der ene og alene tale om friheden til at udbytte andre.\nOptrappet krig om byttet\nDen krig, der føres både hjemme og ude mod arbejderklassen, har taget til i et uhørt stort omfang efter de socialistiske landes sammenbrud. Det være sig nedbrydningen af den sociale sikkerhed og den kollektive velfærd. Det være sig undertrykkelsen og udbytningen af de fattigste lande.\nDerfor kan fredsspørgsmålet i dag stilles på følgende måde: Socialisme eller barbari.\nDet ses tydeligt i dag, at med sammenbruddet i de socialistiske lande og forvitringen af de kommunistiske partier indledte arbejdsgiverne og regeringerne en umenneskelig og benhård klassepolitik. Samtidig begrunder de den internationale konkurrence med de fattige arbejdere med, at de relativt højere lønnede arbejdere skal presses ned i løn. Arbejderne skal konkurrere med hinanden, som var det en konkurrence for at overleve biologisk. Men reelt er det for at øge profitten af en investerede kapital.\nDet samme kan siges om de fattigste lande eller lande, som har råstoffer, som kapitalen mangler. Her føres en umenneskelig benhård imperialistisk krig, indtil alle råstoffer og menneskelige ressourcer er udnyttet og brugt op. Herefter lades landet og den arbejdende del af befolkningen i ufattelig armod. Den eneste konkurrence, der nu er tilbage for kapitalen, er, hvilken del af den internationale kapital og de transnationale selskaber, der skal investere og have udbytte af genopbygningen.\nFolkefront og enhed i arbejderklassen\nDet er kapitalens evige jagt på profit, der er årsagen til alle imperialistiske krige. På den måde er Det Kommunistiske Partis Manifest stadig en vejledning til aktiv handling.\nPå tærsklen til Første Verdenskrig stod det i 1914 klart, hvor langt degenereringen i det tyske Socialdemokrati (SPD) var nået. SPD stemte for krigsbevillinger og støttede derfor det tyske borgerskab i Første Verdenskrig. Stik imod Internationalens beslutning om at stemme imod krigskreditterne havde SPD’s ledere givet grønt lys for, at deres nationale herskende klasser kunne kaste arbejdere ud i nedslagtning af arbejdere. Det samme sker for øjnene af os i dag med indkøb af milliarddyre angrebsfly.\nDet er værd at huske på, at den russiske revolution efterfølgende vandt gennem parolen om fred, brød og jord.\nI starten af 1930’erne stillede spørgsmålet sig: Hvad skal der til for at hindre krigen og barbariet? Svaret kom i august 1935, da Kommunistisk Internationale holdt sin 7. verdenskongres, hvor den fremtrædende bulgarske kommunist Dimitrov sammenfattede arbejderklassens erfaringer.\nDet lykkedes som bekendt ikke at forhindre krigen, men læren af kampen lever stadig den dag i dag: Folkefront mod fascisme og krig og arbejderklassens enhed.\nFaren for verdenskrig er overhængende\nHer efter socialismens sammenbrud stilles vi overfor en ny tid, hvor vi må bygge oven på både Georgi Dimitrovs analyse og sammenfatte arbejderklassens erfaringer. Der findes ikke længere en socialistisk stormagt som garant for at holde fascismen og imperialismen i ave. Både den nationale og internationale arbejderklasse er splittet, og det samme er de kommunistiske partier. Opgaven er indlysende, for de kommunistiske partier må samles som forudsætning for at skabe fredskampens enhedsfront.\nFascistisk tankegods stikker sit grimme fjæs frem i disse år, og Socialdemokratiet følger efter. Dansk Folkeparti er konstant med til angreb på arbejderklassens tilkæmpede goder eller rettigheder under dække af, at det er "de fremmede" religiøse kulturer, der stjæler, sviner og myrder.\nDisse dovne "fremmede" arbejdere nasser på danskernes resultater læs: dansk arbejderklasses resultater – så vi må redde de rigtige danske arbejdere. Men hvad der sker, er i virkeligheden, at de tilkæmpede rettigheder fra den selvsamme arbejderklasse ryger med i købet. Se for eksempel på et helt aktuelt eksempel som den såkaldte ghettoplan, hvor den almennyttige boligsektor nedbrydes, privatiseres og fordyres.\nVi står endnu ikke over for et åbent fascistisk styre, men der banes en vej, og med godtagelse af krigsbevillinger og nedbrydning af de sociale rettigheder træder Socialdemokratiet ikke op imod den.\nEndnu farligere og værre er USA’s finanskapitals kamp for at bevare sit verdensherredømme. USA kan ikke længere opretholde sit økonomiske verdensherredømme og bliver derfor mere og mere desperat. Faren for verdenskrig er overhængende.\nMed de socialistiske landes sammenbrud og visse racistiske og krigeriske politiske magtovertagelser i Europa er der banet en vej ideologisk til at føre arbejderklassen bag lyset.\nFor at forstå hvordan det er kommet dertil, at stærkt højreorienterede og fascistiske ideer igen er kommet til magten i dele af Europa, er Balkan-krigene i 1990’erne og USA’s strategi et studie værd.\n(Læs Sven Tarp: En bebudet krig). Her blev misinformation og løgn sat i system. Serberne blev dæmoniseret, angiveligt for at forhindre udrensning af Kosovo-albanerne. Det var nærmest et korstog, hvor de kristne korsfarere skulle kæmpe mod de griske og onde. Senere kom Irak, Libyen, Afghanistan, Syrien og Rusland.\nI dag, hvor en fascistisk overtagelse af den politiske magt i USA er en fare, kan det være på sin plads at citere fra Sovjetunionens Kommunistiske Partis 17. kongres i 1934:\n"Fascismens sejr i Tyskland må ikke betragtes alene som et tegn på arbejderklassens svaghed og som en følge af, at socialdemokratiet, der har banet vejen for fascismen, forrådte arbejderklassen.\nMan må tillige betragte den som et tegn på bourgeoisiets svaghed, som et tegn på, at bourgeoisiet ikke mere er i stand til at herske ved hjælp af de gamle metoder, parlamentarismen og det borgerlige demokrati, og derfor er tvunget til at gribe til terroristiske indenrigspolitiske regeringsmetoder som et tegn på, at det ikke mere er i stand til at finde en udvej af situationen på basis af en fredelig udenrigspolitik og derfor er tvunget til at gribe til krigspolitik". (J. Stalin: Leninismens problemer)\nFor marxister og kommunister stiller fredsspørgsmålet sig i dag endnu vanskeligere end i 1930’erne:\nEn splittet og decimeret kommunistisk bevægelse. Socialismens sammenbrud. Et Folketing som halehæng til den mest krigeriske stat i verden. Et desperat USA. Fascismens opblomstring i de tidligere socialistiske lande i Europa. Fascistiske ideer på vej i de gamle imperialistiske lande.\nPå den førnævnte 7. verdenskongres i 1935 sagde den italienske kommunist Togliatti blandt andet:\n"Krigen pålægger arbejderbevægelsen at fremskynde omstyrtelsen af det kapitaliske klasseherredømme (…) Ved ihærdigt at kæmpe for freden i dag vil vi omkring den revolutionære avantgarde kunne samle arbejderklassens masser, de arbejdende bønder og småborgerskabet, som proletariatet skal føre frem til forvandlingen af den imperialistiske krig til en borgerkrig mod bourgeoisiet (…) allerede før krigen bryder ud, at forsvare freden, som er genstand for den dybeste forhåbning hos de arbejdende (… )Ved at forsvare freden forsvarer vi mulighederne for revolutionens sejr".\nSå også i dag er der er al mulig grund for en marxist og kommunist til at forsvare freden. Lad mine slutord være de samme som Dimitrovs fra hans 1. maj-tale i 1936, som han holdt under overskriften "Fredskampens enhedsfront":\n"Kampen for freden er kamp mod fascismen, kamp mod kapitalismen, kamp for socialismens sejr i hele verden".\n24. aug. 2018 - 12:10 24. aug. 2018 - 13:17\naf Per Aabel, Kommunistisk Parti\nI anledningen af 200-året bringer Arbejderen en række artikler om Karl Marx og hans betydning. Denne artikel er skrevet af Per Aabel, medlem af Kommunistisk Parti. Det er en bearbejdet udgave af det oplæg, som hun holdt på Kommunistisk Partis Marx-seminar i København den 5. maj.


