Undersøgelse af kommunernes ønsker til dokumentation fra tilbud på det specialiserede socialområde - PDF\nUndersøgelse af kommunernes ønsker til dokumentation fra tilbud på det specialiserede socialområde\nDownload "Undersøgelse af kommunernes ønsker til dokumentation fra tilbud på det specialiserede socialområde"\n1 Hvad virker Undersøgelse af kommunernes ønsker til dokumentation fra tilbud på det specialiserede socialområde Rapport publ. version 19. marts\n2 Indhold 1. Undersøgelsens formål og hovedspørgsmål... 3 Undersøgelsens formål... 3 Hovedspørgsmål og temaer/hypoteser... 3 Det primære datagrundlag interview med repræsentanter fra 14 kommuner Ønsker til indhold og form i dokumentationen i forbindelse med godkendelse og generelt tilsyn... 4 Godkendelsen... 4 Det generelle tilsyn... 5 Opsamling / overblik Ønsker til indhold og form i dokumentationen i forbindelse med sagsbehandling og specifikt tilsyn... 8 Medarbejderperspektivet... 8 Ledelses- og politisk perspektiv Forventninger og ønsker til den kommende reform Opsamling / overblik Opsummering af øvrige temaer og tendenser Konklusioner og anbefalinger til Hvad Virker-projektet Konklusioner og anbefalinger umiddelbart til tilbuddene Konklusioner og anbefalinger til Hvad Virker\n3 1. Undersøgelsens formål og hovedspørgsmål Undersøgelsens formål Undersøgelsen beskæftiger sig indenfor projekt Hvad Virkers rammer med emnet effektiv dokumentation på det specialiserede socialområde i samspillet mellem bestiller og udfører. Effektiv dokumentation defineres hér som dokumentation, som stiller parterne lettere i samspillet. I og med, at tilbuddene er afhængige af kommunal godkendelse og visitation, bestemmes vilkår for effektivitet hovedsageligt af kommunen. Det er kommunen, som definerer, hvilken dokumentation de ønsker for at træffe afgørelser af betydning for tilbuddet. Undersøgelsen sætter derfor særligt fokus på at afdække, hvad kommunerne betragter som og efterspørger af relevant dokumentation fra tilbud på det specialiserede socialområde. Med relevant dokumentation forstås hér dokumentation, som medvirker til, at kommunerne vælger det givne tilbud som leverandør og dokumentation, som på det individuelle niveau giver kommunen som bestiller viden om indholdet af tilbuddet og hvilke resultater tilbuddet bidrager til at udvikle hos de konkrete brugere. Hovedspørgsmål og temaer/hypoteser I dataindsamlingen hos kommunerne har vi fokuseret på følgende hovedspørgsmål: Hvilken dokumentation om hvad og i hvilken form efterspørger kommunerne hos de private tilbud i forbindelse med godkendelse og det generelle tilsyn? På børne/ungeområdet og på voksenområdet? Hvilken dokumentation om hvad og i hvilken form efterspørger kommunerne hos de private tilbud i forbindelse med individuelle personsager og det specifikke tilsyn? På børne/ungeområdet og på voksenområdet? Det primære datagrundlag interview med repræsentanter fra 14 kommuner Det primære datagrundlag for undersøgelsen er tilvejebragt gennem interview 1 fokusgruppeinterview med fysisk fremmøde med 5 deltagere og telefoninterview med 19 personer - med kommunale aktører. Ud over selve interviewene har vi undersøgt hvilket materiale de kommuner, hvor vi har foretaget interviews, har liggende på deres hjemmeside. Det gælder især manualer/vejledninger og skemaer vedrørende godkendelse og generelt tilsyn. 3\n4 2. Ønsker til indhold og form i dokumentationen i forbindelse med godkendelse og generelt tilsyn I dette og det følgende afsnit præsenteres de generelle resultater af undersøgelsen. Svar på interviews, der vurderes kun at være relevant i forhold til en enkelt kommune, er ikke medtaget. Præsentationen er delt op mellem ønsker til dokumentation i forbindelse med godkendelser og det generelle tilsyn, og dokumentation der omhandler det individ- og sagsorienterede niveau, dog herunder også spørgsmålet om, hvorvidt der efterspørges dokumentation på et aggregeret niveau, det vil sige sammenfatninger af data på institutionsniveau. Godkendelsen De generelle tilsynsførendes ønsker til dokumentation i forbindelse med godkendelse af private tilbud er det sted, hvor undersøgelsen viser størst homogenitet. Det er overvejende de samme parametre der ønsker dokumentation af: Fysiske rammer: Dokumentation/argumentation for at rammerne er egnede til den planlagte målgruppe Juridisk konstruktion, f.eks. fond, privatejet eller selvejende institution Økonomi/budget Organisering: Hvordan opbygges tilbuddet organisatorisk. Initiativtageren/lederen: Adskillige kommuner ønsker en udførlig beskrivelsen af den person, der står bag ansøgning om etablering af tilbuddet. Der ønskes typisk både en udførlig beskrivelse af lederens forudsætninger for at arbejde med den pågældende målgruppe, herunder faglige kvalifikationer og erfaringer, men ofte også af private forhold som civilstand, børn m.m. Som begrundelse er det nævnt, at lederen er kulturskaber og derfor garant for den faglige kvalitet af tilbuddet. Normering og kompetencer: Der efterspørges en grundig redegørelse for, om der er den nødvendige normering i forhold til målgruppen og om medarbejderne har de nødvendige faglige kvalifikationer til at tage hånd om målgruppen. Hvis medarbejderne ikke kendes, efterspørges en plan for, hvilken type medarbejdere der forventes ansat. Flere nævner, at man stiller sig skeptisk, hvis et tilbud angiver at anvende en bestemt metode, hvis ingen af medarbejderne er uddannet i den. I den forbindelse nævner nogle kommuner også ønsker om beskrivelse af efteruddannelse, planer om efteruddannelse og supervision. Målgruppe: Der efterlyses generelt en skarp målgruppebeskrivelse. Kommunerne giver generelt udtryk for, at man har skærpet kravene til skarpheden og stiller sig meget skeptisk over for, hvis tilbud hævder at kunne tackle det hele. Man er også meget opmærksomme på, at der findes målgrupper som det ikke er hensigtsmæssigt at have i samme tilbud. Værdigrundlag Ydelsesbeskrivelse Pædagogik: Hvilke teorier bygges der på og hvilke redskaber anvendes. Kommunerne har tilsyneladende ikke præferencer for bestemte teorier og metoder, men de stiller kritiske spørgsmål til tilbuddene for at afdække argumenterne for valg af metoder og om tilbuddene har reel og gedigen viden om metoderne. Planer med visitation 4\n5 Beskrivelse af samarbejdet med henholdsvis målgruppens forældre/pårørende og med de offentlige myndigheder Dagligdagen, herunder eventuelle særlige aktiviteter Nogle kommuner nævner, at der stilles krav om løbende skriftlig orientering ved ændring i gruppen af indskrevne borgere samt ved ændringer i medarbejdergruppen. Endelig kan tilsynet anmode om at se referater fra bestyrelsesmøder, personalemøder, behandlingsmøder, vagtplaner og dagbog. Mange kommuner har bestemte ansøgningsskemaer, som skal anvendes i forbindelse med ansøgning om godkendelse. Der lægges vægt på en tæt dialog med tilbuddet i forbindelse med godkendelsen, som tager udgangspunkt i ansøgningen, hvor der spørges kritisk ind til beskrivelserne og hvor de tilsynsførende kan få et grundigt indtryk af ansøgeren. Indtrykket i undersøgelsen er, at såvel godkendelse som det generelle tilsyn er forholdsvis manual-styret. Årsagen hertil vurderes at være, at mange ansatte i det generelle tilsyn har været tilsynsførende i de tidligere amter, hvor der har været udarbejdet skabeloner og standarder. Det betyder også, at de tilsynsførende har stort kendskab til hinanden, og de indgår typisk i erfa-grupper. Det generelle tilsyn Når tilbuddene er godkendt lægges de ind på Tilbudsportalen, og der føres efterfølgende jævnlige tilsyn, anmeldte såvel som uanmeldte. De generelle tilsyn tager typisk udgangspunkt i de samme parametre som i godkendelsen. Grundlaget for tilsynet er typisk godkendelsen, Tilbudsportalen, tilbuddets hjemmeside, og i nogle tilfælde tilsendte eksempler på statusrapporter, handleplaner, referater fra personalemøder og andre møder. Et gennemgående spørgsmål for det generelle tilsyn er: Er der overensstemmelse mellem disse dokumenter og er de i overensstemmelse med virkeligheden. I forbindelse med det generelle tilsyn fokuseres også på om normering og kompetencer fortsat lever op til kravene i forhold til målgruppen, ligesom flere efterlyser dokumentation vedrørende personalegennemstrømning og magtanvendelser. Alle tilsynsførende lægger vægt på dialog og på at tilbuddene er orienterede mod læring af faglig udvikling. Der er en generelt holdning om, at skriftlig dokumentation og statistik aldrig vil være tilstrækkeligt. Det personlige kendskab til stederne, der bygges op over tid, og de personlige interviews med ledelse, medarbejdere og brugere tillægges stor vægt idet man udmærket er klar over, at ord er taknemmelige. Alligevel er der flere tilsynsførende der finder det værdifuldt, hvis der kunne udvikles bedre måleredskaber f.eks. til dokumentation af udvikling og resultater hos brugerne, så man ikke i så høj grad skal basere sig på mavefornemmelser. Ønsker til dokumentation fra ledelse og politisk niveau Det er noget forskelligt, hvilken rapportering der foregår fra de generelle tilsynsførende til henholdsvis ledelse og politikere. I enkelte af de interviewede kommuner sendes tilsynsrapporter til ledelsen, men det vurderes ikke at være typisk. 