Design og ægthed af Beni Ourain tæppe – Boucherouite Rug\nDesign og ægthed af Beni Ourain tæppe\nokt. 03, 2019 by Ismail Rayan\nDer er mange Marokkanske tæpper. På marokkanske markeder eller endda i forskellige dele af verden, men hvis du leder efter autentiske marokkanske tæpper, bør du sørge for, at disse tæpper blev lavet i marokkanske stammer som Berber og Sahrawi Stammer. For eksempel er Berber-stammerne berømte for at lave autentiske Berber-tæpper kaldet Beni Ourain Rug. og er præget af fjerne egenskaber, så lad os vide værdien af dette tæppe i gamle marokkanske hjem og hvordan man bestemmer sin originalitet.\nDet hyggelige ved mig er disse tæpper fås i mine forskellige farver og former. Men White Beni Ourain tæppe forbliver mere almindeligt i Berber hjem såvel som de mest krævede af mennesker fra hele verden. De fleste designs har tendens til at have mere naturlige og lette mønstre, mens gulvtæppet. Alt dette gør tæpper grine i dag. Denne måde at efterligne de oprindelige tæpper fra fortiden. På gulvtæppet fra indersiden ud. Det oprindelige tæppe kommer fra Berber-området.\nMaterialer, der anvendes til Beni Ourain tæppe\nHvad der skelner disse tæpper, er de materialer, der bruges til at gøre dem, og det gør det anderledes end deres marokkanske tæpper modstykker, selv brugen af design, der tager rod fra bunden af Berber-kulturen. Brugen af naturlige materialer og traditionelle designs fører til en udvidelse af Berber tæppemarkedet. Desuden begyndte stylister og stylister at bruge det oftere til at dekorere high-end kontorer, boliger og meget mere. Disse hyggelige tæpper fremstilles af berbers, der bor i Marokko. Disse mennesker er almindeligt kendt for deres overlegne færdigheder, og deres høje niveau af erfaring kan ses fra den oplevelse, som tæpper og tæpper er lavet. Når du går til det marokkanske tæppe af Beni Ourain, vil du ikke kun få smukke kunstværker, men også kunst, der er blevet mestret gennem generationer. Det gode ved disse originale tæpper er, at naturlige materialer varer længe.\nOm Beni Ourain Rug\nDisse tæpper er lavet af fåruld, der bor i det marokkanske atlas bjergkæde. Købmænd Besøg familier eller kvinders foreninger, der producerer disse tæpper og vælger kun højkvalitets stykker. Købmanden vælger tæpper i henhold til deres design og originalitet, så mens Køb Beni Ourain Marokkanske tæpper, kan du blive rolig, fordi du får noget unikt. Den oprindelige Berber tæpper. Har en traditionel knude-stil struktur, og de anvendte materialer er helt naturlige fibre, som berbers indsamler og bruger specifikt til at skabe de fineste tæpper i verden. Så hvad venter du på at købe det fineste tæppe i verden.\nBesøgBeni Ourain Collection tæpper


10 idéer til en første vinter-date | Connery\n10 idéer til en første vinter-date\n"Ikke et ondt ord om kaffe(!), men sommetider kan det være sjovt at lave noget lidt anderledes"\nNår man skal på en første date, er der mange ting, der skal tages hensyn til. Hvad skal man tage på? Hvad skal vi tale om? Bliver der akavet stemning? Skal jeg give en krammer eller et håndtryk, når vi siger hej? Hvad skal vi egentlig lave? Sommetider kan sidstnævnte falde lidt i baggrunden, og man ender hurtigt på den lokale café til en kop kaffe. Ikke et ondt ord om kaffe(!), men sommetider kan det være sjovt at lave noget lidt anderledes. Både fordi forandring fryder, men også fordi samtalen sommetider flyder lidt lettere, når I laver noget sammen. Og nu når det er vintertid, er der selvfølgelig et par ting, der er udelukket - men det medbringer også et par ekstra muligheder. Vi har samlet 10 til dig her, så du med sikkerhed bliver populær på den første date!\n1) Stå på skøjter\nDet er pisse koldt udenfor, ja, men vi kan lige så godt få det bedste ud af det! Smut hen på den lokale skøjtebane og tilbring et par timer på glatis.\nEr jorden tildækket af sne? Så skal I selvfølgelig ud at kælke! Hiv kælken med hen på den største kælkebakke, I kan finde, og find jeres indre børn frem - jeg garanterer, det bliver sjovt!\nInviter hende hjem til en omgang den store bagedyst, hvor I giver jer i kast med hjemmebag. Omkring juletid er småkager og pebernødder oplagte, men til februar er fastelavnsboller et sikkert hit. Og så skal I selvfølgelig spise det sammen efterfølgende!\nGå en tur i de mange julelandskaber, der dukker op her i december. Kig på de fine lys og kom i julestemning.\n5) Drik gløgg eller anden varm drik\nVi går altid ud til en kop kaffe eller en øl - hvorfor ikke et glas gløgg til juletid? Det emmer af jul og hygge, og alkoholen varmer og giver godt humør.\nOkay, indrømmet: Den er lidt risikofyldt. Måske skal du lige spørge hende, før I kaster jer ud i denne, men er hun med på den, er det en date, der helt sikkert vil bryde isen. Og så kan I jo varme jer i saunaen bagefter..\nNår vejret bliver for koldt, må I jo rykke indendørs. Og hvad er bedre end en gang bowling? De grimme sko er altid en god start, og derefter vil snakken sikkert køre uden problemer.\nDer er virkelig ikke meget, der slår et godt, gammeldags brætspil. Ejer du ingen, så smut på brætspilscafé. De har ofte et kæmpe udvalg, og så er det en super hyggelig måde at lære hinanden at kende på.\nDen her er lidt farlig på en første date, for hun mistænker dig hurtigt for en omgang Netflix and chill. Sørg for at eksplicitere, at der altså ér tale om filmhygge. Fx julefilm. Hvis hun ved, hvad hun går ind til, så er hun måske mere sikker på, at du ikke har (alt for) lumske bagtanker.\nSelvom det er hyggeligt og lækkert at gå ud at spise, så indbyder det kolde vejr sommetider mere til at hygge hjemme. Handl ind til et lækkert måltid, som I så skal lave og selvfølgelig spise sammen. Det giver jer også helt automatisk noget at snakke om, og så får du da også lige observeret hendes cooking skills.


Garmin Approach S40 | GOLF2all\nkr 2.873,75 kr 2.299,00 2299.0 DKK\nStil på håndleddet og på banen\nBatterilevetid: Op til 15 timer i GPS-tilstand; op til 10 dage i smartwatch-tilstand\nApproach S40 GPS golf-smartwatch med farvetouchscreen er stilfuldt på håndleddet og på banen. Det viser afstande til front, center og bagkant af greenen samt hazarder og registrerer automatisk placeringen og afstanden for hvert registreret slag1. Det giver dig også mulighed for manuelt at justere til dagens flagplacering for at få præcise slagafstande. Hvis du vil have endnu mere præcis automatisk spilregistrering og et komplet overblik over dit spil, kan du parre det med\nApproach CT10 køllesensorer (ekstraudstyr).\nBrug dem sammen med Garmin Golf ™ appen til live-scoring, automatisk indlæsning af scorecard og mulighed for at gennemse alle dine statistikker i realtid under spil og efter din runde på din kompatible smartphone. Med de ekstra smartwatch-funktioner kan du have det på hele dagen, og det kan registrere dine aktiviteter2.\nAutoShot™ spilregistrering1 registrerer automatisk position og distance for hvert registreret slag1 langs fairwayen til analyse efter runden på Garmin Golf™ appen.\nApproach CT10-golfkøllesensorer supplerer de indbyggede AutoShot funktioner på dit Approach S40-ur, så du får et komplet overblik over dit spil. De kan nemt fastgøres til dine køller og parres med din Approach S40, så du kan spore hvert enkelt slag – inklusive put- og chipslag og få vist statistik for slagdistancer og præcision til fairwayen eller greenen.\nDownload Garmin Golf appen for at konkurrere på ranglister på alle vores 41.000 baner. Konkurrer mod dine venner med live-scoring, automatisk indlæsning og mulighed for at gennemse alle dine golfstatistikker i realtid under spil og efter din runde. Med aktivitetstrackerfunktioner, der inkluderer aktivitetsindiktator, vibrationsalarmer, kalorier og skridt hjælper Approach S40 dig med at holde dig i form, dag efter dag. Alle dine aktivitetstrackerstatistikker indsamles, så du kan se og analysere dem på vores Garmin Connect™ online træningsunivers.\n1 Placering og boldkontakt kan have indflydelse på den automatiske registrering af slag. Put registreres ikke. Nogle slag som eksempelvis\nchipping tæt på greeenen registreres muligvis ikke.