Køb Box Elevationsseng 180x200 cm - Split topmadras!\nBedømmelse for ProSleep Hybrid - elevationsseng - 180x200\nDERFOR SKAL DU VÆLGE PROSLEEP HYBRID\nDenne box elevationsseng fremstår med et enkelt og elegant udtryk. Her har du elevationsbund og springmadras samlet i et, der gør at madrassen aldrig skrider ud og derfor er fodendebremser og sidebremser helt unødvendige. Denne box elevationsseng har fast bund og lydløs Linak motor. Den perfekte elevationsseng til dig, der både stille høje krav til design og kvalitet.\nDANSK PRODUCERET HYBRID ELEVATIONSSENG 180x200 cm\nDansk produceret elevationsseng til dig, der ikke vil gå på kompromis med din søvn. En dobbeltseng i 180x200 cm i top kvalitet. Sengen er opbygget af 3 lag, der tilsammen giver dig optimal støtte og komfort. ProSleep Hybrid elevationsseng har et stilrent og elegant udtryk og giver dig den optimale aflastning i løbet af natten. Sengen er individuelt tilpasset din vægt og kropsform – den følger din krop for at trykaflaste, samtidigt med at den bevarer elasticitet og en kølende effekt.\nBox elevationsengens base er bygget op omkring en kraftig træramme med en solid pladebund, der er opdelt, så elevationsfunktionen kører optimalt. Oven på bunden ligger en 5 zonet springmadras med pocketfjedre og øverst en tyk ventilerende topmadras. Fleksibel plade bund med lydsvag "Linak" motor samlet i et med springmadrassen sikrer den optimale støtte og forhindrer af madrassen skrider ud.\nDen medfølgende topmadras på 8 cm er det første lag, der tager imod dig, når du lægger dig på sengen. En god topmadras er lige så vigtig som resten af sengen, da topmadrassens høje viskoelaticitet er med til at sikre dig, at du får den optimale støtte fra sengens fjedre. Valget af topmadras har stor indflydelse på komfort oplevelsen, derfor har du mulighed for at vælge mellem 2 topmadrasser. Begge typer af topmadrasser har tekstilnet i siderne, for at sikre optimal ventilation. Du kan frit vælge mellem 2 enkelt topmadrasser eller en stor H-split topmadras til din dobbelt elevationsseng.


Klimadebat.dk > Debatforum > Forklaringer på klimaændringer > Energibetragtning\nHvor bliver al den energi, vi bruger, af?\nVi bruger en masse energi - til opvarmning af huse (dog ikke nær ækvator), til transport, til industri osv. Vores huse er isolerede, men ligeså meget varme, som vores radiatorer producerer, ligeså meget varme forsvinder ud gennem væggene. Vi lægger bare ikke mærke til det, fordi der ikke er noget udenom husene til at holde på varmen - den forsvinder.\nMen hvad hvis den varme bliver i jordens kredsløb?\nLigesådan med biler og andre transportmidler. Motorerne producerer en masse varme samtidigt med, at de kører. Men vi lægger ikke mærke til varmen, fordi der ikke er noget omkring bilerne til at holde på den.\nHvad hvis den varme bliver i jordens kredsløb?\nDen kinetiske energi fra transportmidlerne bliver endda også omdannet til varme - omend i mindre målestok - ved opbremsning.\nDet meste af den energi, vi producerer, ender i sidste ende som varme.\nSet i lidt større perspektiv. Al den olie, naturgas, kul, som vi har udvundet, er i sidste ende også omdannet til varmeenergi. Energiproduktionen fra alle oliefelterne, kul-lagrene osv. rundt omkring på jorden må have givet et bidrag til den globale opvarmning.\nOg hvis denne varme bliver i atmosfæren, er det varmen fra husopvarmning, bilkørsel, industriproduktion osv. gennem de sidste 200 år eller mere, som stadig er i atmosfæren.\nOpvarmningen af et hus synes ikke af meget, men hvis opvarmningen har stået på i et par hundrede år og aldrig forsvinder, må det kunne måles på et tidspunkt.\nJeg synes, at det kunne være interessant at vide, hvor stor en del af den globale opvarmning, som skyldes energiproduktionen.\nDer er en fysisk lov om energibevarelse. Vi omdanner en masse kemisk energi, som sandsynligvis ender som varme i atmosfæren.\nOg det er al energien, som bliver produceret, der skal medregnes inkl. den energi, vi regner som spild. Det er den øvre brændværdi, vi skal regne med.\nForskellen på om solen skinner eller ej (dag eller nat) kan være mere end 10 grader. På en sommerdag, hvor solen rigtig skinner, kan temperaturen stige adskillige grader blot på grund af solen.\nHvis forskellen på sol og ikke sol er måske 10 grader, hvorfor er det så alarmerende, hvis den globale temperatur stiger med bare en halv grad?\nHvorfor er jorden (og de andre planeter) ikke blevet varmere, når solen har skinnet i flere milliarder år?\nDet ser ud som om den menneskeskabte varme (måske fra energiproduktionen) bliver i atmosfæren, mens varmen fra solen (strålingsvarme) forsvinder igen.\nEr der forskel på varme?\nVarmeproduktionen må kunne beregnes rimelig nøjagtigt, og dog - hvor meget varme forsvinder ud i verdensrummet (kan varme afgives til masseløst rum?), hvor meget energi bliver brugt til at smelte isen ved polerne, opvarme havene og jorden mv.? Hvor stor er varmestrålingen fra jorden?\nSå vidt jeg kan se, er den mængde varme, som er produceret ved afbrænding af olie, kul osv. direkte proportional med mængden af CO2 i atmosfæren. Det er altid CO2, som får skylden, men hvor stor en del af opvarmningen skyldes varmeproduktionen? Er det røgen eller ilden, der varmer? Eller måske en kombination af begge dele.\nHvis varmeproduktionen ved energifremstilling giver et signifikant bidrag til den globale opvarmning, vil det så hjælpe med vindmøller og andre alternative energikilder?\nSå vil en vindmølle blot transformere vindens energi om til varme og det vil ikke ændre varmeproduktionen.\nEller hvis det lykkes at starte energiproduktion ved fusionsenergi. Det vil løse vores energi- og CO2-problem, men der vil stadig produceres varme.\nEt løst overslag.\nI 2006 produceredes energi svarende til 12.000 mio. tons olie om året (kilde: oliebranchen.dk) = 12*10^12 kg olie.\nBrændværdien (den øvre) skønnes til 40 MJ/kg.