5\n6 Vi har ikke et klart billede af, hvilken rapportering der sker fra de generelle tilsynsførende til det politiske niveau. I nogle kommuner afgives en årlig rapport til politikerne om, hvad der er ført tilsyn med i det forgangne år. I flere af de interviewede kommuner er politikerne med til at fastlægge, hvilke temaer tilsynet skal fokusere på i det kommende år. Det sker typisk ved, at forvaltningen kommer med forslag til temaer, men politikerne er altså med i beslutningsprocessen. Eksempler på temaer kan være konflikthåndtering, tilbuddets samspil med frivillige og med lokalsamfundet, sammenhæng mellem pris og kvalitet, faglige forudsætninger, huslejeniveau, seksualitet, medicinhåndtering med videre. Én kommune har nævnt, at politikerne ønsker en generel rapportering indeholdende antal anbringelser, udgiftsniveau, foranstaltningstyper (hvilke anvendes og hvorfor), pladser til rådighed, magtanvendelse og bredden i tilbud. En anden kommune svarer, at politikerne ønsker en generel rapport der dokumenterer om tilbuddene lever op til lovkravene, om de lever op til kommunens retningslinier og hvordan den generelle trivsel er i tilbuddet. Ligheder og forskelle små/store kommuner, børn/voksen På det foreliggende grundlag er det vanskeligt at vurdere, om der er forskelle i det generelle tilsyn f.eks. mellem store og små kommuner, og mellem børn/unge- og voksenområdet. Nogle af de tilsynsførende har beskrevet, at tilsynet skulle bygges op helt fra bunden efter kommunalreformen, andre synes at have været mere forberedt. Det er således vores indtryk, at de kommuner, der overtog medarbejdere med erfaring med generelt tilsyn fra amterne, og især hvis de overtog mere en én medarbejder, har haft væsentlig nemmere ved at få sat struktur og indhold i tilsynet inden for kort tid. Hvis der er en forskel mellem store og små kommuner går den på, at de største kommuner er blandt de kommuner, der har de hyppigste tilsyn. Vedrørende eventuelle forskelle mellem børn/unge- og voksenområdet har vi fået en fornemmelse af, at intensiteten i tilsynet, dvs. hyppighed varighed af tilsynsbesøg, tidligere har været større på børn/ungeområdet end på voksenområdet, men at denne forskel er ved at være forsvundet og under alle omstændigheder er det intentionen, at der skal være ensartethed mellem de to områder. Enkelte kommuner nævner, at der kan være lidt forskelligt fokus i tilsynet mellem de to områder, f.eks. hvor meget der er fokus på magtanvendelse for børn/unges vedkommende og på beboerinddragelse for de voksnes vedkommende. Det er meget forskelligt, hvordan organiseringen er i de enkelte kommuner: Om der er en opdeling mellem tilsynet på børn/ungeområdet og voksenområdet, og hvor tæt et samspil der er med sagsbehandlerne/de individuelle tilsynsførende. Det er vores indtryk, at tilsynet på hhv børn/unge- og voksenområdet, fra at have været adskilt, nu er samlet i de mange kommuner, men ofte fordelt på forskellige personer. I nogle kommuner bliver de generelle tilsynsførende rådspurgt af sagsbehandlere og visitatorer, i andre kommuner er der et meget begrænset samspil. 6\n7 Forventninger og ønsker til den kommende reform Generelt er de generelle tilsynsførende overvejende positive over for den kommende reform. De angiver, at det giver større ensartethed i vurderingerne og at det er positivt med krav og målrettethed hos tilbuddene. Man kan imidlertid stille spørgsmålstegn ved, hvad det er for et generelt billede man i de enkelte kommuner har af det samlede tilsynskompleks. Flere af de interviewede medarbejdere mente, at tilbuddene i andre kommuner slipper for nemt om ved tilsynet, i modsætning til i deres egen kommune. De mente således, at de nye tilsynscentre ikke vil kunne gøre det bedre end de selv gør på nuværende tidspunkt, men at der er behov for kvalitetsløft i andre kommuner. Der er bred enighed om, at uanset graden af centralisering af tilsyn m.m. vil man aldrig kunne bygge godkendelse, tilsyn eller det løbende samspil på ren skriftlig dokumentation, herunder diverse målesystemer. Uanset hvor gode måleredskaber der kan udvikles vil scoringssystemer og lign. altid være for unuancerede til at kunne stå alene, ligesom man er bange for, at der med rent objektive/positivistiske systemer vil ske en dehumanisering af området. Mange er i forvejen betænkelige ved, at de stigende krav til dokumentation medfører en sådan dehumanisering. Det betragtes som afgørende, at godkendelser og tilsyn foregår i en dialog, der er personlig og orienteret mod udvikling af tilbuddenes ydelser og faglighed, fordi kvaliteten af tilbuddene udvikles i et samarbejde, og fordi det grundige personlige kendskab til tilbuddene og mavefornemmelsen ved tilsyn kan afdække mangler, som objektive beskrivelser ikke kan. Opsamling / overblik I følgende tabel er foretaget en opsamling i form af nøgleord for dokumentationen, når det gælder godkendelse og det generelle tilsyn med private tilbud. Niveau i kommunen Tilsynsførende Politisk og strategisk ledelsesniveau Dokumentation i forbindelse med godkendelse Grundig beskrivelse af juridiske, økonomiske, organisatoriske, faglige og kompetencemæssige elementer i tilbuddet Skarphed og tydelighed Dokumenterede kompetencer Metodefrihed med grundig argumentation Utroværdigt at kunne alt Ansøgningsskemaer og manualbaseret Kvalitetsmål Efterlevelse af retningslinier Dokumentation i forbindelse med generelt tilsyn Konsistens mellem beskrivelser Overensstemmelse mellem beskrivelser og virkelighed Overensstemmelse med godkendelse Ærlig og åben dialog Udviklingsorienteret, både ift ydelser og faglighed, og ift. de enkelte brugere Temaorienteret Grundigt kendskab Fastsættelse af temaer Generel rapportering 7\n8 3. Ønsker til indhold og form i dokumentationen i forbindelse med sagsbehandling og specifikt tilsyn Medarbejderperspektivet Som nævnt er der store forskelle i organiseringen kommunerne imellem. Derfor defineres medarbejderniveauet i denne sammenhæng som de sagsbehandlere, rådgivere, socialfaglige konsulenter og individuelle tilsynsførende der er involveret i konkrete sager i forbindelse med valg af tilbud, forberedelse af visitation, løbende samarbejde med tilbuddene omkring de enkelte borgere og det individuelle tilsyn. Den følgende beskrivelse af ønsker til dokumentation følger et typisk anbringelsesforløb omkring en borger. Dokumentation ved valg af tilbud i konkrete sager Forud for valg af tilbud sker der én eller anden form for udredning af, hvilket form for tilbud den konkrete borger har brug for. Mange kommuner angiver ikke en bestemt metode til denne udredning, men en række kommuner nævner, at de anvender en funktionsudredningsmetode, enten direkte den voksenudredningsmetode der er udviklet af KL og Socialstyrelsen, eller en lokalt tilpasset metode der minder om den. Enkelte af de kommuner, der indgik i undersøgelsen er ved at have implementeret den digitaliserede version af voksenudredningsmetoden (DHUV) 1. Flere kommuner nævner, at de tilsvarende anvender en funktionsudredningsmetode på børn/unge-området ud fra ICS 2. Ifølge Socialstyrelsen anvender over halvdelen af kommunerne ICS. Nogle af kommunerne foretager digitalisering af ICS, det såkaldte DUBU. Formålet er at skabe større tydelighed og målbarhed af resultater. Nogle af interviewpersonerne udtrykker skepsis over for disse metoder, f.eks. i forhold til borgere hvor der er tale om vedligeholdelse af færdigheder og hvor der altså ikke kan/skal påvises en udvikling. Selv om ikke alle kommuner anvender funktionsudredningsmetode er fornemmelsen fra undersøgelsen, at metoden fortsat vil brede sig, både fordi man fra politisk side i de enkelte kommuner er på udkig efter metoder, der mere præcist kan dokumentere om man får "udvikling hos brugerne" for pengene, og fordi der i samarbejdet mellem kommunerne er et ønske om at tale samme sprog. I det konkrete valg af tilbud trækker man naturligvis i høj grad på det kendskab, man i forvejen har til tilbuddene og herunder viden om, hvilke tilbud der er gode til hvilke målgrupper. Men derudover spiller følgende dokumentationssystemer en væsentlig rolle: Tilbudsportalen: De fleste medarbejdere, uanset om de er sagsbehandlere eller tilsynsførende, læser hvad der står på Tilbudsportalen. Der er hos alle de interviewede kommunerne en holdning om, at hvis beskrivelserne er for brede og hvis tilbuddet signalerer, at vi kan det hele, så er det ikke troværdigt. Generelt er man mange steder ret kritiske over for Tilbudsportalen, den giver ikke de oplysninger, der er brug for og den mangler en række nuanceringer, men man forholder sig til det, der står LOS s oversigt over tilbud: Et par af de interviewede medarbejder svarer, at de bruger LOS s oversigt i stedet for Tilbudsportalen, både fordi den på nogle punkter