Uriasposten » Blog Archive » ‘Ikke-binær’\nJeg har brug for en god podcast-app. Podimo fungerer ligesom ikke for mig.\n(Spørgsmål ved registrering af Podimo-app, 2019)\n“Non-binær beskriver en person, hvis kønsidentitet ikke passer ind i den binære kønsfortåelse.\nDen binære kønsforståelse er en betegnelse for en opfattelse af, at der blot er to uafhængige og modsatte former for kønsidentitet – nemlig mand og kvinde. I dette indgår også den opfattelse af, at udtryk af køn også er på et binært plan – nemlig maskulinitet og femininitet. Der er ikke nogen gråzone i den binære kønsforståelse, og en person kan kun være det ene eller det andet af de to køn.\nNår nogen er non-binær har de normalt en non-binær kønsforståelse – nemlig det omvendte af den binære kønsforståelse – dvs.en forståelse af, at der er mere end et køn, og at der nemlig findes en såkaldt gråzone mellem og udenfor mand og kvinde.” (LGBTungdom.dk)\nOploadet Kl. 00:38 af Kim Møller — Direkte link — 13 kommentarer\nThe URI to TrackBack this entry is: http://www.uriasposten.net/archives/105901/trackback\nCastbox fungerer fint for mig – rigtigt god med mange features, som man ofte skal betale for i andre podcast apps.\nJeg havde i lang tid en anden rimeligt god podcast app, som jeg desværre lige har glemt navnet på 🙄 – , men denne er væsentligt bedre.\nKommentar by Bjovulf — 15. november 2019 @ 04:51\nC: Ved ikke\nKommentar by Erling — 15. november 2019 @ 05:24\nTjek eventuelt Audible ud. De er suveræne til lydbøger og har nu også en podcast-side. Appen fungerer upåklageligt, men kan kun svare for lydbøgernes kvalitet.\nKommentar by William — 15. november 2019 @ 06:15\nSå skulle du prøve at oprette en facebook profil:\nKommentar by Thomas — 15. november 2019 @ 07:28\nNogen gange er det bare bedre med færre valgmuligheder i livet. Vil du have kaffe, te eller en streg kokain til morgenmad? I øvrigt har hverken fødselsdato eller køn noget som helst med podcast at gøre, de fisker bare efter dine data. Husk at svare forkert.\nKommentar by Zatopek — 15. november 2019 @ 08:28\nPodcast er vel blot lyd og/eller videofiler der kan downloades.\nHvis man i forvejen har en webside, så er det vel blot at lægge sine lyd og videofiler der, så er man helt fri for at underlægge sig andres regler.\nKommentar by Henning Jensen — 15. november 2019 @ 09:21\nHr. Møller må spørge fru Møller om hendes mening i det prekære spørgsmål…\nKommentar by Revisoren — 15. november 2019 @ 10:04\nDe mangler ‘p’ for pædofile, som plusset i LGBT står for. Homserne i Californien har en milliardlobby, som arbejder på at seksualisere 5-6 årige børn, gøre dem til transer og gøre pædofili lovligt. Californien er ved at bukke under i lort, rent bogstaveligt i San fransisco, opioid-afhængighed, hjemløse (hvoraf mange menes at blive ‘elimineret’ om natten; man finder bunker af hjemløses tøj ude i øde områder), og så brænder det helt ekstremt. Skovbrande. Mon ikke Californien skulle lade være med at prøve at forbyde Bibelen??\nKommentar by Løsriv Jylland! — 15. november 2019 @ 10:29\nHvad betyder B’et i “LGBT+”?\nKommentar by Jørgen Nielsen — 15. november 2019 @ 12:32\nEgentlig er det voldsomt snerpet at man ikke kan identificere sig som f.eks. et snefnug eller et næsehorn.\nKommentar by Zatopek — 15. november 2019 @ 12:48\nDet kan vel ikke genere nogen, så længe man ikke er tvunget til at vælge det.\nJeg sætter grænsen ved at blive kaldt “cismand”, da jeg ikke mener andre skal definere om jeg er cis eller bare en mand.\nP.S. til #8: Plusset står naturligvis ikke for pædofili, men for eventuelle andre grupper som ikke er nævnt, f.eks. interseksuelle (personer født uden tydelige kønstegn, tidligere kaldet hermafroditter), aseksuelle, m.v. Jeg har aldrig set nogen LGBT-grupper som godtager pædofili. Så skal man tilbage til 1970’erne, og det var også kontroversielt dengang, dvs. de fleste godtog det ikke.\nKommentar by Casper — 15. november 2019 @ 20:52\nKommentar by Torsten — 16. november 2019 @ 00:56\nVi skal passe på, ikke at blive hermafroditter af alt det hysteri, som kønsdebatten efterhånden har udviklet sig til.\nKommentar by Allan Gorm Larsen. — 17. november 2019 @ 21:29


’Kulturskabere er blevet neoliberalismens rollemodeller’ | Information\n*) Denne artikel er skrevet af en freelancer, redigeret af en anden freelancer og foto er taget af en fotopraktikant\nDet er et arbejdsmarked uden basisrettigheder; mindsteløn, sikkerherhed i ansættelsen, pension, opsigelsesvarsler. En tilværelse med skiftende projekt-ansættelser, freelance-tilværelse på stykbetaling og en evig jagt efter finansierering af det næste projekt. Velkommen til middelklasse-prekæriatet: videns-kultur-projektarbejderne.\nNutidens kultur- og vidensarbejdere er styret af en fremtid berøvet enhver form for utopi. For hvert ’projekt’ bliver vi alle gravet dybere ned i ensomheden, mens verden, som vi kendte den, forsvinder, uden at nogen længere orker at forestille sig, hvad der skal komme i stedet.\nIsabell Lorey og Bojana Kunst – der begge selv er kultur- og vidensarbejdere – gæstede for nylig Danmark i forbindelse med performancefestivalen Works at Work og gav deres bud på, hvordan ’kulturskabere’ blev neoliberalismens rollemodeller – og hvordan de kan undslippe dette vilkår.\n»Kulturskabere lever ikke blot usikre liv, men udøver også en form for selvusikkerhedsgørelse. De er blevet forbilleder for den neoliberale drøm om frihed som den ultimative selvansvarlighed. Det faktum, at kulturskabere ikke ved, hvordan det næste projekt vil blive finansieret, om man overhovedet vil få det finansieret, og om man kan betale huslejen næste måned, bliver udlagt som en form for kreativ selvskabelse, som bliver mønstereksemplet for resten af samfundet,« siger Lorey.\n»Folk opfatter ofte usikkerhed, prækaritet, som noget, der påvirker mennesker i samfundets udkanter, men virkeligheden er, at usikkerheden er dybt forankret i den kulturelle middelklasse.«\nFor kulturskabere og vidensarbejdere lever liv, hvor det eneste, de kan være sikre på, er, at de med stor sandsynlighed aldrig vil kunne planlægge fremtiden.\n»Vi legitimerer vores selvprækariserende livsførelse ved at investere håb i en bedre fremtid, men denne fremtid eksisterer ikke. For langt de fleste af os vil usikkerheden ingen ende tage,« siger Lorey og understreger, at prækarisering både er den magtudøvelse, vi er underlagt udefra, og den, vi underlægger os selv. Det er en form for subjektivering.\nOg derfor er der også en udvej.\n»Den dårlige nyhed er, at vi gør det her mod os selv. Den gode nyhed er, at eftersom vi selv er en del af det system, vi er underlagt, kan vi ændre vores praksis, og dermed forandre vores kollektive vilkår.«\nAvantgarde uden utopi\nDe sidste årtiers udvikling mod større usikkerhed har ikke primært været båret frem af højrefløjen, siger Lorey, men af »neoliberale venstreorienterede kræfter«. Bojana Kunst, der arbejder med kritiske analyser af projektet som arbejdsform inden for kulturverdenen, mener også, at ‘progressive’ strømninger inden for kunsten har været med til at bringe en selvdestruerende kraft frem. Faktisk ’opfandt’ de den.\n»Hvis man ser historisk på, hvornår og hvordan ’projektet’ kom ind i kunstverdenen, kan man identificere to primære tråde: Den ene tråd går tilbage til avantgarden, hvor projektet er knyttet til utopien; her er projektet en måde, hvorpå man midlertidigt kan trække sig og engagere sig fuldt i forsøget på at skabe utopien. I avantgarden er der en bestemt tidsforståelse, en forestilling om utopien, og her bliver ’projektet’ med George Grosz’ (tysk kunstner, dadaist, red.) ord en ’socialt sanktioneret ensomhed’. Man har tilladelse til at trække sig væk for at blive i stand til at forestille sig en radikalt anden fremtid, som man så giver tilbage til kollektivet.«\nDet er den samme socialt sanktionerede ensomhed, der er på spil i dag, siger Kunst, men uden den utopiske dimension.\n»Uden muligheden for at træde ud af tid og rum. Kun ensomheden er tilbage. Vi er nødt til at forholde os til, hvordan vores evner til at kommunikere, til at forbinde os til hinanden, blev standardiseret. Og hvordan de evner blev forvandlet til redskaber, der alene er indrettet på at færdiggøre projektet, og ikke længere anvendes til at opretholde vores socialitet, vores relation til nuet,« siger Kunst.\nDen anden tråd går, ifølge Kunst, tilbage til de tværdisciplinære og eksperimenterende processer i 1960’erne, hvor projektet blev brugt til at udfordre måderne at producere kunst på.\n»I 1960’ernes eksperimenteren lå der også en modstand mod arbejdet, mod feticheringen af arbejdet. Projektet lovede en åbning – også af tiden – som arbejdet havde lukket. Heller ikke dette er i dag en del af projektets standardiserede struktur. Den eneste relation til tid er kravet om, at du færdiggør projektet inden for deadline. Samtidig har vi overgivet evalueringen, værdisættelsen af projektet, til udefrakommende magter, og er ikke længere forfattere af vores egne projekter, men alene en slags projektagenter.«\nIkke en fase\nIsabell Lorey peger på, at den evige projektagent er ødelæggende ikke blot for sig selv, men for samfundet som sådan.