\nEnergi produktion 12*10^12 * 40*10^6 J = 4,8*10^20 J\nAtmosfærens masse skønnes til 5,2*10^18 kg\nLuften specifikke varmekapacitet skønnes til 1010 J/(kg*K)\nAtmosfærens varmekapacitet: 1010 * 5,2*10^18 J/K = 5,25*10^21 J/K\nAtmosfærens temperaturstigning pr år (2006) = 4,8*10^20 / 5,25*10^21 K = 0,09 K (1 grad hvert 11 år)\nForudsætninger for det løse overslag\n* al energiproduktion omdannes til varme\n* ingen indflydelse fra CO2\n* ingen afgivelse af varme til verdensrummet\n* ingen afgivelse af varme til at smelte is, opvarme have mv.\n* tør luft - ingen vanddamp i luften\n* ingen påvirkning fra solen\nJeg har lavet et meget simpel applet, hvor de forskellige faktorer i denne beregning kan ændres. Den kan ses på min hjemmeside www.jenshenrikpedersen.dk -> appletter -> klima beregningsprogram eller http://www.jenshenrikpedersen.dk/Opvarm.htm.\nAppletten kan også (meget simpelt) tage højde for smeltet is ved at beregne isens smeltevarme.\nLidt flere overvejelser.\nCO2 og andre udledte gasser kan ændre både atmosfærens masse og dens specifikke varmekapacitet.\nBegge dele har indflydelse på den globale opvarmning.\nMåske vil atmosfærens volumen forøges i stedet for at temperaturen stiger, lidt ligesom hvis både P, V, n og T alle kan ændres i gassernes tilstandsligning.\nEgentlig er fossile brændstoffer gamle plantedele, som er blevet omdannet i tidligere tider.\nMens planterne levede, omdannede de CO2 til ilt og forbrugte energi.\nNu (under energiproduktion) omdanner de ilt til CO2 og afgiver energi.\nJeg ved dog ikke, om de afgiver samme mængde CO2, som de har optaget, og om de afgiver samme mængde energi, som de har forbrugt.\nGennem livets udvikling på jorden har planter optaget solenergi. Men planterne leverer ikke energien tilbage til atmosfæren. Energien bliver bundet i for eksempel olie og gas. Når vi frembringer energi af fossile brændstoffer, er det i virkelighedens solens energi, vi omdanner, og den energi opvarmer i sidste ende atmosfæren.\nSolenergi, atomkraft og vindenergi ender i sidste ende også med at opvarme atmosfæren - også selv om det ikke producerer CO2.\nAtmosfæren er i ligevægt. Solen kan opvarme jorden, når den skinner, men måske er det først, når energien bliver bundet (i solceller, vind, planter osv), at den kan opvarme atmosfæren.\nJens Henrik Pedersen, oktober 2009\n(7449) @Jens Henrik\nAlt energi omsættes 100 % til varme til sidst!\nJordens samlede energiforbrug 321.000 petajoule (PJ) eller 89.000 Twh/år (Danmarks el-forbrug 0 35 Twh/år).\nSolens samlede afsatte effekt på jorden se\nved 1000 w/m^3, fra solen: 95.030 Tw eller lidt mere end jordens samlede (årlige) energiforbrug det afsættes pr time af solen!\nOg vi ved at jordens energiafsætning fra vulkanskaktivitet og jordvarme som i sidste ende kommer fra Jordens kerne i det hele taget varierer over tid og at jordens temperatur ikke er afhængig heraf!\nSå det har ingen betydning overhovedet!\nPrøv her til at se på at der kommer 95.000 Twh ind på jorden pr time som er 95.000 * 24 pr dag og 95.000 * 24 * 365 Twh pr år det har jorden i tusiende vis af år magtet at holde i balance så temperaturen på jordens overflade kun har varieret inde for meget få grader. Så mon ikke også jorden kan håndtere den mikroskopiske energi afsætning fra vor energiproduktion.\nFordi der er balance mellem det energi som kommer ind til jorden og det som forlader jorden!\nNej Det ser det netop ikke ud til. Læs nogle af Frank Lansers indlæg!\nJa! Men energien opvarmer ikke atmosfæren!\n(378) Fra Wikipedia:\nMan kan jo se at temperaturen i byer er steget. Dette skyldes bl. andet lokal energiproduktion, men også ændret albedo, læforhold, luftfugtighed etc. Jeg er ikke umiddelbart klar over hvor stor en del af denne temperaturstigning skyldes frigivelse af termisk energi.\nMen jeg synes der er et skræmmende aspekt i det. Forestil dig at vi områder at håndtere fusionsenergi og det bliver billigt. Så betyder det basalt set at vi kan flytte solen ned på Jorden. Og så er der frit løb til at varme op direkte. jeg tænker på mange steder, specielt asien (hvor jeg boede for 10 år side), hvor man har AC kørende i alle bygninger, mangler man energi, bygger man et nyt kraftværk og er der for koldt kan man åbne et vindue. På gadeplan er alle butiksdørene fuldt åbne, selvom der er +30'C udenfor og 19'C i butikken.\nDet fik mig dengang til at tænke: 'Mennesket er endnu ikke klar på denne energiform'. Hvor stor den regionale effekt af urban opvarmning er, har jeg ingen ide om.\n(9) Hvis atmosfæren optog al den energi, solen rammer jorden med, ville temperaturen stige 1 grad ca. hver 8.time.\nSolen har skinnet på jorden i milliarder af år, uden at temperaturen er steget markant.\nMennesket producerer energi, som vil få temperaturen i atmosfæren til at stige 1 grad ca. hvert 11. år, hvis den ender i atmosfæren.\nMenneskets energiproduktion producerer også CO2 (CO2 og energiproduktionen er ca. proportionale).\nCO2 gør, ifølge CO2-teorien, at atmosfæren skulle absorbere mere af solens energi og derfor vil temperaturen stige.\nTemperaturstigningen på jorden svarer ca. til at menneskets energiproduktion bliver omsat til varme i atmosfæren.\nHvad hvis jorden kan afgive den energi, som den modtager fra solen, som den altid har gjort, men ikke kan afgive den energi, som den modtager fra menneskets energiproduktion?\nOm det er energiproduktionen i sig selv eller CO2's absorption af solens energi, som får den globale temperatur til at stige, ved jeg ikke, men jeg synes, at det er et godt spørgsmål i debatten.\nHvis atmosfæren optog al den energi, solen rammer jorden med, ville temperaturen stige 1 grad ca. hver 8.time.\natmosfærens varmeakkumuleringsevne er mikroskopisk i forhold til havet!\nTemperaturen stiger jo netop ikke i atmosfæren!\nHvis menneskets energiproduktion skulle opvarme verdenshavene bare en grad vil det tage mange mange år.\nOm det er energiproduktionen i sig selv eller CO2's absorption af solens energi, som får den globale temperatur til at stige, ved jeg ikke, men jeg synes, at det er et godt spørgsmål i debatten\nhvis co2 kan medvirke til en temperaturstigning kan det kun opfattes som et gode i og med det tager de værste skadevirkninger af den forestående næste istid.