giver en bedre beskrivelse end Tilbudsportalen, og fordi man får en tilgængelig oversigt over ledige pladser\n9 DanRis: Søger man tilbud vedrørende stofmisbrug nævnes DanRis, som bl.a. indeholder dokumentation af tilbuddenes kompetencer, belastningsgrader (målgrupper) og gennemførselsgrader. Referencer: Der er udbredt kontakt og kommunikation mellem medarbejdere på området, så man udveksler, hvad man har hørt om de enkelte tilbud, hvilke erfaringer man har og hvor nemme de enkelte tilbud er at samarbejde med. Hjemmesider: Flere medarbejdere nævner, at de læser hvad tilbuddet skriver på hjemmesiden. I processen omkring valg af tilbud går man ind i en tæt dialog med det tilbud, der overvejes. Ofte holdes op til flere møder for at få etableret et godt samarbejde, og efter visitation og indskrivning af borgeren holder nogle kommuner i starten hyppige opfølgningsmøder. Flere kommuner nævner, at de kommunale medarbejderes oplevelse tilbuddets åbenhed og vilje til samarbejde har stor betydning, hvilket tilsyneladende ikke er en selvfølge. Et par af de interviewede kommuner har tilkendegivet, at der findes eksempler på tilbud de ikke bruger fordi dokumentationen ikke er god nok. Nogle kommuner har bestemte funktioner i kraft af faglige konsulenter, som støtter og giver sparring til sagsbehandlerne i forbindelse med valg af tilbud. Dokumentation i forbindelse med visitation og indskrivning I forbindelse med visitation til et konkret tilbud indgås en kontrakt mellem kommunen og det pågældende tilbud. Én af kommunerne har nævnt, at tidligere kom udspillet til kontrakt fra tilbuddene. Kontrakterne var meget forskellige, og kontraktudspillene varetog naturligt nok først og fremmest tilbuddets interesser. Dette er ændret, så det nu er kommunen, der kommer med udspillet til kontrakt i en standardskabelon, og hvor kommunen fastsætter vilkår og krav, f.eks. til at der skal foreligge en pædagogisk plan efter 3 mdr. Det vil sige, at kommunen har taget têten i styringen. Vi antager, at dette er en generel tendens. Alle de kommuner der indgår i undersøgelsen har tilkendegivet, at man ønsker at indgå aftale om hele pakken til den konkrete borger fra starten, det vil sige man er meget modvillig over for at der komme ansøgninger om ekstra bevillinger. Kommunerne efterlyser en detaljeret ydelsesbeskrivelse til den enkelte borger. I den forbindelse nævner nogen, at de i forhold til pris fokuserer på, om alle de elementer tilbuddet ønsker at lægge ind i ydelsesbeskrivelsen nu også efterspørges af borgeren, f.eks. om der reelt er behov for nattevagt. Kommunerne er opmærksomme på, at ikke alle tilbud er gode til at lave skriftlig dokumentation, især kan det være et problem i små tilbud og f.eks. hos plejefamilier. Det gælder for så vidt både i forbindelse med godkendelse/generelt tilsyn og på det individorienterede niveau. I disse situationer fokuserer kommunerne på, om tilbuddene kan argumentere og forklare sig, og så er man fra kommunernes side i mange tilfælde indstillet på at bistå tilbuddene med at udarbejde beskrivelser. Dokumentation under ophold i et tilbud, herunder statusrapporter og individuelt tilsyn Som nævnt oven for forventer flere af kommunerne, at der udarbejdes en specificeret ydelsesbeskrivelse i forhold til den konkrete borger. Kommunerne efterspørger ikke anvendelse af bestemte pædagogiske teorier og metoder, men man efterlyser argumentation for de metoder der planlægges anvendt i forhold til den enkelte borger. I den forbindelse har man fokus på konsistens og kontinuitet: Eksempelvis kan man 9\n10 ikke tale om både anerkendende tilgang og konsekvenspædagogik på én gang, og kommunernes erfaring er, at kontinuitet i metodeanvendelsen er vigtigere end det præcise valg af metode. Nogle kommuner peger på, at en specificeret ydelsesbeskrivelse og deraf følgende specialiseret behandlingsplan/ udviklingsplan er med til at fremme et godt samarbejde mellem kommunen og tilbuddet. En kommune er meget skarp på, at der er tale om socialpædagogiske tilbud og er derfor skeptisk, hvis tilbuddet taler om behandling. Behandling, f.eks. psykoterapeutisk, skal varetages af eksterne, fordi det ellers strider imod, at botilbuddet eller opholdsstedet er borgerens hjem. Ingen af de kommuner der er blevet interviewet har fokus på evidens i forhold til valg af pædagogiske metoder, der er i højere grad fokus på praksis. Dog nævnes det, at man er skeptisk over for hvad man betegner som mere sekteriske tilgange, f.eks. numerologi. Men et par at de interviewede medarbejdere har også nævnt, at de nok burde være bedre klædt på med hensyn til evidensbaserede metoder. Enkelte kommuner har svaret, at de kræver formulering af SMART-mål i den enkelte behandlingsplan/ udviklingsplan. Det er vidt forskelligt, hvor ofte kommunerne deltager i statusmøder og fører individuelle tilsyn. Det formodes, at der er en sagsbehandler og/eller en individuelt tilsynsførende repræsenteret ved de halvårlige statusmøder, men der er tilsyneladende også eksempler på, at kommunen er repræsenteret sjældnere. Mange steder deltager både borgerens sagsbehandler og den tilsynsførende. Hyppigheden af individuelle tilsyn svinger fra én gang årligt til hver anden måned. I forbindelse med de individuelle tilsyn efterspørger nogle kommuner dokumentation af udvikling hos den pågældende borger, der er fokus på borgerens trivsel, de fysiske rammer, på det pædagogiske tilbud og på en række nøgletal. Én af kommunerne har formuleret syv kvalitetsmål som tilsynet fokuserer på: Social trivsel Magtanvendelser Kompetenceudvikling Dokumentation (ikke nærmere præciseret i undersøgelsen) Lægemiddelhåndtering Pædagogiske håndtering Fysiske rammer I enkelte af kommunerne sendes tilsynsrapporterne til ledelsen. I nogle kommuner stiller kommunen krav om en bestemt udformning af statusrapporter, andre steder stiller man blot krav om at der foreligger statusrapporter/forløbsbeskrivelser men ikke ud fra en fast skabelon. Det er vores indtryk, at der sker en stigende standardisering af f.eks. statusrapporter, bl.a. med udgangspunkt i ICS. Nogle kommuner nævner, at de skabeloner mange private tilbud har, er rigtigt gode og nogle gange bedre end kommunens, men alligevel er der en tendens til krav om anvendelse af kommunens skabelon af hensyn til ensartethed og fælles sprog, bl.a. fordi der sker en indbyrdes standardisering kommunerne imellem. Det er blevet nævnt, at nogle plejefamilier er glade for den systematik der ligger i blanketsystemer og skabeloner. Som nævnt er der generel fokus på borgerens udvikling. Dokumentationen af denne sker via statusrapporter og via det indtryk, den kommunale medarbejder får i samtalen. Der synes ikke at være en udpræget forventning om dokumentation i mere kvantitativ form såsom scoringer, om end anvendelse af ICS ser ud til at være stigende. 10\n11 Det er begrænset, hvor meget kommunikation der er kommunerne imellem på det individuelle niveau. Der kan sendes tilsynsrapporter til handlekommunen, og det meddeles når der konstateres uregelmæssigheder. Vi har i undersøgelsen fået det indtryk, at det har betydning for samspillet mellem kommunen og tilbuddet, hvilken faglig baggrund den konkrete kommunale medarbejder har: Medarbejdere med en pædagogisk uddannelse har overvejende fokus på de pædagogiske teorier og metoder, og har i det hele taget mere fokus på faglig udvikling end f.eks. socialrådgiveren, der har mere fokus på om formelle krav er opfyldt. Der er naturligvis tale om en generalisering. Dokumentation af resultater (outcome) Spørgsmålet om dokumentation af resultater for den enkelte borger er ikke en fase i sig selv, idet der jo løbende er fokus på beboernes udvikling under opholdet. Alligevel knytter vi nogle betragtninger på dokumentationen af, hvad der sammenfattende kommer ud af opholdet i et socialpædagogisk tilbud. Resultatdokumentation er ved at blive implementeret i nogle kommuner, men tilsyneladende mest i de største kommuner, København, Århus og Odense. I disse kommuner kommer de kommunale handleplaner, og dermed formodentlig også behandlingsplaner/udviklingsplaner, til at have mere fokus på resultater. Det er dog en gennemgående holdning hos de interviewede medarbejdere at scorings-modeller i sig selv er utilstrækkelige i sig selv, de advarer mod at resultatmålinger bliver for mekaniske. Generelt er der stor fokus på, hvad man får for pengene, men primært ud fra en subjektiv vurdering. Det synes rimeligt at komme med den antagelse, at jo tættere kommunale medarbejdere er på de enkelte borgere, jo mere skeptisk er man over for, hvis en for objektiv og mekanisk måling af beboerudvikling og resultater står alene, og i de store kommuner, der er længst med at udvikle redskaber til resultatmåling, ligger ansvar for udvikling drift af resultatmålingssystemer i afdelinger, der ikke har direkte berøring med borgerne. Ledelses- og politisk perspektiv Vi har interviewet nogle få ledere på funktionslederniveau, men har ikke talt med ledere på direktions- /strategisk niveau eller