\n»Når vi er kommet i slutningen af 30’erne og måske er slidte af at leve de her usikre liv, er der stadig et langt liv tilbage. Problemet er, at dette ikke er en fase, vi kan ikke vælge at finde et fast job ved en eller anden institution. Der er sket en grundlæggende økonomisk og politisk forandring, vi selv har været med til at skabe. Når vi er blevet trætte, har vi intet andet end et arbejdsmarked, hvor kollektive rettigheder er nærmest forsvundet, hvor sikkerhed i ansættelsen er en fantasi, hvor velfærdsstaten er afmonteret. Vi står i en omstruktureret økonomi, der er bygget på bestemte former for individualisering, på isolation.«\nMen, påpeger Lorey, denne indretning af økonomien kan kun fungere, så længe folk medvirker til at udøve selvansvarliggørelsen og selvisolationen.\n»Vi kunne faktisk sige: ’Nej, vi ønsker ikke at leve under disse betingelser’. Vi kunne række ud efter hinanden. I stedet for at acceptere isolationen og smerten i konkurrencen og karriereskabelsens navn.«\n– Men der er vel også det modsatte af isolation på spil? I den nye kapitalisme kan man aldrig være alene, man er tvunget til konstant at interagere, og det slider også folk op …\n»Ja, for netværkstvangen og isolationen er to sider af samme sag. Netværket bruger man til at kravle opad, selv, som individ. Der er intet kollektivt ved netværket. Men måske kan vi bruge det til noget kollektivt. Hvis vi begynder at opfinde andre praksisser, der kan afkapitalisere vores måder at være forbundet med hinanden på.«\nAcceleration i total stilstand\nBojana Kunst mener, at relationen mellem netværkstvangen og isolationen er knyttet til det, hun kalder projektets temporalitet.\n»Projektarbejdsformen bringer dig i nærkontakt med andre, gennem konstant kommunikation, men isolerer dig fra din specifikke kontekst, fra din lokale, sociale, politiske kontekst. Blandt andet fordi projektarbejdsformen accelererer arbejdet,« siger Kunst.\nMed begrebet projektets temporalitet sigter hun til en form for tid, hvor der konstant eksperimenteres med nutiden, men med hen-blik på at færdiggøre noget i fremtiden.\n»Der er et paradoks på spil her: Kulturskabere opfordres til hele tiden at indgive forslag om fremtidige projekter, men samtidig lever vi i en nutid, hvor vi har særdeles vanskeligt ved at forestille os en anden fremtid. Der foregår en massiv udbytning af kreativ energi, af forestillingsevne; det forlanges, at man konstant producerer tanker om noget endnu ikke indtruffet, og samtidig er der total stilstand i den politiske forestillingsevne, i evnen til at tænke i andre måder at indrette livet, det sociale, produktionsformerne på.«\nBojana Kunst mener, at denne udbytning er blevet mulig gennem standardisering af projektarbejdsformen, gennem standardisering af fantasi og kreativitet.\n»Det, som denne standardisering gør ved mennesker, minder meget om det, gæld gør ved mennesker. Det er et tyveri af nutiden. Modsat arbejdets selvopretholdende karakter, har projektet en iboende katastrofisk karakter. Der er hele tiden noget, der udsættes, noget, der bliver lovet, vi nærmer os hele tiden enden, deadlinen, og så forfra, så snart noget afsluttet, eller før det er afsluttet, kaster vi os mod næste deadline. Den katastrofiske karakter har at gøre med projektets temporalitet; vores kreative energi skal hele tiden accelereres, der skal hele tiden presses mere ud af os.«\nBojana Kunst peger på udsagnet ’jeg har ikke tid’ som noget karakteristisk for den nuværende indretning af økonomien.\n»Der er tilsyneladende mindre og mindre tid, og samtidig er vi mere og mere fleksible med tid. Vi har en forestilling om frihed knyttet til tid, vi kan planlægge og lægge planerne om, men er hele tiden plaget af følelsen af, at tiden forsvinder ud af hænderne på os. Og vi måler konstant vores nutid i relation til fremtiden, i relation til, hvad vi må færdiggøre i fremtiden. Det ville være interessant, hvad det ville føre med sig, hvis kulturskabere begyndte at udøve modstand mod projektets temporalitet.«\n– Så du foreslår, at vi afskaffer fremtiden?\n»Ja, helt sikkert. Det er meget vigtigt. Vi må holde op med at forholde os strategisk til fremtiden. Og i stedet overveje, hvordan vi organiserer vores liv på daglig basis. Hvordan vi organiserer vores forbundethed, hvordan vi bekæmper isolationen, og kæmper os fri af projektets maskine. Det er naturligvis ingen let sag. Vi ville være nødt til at omdefinere, hvad nutiden er.«\nIsabell Lorey tilføjer: »Vi må definere en nutid, der ikke er et øjeblik og ikke er autenticitet. En nutid som ikke blot er en stump, der er indføjet mellem fortid og fremtid.«\n05. december, 2014 - 13:47\nJeg er helt enig med Lorey og Kunst. I 1986 skrev jeg i en artikel om det autonome, lokale arbejdsfællesskab:\nDer kan opstilles en række ideelle krav til et sådant arbejdsfællesskab, som formentlig ikke vil kunne opfyldes i alle tilfælde. Kravene bør som sagt være lokalt forankret i en overskuelig geografisk enhed, inden for hvilken de bør være inklusive, dvs. principielt inddragende alle (børn som gamle, rige som fattige, osv.). Den aktivitet (arbejdsproces), der udvælges, skal i et vist omfang gøre fællesskabet uafhængigt af såvel den private som den offentlige sektor, hvilket bl.a vil sige, at den skal være selvfinansieret. På samme tid skal det være klart, at fællesskabets målsætning også er en 1æreproces, som skal muliggøre en løbende refleksion over medlemmernes rolle og funktion i det omgivende samfund. Fællesskabet er et sted, hvor det erkendes og accepteres, at vi er blevet tildelt forskellige funktioner i et system, som vi ikke uden videre kan opgive, men vi er forpligtede til at forholde os kritisk til de roller, vi udfylder. Fællesskabet skal være et sted, hvor vi i tryghed, uden at skulle drage drastiske konsekvenser, kan forholde os til den kendsgerning, at vi er vore egne undertrykkere, bl.a. ved at sætte de rationalitetsmaximer, som vi følger i vort "normale" arbejdsliv, i relation til dem, vi udvikler i vort eget, autonome fællesskab.\nHele min artikel kan læses her: http://www.ibjoergensen.dk/Artikler/Tekster/lokale_nybrud.htm\n05. december, 2014 - 13:50\nSuper spændende artikel!! Inspirerende!\nArbejdet som kulturagent er et arbejde foran en computer, med excellark, med projektbeskrivelser og -evalueringer. En dag blev jeg træt af det:\nCasper Hernández Cordes, Henrik H. Hansen og Ib Jørgensen anbefalede denne kommentar\n05. december, 2014 - 15:30\nNår man læser denne artikel er det jo klart, at det eneste rigtige er borgerløn. Det påpeges gang på gang, at det var det, vi nærmest havde med dagpengesystemet før 1986 eller 1994 - og såfremt det er rigtigt, er læren, at folk knokler derudad med projekter, når de ikke skal tænke på at tjene penge, før i anden omgang.\nI Danmark burde vi, med vores indgroede højskoletradition, have naturligt blik for denne positive sammenhæng mellem frihed og skabelse.\nmorten Hansen, Søren Kristensen, Casper Hernández Cordes, Michael Bundgaard Pedersen, Preben Haagensen, Tinne Stubbe Østergaard, Lise Lotte Rahbek, Mette Hansen, Henrik H. Hansen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n05. december, 2014 - 16:18\nOverøvrigheden vil ikke afgive magten over folket. Staten er det store fælleskab, som bruges repressivt til at dominere små fællesskaber. Vi kunne få den gode ide, at den materialistiske stræben ikke er lykken. Uhadada. Hele systemet kunne risikere at bryde sammen.\nMange af de personer artiklen omhandler lever direkte eller indirekte gennem statens beslutninger, betalt uundgåeligt af skattefolket. Elitens ambitioner gennemsyrer alt og den brede befolkning har bare at følge med eller opgive, og være totalt ligeglade. Det er vi så !\nPå den anden side - der er slet ikke noget valg. Klodens sygdomstegn kræver det.\nBasisindkomsten er en af ingredienserne - en meget vigtig del.\nPH - Det du refererer til, var kun en skygge af borgerlønnen - som du bør kalde basisindkomsten - det officielle betegnelse - oversat fra engelsk og brugt i hele Europa.\nMichael Bundgaard Pedersen og Mette Hansen anbefalede denne kommentar\n05. december, 2014 - 17:47\nNej, Leo Nygaard, jeg vil kalde den ubetinget grundindkomst. :-)\nMht. "overøvrigheden" så er jeg altså af den opfattelse, at en meget stor del af dette misbrug af den repræsentative magt tildels skyldes dem, der konstant påstår, at det er sådan, den opfører sig. Det skaber en legitimitet i den illegitime adfærd.\nSabine Behrmann og Michael Bundgaard Pedersen anbefalede denne kommentar\n05. december, 2014 - 20:30\nJeg er godt nok ved at blive træt af de mange Informationsartikler, der starter eller handler om "neoliberalisme". Man ved bare der følger et smædeskrift derefter. Der kan være mange ting at kritisere ved liberalismen, men bare det der med at den partout skal have et præfix "neo". Hvorfor ikke "ny" - jeg har en ide om at man prøver at associere lidt med en anden neo(nazisme).