\n- hvilket fysisk princip skulle en sådan (hypo)tese bygge på?\n(Idet jer ser bort fra, at mennesker ikke kan producere energi, men kun omsætte energi).\n(9) Fysisk princip : Iagttagelser, som er en del af den naturvidenskabelige metode.\nDen naturvidenskabelige metode fungerer omtrent således :\nMan har nogle iagttagelser.\nUd fra disse iagttagelser opstiller man en hypotese.\nMan undersøger hypotesen eksperimentelt.\nHvis eksperimenterne bekræfter hypotesens forudsigelser, arbejdes der videre med den, indtil den kan ophæves til regel eller lov.\nI modsat fald bortkastes eller modificeres hypotesen.\nMine iagttagelser er :\nSolen har skinnet på jorden i milliarder af år, uden at der er kommet en blivende temperaturstigning.\nSolen tilfører jorden så megen energi, at jorden umuligt kan absorbere den.\nMennesket er begyndt at producere/forbruge energi.\nTemperaturen på jorden er begyndt at stige svarende ca. til menneskets energiproduktion.\nDer er en øget mængde af CO2 i atmosfæren (proportional med menneskets energiproduktion).\nMine hypoteser er (og det er kun hypoteser) :\nTemperaturstigningen skyldes mest den menneskelige energiproduktion.\nSolen skinner på jorden, som den altid har gjort - med eller uden CO2.\nDog har for eksempel solpletter betydning for varmestrålingen, men de kommer og forsvinder igen.\nMen som skrevet - det er kun hypoteser.\nDe bliver ikke rigtige af, at jeg overbeviser nogen.\nDe skal bekræftes eksperimentelt, for at man kan gå videre med dem.\nJeg har et eksperiment med varmestråling, som måske kunne indikere, om hypoteserne har en berettigelse, men jeg har ikke mulighed for at udføre det.\n@Jens Henrik Pedersen\nBare så du ikke føler dig alt for alene med dine tanker, kan jeg give dig dette link:\nDet er svært at regne på, fordi systemet mildest talt ikke er lukket.\nMen i det omfang vi bruger vindstrøm til forsyning og til bygning af vindmøller må varmebidraget til kloden derfra blive nul.\nMed VE ( ikke A-kraft eller fusionsenergi ) har vi yderligere den mulighed, at kloden kan køles ved at omdanne varmeenergi til radiobølger, som vi sender ud i rummet.\nHvad er det for et eksperiment, du har tænkt på..?\n(378) Der er en energikilde mere som man bør have med i energibalancen, og det er varme fra jordens indre. Termisk varme fra radioaktivt henfald i jorden (samt lidt friktion og sikkert også lidt omsat potentielt energi). Varmen fra undergrunden er konstant. Ligeledes betragtes solens input til jorden som konstant (0.1 % variation). Dog er der faktorer som skydække og lign (albedo) som påvirker dette\nDet som det drejer sig om i diskussionen er ligevægt. Og da systemet er så kompliceret kan man ikke bare benytte en liniær relation.\nJeg har ikke fundet nogen kilder, som har en fuldstændig energibalance, men de findes helt sikkert. Men set i forhold til solvarme og terrristisk varme så vil jeg anslå at antropisk varme (den varme vi frigiver med vores energiforbrug) kun udgør en lille andel på global skala, men i urbane områder godt kan have en stor effekt.\nEn lille kommentar hertil er at energien skal bevares. Tænk på følgende: Solen opvarmer atmosfæren og vinde opstår heraf. Vi bygger en vindmølle til at trække energi ud af atmosfæren. Vi får lidt strøm vi kan bruge til at lave kaffe og hvis vi har elvarme, så kan vi varme vores bolig. Men tænk også at den energi vi trække ud fra vinden med vores vindmølle rent faktisk betyder at vinden har lidt mindre energi og at der derfor vil blive lidt koldere et andet sted.\nVarmen fra undergrunden er konstant\nJa over tid men variationen kan meget vel betyde at i 10 - 20 år holdes effekt tilbage som så frigives ved øget vulkansk aktivitet senere. Når den vulkanske aktivitet sker under havet akkumuleres effekten i havet hvorved variation i vulkansk aktivitet udvandes!\nMen tænk også at den energi vi trække ud fra vinden med vores vindmølle rent faktisk betyder at vinden har lidt mindre energi og at der derfor vil blive lidt koldere et andet sted.\nsom igen opvejes af den varme som strømmen fra møllen afsætter i feks boligen som i sidste ende ender som varme i naturen igen!\n(9) @ Jacob\nTak for linket. Jeg kan se, at der er andre, der har de samme ideer.\nJeg er godt klar over, at det er meget mere komplekst end som så.\nHar du et tal i Joule på, ca. hvor meget varmeafgivelsen fra jordens indre er?\nMener du, at vinden skal afgive energi for at lægge sig?\nMåske ved at danne varme i luften for eksempel ved friktion?\nEr det ikke netop varme (temperaturforskelle, høj – og lavtryk), der danner vinden?\nEr teorien følgende :\nVarme omdannes til vindenergi. Vinden afgiver sin energi igen ved at danne varme – lidt kort fortalt.\nKan man afkøle jorden ved at bremse vinden med vindmøller, tage den energi vi selv har brug for og sende energi ud i verdensrummet i form af radiobølger for at holde temperaturen nede?\nJeg troede, at jeg var den eneste med sjove teorier.\nSpørgsmålet er vel, om vinden vitterlig opvarmer atmosfæren, når den afgiver sin energi.\nMen hvor skulle energien ellers blive af?\nJeres hypotese er, at der ikke er noget bidrag til den globale opvarmning fra vindenergi?\nVarmen er allerede produceret, når vinden blæser.\nHvorimod for eksempel solenergi og a-kraft danner varme, som ellers ikke ville være endt som varme i atmosfæren.\nPræcist det relevante fysiske spørgsmål at stille. Jeg mener også, at næsten det hele må ende sådan.\nMen der er forskellige former for varme, og den kan afsættes forskellige steder.\nAfsættes den i havet (via bølgeenergi) tilsvarende spildvarme fra atomkraft, så medvirker den nok mere til at smelte is ved nordpolen, end hvis energien afsættes i en skov over land.\nAfsættes den på en vindmølle, så vil noget af energien blive til elektromagnetisk stråling, som forsvinder ud i rummet.\nMen stort set må det hele ende som varme.\nUnder forudsætning af, at vindmøller produceres, opstilles og vedligeholdes med vindkraft ( altså uden brug af fossilt brændsel ), så mener jeg, at det må være et faktum og ikke blot en hypotese.