med politikere, så de indtryk vi har fået er via funktionsledere og medarbejdere. Svarene fra de interviewede personer giver indtryk af, at der ikke er et markant krav fra politikere og ledere efter dokumentation fra de private tilbud, herunder resultatdokumentation. Imidlertid har interviewene efterladt det indtryk, at det manglende krav ikke så meget skyldes manglende interesse eller et manglende ønske herom, men snarere at der ikke er en forventning om, at noget sådant findes eller kan lade sig gøre at gøre resultaterne målbare. For samtidig tyder der på at være et stigende fokus fra politisk og ledelsesmæssig side på cost-effectiveness (hvor meget udvikling hos beboerne får vi for pengene), på hvad der virker, og generelt på dokumentation. Nogle medarbejdere i kommunerne fortæller, at der er et stigende krav fra politikere og ledere efter skriftlighed, og at dette krav smitter af nedad i systemet, så der også efterlyses mere skriftlighed fra tilbuddene. Politiske og administrative ledere bliver i stigende omfang bekendt med redskaber til funktionsudredning og resultatmålinger, og det giver dem forhåbninger om, at det i højere grad bliver mulighed for at vurdere om der sker udvikling hos brugerne og om indsatsen kan betale sig. Enkelte af de interviewede har nævnt 11\n12 det mulige udfald, at hvis ikke politikerne får dokumenteret udvikling hos beboerne vil man være tilbøjelige til at bevilge billigere indsatser, der kun fokuserer på vedligeholdelse, eller at man helt undlader at give et tilbud. Flere svar tyder altså på, at politikerne i stigende er på udkig efter dokumentationsredskaber, der kan måle udvikling/resultater for brugerne, graden af målopfyldelse, hvad får man for pengene og i det hele taget gøre indsatsen mere tydelig og gennemsigtig. Et par af medarbejderne har nævnt, at politikerne er meget interesserede i akkrediteringsordninger. Den politiske og ledelsesmæssige interesse for resultater gør sig ikke gældende på individniveau, men på tilbudsniveau. På funktionslederniveau er der i nogle kommuner grøde i udviklingen af dokumentationsredskaber. Der fastlægges kvalitetsmål for tilbuddene, der er planer om forsøg på udvikling af indikatorer til en mere effektiv matchning, der efterlyses metoder til evaluering af kvalitet og der efterlyses indikatorer til måling af effekt. Nogle efterlyser også, at Tilbudsportalen indeholder evalueringer af tilbuddene. Forventninger og ønsker til den kommende reform Vi har ikke kendskab til politikernes og topledernes forventninger til reformen, men på medarbejderniveauet er man generelt positive over for reformen på den måde, at man anser det for ønskeligt med større ensartethed. Der er dog også betænkeligheder: Vil der være et tæt samarbejde og en tæt dialog med de enkelte kommuner? Vil tilsynscentrene benytte de erfaringer og den viden, der ligger i kommunerne? Vil de nye tilsynscentre have mere fokus på kontrol frem for på dialog? Vil det personlige kendskab og de fornemmelser af tilbuddene, som man i dag har i kommunerne, forsvinde, så man i virkeligheden er nødt til at opbygge nye systemer i kommunerne? Vil tilsynscentrene have en mekanisk tænkning og dermed fremme en dehumanisering af tilbuddene? 12\n13 Opsamling / overblik I følgende tabel er ovenstående søgt sammenfattet i nogle nøgleord for dokumentationen, når det gælder tilbud til individuelle borgere og aggregerede ønsker til dokumentation for disse. Niveau i kommunen Sagsbehandler/ rådgiver/indiv. tilsyns- førende Funktionsledere Politisk og strategisk ledelsesniveau Dokumentation i forbindelse med Valg af tilbud Visitation og indskrivning Funktionsudredning Kontrakt på (CSI/DUBU, kommunens vilkår VUM/DHUV) Hele pakken fra Tilbudsportal, LOS, starten DanRis, hjemmesider Detaljeret Tæt dialog ydelsesbeskrivelse Samarbejdsvilje Redskaber til optimal matchning Kvalitetsmål Akkreditering Ophold Individuelt tilrettelagte metoder Konsistens og kontinuitet Specificeret udviklingsplan SMART-mål Kvalitetsmål Standardisering af skabeloner Synliggøre udvikling hos beboerne Resultater Under implementering i de største kommuner Stigende fokus Forbehold over for mekanisk syn Evaluering af kvalitet Måling af effekt Cost-effectiveness (hvad får vi for pengene) Synliggøre udvikling Hvad virker 13\n14 4. Opsummering af øvrige temaer og tendenser I dette afsnit gives en opsamling af nogle generelle temaer, som vi vurderer har betydning for tilbuddene. Nogle af disse er nævnt i afsnit 3 og 4, andre er supplerende. Stigende krav til dokumentation: Der er tydeligvis et klart krav fra kommunerne om grundig og skarp dokumentation fra tilbuddene, altså til kvaliteten af dokumentationen. Særligt fokuseres der på skarpheden i beskrivelsen af målgrupper, ydelser og metoder. Endnu er forventningen om at kunne dokumentere resultater ikke så udtalt. Imidlertid beskrives det, at politikerne er på udkig efter redskaber til at dokumentere udvikling og resultater hos beboerne og cost-effectivenes (resultater pr. investeret krone), og i takt med udbredelse af funktionsudredning og resultatmålingssystemer må det forventes, at kravene herom vil brede sig til alle kommuner. Standardisering af rapportskabeloner og dokumentationsredskaber: Det tyder på, at kommunerne i stigende grad vil stille krav til, at der anvendes bestemte manualer, skabeloner og redskaber, f.eks. til ansøgninger, statusrapporter, udviklingsplaner med videre. Selv om kommunerne medgiver, at nogle af tilbuddenes egne redskaber er rigtigt gode og mange gange bedre end kommunens egne, så vægter ensartethed og standardisering på tværs af kommuner højt. Dialog: Uanset hvor meget dokumentation der stilles krav om, vil såvel de tilsynsførende som sagsbehandlerne forsøge at holde fast i en tæt og udviklingsorienteret dialog med tilbuddene. Der er ikke tillid til, at dokumentationssystemer på noget tidspunkt vil blive tilstrækkeligt nuancerede, og skriftlig dokumentation vil ikke kunne opsamle stemninger og fornemmelser. De interviewede medarbejdere giver udtryk for, at den tillid og det samarbejde der kommer af, at tilbuddene er åbne, ærlige og reelle omkring egne begrænsninger er afgørende for et godt samarbejde. Risiko for dehumanisering: Der er udbredt enighed blandt de interviewede personer om, at anvendelse af dokumentation og målingsredskaber kan tage overhånd, dels fordi overdreven brug heraf underminerer tilbuddenes mulighed for at blive oplevet som hjem af brugerne, dels fordi dokumentationen ikke kan opfange alle nuancer. Pris og kvalitet: Vi har i forbindelse med nogle af interviewene spurgt ind til, hvordan interviewpersonerne vurderer pris i forhold til kvalitet. Svarene har været, at spørgsmålet om hvorvidt et tilbud er god til at tackle en konkret bruger ikke nødvendigvis hænger sammen med om prisen er høj eller ej. Nogle tilbud kan bare, andre kan ikke. Der forventes en sammenhæng mellem prisniveau og uddannelsesniveauet for tilbuddets medarbejdere, fordi det har betydning for lønniveauet, og på den måde mellem prisniveau og kvalitet. Til gengæld ser kommunerne med kritiske øjne på, om de delydelser der beskrives i forhold til den enkelte borger nu også er nødvendig. Betydning af akkreditering: I nogle af interviewene er kommunerne blevet spurgt til, hvor meget værdi de tillægger akkreditering. Generelt ser man positivt på det hvis et tilbud er akkrediteret, fordi det er udtryk for, at tilbuddet er udviklingsorienteret og har været igennem grundige drøftelser. Det forudsætter dog, at de har indtryk af, at medarbejderne i de pågældende tilbud har være grundigt involveret i akkrediteringsprocessen. Der er blevet nævnt eksempler på, at det bare har været lederen, der har udarbejdet akkrediteringsansøgningen, og her har akkrediteringen meget ringe værdi. 