\nUanset hvad tror jeg ægte liberalisme handler mest om at være så meget som muligt i fred for statsindblanding, og det kan jeg på et personligt plan godt sympatisere med, selvom det jo ikke er så enkelt igen. Men endnu en "neo"-artikel er for mig omtrent lige så trættende og unuanceret at læse som Den korte avis' neo-islamisme "rapportager"' om man vil.\nVibeke Rasmussen, Kristian Rikard og Kim Olsen anbefalede denne kommentar\n05. december, 2014 - 20:57\nMen helt ærligt, den neoliberale drøm om frihed, som den ultimative selvansvarlighed, det er virkeligheden, det er derfor 85% stemmer liberalt, det er trygt, det betaler regningerne, drømmen vender jeg tilbage til.\nGrådighed og egoisme er dyder der bliver fremhævet, det skal udmøntes i personlig magt, økonomisk selvrealisering i første række, affaldet er medmenneskelighed og solidaritet, liberalister vælger eget ego, som den ene og sande Gud.\nDet er udfravilligt, at udviklingen mod bæredygtig omstilling i Danmark, skal indebære at 80% af kendte olie, gas og kul reserver bliver i jorden.\nPolitikkere må se i øjnene nu, at Danmark ikke kan omlægge, til nogen form for bæredygtighed, hvis man samtidig sælger, den så at sige 'sparede danske olie og gas, billigt i takt med dansk omlægning til bæredygtighed, dansk olie og gas, skal blive i jorden.\nNu er der naturligvis, en sidste udløbsdato, på den neoliberale drøm.\nNaturen klare sig fint uden mennesker, men mennesker ikke uden naturen.\nÅÅåååå...den nye sofa kommet, det er så hyggeligt, nu er det net-fix drømme tid.\nJo den er god nok, vi lever i nuet, ingen gider fremtiden, heldigvis kommer fremtiden af sig selv.\n05. december, 2014 - 23:39\nPH - Og Alternativet kalder den basisydelse. Retsforbundet kalder den samfundsdividende.\nOg sådan forvirres begreberne, i stedet for at koordinere indsatsen. Såh, der er ikke noget at grine af !\nAf mange forskellige grunde, som det ikke nu er tiden at komme ind på, Leo Nygaard, er jeg ikke særlig begejstret for Georgismen, jeg finder dens henvisninger til en puritansk moralskopfattelse patetisk, og jeg finder dens angreb på demokratiet uanstændig.\nMen alligevel er det den samme kamp, vi kæmper, for mere frihed - forskellen er blot, om økonomisk frihed ses som grundlæggende, som Georgismen, eller det tværtimod er en stadig større uafhængighed af økonomiske betragtninger, der er målet. Jeg er klart for det sidste.\nRasmus Kongshøj og Michael Bundgaard Pedersen anbefalede denne kommentar\n06. december, 2014 - 00:20\nHvis i skabte noget af blivende værdi, skulle ikke argumentere for at få del i arbejdernes penge.\nVi må hellere blive enige om det med det æ.\nEftersom det hedder prekær, må det blive:\nJeg syns i øvrigt det er et godt bægræb at blive beriget med.\nHvad så med det her om neoliberalisme?:\n06. december, 2014 - 00:49\nDet er klart set, at de ny-liberale ideologer og politikere idealiserer projekt- og free-lance-ansattes vilkår, som de også på en måde er underlagt som folkevalgte, ansatte i tænketanke eller som lobbyister, bortset fra, at de er uhyre dygtige til at skaffe sig selv privilegier .\nSamtidig ønsker de nyliberale at svække eller afskaffe fagforeninger og kollektive aftaler om arbejdsvilkårene, og prøver at sælge ideen om, at den enkelte ansatte bare kan forhandle sin egen kontrakt med arbejdsgiveren.\nHvor galt DET kan gå, kan man ifølge omtale læse i den nye bog om Lars Løkke Rasmussen. Venstre stiller bil og chauffør til rådighed for Løkke, men for at undgå at betale skat af fri bil, beskattes den unge chauffør med ca 7000 kr om måneden af sin løn på 25.000 kr, som han får for at stå til rådighed døgnet rundt alle ugens dage. Løkke sender bud med sms, men har ikke styr på tiden, så chaufføren venter hele og halve timer, arbejder ofte 80 timer om ugen, får for lidt søvn og ender med at blive sygemeldt med sammenbrud efter et halvt år på de betingelser... http://politiken.dk/indland/politik/ECE2469044/lars-loekke-sled-sin-chau...\nHenning Pedersen, Rasmus Kongshøj og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n06. december, 2014 - 01:10\nDer er en automatisk modstand overfor ubetinget grundindkomst blandt vore politikere, som er uforståelig - selvom det er klart, at arbejdsløshedstallet ville blive ganske meget større, når de mange bureaukrater måtte indstille sig på ikke længere at have et job.\nLise Lotte Rahbek, Rasmus Kongshøj og Michael Bundgaard Pedersen anbefalede denne kommentar\n06. december, 2014 - 01:13\nStaten er vores enestående kunstværk - som i en fjern fremtid vil graves frem af dem der skabes af vores fragmenter - er vi noget uden???\n06. december, 2014 - 03:55\nNetværkstvangen opstår når der netværkes for at at have et grundlag at leve på, og ikke af interesse for de eller det menneske(r) man omgås.\nNetværk er blevet en måde at slå mønt af hinanden på.Dermed føles den som en tvang, fordi mønter skal vi alle bruge.Som man sagde i Amerika i 1870´erne : A Good Fellow er defineret udfra hvor meget han kan tjene på sine medmennesker.\nEfterhånden som det mellemmenneskelige rum automatiseres og robottiseres ,og menneskelige "netværk" nedbrydes, kan mange mennesker derfor ikke træde ind i dette halvt korrupte/nepotistiske mellemmenneskelig felt der kaldes ARBEJDE, hvor samfundets goder fordeles og særinteresser varetages.\nPå jobcentret opfordres man til at "netværke", fordi de udmærket ved at det er den vej at man får et job idag.\nSkulle det isolerede menneske endelig møde et andet menneske i systemet, oplever det isolerede menneske,at det ligeså godt kunne have møde en robot -med tilhørende autosvar , der beskytter samfundets nuværende fordeling af goder og særinteresser .\nMed en Betingelsesløs Grundindkomst kunne hele dette mellemmenneskelige felt, der kaldes ARBEJDE trækkes ud af korruptionens og nepotismens sump, ja og netop afkapitalisere vores sociale omgang.Med deraf følgende frisættelse af menneskers kreative og lyst til livet evner.\nDanmark ville blive et bedre sted at arbejde. I gammel dage sagde man at det var lysten., der skal drive værket. Det kune den komme til igen.\n06. december, 2014 - 04:03\nEn parasit er en der har særinteresser på bekostning af andre.\nHvad er man hvis man nægter andre mennesker et værdigt eksistensgrundlag mon?\nEn hård nød? -med et koldt hjerte?- eller bare egoist og gnier? Hvad siger du?\n06. december, 2014 - 08:27\n@Michael Bundgaard Pedersen (m.fl):\n"I gamle dage sagde man, at det var lysten, der skal drive værket. Det kunne den komme til igen." - Ja den et go' med jer ;o)\nHvis retten til at lade 'lysten' drive værket' var allemandseje, blev der nok ikke tørret mange børnenæser, skiftet mange lortebleer, vasket mange rådhustrapper, tømt mange skraldespande, fjernet mange hundehømhømmer i parkerne og skrabet mange tyggegummiklatter af fortovene (etc ad libitum) i 'Andebyerne', hvor kreative sjæle med kunstnerisk talent fornøjede publikum med gratis gadeteater og happenings på 'skatteborgernes regning".\n06. december, 2014 - 10:20\nSelvom der er nogle, som mener at der er forskel på "ny" og "neo", så giver forskellen ingen mening eftersom ny-liberalisme er en global tankegang. Forskellen på ny-liberalisme og liberalisme er derimod væsentlig.\nSkellet mellem de to opfattelser er primært, at den bærende produktionsenhed ikke længere er en selverhvervende person/familie, men i stedet kapital. I den ny-liberale økonomi er det en fordel at være stor, så kapitalfonde anses for bedre end små familievirksomheder.\nKapitalen har ingen grænser. De ideelle producenter er derfor internationale kapitalfonde og multinationale selskaber. Stordriftfordele er også den gennemgående tankegang bag nullernes reformer, som går modsat Venstres politik før årtusindskiftet, hvor nærhed og lokalt selvstyre var væsentlige elementer.\nI forhold til almindelig liberalisme, hvor staten primært skal undlade at regulere markedet, spiller staten en aktiv rolle ved at kapitalisere nye forretningsområder, som herefter kan betjenes af indbyrdes konkurrerende globale firmaer. I yderste konsekvens omfatter det også lovgivning, militær og domstole i en verden, hvor staterne konkurrerer med hinanden om, at tiltrække investeringer ved at tilbyde bedst mulige produktionsbetingelser for investorerne.\nNy-liberalisme opfatter mennesker som enkeltpersoner, der alene forsøger at maksimere eget udbytte uden hensyn til samfundet eller andre relationer. De gamle liberale ideer om det lokale fællesskab og den enkeltes pligt og vilje til at bidrage til lokalsamfundet er dermed skrottet. Hvert individ er sin egen producent og forbruger, som udbyder og køber varer og tjenester alene med det formål at opnå mest muligt til sig selv. Gratis bibliotekudlån burde f.eks. medføre et abnormt stort forbrug af bibliotekernes bøger. For at sikre alle adgang til bøgerne kan man "lade pengene følge borgeren", der så via en markedspris betaler for hver lånte bog. Al anden offentlig service kan tilsvarennde kapitaliseres, f.eks uddannelse, læge, veje, hjemmepleje, legepladser osv.\nSkiftet til ny-lberalisme er en af grundene til blokdannelser og oprør i partiet Venstre, men alle de gamle partier har stort set accepteret den ny-liberale tankegang uden dog at vedkende sig det. DF, EL og SF adskiller sig formentlig ved, at de tre partier opfatter staten som en legitim og aktiv deltager i økonomien.