\nVi kan gøre det samme med solenergi direkte uden først at lade solen lave vind.\nEn solfanger laver strøm til en radiosender, som sender radiobølger ud i rummet. Det vil også køle kloden.\nI begge tilfælde er det solenergien, der bliver omdannet og sendt retur til rummet, og derved slipper vi for varmen.\nMen vi må nok indstille os på at forske og blive meget dygtigere til at udnytte VE, før det er en realistisk metode, som kan batte.\nA-kraft og fusionsenergi kan selvfølgelig ikke gøre det samme. Det er som med olie og kul nogle store energilagre, som vi har til rådighed og bør gemme til den næste istid, hvor solen bidrager med for lidt. Enhver frigivelse af disse lagre vil bidrage til opvarmning.\nSå at bruge vore kostbare og begrænsede energidepoter i en periode med global opvarmning, kan jeg kun betegne som evnesvagt.\nVE er vejen frem.\n(7449) @Jakob + Jens Henrik\nDet i sidder og vurderer på er: En massiv stråle som hældes i en spand hvor et betydeligt hul i bunden af spanden af uforklarlige årsager lige netop til alle tider kan holde vandstande på det samme niveau i spanden. Eller til sammenligning med den enorme energitilførsel solen afsætter på jorden som igen skal ud i verdensrummet så temperaturen er konstant på jordoverfladen.\nFor at blive i symbolikken så tilfører i en 1/4 dråbe vand hver time til de oceaner af vandmasser som fosser gennem spanden! Igen som en pandang til Jorden og solens energiafsætning og menneskets energiproduktion som er aldeles uden betydning overhovedet.\nAt opvarme atmosfærer via menneskeskabt energiproduktion er utopi når der er så enorme energitransporter fra jorden op gennem atmosfæren og til rummet!\nRedigeret d. 29-10-2009 01:49\nDu finder det målbart varmere i byerne, og det skyldes, så vidt jeg ved, kun i ringe grad CO2 eller andre drivhusgasser, så "utopien" er altså delvist at finde som målbar virkelighed.\nVi er dog meget enige om, at systemet er så åbent og udvekslingen med omgivelserne så stor, at der nok skal meget til på de rigtige steder, før det globalt kan ændre noget nævneværdigt, og man vil nok også foretrække andre metoder.\nMen forestiller du dig f.eks. en billig varmepumpe udviklet til COP 1000 , hvor den fryser havvand og afleverer 150 grader varm damp.\nSå kan vi lave strøm ved at fryse havet til is, og energien til det kan komme derfra eller evt. fra bølger, som vi dræner for energi med træstammer, før de når kysten og udvikler varme.\nDerefter er det kun et spørgsmål om skala, og vi må kunne køle kloden mere betydeligt.\nI det tilfælde vil det teoretisk kunne gøres med enhver energikilde, men det vil stadig kun være VE, der ikke modvirker arbejdet med et varmebidrag.\nDen store kunst må dog igen igen igen være at lagre energien til trange tider i stedet for at spilde den til havet, rummet eller andre mærkværdige steder.\nJa! 100 m fra en skorsten på et villafyr er der en målbar temperaturforøgelse hvis man står i vindretningen og måler når fyret kører. 50 m fra skorstenen er effekten større og endnu større ved ved 25 m for slet ikke at tale om lige oven på skorstenen. Og det samme for en by når den "afsætter effekt" fra biler, kraftværker fabrikker osv jo længere væk fra energikilden jo lavere udsving på målinger!\nVE: Nej det kan vi selvfølgelig ikke! (evighedsmaskine).\nMen vi har en udtalt mangel på evnen til at se synergier omkring energi og navnlig lavtemperatur energi vi vælter os i som kunne producere el, og dermed undgå at opvarme kloden ved bla el-produktion som du er bange for.\nMen vi kan så meget andet se\nHer koges damp i en lavpris solfanger med energi i træ eller en anden energikilde overophedes dampen som netop vil komme ud som strøm på turbinen.\nEnergipil se http://www.folkecenter.net/dk/rd/biogas/energipil/ Der kan produceres energipil fra en Ha (10.000 Kwm) som yder energien i 4500 l olie eller 41 Mwh/år.\n2,5 Kvatratkilomter dampsolfanger under glas ved Esbjerg Kraftværk se\nSom altså har den effekt at når der afbrændes 400 Mw energipil jammen så omsættes denne energipil til 400 Mw strøm når altså solen koger damp i solfangerne og denne damp overophedes via energipilen. Og det sker i netop de kompressorer som i vinterhalvåret bruges til at forsyne Esbjerg med varme ved at fryse havvand.\nJeg syntes det er lidt tankevækkende at et areal på 30 x 30 km energipil kan yde over 5 twh pr år hvis der er damp til rådighed som kan overophedes.\nRedigeret d. 29-10-2009 14:13\nVedvarende energi (VE) er selvfølgelig ikke mere vedvarende end solen.\nMen en varmepumpe, der producerer strøm ved at fryse havvand, er ikke en evighedsmaskine. Den virker kun til der ikke er mere hav at fryse.\n(9) delphi gør opmærksom på solens energitilførsel til jorden.\nEt løst overslag :\nSolarkonstanten skønnes til at være 1367 W/m2\nAreal, som modtager stråling : 6,380*10^6 * 6,380*10^6 * pi = 1,28*10^14 m2\nSolens effekt på jorden : 1367 * 1,28*10^14 = 1,75*10^17 W\nSolens energitilførsel til jorden pr sekund : 1,75*10^17 J\nAtmosfærens varmekapacitet (se ovenfor) : 5,25*10^21 J/K\nAtmosfærens opvarmning fra solen : 1,75*10^17 / 5,25*10^21 = 3,33*10^-5 K/sekund\nJorden skulle opvarmes 1 K hvert 30033 sekund eller 1 K ca. hver 8. time\nEller ca. 12000 gange mere end fra menneskets energiproduktion\nUmiddelbare forudsætninger for det løse overslag\n* al energi omdannes til varme\n* ingen varmestråling til verdensrummet\n* intet forbrug af energi til at smelte is, opvarme have mv.\n* ingen reflektion\nHvorfor bliver jorden ikke varmere af solens stråling?\nDe næste overvejelser sker under forudsætning af, at mennesket er årsag til den globale opvarmning, enten på grund af CO2 eller direkte på grund af energiproduktionen.\nDen mest anerkendte hypotese er, at CO2 gør, at atmosfæren absorberer mere af solens energi.\nAtmosfæren skulle absorbere yderligere ca. 0,008% af solens samlede energi på jorden for at få den globale temperaturstigning.\nDenne temperaturstigning svarer desuden temmelig godt til ca. 100% af menneskets energiproduktion.\nKan det være en tilfældighed?