14\n15 Specialisering: Enkelte af de interviewede personer har peget på det positive i, at der sker en specialisering blandt de private tilbud. Vedkommende var kritisk over for kommuner, der tager alle anbragte hjem til et kommunalt børnecenter, som skal kunne dække bredt. Det giver ifølge vedkommende dårlig kvalitet. Derfor var vedkommende også kritisk over for, hvis private tilbud udvider målgruppen fordi økonomien strammer til. Eksempelvis oplever kommunen flere ansøgninger om etablering af akut-tilbud, men spørgsmålet er om det er i overensstemmelse med at tilbuddet skal opleves som et hjem af dem, der er der i lang tid. Interviewpersonerne giver samstemmende udtryk for, at det er utroværdigt af tilbuddene at påstå, at de kan alt. 15\n16 5. Konklusioner og anbefalinger til Hvad Virker-projektet Konklusioner og anbefalinger umiddelbart til tilbuddene Form Præcision og målrettethed betaler sig; man skal ikke skrive hele sit koncept i en statusrapport Sørg for, at oplysninger på Tilbudsportal og hjemmeside er opdaterede og præcise. Indhold Det er utroværdigt, hvis I siger, at I kan det hele Det dur heller ikke, hvis I siger, at I først skal bruge et stykke tid på at lære borger at kende en del forventer udvikling fra dag 1 medens andre er bevidste om, at tilbuddet skal have tid til at lære brugeren at kende. Resultatdokumentation på individniveau efterspørges, men ikke nødvendigvis som noget kvantificerbart Det, som ikke har direkte med dokumentation at gøre Relationer og personkendskab betyder fortsat meget Det kan godt være, at kommunerne ikke efterspørger kvantitativ resultat/-effekt-dokumentation, men I skal alle sammen kunne argumentere for og beskrive udmøntning af fagligheden Konklusioner og anbefalinger til Hvad Virker Ingen tvivl om, at systematik og skabeloner vinder mere og mere indpas. Måske kan vi komme først ved at foreslå udvikling af skabeloner til statusrapporter osv Der efterlyses ikke er slet ikke særlig fokus på standardiserede faglige metoder. Men de metoder, man vælger, skal man kunne beskrive og redegøre for praktisering af og være uddannet i. Synlig faglig refleksion efterspørges både generelt og specifikt. Refleksionsskabelon, ja tak. Synlighed nye standarder for formidling til Tilbudsportal og på hjemmesider. Og måske nyt pres på, hvad man kan lægge på Tilbudsportalen, og hvordan man søger Vi hører ikke sagsbehandlere og tilsynsførende tale særligt om, at der er stor ledelsesmæssig opmærksomhed på at få dokumentation. Flere politiske udvalg orienteres pr automatik. Det virker ikke som om sagsbehandlerniveauer virker specielt krydspressede. Det er vigtigt som tilbud også at finde ud af, hvem og hvilken kontekst man samarbejder ind i. Hvis der skal udvikles på akkrediteringsstandarden, hvordan og hvad da? Noget om resultatdokumentation? beskrive hvordan man følger og opgør borgers målopfyldelse og formidler til bestiller, om faglig refleksion. Det er oplagt at få tænkt funktionsudredning ind. Der er nok mindre fokus på kvantitativ resultatdokumentation på individniveau end ventet, men det er så småt på vej. Man har relation, kontakt, eksempler osv. Men det er alligevel en del af arbejdet og håndteres allerede i ICS og VUM det er usikkert om der er behov for/plads til flere generelle systemer. Det er bedre at lære tilbuddene hvordan de dokumenterer enkle mål i helt individuelt perspektiv. 16


Den flyvende tallerken - Landsbyhistorier\n25. januar 2011 /0 Kommentarer/Store Restrup /Fortalt af Johannes Stoffersen/Indsendt af Johannes Stoffersen\nFå år efter 2. verdenskrig talte man meget om “flyvende tallerkner”. De kom, mente man – fra fjerne planeter. Nogen mente de var bemandede med grønne “månemænd”, der ville se hvordan vi levede her på vores jordklode – eller måske endda erobre den. Der var ganske få – eller rettere, nogle der mente at have set dem – og så alligevel ikke. Men “noget” var der, der fløj rundt deroppe i himlen og var ret så mystisk. Selv aviserne brugte spalteplads til artikler med mere eller mindre utydelige fotos.\nJeg lavede i stedet min helt egen flyvende tallerken, og den var der nu ingen mystik ved. I sin såre enkelthed var det et gammelt grydelåg af aluminium, der var hamret næsten helt fladt – dog buede det lidt, så den mest lignede en flad tallerken.\nEfter nogen øvelse med at kaste den – det var bedst op mod vinden, og når man samtidig fik den til at roterer, kunne den komme endda meget højt og langt, og man kunne endda med lidt held få dem til at vende tilbage som en boomerang.\nEn dag jeg gik og legede med min “tallerken” var der en særdeles stærk vind. Jeg var kommet næsten ned i den anden ende af marken, vel godt 200 m fra bebyggelse – da et af mine kast op mod vinden var endog helt fantastisk heldig. Tallerkenen fløj højere og længere end den nogensinde havde gjort, og kom flot tilbage – men højt – højt over mig i et fantastisk svæv. Det så flot ud, og jeg kunne følge dens lange flyvetur meget længe. Men oh rædsel. Den tog uheldigvis direkte retning mod naboens hus og med en enorm hastighed – der lød et brag. Den havde ramt plet – et af deres store vinduer – og det helt utilsigtet.\nJeg kan endnu høre det for mig. Selv om jeg var i den anden af marken, kunne lyden høres af glas – måske havde den endda fløjet videre ind i stuen og ramt naboen eller hans kone. Jeg havde da for længst sat mig ned med lukkede øjne. Tankerne rumsterede inde i mit hoved. En skideballe af de helt store var i vente. Naboen var slet ikke til at spøge med, og da slet ikke når jeg havde knaldret hans rude. Jeg så mig selv ruineret, mærkede den helt store endefuld, selv om jeg aldrig før havde fået en – ja i det mindste ville jeg få stuearrest i op til flere uger. Jeg turde end ikke lukke øjnene op. Jeg havde sat mig på jorden – og med lukkede øjne opregnede alt det der ville ske mig – det hele. Kunne forestille mig, hvordan naboen måske allerede var på vej over til far og mor med det nu misformede grydelåg for at spørge om det var et de kendte noget til – dette grydelåg eller hvad det nu var, ville han sige , – for det var helt sikkert kommet ovre fra os og det kunne i hvert fald ikke sådan bare helt af sig selv komme flyvende uden en eller anden havde haft en finger med i spillet – og det kunne selvfølgelig ikke være andre end mig, der var synderen.\nJeg kunne se og høre det hele for mig – se hvordan han stod der lige uden for døren med min “tallerken” i hånden og råbe op om, at det kom far under alle omstændigheder til at betale, og nu skulle han selv have alt det arbejde med at få sat en eller plade over hullet indtil der kunne sættes nyt glas i – og for øvrigt skulle far og mor se bedre efter, hvad deres knægt gik og lavede, og han desforuden selv ville tale et stort alvors ord med mig, når jeg dukkede op.\nMange af disse tanker fløj gennem hovedet. – Men nej – jeg kunne ikke sidde der nede i marken på den måde i al evighed og ingen ting foretage mig. Det måtte briste elle bære. Jeg måtte begive mig den tunge vej hjem, hjem og modtage den straf, der uundgåeligt ventede.\nJeg fik taget mig sammen og traskede meget langsomt hjemad, ad en lang omvej for ikke at blive set af nogen. Hjemme var der helt stille. Far var sikkert ovre at se på skaden. Jeg listede ind i vor have for gennem hækken at se over til naboen, se hvilken ulykke jeg havde forvoldt. Men på den anden side af vejen – hos ham var ingen at se udenfor. Der var helt roligt derovre. Jeg kunne også se alle hans vinduer. Stor var min overraskelse og usandsynlige lettelse – der var ingen knust. Der er altså en VOR HERRE, tænkte jeg, og Han havde haft en meget stor finger med i spillet, måske var det Ham der ligefrem havde grebet mit grydelåg og selv sagt “bang” for at forskrække mig.\nDer var næsten mørkt, før jeg turde liste mig over efter min vildfarende “flyvende tallerken”, og der gik flere dage før jeg turde spørge, om de havde hørt et eller andet stort brag, og hvad det dog kunne være. Naboen havde hørt det, men fandt mærkværdigvis ikke ud af hvorfra det kom, eller hvad det skyldtes – noget jeg “selvfølgelig” også var helt uvidende om.\nEksperimentet med “den flyvende tallerken” stoppede brat her.\nØsthimmerlands Ungdomsskole i Bælum Nye underbukser eller rationering


Det ultimative træningssæt, PF FSR Funtional Trainer.\nMultitrænere og HomeGyms /\nVejledende pris: 38.085,- kr.\nHer får man et komplet træningssæt fra Peak Fitness, hvor hele kroppen kan trænes. Det smarte træningssæt giver mulighed for masser af gode træningsøvelser, hvor man bl.a. kan træne bænkpres, squat og flyers.\nPeak Fitness FSR ELITE er et super stabilt rack der både kan bruges med vægtmagasin og den påmonteret stang, eller som et Smith Stativ med en 50 mm OL-vægstang. Dette giver mulighed for et hav øvelser på alle niveauer. Ydermere fungerer den komplette træningsstation også som Cable Cross, hvor det f.eks. er muligt at træne bryst, triceps og biceps.\nVægtmagasinet kan påføre vægt op til 71 kg - ønsker man at træne med OL-stangen kan denne klare en max. vægt på 272 kg.\nPå selve racket sidder der J-Hooks til pålægning af vægstangen og Safety Bars, så man altid kan træne sikkert.\nTil dette træningssæt medfølger der et 128 kg PU OL-vægtsæt, som er de bedste skiver hos Fitnessgruppen. Samt 220 CM Ol Vægtstang - 50mm. - 900kg.\nKvaliteten er helt i top og de er utrolig lækre at arbejde med - alle skiver kommer med håndtag så de er nemme at håndtere. Der sidder selvfølgelig skiveholdere på Peak Fitness FSR ELITE, så ens vægtskiver ikke ligger og flyder på gulvet.\nPeak Fitness FSR ELITE Funtional Trainer\n128 kg OL PU Vægtsæt (PU = Hård slagfast plast)\nPeak Fitness FSR ELITE er en komplet multitræner til dem der kun ønsker det bedste hjemme i privaten!\nMaks belastning: 272 kg\nVægtmagasin: 71 kg\nPlate loaded: Mulighed, ja


IndgraveringsGaver - Hele Danmark, Tid til forkælelse oplevelsesgave - Smartbox\n"Diamonds are a girl's best friend", og det er smykker i den grad også. Hos IndgraveringsGaver kan du vælge blandt mange forskellige smykkedesigns - ligefra hjertehalskæder til vedhængsarmbånd. Smykkerne fås i mange variationer, farver og med fine detaljer. Gør dit smykke helt unik med indgraveringer efter eget valg. En helt særlig gave til dig selv eller én, du holder af.