\nHer er et link til en lidt mere kvalificeret beskrivelse af ny-liberalisme: http://web.inter.nl.net/users/Paul.Treanor/neoliberalism.html\n06. december, 2014 - 10:37\nRart at se nye tanker, men projekt nutid ser for mig ud til at være en blindgyde.\nMichael Ende, har skrevet to bøger om tid: ”Momo” som på smukkeste vis, viser tidsrøverriet og hvad det fører med sig, og i ”spejlet i spejlet” han et kapitel som går bag om tiden og viser tidens dynamik.\nHan er virkelig værd at læse, hvis nogen skulle få tid…\n06. december, 2014 - 10:58\nPH - Retsforbundets blad hedder "Ret og Frihed". Partiet bygger på Georgismen, ja, men har en nutidig politik. Retfærdighed, personlig frihed og bæredygtig økonomi. Ikke mere om det.\nDerfor disse bemærkninger :\n- Basisindkomst er en tværpolitisk idè, som R. ikke har patent på.\n- Basisindkomsten giver sikkerhed og rettigheder til borgerne, så vi ikke behøver at finde os i hvad som helst.\n- " jeg finder dens angreb på demokratiet uanstændig". R. foreslår tværtimod flere forbedringer af demokratiet via valglove, styrelseslove og partiernes virke.\n- Ja, der vil blive ledige hænder, når mange bureaukrater overflødiggøres. Men så må vi lære at dele lønarbejdet bedre og nedsætte den alm arbejdstid.\n- Georgistisk traditionel økonomi passer til bæredygtige ideer beskrevet af øko-økonomerne - Statens indtægter skal komme fra skat på fællesejet af jorden og den resurser, - ikke af skat på flittige hænders virke.\n- "Afhængigheden" er de naturgivne grænser, som klodens sundhed sætter.\nPeter - jeg synes, du går forkert flere steder.\n06. december, 2014 - 12:20\nUh, Leo Nygaard, hvis du blot vidste, hvor jeg går hen. :-) Det finder du ud af i nærmeste fremtid.\nMen der er virkelig stærkt udemokratiske tanker i den klassiske retsstatstanke, hvor der efter min bedste overbevisning lægges alt for meget vægt på "de flittige hænder" og mindre på, at tingene skal gøres, og at vi i det store billede ikke skal se så meget på, hvem der gør det, men selvfølgelig være glade og taknemmelige over det. Nogen i kollektivet rydder altid op og bebrejder de andre, at de mere lader stå til; men i højere grad end et fælles ansvar handler det jo om at indse, at man hver især har forskellige grader af tolerance for orden, og at den ene gruppe ikke har mere ret til at definere rammerne end den anden.\nDerfor tror jeg heller ikke, at Grethe Preisler har ret i, at en masse ikke vil blive gjort, hvis lysten skal drive værket. Det at udføre nyttige job er en stor kilde til tilfredshed, og når det i højere grad er selvvalgt, vil anerkendelsen også vende tilbage, så vi ikke skal høre på, at de nok ikke kan finde ud af andet; personligt har jeg den allerstørste respekt for omtanken hos både skurekoner og skraldemænd.\nMichael Bundgaard Pedersen anbefalede denne kommentar\n06. december, 2014 - 13:46\nPeter Hansen (06-12-2014 -12.20):\nSå gå ud blandt 'folkets brede masser' og lyt til, hvad 'skraldemændene og skurekonerne' i LO og FOA mener om medlemmerne af Dansk journalistforbund, DJØF og Magisterforeningens i almindelighed og 'kulturpingerne' i medie- og reklamebranchen i særdeleshed.\nMen pas på de ikke opdager, hvilken faglig organisation og A-kasse, du selv er medlem af, før du begynder at holde foredrag for dem om, hvor berigende for ånden det ville være for dem at få lov til at finansiere dine arbejdsløshedsperioder over skattebilletten, så du kan fortsætte med at belære dem om, hvori livets sande værdier består uden at besudle dine hænder med tømning af skraldespande, trappevask mv. til 'lovfastsat garanteret mindsteløn' for andre end dig selv og dine bofæller i 'Ollekollet Maos Lysthus'.\nMens de selv venter på de bedre tider på arbejdsmarkedet for 'ufaglærte åndsamøber' oven på børskrakket i 2008, som stadig lader vente på sig.\n06. december, 2014 - 15:43\nLæs også Bojana Kunsts blogpost, hvor hun bla. skriver:\n"The time of the subject is ... not a homogenous projecting time, a possibility that constantly needs to be realised. Rather, it is constantly avoiding obstacles, involuntary movement, a slowness in which the time is running out."\nKravene fra det moderne arbejdsmarked accelererer konstant vores oplevelse af tid, - understøttet af vores moderne teknologier, såsom smartphones etc. Når vi oplever øjeblikke af stilstand, af varighed, - som når vi venter på at et software starter op, eller i visse performances - bliver vi frustrerede. Hvorfor? Kunst mener, det har at gøre med at vi i de momenter oplever, hvordan vores tid er styret af økonomiske og sociale forhold.\nCasper Hernández Cordes anbefalede denne kommentar\n06. december, 2014 - 16:16\nMens jeg godt kan iagttage disse ting, Casper Hernandez Cordes, er jeg selv ret uberørt af dem, og de undrer mig, fordi accelerationen netop betyder, at vi kan tage det langt roligere. Vi skal ikke løbe til, når telefonen ringer, f.eks., og vi kan så let finde vej uden at have forberedt os på forhånd, fordi vi bare kan slå Google maps til og blive guidet.\nMen det kræver selvfølgelig, at man bestemmer sig til ikke at blive styret af økonomiske og sociale forhold ved at indrette sig på en måde, så det ikke er tilfældet. F.eks. kan man bosætte sig tæt ved en togstation i det såkaldte udkantsDanmark, og have både billig husleje og hurtig og nem transport.\n06. december, 2014 - 16:57\nPeter Hansen, jeg er enig for så vidt vi opdager at vi har det valg. Har vi friheden, økonomisk, socialt, kulturelt, strukturelt, til at trække det stik (halvvejs) ud?\nSynes, det er interessant, hvad Catherine Austin Fitts siger i denne video, når hun er inde på, hvad der skal til for at yde modstand: reducér omkostninger; undgå gæld; sikr dig rent drikkevand, osv.\nJeg oplever selv at jeg, fordi jeg brænder for at skabe forandringer, meget ofte oplever at jeg forsvinder i accelererende tid, hvor jeg føler jeg hele tiden har mere og mere travlt. De nye teknologier forstærker dette. Samtidig med - og fordi - de giver større muligheder for at komme ud over rampen med budskaberne. Og for at etablere videns- og undersøgelsesfællesskaber. (som her)\n06. december, 2014 - 17:08\nHvad sker der når man modtager en rudekuvert, med en regning, man ikke agter betale, en regning man ikke kan overskue, at betale, så bliver livet en løjen, man mister lidt af sig selv, fordi man inderst inde godt ved, at livet som man kender det, det er slut nu, inkasso kommer så fogeden, men først kommer der flere rykkere, der er ingen grund til, at åbne kuverterne.\nNu er det, kun et spørgsmål om kort tid!\nDanmarks 'Stein Bagger' politikkere, tilsyneladende helt uden for terapeutisk rækkevidde, kan ikke finde deres fødder mere, men det kniber tilsyneladende, for de fleste for tiden, det er nemmere, at se ned end op, man kan blive svimmel af, at se op for længe.\n»Vi må holde op med at forholde os strategisk til fremtiden. Og i stedet overveje, hvordan vi organiserer vores liv på daglig basis. Hvordan vi organiserer vores forbundethed, hvordan vi bekæmper isolationen, og kæmper os fri af projektets maskine. Det er naturligvis ingen let sag. Vi ville være nødt til at omdefinere, hvad nutiden er.«\nEr det ikke på tide, at vågne op og tage udfordringerne alvorligt, så forsvinder svimmelheden muligvis.\n06. december, 2014 - 21:55\nGrete Preisler :\nAlt nødvendigt arbejde vil blive betalt og derfor udført, da Betingelsesløs Grundindkomst til Alle jo ikke er en herregård til alle, men netop blot en grund med et et skur.\nGiver arbejdet mening er jeg sikker på at det vil blive udført. Det er det BGaT netop handler om:\nat lave noget meningsfuldt, og rengøring eller andet meningsfuldt arbejde i f.eks 3-5 timer pr dag vil for mange mennesker være et godt supplement. Idag er det jo sådan at det vigtigste arbejde f.eks i hjemmet eller med børneopdragelse, slet ikke er betalt. Det bliver det med BGtA.\nDu er velkommen til at se denne her fantastisk meningsfulde film fra Schweiz:\nVed rengøring i passende tid og med passende mellemrum føler jeg mig godt tilpas bagefter.\nBefrielsen af skidtet virker tilbage på mig og er velgørende.Ikke at være tvunget til at gøre det udover sine grænser er hele historien om BGaT.\nJeg kan ihvertfald have en uimodståelig trang til rengøring,tørring af næser,ordne skrald osv, fordi jeg kan se det er nødvendigt og godt at gøre det, men som med alle andre evner skal evnen og lysten til at gøre disse ting holdes ved lige og opøves, som alt andet, ligesom at man skal lære at anerkende og påskønne sit eget arbejde- ikke kun fordi man evt bliver betalt for det, men fordi man føler en indre tilfredshed derved.\nGør man det af tvang og fordi man bliver for det udover sine grænser sløves ens evne til at føle denne tilfredsstillelse, og man har ikke fred med sig selv over det. God Jul til dig.\n06. december, 2014 - 21:56\nBliver betalt for det....næst sidste linie.\n06. december, 2014 - 22:38\nJeg vil gerne supplere Bundgaard :\nBasisindkomsten udligner den menneskelige værdi mellem at ha` et lønarbejde og ikke ha´ det.