\nCO2 kan gøre, at atmosfæren absorberer yderligere 0,008% af solens energi og det er en tilfældighed (om end lidt mærkeligt), at dette netop svarer til menneskets energiproduktion.\nDet er en klar mulighed.\nLidt flere iagttagelser :\nSolens energi kan få temperaturen på jorden til at svinge måske op til 15-20 grader på en dag.\nHvis det er CO2 og solen, som er skyld i opvarmningen, er det ligetil.\nTemperaturen svinger i løbet af dagen, men den globale gennemsnitstemperatur stiger langsomt.\nMenneskets energiproduktion betyder intet, fordi den kun er ca. 1/12000 af den samlede energi på jorden.\nMenneskets energiproduktion ville forsvinde sammen med de 99,992% af solens energi på jorden, som alligevel ikke opvarmer jorden.\nHvis det skulle være menneskets energiproduktion, som er skyld i opvarmningen, må der være 2 slags varme.\nVarme fra solen, som kan få temperaturen til at stige måske op til 15-20 grader på en dag og forsvinde igen om aftenen.\nDen menneskeskabte varme, som er akkumuleret over en årrække, så temperaturen er steget måske en halv grad på 20 år.\nKan varmen fra solen forsvinde igen, mens varmen fra menneskets energiproduktion bliver i atmosfæren?\nEr der forskel på varme dannet i et elektromagnetisk felt og varme dannet ved varmeoverførsel?\nUndskyld sammenligningen, men der er forskel på at varme ting i en mikroovn og på et komfur, men betyder det noget?\nEn hypotese (og det er kun en hypotese) :\nStoffer opvarmet i et elektromagnetisk felt kan miste varmen igen over et relativt kort tidsrum.\nTeorien kunne være følgende :\nVarme er kinetisk energi i molekylerne.\nVed varme opnået ved varmeoverførsel, er den kinetiske energi bundet til molekylerne i stoffet.\nVed varme opnået ved elektromagnetisk stråling, får molekylerne den kinetiske energi fra det elektromagnetiske felt.\nTing vekselvirker. En elektrisk strøm gennem en spole vil danne et magnetfelt og modsat vil en magnet gennem en spole danne strøm.\nEt elektromagnetisk felt vil danne kinetisk energi (varme) i molekylerne og modsat vil kinetisk energi i molekylerne danne et elektromagnetisk felt.\nStoffer, opvarmet af et elektromagnetisk felt, vil selv danne et elektromagnetisk felt og langsomt miste energien igen.\nStoffer, opvarmet ved varmeoverførsel, vil ikke danne et elektromagnetisk felt og vil ikke miste sin energi igen, før den kan overføres til et andet medium.\nAtmosfæren kan ikke give den menneskeskabte varme videre, fordi rummet er masseløst og ikke kan optage kinetisk energi. Varme fra varmeoverførsel vil ophobes i atmosfæren.\nHypotesen er let at modbevise.\nMan skal bare måle, om ting opvarmet i en mikrobølgeovn eller i solen afgiver elektromagnetisk stråling, hvorimod de samme ting opvarmet i en almindelig ovn eller over et gasblus ikke giver den samme elektromagnetiske stråling.\nMen det er den elektromagnetiske stråling (bølger), der skal måles. Det er ikke nok at bruge en varmestrålingskanon, som måler en spændingsforskel, når der er en temperaturforskel.\nJeg har ikke selv mulighed for at udføre eksperimentet og ærlig talt tror jeg også, at det er et vildskud. To slags varme lyder ikke sandsynligt.\nLidt mere hjernespind om to slags varme.\nStoffer kan måske afgive den elektromagnetiske stråling fra varmen i forskellige mængder og hastigheder.\nLigesom albedo, som afhænger af stoffet eller overfladen.\nI grunden minder princippet meget om albedo.\nMåske ville det endda kunne kombineres.\nJeg tænker på, at når elektromagnetisk stråling rammer en overflade, bliver noget kastet tilbage som albedo. Noget af det resterende kunne optages som varme, men bliver alligevel kastet tilbage som elektromagnetisk stråling efter ovenstående model - ligesom albedo, blot lidt langsommere end albedo.\nHvis energiproduktionen ophobes i Atmosfæren i og omkring den samlede energiomsætning fra "menneskeheden" så ville denne akkumulering jo også skulle udlignes til havet. Havet som har en akkumuleringskapacitet mange mange gange atmosfærens.\nDet her er energiomsætningen fra energi kommer ind til jorden og afsættes igen til verdensrummet se\nSvensmarks teori: Solens elektromagnetisk stråling styrer aerosolerne som via styringen starter skydannelsen. Aerosolerne er "fortætningskerne" for vanddampen i atmosfæren eller uden aerosolerne kan fortætningen ikke starte og små vanddråber danne skyer.\nDet er jo altså ikke ret meget den gennemsnitlige årlige skydannelse skal forrykkes for at kompensere for menneskets energiproduktion se\nEr vi enig om det?\nMen en varmepumpe, der producerer strøm ved at fryse havvand, er ikke en evighedsmaskine. Den virker kun til der ikke er mere hav at fryse\nDu kan fryse havvand ved møllestrøm og producere fjernvarme.\nDe kompressorer som producere fjernvarme kan nu også bruges til at øge elvirkningen til over 100% på feks energipil. Når altså solen skinner\nFra 10 til 80 grader med en COP på 2,8\nDet kan vi i dag, så vi er cirka halvvejs dette: 0-150 'C ved COP 2\nVirkningsgraden ved EL-produktion med vanddamp 150 'C er måske 70% , så med COP 2 vil der være strøm nok til både varmepumpen selv og ligeså meget til. Derved bliver havets varme den eneste nødvendige energikilde til EL-produktionen.\nMen primært grundet mangel på et egnet kølemiddel er der vist stadig ikke noget, der tyder på, at en sådan varmepumpe kan udvikles foreløbig..?\nDer virker opstillinger som afsætter energi ved højere temperaturer end du foreslår.\nJeg arbejder i øjeblikket på en der kan løfte energi fra 70 c' til 185 - 200 c'. Det er ikke noget problem at løfte energi via vanddamp i turbokompressorer det skal bare være kæmpestort.\nOg det kan som sagt gøres via vanddamp og de turbiner som feks kunne producere varme til hobro når det er koldt ved isning og så optage spild ved danogips når der produceres gipsplader og så genanvende spildvarmen og erstatte 100.000 mwh/år gas med møllestrøm og lidt biogas. Biogas når møllestrømmen ikke producere som forventet til produktionen kan lukkes ned.