Solen - Tarotkort betydning\nSolen er med nummer 19, det tyvende kort i Major Arcana, og er symbolet på livet, lyset og kraften der altid giver, uden selv at reduceres. Læs mere om dette kort i denne artikel!\nVed tarotlæsning anvendes ofte de 22 kort fra Major Arcana. De resterende 56 kort fra Minor Arcana anvendes ved mere detaljerede forudsigelser. Kortene fra Major Arcana kaldes også for Trumfkort, og skildrer forskellige karakterer og stadier i livet. Hvert kort har sin egen symbolik, og herunder vil vi beskrive kortet ’Solen’.\nGennem lang tid er solen blevet anset som et maskulint prinsip ligesom Månen forbindes med det feminine princip. Solens bane er konstant og den er altid til stede om dagen, hvor dens rejse er synlig for os. Månen derimod fremkommer i nattens mulm og mørke, og derfor symbolisere Solen det ekstroverte/udadvendte og Månen det introverte/inadvendte. Inden for Major Arcana refererer denne dobbeltsymbolisme til den modsatte natur mellem det feminine og det maskuline og dermed det modsatte forhold mellem: introverte intuition og den ekstroverte fornuft, det ubevidste og det bevidste, den eksterne og interne verden, og den spirutelle og materielle verden. Kortet fortæller os, at vi aldrig bliver hele medmindre der er harmoni og kommunikation mellem disse modsatte forhold. Uden fuldstændighed kan man være fremmed selv for en selv, og når dette kort fremkommer er du et sted hvor du har mulighed for at fuldende dig og opnå harmonien. Dette kort er også et tegn på, at du sandsynligvis snart vil føle dig meget mere fri, end du har gjort i lang tid, måske endda år. Dette er et godt tidspunkt at tage på ferie, og generelt give sig i kast med, og opleve nye ting. Solen symbolisere, et JA til livet.\nNøgleord: Ekstroverti/Introverti, utrættelig, vitalitet, drivende kraft, kommunikation, engagement, tillid, selvopofrelse, glæde, selvudvikling, sjov, succes, positivitet.\nPositiv/direkte betydning: Solen er et billede på optimisme og opfyldelse, morgengryet det følger den mørke nat. Solen er kilden til alt liv på jorden, og dens lys og varme ophører aldrig. Solen repræsenterer succes, udstråling og varme, og at din positive udstråling og energi vil følge dig i tykt og tyndt og bringe dig glæde og lykke. Den vil følge dig gennem de hårde tider og vil hjælpe dig til at lykkes. Mennesker bliver tiltrukket af dig, da du altid kan se den lyse side af tingene, og fordi du bringer varme ind i folks liv. Du er lige nu i en position, hvor du kan dele din energi og dine kvaliteter med andre. Udstrål hvad du står for, og hvem du er, og giv kærlighed til dem du holder af.\nNegativ/omvendt symbolik: Hvis dette kort har en negativ symbolik, kan det indikere, at det kan være svært at finde de positive sider til en specifik situation. Skyerne blokerer muligvis for varmen og strålerne, og forhindrer dig i, at føle dig ovenpå og succesfuld. Du har måske oplevet nogle tilbageslag, som der måske har fået dig til at stille spørgsmålstegn ved dine kvaliteter og dine målsætninger. Måske er du nedtrykt og føler dig udenfor, eller du føler, at din vej er blokeret. Set bort fra dette, er Solen aldrig et negativt kort – en eventuel negativ symbolik er KUN midlertidig, måske kræver det bare lidt mere end sædvanligt, at flytte stenene på din vej.\nSymbolik på kærlighedsområdet: Hvis du er i et fast forhold, vil du og din partner have brug for mere plads og frihed end sædvanligvis. Dette er ikke et godt tidspunkt til at være for klynkende eller for klæbrig, hvis du har behov for opmærksomhed, da dette vil have den modsatte effekt. Prøv at hvil i dig selv og din frihed, det vil give dig meget mere! Er du på udkig efter kærligheden, vil den stige op i horisonten, ligesom solen.\nSymbolik på det professionelle område: Hvis du er på udkig efter et job, kan dette kort symbolisere, at dette er lige rundt hjørnet for dig. Det symboliserer også, at lige meget hvad, skal du holde dit ego under kontrol, og dele anerkendelsen for et godt arbejde, med dem du har arbejdet sammen med. Også selvom det var dig der lavede det hele! Dit arbejde er stabilt, og du arbejdet dig hen imod nye muligheder og forbedringer.\nSymbolik på den finansielle område: Din pengepung har det bedre end sædvanligt, men hold alligevel øje med uforudsete omkostninger. Hvis du har ventet på, at nogle andre skulle tage en beslutning, betyder dette kort, at du ikke skal vente meget længere, og at beslutningen sandsynligvis vil være til din fordel!\nSymbolik på det spirituelle område: På dette tidspunkt er du sandsynligvis i stand til at se den store sandhed i livet, hvilket er, at skønheden, glæde og lykkke er overalt omkring os, og er opnåelig for alle. Du skal bare lede efter det de rigtige steder. Spred denne meget vigtige besked til folk omkring dig. Dette er også et godt tidspunkt, hvis du har lyst til at afprøve nogle forskellige spirituelle tilgange, for at finde den der bedst passer til dig.\nSymbolik i forhold til dit helbred: Dit helbred og dit velvære er sandsynligvis på sit højeste lige nu. Nyd tilværelsen, nyd livet, nyd de gode ting omkring dig. Hvis du kan, så tag noget tid fri, for at gøre dette. Denne velvære er påde fysisk og psykisk, og hvis du kigger noget tid tilbage, vil du finde, at du har tænkt mere positivt. Dette kan være direkte forbundet til dit fysiske velvære. Find ud af hvad der virker for dig og hvad du gør rigtigt, og byg videre på dette.


Region Midtjylland stiller I seneste udgave af magasinet Dialog stærkt på The Architecture Project. Erhvervsklyngen skal sammen med lokale aktører puste nyt liv i midtjyske byer, der har akut behov for udvikling.\nMange lokalsamfund i Danmark kæmper mod faldende indbyggertal, og den midtjyske by, Sdr. Felding, er ingen undtagelse. Kampen mod den negative befolkningsvækst i byen tages op af et kreativt samarbejde mellem arkitekter og forskere fra The Architecture Project samt lokale aktører – en samarbejdsmodel, som er udviklet af netop The Architecture Project. Samarbejdet mellem fagfolk inden for arkitektur og lokale aktører som kommune, borgere, foreninger og virksomheder har til formål at bruge arkitekturens potentialer til at løse byernes udfordringer.\nDe idéer, samarbejdet kaster af sig, samler rejseholdet i et prospekt, hvorefter rejseholdet overlader det til de lokale aktører at realisere idéerne. Rejseholdet trækker sig altså, når projektet træder ind i den kommercielle fase.\nEt generisk værktøj på tværs af byer og lande\nErfaringerne, som The Architecture Project indhenter under projektet i Sdr. Felding, skal bruges til at finpudse og dokumentere effekterne af samarbejdsmodellen. Herefter skal samarbejdsmodellen tilbydes i hele regionen. Carina Serritzlew, direktør for The Architecture Project, udtaler til Dialog:\n”Planen er, at rejseholdet skal ud i alle regionens 19 kommuner, og alt efter byernes udfordringer sammensættes det bedste hold til opgaven.”\nPå længere sigt kan samarbejdsmodellen sammen med rejseholdet turnere i resten af Danmark eller blive solgt som byudviklingsværktøj til udlandet. Carina Serritzlew påpeger, at de udfordringer, danske byer står overfor, også er at finde i udlandet.\nEr du interesseret i mere viden om The Architecture Project, samarbejdsmodellen og projektet i Sdr. Felding, kan du læse artiklen i Dialog her. Artiklen begynder på side 8.\naarhus 2017mcinspirationnyhedTAPThe architecture project


Fødselsberetning | Under Stjernerne på Himlen\n« I søndags…\nSøde lille baby »\n8 thoughts on “Fødselsberetning”\noktober 6, 2012 at 7:34 pm\nSikke en god beretning 🙂\nDet lyder jo som om det gik helt nemt og smertefrit! -misundelig! Men sådan er man jo så forskellige 😉\nEndnu en gang stort tillykke med din fine pige, og din nye rolle som mor! 😀 ❤\noktober 6, 2012 at 7:52 pm\nDet var SÅ nemt! Jeg kan konstatere at jeg sutter røv til at være gravid, men det der med at føde… armen det er jo som at smutte mandler… eller.. :p\nMen jm sagde til mig at jeg nok godt kunne regne med at det gik hurtigere næste gang – synes jeg godt nok er vildt. Kommer jo ikke til at turde at gå hjemmefra den sidste måned inden termin 😀\nDet lyder som en drøm af en fødsel, og minder en del om min egen med Livapigen – min startede også med at vandet gik:) Og altså, hvor ser hun dog bedårende ud, din Kamma ❤\nDet der billede af tomatsalat med feta har i øvrigt sat sig fast i mit hoved 😉\noktober 7, 2012 at 6:06 pm\nDet var en drømmefødsel!\nHaha jeg overvejer lidt at lave noget til Anders en dag, bare for at se hans reaktion 😀\noktober 6, 2012 at 8:09 pm\nSå skønt at læse!!! Stort og flot, fantastisk oplevelse 🙂\nSuper du er så sej til det!\noktober 7, 2012 at 6:08 pm\nJa, det var den vildeste oplevelse. Jeg er stadig helt høj over det 🙂\noktober 15, 2012 at 8:12 pm\nSå dejlig! Tillykke med hende!\nLyder også som en god fødsel!\noktober 15, 2012 at 8:45 pm\nVildt go fødsel! Det gør jeg gerne EN gang mere!\n…men så stopper vi også 😉


Håndmand til opgave i Måløv, SYSTEM VIKAR BYG & ANLÆG ApS | Ofir.dk\nHåndmand til opgave i Måløv\nVores kunde er et Tømrerfirma, beliggende i Herlev, med ca. 60 ansatte. Virksomheden er veletableret, og arbejder med alle former for tømrerarbejde, de fleste opgaver bliver udført som forsikringssager, men kunden har også opgaver for boligselskaber og erhverv. Kunden ligger vægt på kvalitet, struktur og professionalisme. Mester forventer, at du kan tage fat, at du er professionel og en god kollega.\nSom håndmand kommer du til at servicere de andre håndværkere på pladsen. Dine opgaver vil derfor primært være oprydning på pladsen, være den ’ekstra hånd’, bære, slæbe, løfte materialer til og fra pladsen.\nMåske har du erfaring som håndmand, det er dog ikke et krav.\nDu har en rigtig god fysik, og syntes fysisk arbejde er fantastisk. Du er nysgerrig og har lyst til at være serviceorgan for dine kollegaer.\nAt du er i stand til at overholde komme- og gåtider, deadlines og aftaler, kan arbejde selvstændigt, men også er i stand til at indgå i forskellige teams.\nMandag til torsdag 07:00-15:00 fredag 07:00-14:30\nGod løn, samt pension & feriepenge i henhold til overenskomst.\nDu og os\nHos System Vikar vægter vi samarbejde højt. Vi ønsker at indgå længerevarende relationer med vores kollegaer og vores målsætning er i sidste ende at hjælpe dig med at finde det rigtige job hos den rigtige mester. Derfor lægger vi vægt på, at du er åben og ærlig omkring dine kompetencer, samt ønsker for fremtiden. Til gengæld gør vi alt hvad vi kan for at holde dig beskæftiget med projekter du syntes er interessante og relevante i forhold til dine kompetencer og jobønsker. Vi ansætter kun medarbejdere med danske uddannelser og danske svendebreve. Vil du hører mere om dine muligheder i System Vikar, så kontakt os endelig.\nSøg jobbet via linket: http://www.sv1.sysvikar.consendo.com/, oplys jobkode RIL28086\nDet er kun muligt at søge jobbet via dette link. Ansøgninger på anden vis vil ikke komme i betragtning.\nHar du spørgsmål vedrørende jobsøgning, kontakt os på 36 36 01 36 mandag til fredag i tidsrummet 08.30 til 15.30.