\nI begge sider kan flid og en positiv holdning udfolde sig.\nI begge sider kan passivitet og ligegyldighed overfor sine medmennesker indfinde sig.\nMed indførelse af retten, fjernes nedvurderingen og selvværet øges.\nBasisindkomsten skal vurderes på, hvad den er i sig selv, men også ikke mindst på, hvad den erstatter.\nNærmere beskrivelse er vist overflødig i dette forum.\nPH - jamen, det glæder jeg mig til.\nLige en bemærkning til : "Men der er virkelig stærkt udemokratiske tanker i den klassiske retsstatstanke, hvor der efter min bedste overbevisning lægges alt for meget vægt på "de flittige hænder" - Det må du forklare nærmere.\nI 800-tallet formulerede Pave Gregor de 7 dødssynder. Blev bearbejdet gennem tiderne, og forsynet med de 7 dyder.\nHvorfor beskatter vi dyder - flid - og belønner synder - grådighed.\nHvad det har at gøre med et retfærdigt og bæredygtigt samfund, eller mangel på samme, må I tænke lidt over.\n07. december, 2014 - 07:43\nDet lyder herligt:\nGaranteret basisindkomst fra vugge til grav til alle, der ikke ønsker, kan eller eller gider foretage sig andet end lige præcis det, de nu og her føler 'behov' for at beskæftige sig med.\nSig ordet: 'Basisindkomst'.\nMen tal for himlens skyld ikke om, hvor pengene til at virkeliggøre utopien skal komme fra, uden at infrastrukturen - alt det, der finansieres af 'den offentlige sektor' (stat og kommuner) v.hj.a. af skat på løn til 'arbejderne' og aktieudbytte til 'arbejdsgiverne' i 'den private sektor' - falder fra hinanden.\nNaturen er vor Far og Mor, som gode gaver gav os - og Staten er vor storebror, som ta'r det hele fra os. - Eller hur?\nSå hold dig endelig ikke tilbage Leo Nygaard!\nKom frit frem med 'den nærmere beskrivelse' for de tungnemme af, hvordan de kloge hoveder i 'Borgerlønsbevægelsen BIEN' forestiller sig, at 'Basisindkomsten' skal finansieres. Uden at fratage ejerne af produktionsapparatet ejendomsretten til samme og ekspropriere (tvangsnationalisere) hele baduljen.\n07. december, 2014 - 08:34\nGodt billedvalg, i øvrigt. Det siger noget om samfundet :) - gad vide om det også siger noget om fremtiden?\nKonklusionen minder mig lidt om firserne, hvor der også var stilstand - før stormen eller nettet/globaliseringen om du vil. Hvad bliver mon den næste storm - når det ikke bliver borgerløn? Borgerkrig? Er der ligefrem et slogan dér: borgerløn eller borgerkrig? Eller er det for spidsvinklet?\n07. december, 2014 - 09:34\nTak for linket til filmen, Michael Bundgaard Pedersen. Den er vel nok grundig.\n07. december, 2014 - 09:57\nAngående Kunst, Politik og Kultur i Videns- og Informationssamfundets Æra\ni år 151 efter Henry Ford:\nI begyndelsen var Ordet, og Ordet var hos Gud. Og Gud gav afkald på sit monopol på Ordet og gav det til Mennesket, som har sin bolig på Jorden.\nOg Ordet formerede sig ved knopskydning i Menneskets mund og gjorde sig jorden underdanig. Og nye ord parrede sig med nye ord på kryds og tværs af kontinenterne og opfyldte jorden, så der til sidst ikke var plads til andre på den end dem, har havde Ordet i deres magt og derfor kaldtes politikere.\nOrdet er devalueret, kunsten er blevet en kunst,\nden som kan tale og ingenting sige er sikker på folkegunst.\nFraser og flovser, klicheer, jargoner, skåler og halv besked\nskaber en skuffende billig syntetisk erstatning for virkelighed.\nProjektmageri er det nyeste sort, projektmageri er teknik\nmålet er ikke at tjene et emne, men at benytte et trick:\nVist skal vi vise folk virkeligheden, men først må vi lyve den sammen,\nunderholdning og harmløshed skal fylde din livsdag,\nO fagre nye Verden år 2014 efter den gregorianske kalender.\nMichael Bundgaard Pedersen og Philip B. Johnsen anbefalede denne kommentar\nBorgere skal være nationalistiske, sultne, desorienteret, uden fornemmelse for verden, gældsatte og føjelige.\nBorgerløn passer ikke rigtigt ind.\nrandi christiansen og Michael Bundgaard Pedersen anbefalede denne kommentar\n07. december, 2014 - 10:00\nRettelse 3. afsnit, 3. linje: andre end dem, der havde Ordet (i deres magt)\n07. december, 2014 - 10:13\nP.S. Gå ind på politiken.dk og læs, hvad (den alternative altmuligmand) Uffe Elbæk har at sige om arbejdsvilkårene for de folkevalgte i Danmarks Lovgivende Forsamling efter tre år og et par måneders ophold sammesteds.\n07. december, 2014 - 10:20\nTag nu bare investeringer i olie, gas og kul opbundet på borgernes egne pensioner, det er da galgenhumor.\n07. december, 2014 - 10:25\nDer bliver talt om mangt og meget i artiklen og grundlæggende handler det hele vel om ikke at hører til.\nAt det bliver forsøgt forklaret med en masse udefra kommende ting og sager forvirrer lidt, men giver også et billede på hvor svært det er at finde.\n07. december, 2014 - 11:21\nGP , svar på 7.43 - Uden andre ændringer skal pengene komme nøjagtig de samme steder fra som nu.\nAt der er mange, der ønsker statens indtægter opkrævet på forskellige andre måder, er en anden sag. Derved, som tidligere sagt, er B. uafhængig af partipolitik.\nI øvrigt er penge ikke det væsentlige her, men alt det Bundgaard og jeg ellers taler om her.\n07. december, 2014 - 13:24\n"'Penge er ikke det væsentlige her" (hvor det drejer sig om finansiering af 'basisindkomst'' til beboerne i Borgerlønsbevægelsen BIENS halmtækkede kube).\nOg da BIEN er "uafhængig af partipolitik", kan det også være ligegyldigt, om det er 'arbejderne' eller 'arbejdsgiverne' i den private sektor udenfor bikuben, der skal hoste op med grynene, når Skattefar kommer for at kradse dem ind til dig og de andre fromme sjæle i Kuben.\nSur, sur, sur lille bi omkring. Jeg tror ikke vi har mere at tale med hinanden om, Leo ;o)\nDu må hygge dig videre med din lille kugleramme uden mig, når du ikke er ude at sværme i det fri sammen med de andre droner fra Borgerlønsbevægelsen BIEN.\n07. december, 2014 - 13:28\nDet er foruroligende, at de forventninger, vi har til fremtiden er negative.\nBekymringer trækker en negativ rente,\nde vokser sig små, hvis man ka`la`dem vente.\nDet er foruroligende, at de udfordringer der er kendte nu, ikke adresseres, med positiv løsning for øje.\n07. december, 2014 - 13:44\nder skulle slås langsomt ihjel:\nDet er dem, der sætter sig ned og tror\nat det hele går af sig selv.\nder sku' udryddes tand for tand:\nDet er dem der tror, at det dog ikke går\nselvom man gør hvad man kan. (Piet Hein)\nJa vel er det foruroligende, Philip, men sådan er der så meget, der kan holde sarte sjæle vågne om natten. Og endnu har ingen opfundet evighedsmaskinen, der kan producere livsfornødenheder og legetøj ad libitum til alle jordens børn, uden at de behøver at slås om det, der kommer ud af den anden ende af 'maskinen'.\n07. december, 2014 - 14:03\nGP - Din poetiske evne og din mangel på realitetssans er uovertrufne.\n07. december, 2014 - 14:09\nMen hvad har størst værdi, for de fleste, når vi ser tilbage på livet, er det penge og arbejde eller, er det familien.\nJeg vil våge et øje og sige, det vigtigste er tryghed, at vi er der for hinanden, jeg ved dog ikke, om borgerløn er fremtiden, men det er for mig fint nok pengene, hvis de ikke er store, bliver brugt her i landet, erhvervslivet må indrette sig til samfundet ikke omvendt.\n07. december, 2014 - 14:14\nLeo Nygaard (07-12-2014 kl 14.05)\nTres humble servitør, Monsør von Bremen.\n07. december, 2014 - 14:25\nJohnsen - Jeg tilføjer : Samfundets ledelse må indrette sig efter folket - ikke omvendt.\nGP - Oversættelse udbedes. Jeg er ikke stiv i det franske, men ved dog at ø ikke findes. Derfor spørger jeg, er det direkte efter Holberg ?\n07. december, 2014 - 14:34\nSlå det op på Wikipedia, Leo. Så sparer du turen til biblioteket.\n07. december, 2014 - 16:13\nAlle kan ikke få et arbejde (det er automatiseret eller rationaliseret bort).\nMen alle har brug for en indkomst.\nStaten sikrer alle, men indkomst gennem staten er meget ulig fra 0- 5 tkr pr måned til folk der får100+tkr pr måned.\nDen titlel staten giver dig er varierende, men pengene kommer fra samme kasse.,\nEn får til en herregård andre knap til et skur og har alligevel flere pligter overfor staten end herremanden.\n10. december, 2014 - 00:43\nLyt til catherine austin fitts i denne utube video som casper cordes anbefaler 6/12 - 16.57\nhvor hun meget overbevisende adresserer den problematik, som polemikken mellem grethe og leo illustrerer. Hvor skal pengene komme fra, spørger grethe, men spgsm er : hvor befinder pengene sig. Hvem kontrollerer værdierne, hvordan bruger de deres magt og vigtigst, hvordan kan folket tage magten tilbage? Som austin siger, er det ikke en finansiel men en politisk krise, vi har. Vi tillader det statskup, som hun kalder, det der er sket i usa, hvor 40 trillioner $ er taget ud af den offentlige økonomi og placeret i private hænder. Austin ved som tidligere højt placeret ansat i både bush og clinton administrationerne, hvad hun taler om. Og er fyret to gange for at udtale sig offentligt om emnet. Vi har at gøre med et system, som fungerer vha magt. Et korrupt, totalitært gangstervælde, som i stigende grad udpiner deres omgivelser, og vi - folket - må sige nej på alle de måder, som er mulige.