\nProblemet ved vanddamp er bare at det fylder ekstrem meget ved lave temperaturer, og når man skal komprimere det så uanset hvor effektive kompressoren er så vil det under alle omstændigheder udvikle varme, hvorfor det ved vand ikke er så optimalt at optage energi ved lave temperaturer, men der er jo så andre muligheder hvor der kombineres mellem forskellige tekniske principper og navnlig kølemidler, hvis energi skal optages ved lave temperaturer. Det er jo lidt underordnet hvis møllestrøm til 500 kr/mwh hvis bare man kan fordoble energien ved at optage spild så energiprisen bliver den samme som for gas. Det energioverskud der så bliver ved lave temperaturer det tilføres så byen hobro hvis den kunne omlægges til varmepumpedrift.\nNår en gas som vanddamp trykkes sammen vil den under alle omstændigheder udvikle varme. Hvorimod når vanddamp kommer op i nærheden af 100 c' så fylder den ikke så meget og udvikler så ikke så meget varme i forhold til komprimeringen som er klart en fordel ved høje temperaturer. Eller hvis der koges damp ved 100 c' så kunne der optage spild fra feks ovne på Ålborg portland så kunne denne damp komprimeres så den kondenserer ved 250 c' via turbokompressorer og opvarmer luft som suges ind til forbrændingen og kul eller olieforbruget mindskes når møller producere.\nOg alt dette er jo muligt hvis byerne overgår til isning hvor store investeringer skal afholdes ved byerne til isningsopstillinger hvorefter der er nogle oplagte synergier med industriproduktioner.\nNej! Damp ved 150 c' som er frembragt ved en kompressor eller et kogekar hvor damptrykket udlignes over turbine når dampen kondensere ved feks 30 c' ved at opvarme havvand : Her er el-produktionen stort set lig Nul\nModsat her se\nDet kan derimod producere strøm. Her er damp kogt ved 90 c' og kondenserer ved feks 30 c'. Den trykforskel som udlignes over turbinen yder ikke strøm ved denne opstilling hvis ikke dampen overophedes.\nVed vanddamp ydes kun effekt til el ved at overophede damp, selve trykforskellen yder stort set ingen effekt til strømproduktion.\nMen når de dampe som er 90 c' de overophedes til feks 300 c' så yder opstillingen el-produktion.\nNår dampen afgiver mekanisk effekt til turbinebladet vil dampen holde trykket fra dampen som kommer til turbinebladet som 300 c' varm og vil falde i temperatur ind til 90 c' og vil holde trykket på turbinebladet indtil da og trykforskellen vil yde effekt mellem trykket som dampen har når den kondensere ved 30 c' og så trykket som dampen har når den koges ved 90 c' som i praksis er nær en bar.\nRedigeret d. 02-11-2009 18:40\nDeltag aktivt i debatten Energibetragtning:


Kandu.dk - Counter-Strike Source\nFra : KapPr Vist : 263 gange\nDato : 30-09-06 13:23\nHej, jeg har lige købt den nye CS Version Counter-Strike Source. Jeg har fået installereet det og det hele, men når jeg skal ind i spillet, bliver skærmen bare blå, og en masse hvis skrift om microsoft og fejl, dukker op. Nogen der kan fortælle mig hvad der skal gøres?\nDato : 30-09-06 14:45\nhvis nogen skal have en chance for at finde ud af det så afskriv hvad der står og kopier herind\nDato : 30-09-06 14:47\nDu kan evt prøve at gå ind i Steam, højreklikke på CCS og vælg properties; derefter skal du i launch-options skriv "-windowed".\nSå vil CCS starte i et vindue....\nVed ikke om du kan, men gør et forsøg!\nFra : KapPr\nDato : 01-10-06 15:45\nHej igen... Man kan ikke nå at låse hvad der står på denne blå skærm, for computeren lukker ned 2 sek efter, og når man starter den op igen er der noget fejlmeldings-sjov, og der står der at grunden er Nvidia grafikkortet :s hvad kan man gøre ved dette? er totalt på bar bund.\nDato : 01-10-06 18:52\nDet er dit grafikkort der ikke kan tage den høje grafik i CS:S min bærbare gør det samme når jeg spiller wow på for høj grafik med den. Jeg formaterede computeren og så virkede det indtil der var for meget lort inde på den igen. Jeg har 2 råd, prøv at sætte opløsningen ned inde i properties, og hvis det ik virker, så formater og prøv igen. hvis det alligevel ik virker køb et nyt


Flæskestegen hænger alligevel i en tynd tråd | TV ØST\nFlæskestegen hænger alligevel i en tynd tråd\nEn del af Fødevarestyrelsens tilsynsteknikere strejker fortsat, så der er ingen garanti for flæskesteg til alle på julebordet.\n21. dec 2010, kl. 12:05\nNogle familier risikerer at måtte undvære flæskestegen juleaften. For en del af teknikerne på de store svineslagterier strejker fortsat tirsdag, som er sidste udkald for at producere flæskesteg til julemiddagen den 24. december.\n- Vi har haft en god dialog med teknikernes forening både i går, i nat og i dag. Så vi er ved at finde ud af, hvorfor en del af medarbejderne fortsat har nedlagt arbejdet, siger Lizzi Krarup Jakobsen, vicedirektør i Fødevarestyrelsen, hvor teknikerne er ansat.\nFødevarestyrelsen skal spare, og derfor har man opsagt tilsynsteknikernes lokalaftaler. Det betyder blandt andet, at de får skåret ned på deres pauser.\nMandag nedlagde tilsynsteknikerne på de syv store svineslagterier arbejdet. Tirsdag er teknikerne på fire af slagterierne tilbage i arbejde, men i Esbjerg, Ringsted og Herning kører slagterierne fortsat på halv kraft.\nDer arbejdes i øjeblikket på at skaffe dyrlæger til at håndtere kontrollen på slagterierne.\n- Det positive er, at alle medarbejderne møder på arbejde til sædvanlig tid i morgen, siger Lizzi Krarup Jakobsen.\nMandag, der normalt er årets travleste dag, måtte Danish Crown slagterierne nøjes med at slagte omkring halvdelen af de planlagte svin på grund af strejken.\nDet betød, at mere end 10.000 grise var strandet på landevejene, for når en gris først er sendt af sted til slagtning, må den af hensyn til fødevaresikkerheden ikke sendes tilbage i stalden.\n- Sidst på eftermiddagen havde vi styr på situationen. Vi fandt frem til nedlagte stalde, som vi fik gjort klar, så grisene kunne overnatte der, siger Anne Willemoes, kommunikationsdirektør i Danish Crown.\n- Og de vognmænd, der oplevede ventetid med at komme af med deres grise, de fik klar besked på, at det var deres ansvar at holde grisene med foder og vand og at dyrene havde det varmt nok, siger hun.