Rikke Gøransson: - ALT.dk\nFoto: PR Rikke Gøransson deler ud af sine sunde tips om træning og kost.\nRikke Gøransson: Sådan tabte jeg seks kilo på seks uger\nTV-værten og den tidligere vinder af Robinson Ekspeditionen, Rikke Gøransson, står gerne et par timer tidligere op end alle andre for at få trænet, og så elsker hun green juice.\n30. aug. 2018 Sundhed Fit living\nJeg begynder min morgen med … “et glas vand med lime og en kop the, inden jeg træner kl. 6.30 på Vesterbronx Gym.”\nNår jeg har travlt, spiser jeg … “som oftest ikke anderledes, end jeg plejer. Jeg er god til at lave små salater i bøtter, jeg kan tage med. Skal det gå hurtigt snupper jeg en proteinbar eller en banan.”\nI mit køleskab er der altid … “havremælk, æg, chilimayo, agurk og bøtter med mad, jeg prøver at få spist på nye måder.”\nHvis jeg går sukkerkold … “så er det for sent, med mindre jeg har en banan – den kan altid fikse mit blodsukker og sult. Er jeg først gået sukkerkold, spiser jeg masser af kulhydratholdig mad. Pasta, sandwich, kage med mere. Ikke supergodt.”\nFor mig er aftensmad lig med … “en tur i køkkenet og varm mad. Jeg elsker, elsker, elsker at lave mad.”\nEn kur jeg aldrig glemmer … “jeg har aldrig været på en bestemt kur, men tager nogle gange en juicedetox, der varer nogle dage, og den elsker jeg. Til dette års Paradise Hotel måtte jeg dog trimme mig. Efter jeg havde haft første fitting, hvor det viste sig, at der var en del kropsnært (no mercy) tøj og todelte sæt med bar mave, satte jeg mig for at tabe seks kilo på seks uger. Jeg lavede en detaljeret plan for kalorieindtag og kalorieforbrænding via fysisk aktivitet pr. dag, gik med et Garmin-ur, der registrerede al aktivitet , loggede alt undervejs, og så gjorde jeg det. Dét var fedt.”\nDet sundeste, jeg indtager, må være … “matcha the og alle mine green juices og ingefær shots.”\nLæs også: Få energi og pæn hud med denne sunde drik\nJeg tænker over, hvad jeg spiser … “hver evig eneste dag. Det betyder ikke, at min mad er sund, men jeg er altid bevidst om, hvad jeg spiser og hvor meget, fordi jeg inderst inde virkelig har lyst til at spise som en mand på 100 kilo.”\nUgens bedste mundfuld er … “uden tvivl, hvis jeg får en ostemad, avocadomad, chilimayo eller kage i enhver afstøbning."\nMotion er for mig lig med … “velvære og egenkærlighed.” Jeg træner … “hver dag, hvis jeg kan komme til det.”\nTid til træning, finder jeg ved at … “stå op et par timer før jeg behøver og træne der, og ellers gøre det til en prioritet.”\nJeg føler mig sej, når … “jeg løber OCR-løb (forhindringsløb med vilde baner, red.) eller dykker ned på 40 meter.”\nMin største sportspræstation er … “at have vundet Robinson Ekspeditionen og gennemføre Thoughest (et militærtinspireret forhindringsløb , red.).”\nJeg drømmer om at kunne … “surfe ubesværet og frygtløst.”\nLæs også: 5 øvelser: sådan får du talje som et timeglas\nEn typisk hverdag er fyldt med … “træning, madlavning, møder og læsning af lektier til den uddannelse som psykoterapeut, jeg er i gang med.”\nJeg arbejder godt, når … “jeg har tid til at forberede mig, og jeg føler, at jeg har en masse at komme til bordet med.”\nDet bedste tidspunkt er … “fredag morgen. Byen summer af glæde, og weekenden venter forude.”\nHverdagslykke er … “accept og værdsættelse af det, jeg har.”\nJeg sover … “ikke nok. Jeg går i seng omkring midnat og står op klokken seks. Derfor har jeg måske også meget let ved at falde i søvn alle vegne og snuppe en lille morfar.”\nI weekenden elsker jeg … “at tage det stille og roligt, hygge mig, vaske tøj og gøre rent, tage på oplevelse, træne og spise brunch og så drikke lidt gode cocktails med mine veninder.”\nJeg kan ikke leve uden … “at rejse og menneskene i mit liv.\nNAVN: Rikke Gøransson.\nSTATUS: I et forhold.\nJOB: TV-vært, fitnesstræner og kostvejleder, psyko-terapeutstuderende.\nSe, hvad vi ellers skriver om: Interview, Træning, Kost og Sund livsstil\n7 dage: Plankechallenge\nOppustet mave? Du kan trykke det væk


Hvor kommer nullermænd fra? – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 26. mar. 2015 - kl. 19:55\n- Hvorfor er der altid nullermænd under sengen? Er de bange for lys – eller er de bare søvnige og har højdeskræk?\nNullermænd samler sig både under sengene, i hjørner, under spisestuebordet og omkring dine ledninger, hvis de ligger på gulvet. (Foto: Colourbox)\n- Nullermænd kommer af sig selv. Alt andet skal man kæmpe for.\nCitatet af journalist Anni Kjeldgaard er ikke helt forkert, for nullemænd kommer faktisk af sig selv.\nNullermænd består nemlig af det støv, der altid befinder sig i luften i din bolig, og som før eller siden vil falde ned på gulvet - og på dine hylder, bøger og møbler. Du kan ofte se støvpartiklerne 'danse' i luften, når solens stråler lyser ind i din bolig.\nLæs også: Må du tage ting, der stillet til storskrald\nNullermænd samler sig om forhindringer på gulvet\nNår de nedfaldne støvpartikler på gulvet udsættes for en luftstrøm - bevægelse - vil de samle sig som uldagtige nullermænd, når de støder på forhindringer som fx hår, hudceller, ekskrementer fra støvmider og tekstilfibre fra dyner og nattøj, hvilke især befinder sig omkring vores seng.\nOgså krummer og døde stankelben kan fungere som samlingspunkter for støv, så det bliver til nullermænd - der i øvrigt hedder 'hybelkaniner' på norsk.\nHvis dine nullemænd især samler sig under sengen, er det fordi, der er mindre bevægelse her og deres rejse stopper. Og så kan det også være fordi du kommer sjældnere med din støvsuger her.\nFugt i boligen giver flere nullermænd\nLufter du for sjældent ud, vil støvpartiklerne falde endnu hurtigere ned, fordi de bliver tungere, når de optager luftens fugt. Og der vil dermed dannes flere nullermænd.\nLæs også: Test: Så meget betyder udluftning for dit indeklima\nNullermænd 'danser' og vokser ved bevægelse\nNullermænd samler sig ikke kun under sengen, men også i hjørner, under spisestuebordet og omkring dine ledninger, hvis de ligger på gulvet. For nullermænd bevæger sig hen, hvor der ikke er bevægelse som fx mennesker, der går eller døre der åbnes og lukkes.\nNår støvklumpen udsættes for luftstrøm, vil den 'danse' hen over gulvet og opsamle mere støv.\nSådan kan du komme af med dine nullermænd\nStøvsug lidt oftere under din seng - fx et par gange om måneden.\n1. Støvsug i det hele taget lidt oftere eller brug en mikrofibermoppe, hvis ikke du orker at støvsuge hver gang, du vil fjerne støv fra tæppeløse og glatte gulve. Støvsug gerne hver uge, hvis du har gulvtæppe.\n2. Luft ud et par gange om dagen - fx 5-10 minutter om morgenen, når du står op, og når du kommer hjem fra arbejde. På den måde får du støv og fugt ud af indeluften.\n3. Tør støv af mindst en gang om ugen.\n4. Ryk sengen ud og støvsug grundigt et par gange om året - også for at se, om der evt. har samlet sig mug og skimmel.\n5. Sæt dine ledninger op på væggen. Det vil både reducere antallet af nullermænd og gøre din bolig mere rengøringsvenlig.\n6. Ryst puder, tæpper og dyner jævnligt - helst udendørs\nKilde: Bolius’ rengøringswekspert Fru Grøn alias husholdningsøkonom Annegrete Rasmussen