Hurtig erstatning for aflyst eksamen\nAllerede søndag den 1. juni får de studerende, som måtte forlade deres eksamen i afsætningsøkonomi i fredags, mulighed for at gå til en ny eksamen.\n28.05.2014 | Mette Gebauer\nDe studerende, som fik aflyst deres eksamen i afsætningsøkonomi i fredags, har fået besked om, at de har mulighed for at gå til eksamen igen allerede søndag den 1. juni fra 9.00 – 12.00.\n”Det har været meget vigtigt for os at finde en ny eksamensdato så hurtigt som muligt, og det er heldigvis lykkedes. Forhåbentlig betyder den tidlige dato, at vi mindsker generne for de studerende, så meget som muligt, siger prodekan for uddannelse Peder Østergaard.\nMenneskelig fejl var årsag\nVed en fejl var de vejledende besvarelser til fredagens eksamen i afsætningsøkonomi blevet uploadet til det digitale eksamenssystem, så de også blev tilgængelige for de studerende. Det betød, at eksamenen måtte aflyses få minutter efter start. Det var således en menneskelig fejl, der var årsagen, og ikke tekniske problemer med det nye system for digital eksamen WISEflow.\n”Det er en rigtig ærgerlig fejl, og vi er meget kede af det på de studerendes vegne. Fejlen har naturligvis givet os anledning til at skærpe vores procedurer for, hvordan vi lægger dokumenter ind i systemet, så sådan en fejl ikke sker igen”, understreger Peder Østergaard.\nAlle er automatisk tilmeldt erstatningseksamen\nSamtlige studerende, der deltog i den afbrudte eksamen, er automatisk tilmeldt erstatningseksamen søndag den 1. juni fra kl. 9.00 – 12-00 på Fuglesangs Allé 4.\nEventuel udeblivelse fra eksamen vil ikke tælle som et eksamensforsøg.\nTlf.: 87 15 24 74


Boligselskab Afdeling Tilsynsførende Kommune. Boligselskabsnr.: Afdelingsnr.: Kommunenr.: Navn: Navn: Navn: Ishøj Boligselskab. - PDF\nBoligselskab Afdeling Tilsynsførende Kommune. Boligselskabsnr.: Afdelingsnr.: Kommunenr.: Navn: Navn: Navn: Ishøj Boligselskab.\nDownload "Boligselskab Afdeling Tilsynsførende Kommune. Boligselskabsnr.: Afdelingsnr.: Kommunenr.: 280 301 183 Navn: Navn: Navn: Ishøj Boligselskab."\n1 Almene boligorganisationer Regnskab for afdeling 2703 Søvej Regnskabsperiode Boligselskab Afdeling Tilsynsførende Kommune Landsbyggefonden Landsbyggefonden Boligselskabsnr.: Afdelingsnr.: Kommunenr.: Navn: Navn: Navn: Ishøj Boligselskab Søvej Ishøj Kommune Adresse: Adresse: Adresse: c/o Domea s.m.b.a. Ishøj Søvej Rådhuset Oldenburg Allé Ishøj Ishøj Store Torv 20 Postboks Ishøj 2630 Taastrup Telefon/Fax: Telefon/Fax: / Epostadresse: CVRnr. (SEnr.): Bruttoetageareal i alt m 2 Antal lejemål á lejemålsenhed Antal lejemålsenheder Almene familieboliger Almene ungdomsboliger 1 Almene ældreboliger 1 Boligoplysninger i alt Boliger fordelt på antal rum Antal rum Heraf plejeboliger (ældreboliger med tilknyttet serviceareal) Heraf enkeltværelser (uden selvstændigt køkken) Heraf bofællesskaber (Individuel/kollektiv) Erhvervslejemål Institutioner 1 pr. påbeg. 60 m 2 1 pr. påbeg. 60 m 2 Garager/carporte 1/5 Lejemålsoplysninger i alt , Matrikel nr. 16 c, 16st Ishøj By, Ishøj BBRejendomsnummer\n2 Almene boligorganisationer Regnskab for afdeling 2703 Søvej Støtteart: Antal Lejemål Bruttoetageareal i alt m 2 Tilsagnsdato for offentlig støtte Regnskabsperiode Skæringsdato, byggeregnskab/ drift eller overtagelsesdato eksisterende ejendom Opført/overtaget med støtte efter boligbyggeriloven, ældreboligloven eller almenboligloven Opført/overtaget med støtte efter byfornyelsesloven Opført/overtaget uden støtte Byggeart: Boliger i etagebyggeri Boliger i tæt/lavt byggeri Skriv ja/nej Skriv ja/nej Tekniske installationer m.v.: Beboerfaciliteter: Beboerhus Nej Køleskab: Ja Særskilte selskabs og mødelokaler Nej Komfur (el/gas): Ja Forbrugsmåling: Vandmåling, individuel Ja Bad: Ja Vandmåling, kollektiv Nej Varmemåling, individuel Ja Fællesantenneanlæg: Ja Varmemåling, kollektiv Nej Elmåling, individuel Ja Vaskeri: Elmåling, kollektiv Nej Vaskeinstallation, fælles Ja Vaskemask. I de enkelte boliger Nej Opvarmning: Fjernvarme Ja Vandinstallation: Centralvarme, eget anlæg Fst.br/olie Nej Tostrenget vandsys. (rent/gråt) Nej Centralvarme, eget anlæg naturgas Nej Regnvand, nedsivningsanlæg Nej Ovne Nej Regnvand, genanvendelse Nej Elpaneler Nej Spildevand, rodzoneanlæg Nej Solvarmeanlæg Nej Spildevand, bioværk Nej Varmepumpeanlæg Nej Biogasanlæg Nej Affald: Kildesort. af affald inde i boligen Kildesort. af affald uden for Nej boligen Nej Gennemsnitlig leje pr. m 2 bruttoetageareal på balancetidspunktet: 1.031,69 Lejeforhøjelse i regnskabsåret: Dato for forhøjelse: Forhøjelse pr. m 2 i kr.: Forhøjelse pr. m 2 i %: Årsbasis kr: ,00 0,00% 0 Regnskabet er fremstillet maskinelt. Beløbene er afrundet til hele kroner. Der kan derfor forekomme mindre differencer i subtotaler og notesammentællinger. 2\n3 Vurdering af afdelingens økonomi 42 Almene familieboliger. Økonomi: Afdelingen har behov for at styrke økonomien. Dette bør ske via huslejeforhøjelser til dækning af øgede henlæggelser til planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser. Årets resultat: Årets resultat udviser et overskud på kr , som er anvendt til afskrivning på forbedringsarbejder. Overskuddet skyldes primært, at udgifterne til vand, renholdelse og almindelig vedligeholdelse har været lavere end budgetteret samt at det i budgettet afsatte beløb til diverse udgifter ikke er anvendt fuldt ud. Herudover har der været flere renteindtægter end forventet samt ekstraindtægter vedr. tidligere afskrevne fordringer. Planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser: Der er i regnskabsåret foretaget vedligeholdelses og fornyelsesarbejder for kr Der var planlagt udført arbejde for i alt kr Henlæggelse til planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser udgør pr. 31. december 2012 kr svarende til kr pr. lejemål. Henlæggelserne er ifølge langtidsplanen for drift og vedligeholdelse tilstrækkelige til at dække de kommende års udgifter. Det anbefales, at henlæggelserne løbende øges, indtil de udgør kr pr. lejemål. Istandsættelse ved fraflytning (Aordning konto 402): Årets forbrug til istandsættelse ved fraflytning udgør kr , som er dækket af henlæggelser. Henlæggelse til istandsættelse ved fraflytning udgør pr. 31. december 2012 kr svarende til kr pr. lejemål. Indeværende års budgetterede henlæggelse udgør kr Henlæggelsen vurderes ud fra tidligere års forbrug samt indeværende års budgetterede henlæggelse at være tilstrækkelig. 3\n4 Vurdering af afdelingens økonomi Tab ved lejeledighed og fraflytning: Årets lejetab udgør kr , som er af dispositionsfonden. Den fremtidige udlejningsstituation vurderes at være god. Årets tab ved fraflytninger udgør kr , som er dækket af henlæggelser. Saldo på tilgodehavende fraflytninger udgør pr. 31. december 2012 kr Af disse er kr sendt til retslig inkasso. Henlæggelse til tab ved lejeledighed og fraflytning udgør pr. 31. december 2012 kr Indeværende års budgetterede henlæggelse hertil udgør kr Under hensyntagen til de her nævnte forhold og ud fra tidligere års lejetab, tab ved fraflytninger samt indeværende års budgetterede henlæggelse, vurderes henlæggelserne at være tilstrækkelige. Andre henlæggelser (konto 406): Der er udbetalt kr i erstatning i forbindelse med byggesagen. Beløbet er henlagt til facadebeklædning. I 2010 er der taget prøve, som så meget fornuftig ud. I heldigste fald vil beløbet kunne overføres til afdelingens henlæggelser. Forventninger til indeværende års budget: Set ud fra udgiftsniveauet i dette regnskab og ud fra en vurdering af henlæggelserne på statustidspunktet, må det forventes, at der vil være balance imellem indtægter og udgifter i indeværende regnskabsår. Likviditet: De likvide midler pr. 31. december 2012 svarer ikke til summen af saldi for henlæggelser. Dette skal ses i sammenhæng med underfinansiering af forbedringsarbejdet vedrørende etablering af oplukkelige vinduer og tilgodehavende vedrørende forkert opsatte elskabe samt tilgodehavender hos fraflyttere. 4\n5 Resultatopgørelse For perioden 1. januar december 2012 Resultat Budget Budget opgørelse Konto Note Specifikation 2012 (1.000 kr.) (1.000 kr.) UDGIFTER Ordinære udgifter Nettokapitaludgifter Offentlige og andre faste udgifter 106 Ejendomsskatter Vandafgift Renovation Forsikringer Afdelingens energiforbrug: 1. El til fællesarealer Varme fællesarealer Målerpasning m.v Bidrag til boligorganisationen: 1. Administrationsbidrag Dispositionsfondsbidrag Arbejdskapitalsbidrag Offentlige og andre faste udgifter i alt Variable udgifter Renholdelse Almindelig vedligeholdelse Planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser: 1. Afholdte udgifter Heraf dækket af tidligere henlæggelser Istandsættelse ved fraflytning m.v.: (Aordning) 1. Afholdte udgifter Heraf dækket af tidligere henlæggelser (konto 402) Særlige aktiviteter: 1. Drift af fællesvaskeri Diverse udgifter Variable udgifter i alt\n6 Resultatopgørelse For perioden 1. januar december 2012 Resultat Budget Budget opgørelse Konto Note Specifikation 2012 (1.000 kr.) (1.000 kr.) Henlæggelser 120 Planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser (konto 401) Istandsættelse ved fraflytning m.v. (Aordning) Tab ved fraflytninger (konto 405) Henlæggelser i alt Samlede ordinære udgifter Ekstraordinære udgifter 126 Afskrivning på forbedringsarbejder m.v. 1. (konto 303.1) Tab ved lejeledighed Dækket af dispositionsfond Tab ved fraflytninger Dækket af henlæggelse Andre renter: 3. Diverse renter Afvikling af: 1. Underskud fra tidligere år (konto 407) Korrektion vedr. tidligere år Ekstraordinære udgifter i alt Udgifter i alt Årets overskud, der anvendes til: 1. Dækning af underfinansiering (konto 303) Udgifter og evt. overskud i alt\n7 Resultatopgørelse For perioden 1. januar december 2012 Resultat Budget Budget opgørelse Konto Note Specifikation 2012 (1.000 kr.) (1.000 kr.) INDTÆGTER Ordinære indtægter 201 Boligafgifter og lejer: 1. Almene familieboliger Lejeindtægter