april | 2012 | Yet Young | Side 2 april 2012 – Side 2 – Yet Young\napril 30, 12 Freja Sonnichsen\nSå var der endelig normal skolegang igen. Med brobgning, ferie, og emneuge har hverdagen forgået lidt anderledes her på det sidste.\nIdag var første gang vi havde idræt i en måned – og udendøres! Og det var SKØNT vejr, lige til at solbade i. Vi skulle løbe en (Laang) tur frem og tilbage, og så cykle en tur frem og tilbage (Endnu læængere). Men tingene gik ikke helt som planlagt. Jeg var selvfølgelig makker med Asta, og det gik sådan nogen lunde normalt. Ind til vi mødtes på tværs nede i Askov. Efter det gik det således til at vi snød, løb, cyklede, fandt på andre måder at snyde, og føltes på skifte vis med alle mulige andre.\nSådan en dag elsker jeg. Hvor man bare kan gøre hvad man vil. Gå uden for reglerne, finde så mange smughuller så mulig. Det giver en følelse af frihed, at man kan tage sine egne beslutninger. Jeg kan ikke rigtig beskrive det.\nDet var nok den bedste idræts time meget længe. Og så var der selvfølgelig lige der hvor hele børnehaven pludselig havde reserveret det omklædnings rum mig og min bestie stod i… imens vi var i bad…. Men det behøves ikke at detaljeres…\nIngen kommentarer til Idræts-timen.\napril 29, 12 Freja Sonnichsen\nSå var det Frederikkes fødselsdag, hold op hvor var det bare hyggeligt. Vi kom alle 4 i fine kjoler, og bordet var dækket SÅ fint. Vi spiste lækkert mad, fik de bedste cosmopolitans, og ikke mindst jordbær. Vi snakkede og rå hyggede langt ud på natten, og det endte med at Asta, Stine, og jeg fik ca. 4 timers søvn i Frederikkes lille hjørnesofa sammen. De andre har billeder, men jeg har desværre ikke dem alle.\nMit hår var bare SÅ stort, størrer end forventet.\nTror jeg skal passe på med krøller creme fremover.\nOg dette var så mig dagen efter, hvor jeg skulle tidligt ned i kirken og sige hej til Konfirmanterne. DAMN.\nIngen kommentarer til Sex and the City.\napril 28, 12 Freja Sonnichsen\nJeg har ventet på Lørdag hele ugen. Og nu er det her enlig! <3\nGaverne er på plads, som næsten det eneste. Jeg giver Frederikke en retro halskæde, og Asta giver et par Eiffel-tårn øreringe, begge fra butikken. Jeg bruger tiden i øjeblikket på at prøve at bestemme mig for den endelige kjole, pakke, og høre alt for højt musik.\nMen min Carrie Transformation er ellers godt på vej, billeder skal der nok komme!\nJeg pakkede begge gaver ind,\nmin er den store lyserøde og Astas er den lille blå. Heh.\nIngen kommentarer til Endelig Lørdag!\nDagens Look 27April\napril 27, 12 Freja Sonnichsen\nJeg kørte den lidt hipster idag med mine knitte shorts, skovmands bluse, og fine mørke mønster strømpe bukser. Jhon Lennon brillerne var bare prikken over i’et!\nLooket var rock and roll, med noget helt specielt over det som jeg bare elskede! Billedet kan ikke helt beskrive det.\nIngen kommentarer til Dagens Look 27April\nCarrie kræver krøller.\nImorgen skal jeg til Sex and the City aften,( eller Girls and the City som vi kalder det.) hos Frederikke sammen med Stine og min bestie Asta\nVi er hver vores fra serien, og jeg er selvfølgelig – Carrie! Og det kræver krøller. Så nu har jeg krøllet mit skønne hår op, og holder det med dette flotte tørklæde fra Zara ind til imorgen aften.\nDet bliver helt vildt, jeg glæders sindsygt. Tænker på at køre Carrie helt ud med et tyl skørt magen til den hun har på i introen:\nIngen kommentarer til Carrie kræver krøller.


Hampton Inn & Suites Danville (IL) - Hotel - anmeldelser - sammenligning af priser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Hampton Inn & Suites Danville\nHoteller i nærheden af Illini Skateland\nHoteller i nærheden af Copper Ridge Distillery\nHoteller i nærheden af Bluebird Liquor Store\nHoteller i nærheden af Threads of Time Creative Sewing & Retreat Center\nHoteller i nærheden af The Alibi Inn\nHoteller i nærheden af Ranbittown Antiques And Artisans\nHoteller i nærheden af I and I State Line Tavern\nHoteller i nærheden af Fischer Theatre\nAktiviteter i nærheden af Hampton Inn & Suites Danville\nSe alle 11 hoteller i Danville\n370 Eastgate Dr, Danville, IL 61834-9456 Se på kort\nTilbud fra Hampton Inn & Suites Danville\nVærelset var fint. Tilstrækkeligt lys, der opkræver forretninger. Gratis morgenmad var det standard Hampton billet (vafler, frugt, morgenmadsprodukter, æg af en slags) , men det " hot ting " var kold - kunne næsten ikke temperaturen Personalet var venligt og hjælpsomt. Men der er en...medarbejder og hans venner var ryger lige uden for døren. Jeg er skuffet over, at mange Hamptons ikke tilbyde Hurtig udtjekning mere. Hvis du ønsker at se en kopi af din regning før jeg forlod, må du stoppe i receptionen, og bede om en udskrift. De blev brugt til at glide en kopi under ens dør eller sende den via e-mail før check-ud. Var meget svært, at finde ud af, hvordan kommer i gang fra afkørslen, selv om vi kunne se det. Endnu en gang på den anden side vejen, der var ikke nogen tegn på at fortælle mig hvordan man kommer til det.Mere\nSvar fra Jamie W, General Manager hos Hampton Inn & Suites DanvilleSvarede 17. juli 2017\nDette hotel er i dårlig stand, og har dårlig kundeservice. Du kan forvente at se en familiesammenkomst for personer, som ikke bor på hotellet til morgenmad og gnavent personale, hvis man kan finde dem.Mere\nSvar fra Jamie W, General Manager hos Hampton Inn & Suites DanvilleSvarede 25. juni 2017\nBedste indkvarteringssteder i Danville\nDet er en Hampton med alt, det du kan forvente dig fra en Hampton, men efter at have rejst hele vejen igennem Illinois fra Iowa til Indiana, jeg har til at sige, at de ansatte her er det det dejligste mennesker, at vi stødte på...i hele det hele landet. Ved check-in, vi havde en sag med vores værelse, men receptionen pige var en rigtig kæreste (hun var nyt, og gjorde et fantastisk job) , hun ringede til hendes manager og ledt det meget godt og meget til vores tilfredshed. Vi vil helt sikkert bo her igen. Vær opmærksom på, at den Frisch's store dreng på den anden side af gaden fra hotellet, er ikke længere en Frisch's store dreng. Det er et uafhængigt ejet restaurant kaldet " Border Cafe".Mere\nDet var en fantastisk hotelværelse og hotellet generelt. Meget rent og komfortabelt værelse. Rigtig god morgenmad. Personalet var venlige og indbydende. Alt var fremragende, og vil helt sikkert bo her igen.Mere\nBoede her, mens de passerer igennem. Aaron i receptionen var meget imødekommende. Vores værelse var rent, men væggene i vores værelse var alle slidte og bulede op. Værelset var bestemt trænger til et maling job. Er nødt til at se på dit hoved når at...komme ind og ud af walk-in brusebad. Den øverste del af området omkring bruser danner rammen dør skal kun være omkring 5 " 9 " . Den eneste tæt på restauranten er et lukket Marc stor dreng.Mere\n127 $-165 $ (Baseret på gennemsnitspriser for et standardværelse)\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende hos Hampton Inn & Suites Danville.