i alt Renter Andre ordinære indtægter 8 1. Drift af fællesvaskeri Ordinære indtægter i alt Ekstraordinære indtægter Korrektion vedr. tidligere år Ekstraordinære indtægter i alt Indtægter i alt Indtægter og evt. underskud i 220 alt\n8 Balance Pr. 31. december 2012 Indeværende år Sidste år Konto Note Specifikation (1.000 kr.) AKTIVER Anlægsaktiver 301 Ejendommens anskaffelsessum Kontantværdi pr. 1. oktober 2011 kr heraf grundværdi kr Anskaffelsessum Forbedringsarbejder: Forbedringsarbejder m.v Anlægsaktiver i alt Omsætningsaktiver 305 Tilgodehavender: 1. Boligafgifter/lejer inkl. varmebidrag Beboerindskud Uafsluttet varmeregnskab (udgift) Uafsluttet vandregnskab (udgift) Antenneregnskab (underskud) Fraflytninger heraf til inkasso kr Andre debitorer Forudbetalte udgifter Likvide beholdninger: 1. Kassebeholdning Boligorganisationen, indestående Omsætningsaktiver i alt AKTIVER I ALT\n9 Balance Pr. 31. december 2012 Indeværende år Sidste år Konto Note Specifikation (1.000 kr.) PASSIVER Henlæggelser (afdelingens opsparing) Planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser Istandsættelse ved fraflytning (Aordning) Tab ved fraflytninger (se konto 305.4) Andre henlæggelser Henlæggelser i alt Opsamlet resultat (+/) Henlæggelser inkl. opsamlet resultat (+/) Langfristet gæld Finansiering af anskaffelsessum 408 Oprindelig prioritetsgæld Landsbyggefonden Nykredit Beboerindskud Afskrivningskonto for ejendommen Finansiering af anskaffelsessum i alt Langfristet gæld i alt Kortfristet gæld Depositum vedr. forbrugsregnskaber Uafsluttet blandede forbrugsregnskaber (indtægter) Skyldige omkostninger Forudbetalte boligafgifter og lejer inkl. varme Kortfristet gæld i alt PASSIVER I ALT\n10 Faste noter For perioden 1. januar december 2012 Resultat Budget opgørelse 2012 Konto Note Specifikation 2012 (1.000 kr.) 101/105 1 Nettokapitaludgifter Prioritering ved nominallån: Henlæggelser svarende til prioritetsafdrag (konto 411) Prioritetsrenter (inkl. reservefondsbidrag m.v og eventuel periodiseringsudgift o.lign. men ekskl. morarenter) Administrationsbidrag Ydelsesstøtte fra staten Nettokapitaludgifter Nettokapitaludgifter i alt Vandafgift Vandafgift 450 Vandafgift i alt Renovation Fast renovation Ekstra renovation Renovation i alt Bidrag til boligorganisationen Specifikation Enheder Gennemsnitlig sats Administrationsbidrag Grundbidrag Andre honorarer Budgetkonto tillægsydelser I alt Administrationsbidrag, boligorganisation Revisionsudgifter Administrationsbidrag i alt Dispositionsfondsbidrag Arbejdskapitalsbidrag Bidrag til boligorganisationen i alt\n11 Faste noter For perioden 1. januar december 2012 Resultat Budget opgørelse 2012 Konto Note Specifikation 2012 (1.000 kr.) Renholdelse Ejendomsfunktionærer: Løn/ejendomsfunktionærer Feriepengeregulering Pensionsbidrag m.v Telefon, arbejdsskadeforsikring m.m Løs medhjælp, løn m.v. 0 2 Udgifter vedr. ejendomskontor Refusion af timer Ejendomsfunktionærer i alt Renholdelse i alt Almindelig vedligeholdelse KOMPLETTERENDE BYGNINGSDELE Vinduer, døre, brystninger, rækværker VVSANLÆG Afløb, sanitet, vand, varme, ventilation ELANLÆG Kraft, belysning, kommunikation, elevatorer DIVERSE Forsikringssager selvrisiko, pkælder m.v. 241 Almindelig vedligeholdelse i alt\n12 Faste noter For perioden 1. januar december 2012 Resultat Budget opgørelse 2012 Konto Note Specifikation 2012 (1.000 kr.) Planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser PRIMÆRE BYGNINGSDELE Ydervægge ekskl. kld. ydervægge 0 5 Tagværker 0 6 I alt KOMPLETTERENDE BYGNINGSDELE Døre og vinduer i ydervægge Divese 0 5 Komplementerende bygningsdele øvrige I alt OVERFLADER, BELÆGNING OG BEKLÆDNING Veje parkarealer, belægninger 0 10 Planlagt istandsættelse ved fraflytning I alt VVSANLÆG Faldstammer og afløbsskåle Forbrugsanlæg 0 7 Sanitet mm Forsyningsanlæg (målere, beholdere m.m.) Distributionsanlæg (rør, ventiler m.m.) 0 45 Forbrugsanlæg (varmeflader,ventilatorer) Forbrugsanlæg (armaturer, emhætter m.m.) I alt ELANLÆG Elinstallationer i terræn Elinstallationer i bygninger I alt INVENTAR OG UDSTYR Opbevar. affalds,cykelstativ, postkasse Komfurer Emhætter I alt ØVRIGE BYGNINGSDELE OG ANLÆG Beplantning i terræn Andet i terræn Redskaber og maskiner Redskaber/maskiner Belægninger i terræn Grønne områder 85 0 I alt BYGNING, BOLIG OG ERHVERVSENHED Istandsættelse fraflytning Hårde hvidevarer, planl. istand.fraflytn I alt Planlagt og periodisk vedligeholdelse i alt dækket af tidligere henlæggelser Kontogruppe 116 i alt\n13 Faste noter For perioden 1. januar december 2012 Resultat Budget opgørelse 2012 Konto Note Specifikation 2012 (1.000 kr.) 118/203 8 Særlige aktiviteter Drift af fællesvaskeri Reparation og vedligeholdelse Magnetkort, administration m.v. 400 El, varme og vand 298 Udgifter fællesvaskeri i alt Indtægter fællesvaskeri I alt netto (udgift/indtægt) Diverse udgifter Kontingent Boligselskabernes Landsforening Afdelingsbestyrelsesudgifter Beboeraktiviteter 0 2 Kurser m.v. 0 3 Advokatomkostninger m.v Diverse Tinglysning 60 0 Uforudsete udgiftsstigninger 0 34 Diverse udgifter i alt Korrektion vedr. tidligere år Tabt kassebeholdning Korrektion vedr. tidligere år i alt Renteindtægter Rente af tilgodehavende hos boligorganisationen Diverse renteindtægter 124 Renteindtægter i alt Korrektion vedr. tidligere år Indbetalt vedr. tidl. afskrevne fordringer Korrektion vedr. tidligere år i alt\n14 Faste noter For perioden 1. januar december 2012 Indeværende år Sidste år Konto Note Specifikation (1.000 kr.) Forbedringsarbejder 1. Etablering af oplukkelige vinduer Afholdte udgifter primo Afholdte udgifter i alt Egne midler Andet (overskud) Restudgift selvfinansieret Afholdte udgifter ultimo års eftersyn Afholdte udgifter primo Afholdte udgifter i alt Andet (overskud) Restudgift selvfinansieret 0 Afholdte udgifter ultimo Forbedringsarbejder i alt Andre debitorer Forsikringsskader Andre debitorer i alt Planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser Saldo primo budgetteret henlæggelse årets forbrug Saldo ultimo Årets henlæggelse udgør 69,83 kr./m² for beboelse Istandsættelse ved fraflytning (Aordning) Saldo primo budgetteret henlæggelse årets forbrug Saldo ultimo Årets henlæggelse udgør 24,29 kr./m² for beboelse Tab ved fraflytning Saldo primo budgetteret henlæggelse årets forbrug, tab ved fraflytninger Saldo ultimo\n15 Faste noter For perioden 1. januar december 2012 Indeværende år Sidste år Konto Note Specifikation (1.000 kr.) Andre henlæggelser Henlæggelse til Facadebeklædning Saldo primo Saldo ultimo Andre henlæggelser i alt Skyldige omkostninger YouSee 1/10 31/ Ejendomsforsikring 1/10 31/ Skyldig revision Skyldige feriepenge Kreditorer Skyldige omkostninger i alt Deposita og forudbetalt leje mv. Boligafgifter mm Deposita og forudbetalt leje mv. i alt / Antenneregnskab Udgifter: Administration CopyDan/KODAafgift Udgifter i alt Indtægter: Antennebidrag ekskl. CopyDan/KODA afgift CopyDan/KODA afgift Indtægter i alt Årets resultat ( underskud ) 391 Sidste års nettoresultat overført ( underskud ) Nettoresultat overføres til næste år ( underskud ) Saldo i alt\n16 DEN UAFHÆNGIGE REVISORS PÅTEGNING PÅ ÅRSREGNSKABET Til afdelingen og boligorganisationens repræsentantskab Vi har revideret årsregnskabet for den almene boligafdeling Søvej, afd. 2703, for regnskabsåret 1. januar december 2012, der omfatter resultatopgørelse, balance og noter. Årsregnskabet udarbejdes efter reglerne i Bekendtgørelse om drift af almene boliger m.v. Revisionen har ikke omfattet de i årsregnskabet anførte budgettal samt afsnittet omkring Vurdering af afdelingens økonomi, hvorfor vi ikke udtrykker nogen revisionskonklusion herom. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Boligorganisationens ledelse har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med kravene til regnskabsaflæggelse i Bekendtgørelse om drift af almene boliger m.v. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl, samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Herudover er det ledelsens ansvar, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning, god offentlig revisionsskik samt Instruks om revision af almene boligorganisationers regnskaber. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for boligorganisationens udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af boligorganisationens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation af årsregnskabet. Revisionen omfatter desuden en vurdering af, om der er etableret forretningsgange og interne kontroller der understøtter, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt med indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vor konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. 16\n17 Konklusion Det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af afdelingens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2012 samt af resultatet af afdelingens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december 2012 i overensstemmelse med Bekendtgørelse om drift af almene boliger m.v. Det er ligeledes vores opfattelse, at der er etableret forretningsgange og interne kontroller der understøtter, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt med indgåede aftaler og sædvanlig praksis. København, den 3. maj 2013 BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab Per Frost Jensen Statsautoriseret revisor 17\n18 Organisationsbestyrelsens påtegning Foranstående årsregnskab har været forelagt på organisationsbestyrelsesmøde til påtegning. Organisationsbestyrelsens underskrifter Bent Skov Formand 1 1 Lena Lumby Næstformand Bent Jensing Medlem 1 1 Flemming Borresen Medlem Flemming Lumby Medlem 1 1 Villy Brejning Medlem Johnny K. Jensen Medlem 1 0, den 2703R12.xls\_GEH\_ ( F ) 18\n19 Resultatopgørelse For perioden 1. januar december 2012 Henlæggelser 12% Ekstraordinære udg. 1% Variable 6% Administration 6% Offentlige & faste udg. 7% Nettokapitaludgifter 68% 19