Hvis jeg bliver – Fullybooked\n29. november 2016 19. februar 2017 | by Cecillie\nBogens danske titel: Hvis jeg bliver:\nResumé: Hvis jeg bliver handler om Mia, som har en kernefamilie, selvom de er en smule alternative. Hun er en musikpige, og elsker især klassisk. Hun spiller nemlig Cello. En dag kører hende og hendes familie galt, og det er meget alvorligt. Dog oplever Mia det, på en helt speciel måde. Hun rejser sig nemlig op fra jorden hvor hun landede efter bilulykken, og kigger på sig selv. Hun kan gå rundt og se hvad der sker, men ingen kan se hende. Hun følger derfor med sig selv på hospitalet, da ambulancen kommer og henter hende.\nDerefter får vi en masse flashbacks fra hendes liv før ulykken. Vi får at vide at hun er forelsket i den skønne Adam. En rock n roll fyr der er stik modsat hende, men som er så sød. Vi får ting at vide om hendes familie, vi hører om hendes venner, hendes skolegang, ja, alt!\nSå når vi “kommer tilbage” til nutiden, hvor hun ligger på hospitalet og kæmper for sit liv, er hun der som en form for ånd, vil jeg tro. Hun kan se alle dem som kommer og besøger hende, hun kan se hvor meget folk ønsker hende i live, selvom, valget er helt hendes eget. Hvis hun står op har hun ikke særlig meget at leve for, men hvis hun dør, ja, så er hun død, og går glip af hele hende liv.\nSå spørgsmålet er hvad Mia stiller op?\nVælger hun at leve, eller er det lettere bare at dø?\nSubjektiv vurdering: Selvom bogen ikke er særlig lang, og selvom jeg synes den er okay, var jeg lang tid om at komme igennem den. Jeg synes der var rigtig meget tekst, og ikke så meget dialog, hvilket godt kan komme til at kede mig i længden. Selve historien er meget sød, og jeg er ret vild med idéen om plottet. Det er anderledes, og det er helt sikkert et plus.\nJeg så filmen før jeg læste bogen, og faktisk synes jeg at de har formået at lave en god film. En film som passer med det der står i bogen, og helt ærligt, så er Chloë bare så skøn! Jeg synes de har ramt mange af karaktererne rigtig godt, og hvis jeg skal være helt ærlig, vil jeg hellere se filmen igen, end at læse bogen.\nSelvfølgelig græd jeg, men havde nogen regnet med andet? De mennesker som ikke græder til den her bog, er vanvittige. Det er også fordi jeg ikke kan lade være med at tænke på hvis det var mig selv.\nNoget jeg virkelig godt kan lide ved den her bog er alle flashbacksne. De er gode, og Gayle er virkelig god til at beskrive alle ting.\nJeg vil nok anbefale bogen, men personligt kommer jeg aldrig til at læse den igen. Aldrig er måske et stærkt ord, men jeg kan ikke se mig selv gøre det ude i fremtiden (Fremtiden er indenfor fem år, haha).\nStickers: 14 stk.\nStjerner: 2,5/5 stjerner\nYndlingstidspunkt i bogen: Der er altså to tidspunkter! Nummer et er på side 46, hvor Adam siger “Spil på mig”. Den scene er skøn, og det er så romantisk på den sjove måde.\nNummer to er på side 161, og det er noget hendes mor siger til hende. “… Uanset hvad du vælger, vil du vinde, og uanset hvad du vælger, vil du tabe.” Jeg synes bare at hele sætningen er genial, for sådan er det vel nogle gange. Jeg kan godt lide at sætningen er en smule skør, men så meningsfuld. Jeg er bare vild med den.\npå torsdag vil anmeldelsen af fortsættelsen “Da hun forsvandt” være oppe, så du kan læse den.\nblog, bog, boganmeldelse, bøger, da hun forsvandt, hvis jeg bliver\nNext Da hun forsvandt


Spørgetid i byrådssalen\nIndsendt af Mikael Lund den fre, 06/09/2019 - 14:42\nPræcis som det sidste byrådsmøde inden sommerferien indledes mandagens byrådsmøde, der er det første efter sommerferien, med spørgetid. Hvor det før sommerferien var repræsentanter for forældrebestyrelsen i den nu midlertidigt nedlagte børnehave, Åhaven, der stillede en stribe spørgsmål, er det denne gang repræsentanter for den fælles skolebestyrelse for Blåhøj Skole og Dalgasskolen, der har benyttet sig af deres demokratiske ret til at stille spørgsmål direkte til byrådet.\nSkolebestyrelsens formand, Morten D. Colbert, og hans bestyrelseskollega, Lise Albin, udbeder sig bl.a. svar på, om hvordan byrådet forestiller sig, at en enhed, som vurderes knapt bæredygtig, bliver mere bæredygtig ved at amputere en tredjedel af enheden, hvordan man fra politisk hold tænker, at man har reddet en skole, når man fastlægger et børnetal på 75 som grænse for en ny drøftelse af skolelukning, og om dette vil give ro i forhold til at lave attraktive arbejdspladser.\nDesuden efterlyser de svar på, hvori det økonomiske rationale i at vælge at lukke en kommunal børnehave og i samme ombæring skulle tilføre SFO’en flere midler for at gøre den bæredygtig ligger, hvorfor man vil lukke et kommunalt tilbud for at indgå ”i dialog” med et privat pasningstilbud, og om der er lavet en plan for, hvordan og hvor hurtigt en skolelukning kan effektueres.\nIht. normal praksis er det formanden for Børne- og undervisningsudvalget, 1. viceborgmester Simon Vanggaard Nielsen (i midten), der skal besvare spørgsmålene på vegne af byrådet.


Samarbejde med netværk og forsikringsselskaber, arrangementer og nyhed fra "danmark"\nKære selvstændige medlem\nDu modtager her årets sidste nyhedsbrev til selvstændige medlemmer af Dansk Psykolog Forening.\nForeningens arbejde med forsikringsselskaber og netværk\nMedlemsarrangementer for selvstændige psykologer\nNyhed fra "danmark"\nVi vil også benytte lejligheden til at takke for samarbejdet i 2014 og ønske dig en glædelig jul og et godt nytår.\n- en status\nVi har gennem hele 2014 arbejdet for at sikre bedre vilkår for selvstændige psykologer, der samarbejder med netværksfirmaer. Her kommer en status for vores arbejde og et kig frem mod 2015.\nForsikringskunder kommer foran i køen\nDet lykkedes os i efteråret at sætte landspolitisk og offentlig fokus på den ulige adgang til offentligt støttet psykologbehandling. Som bekendt er der desværre ventelister til psykologbehandling inden for praksisoverenskomsten. Dette problem forværres, når borgere med en privat sundhedsforsikring i nogle tilfælde kan springe foran i køen.\nSåvel Danske Regioner som sundhedsministeren Nick Hækkerup har været klare i mælet i sagen: Vi kan ikke acceptere, at man forskelsbehandler borgere, som er i sygesikringen.\nLiberalt Forhandlingsudvalg følger arbejdet tæt og har på et møde d. 26. november 2014 besluttet, at foreningen skal fortsætte indsatsen. Mere konkret vil vi arbejde for, at når borgere med sundhedsforsikring benytter den til psykologbehandling inden for sygesikringen, skal såvel overenskomsten som sundhedsloven overholdes. Det betyder, at der ikke må indgås aftaler om, at forsikringskunder kommer til inden for en særlig tidsfrist inden for sygesikringen.\nKonkret arbejder vi nu videre med følgende:\nDialogmøder med forsikringsselskabernes brancheorganisation Forsikring & Pension.\nDialog med Danske Regioner om eventuelle overenskomstændringer eller andre tiltag, der kan dæmme op for problemstillingen.\nGenerelt politisk arbejde for at fremme foreningens interesse, herunder anmodning til sundhedsministeren om en udtalelse om, hvordan sundhedslovens bestemmelse om let og lige adgang til sundhedsvæsenet skal forstås i relation til, at der indgås aftaler, hvor forsikringskunder kommer foran i køen.\nI løbet af 2014 har en arbejdsgruppe under Liberalt Forhandlingsudvalg i samarbejde med sekretariatet arbejdet med at formulere faglige standarder for forsikringsdækkede psykologydelser.\nFormålet med de faglige standarder er at løfte kvaliteten i de forsikringsdækkede psykologydelser samt forbedre vilkårene for psykologer, der leverer disse ydelser.\nI det nye år vil vi gå i dialog med forsikringsbranchen med henblik på, at sundhedsforsikringsselskaber fremover følger de faglige standarder.\nFortsat dialog ned netværksfirmaer\nVi er fortsat i dialog med en række netværksfirmaer og oplever generelt, at der bliver lyttet til de problemstillinger, som foreningen rejser. Vi fortsætter den gode dialog med netværksfirmaer med særligt fokus på, at alle parter bidrager til, at sundhedsloven og etiske principper overholdes.\nI starten af det nye år udsender vi desuden en opdatering af vejledningen til selvstændige psykologer, der samarbejder med netværksfirmaer.\nTøv ikke med at kontakte foreningen\nVi vil meget gerne høre fra dig, hvis du oplever udfordringer i forbindelse med dit samarbejde med netværksfirmaer og forsikringsselskaber.\nSkriv eller ring til konsulent Mikkel Hesselbæk Andreasen (tlf. 35 25 97 10, mail: mha@dp.dk).\nVellykkede inspirationsarrangementer om sociale medier\nTidligere i december afholdte vi inspirationsarrangementer om profilering af virksomheder på sociale medier.\nInspirationsarrangementerne var særligt målrettet selvstændige psykologer og ca. 50 selvstændige medlemmer deltog i hhv. Aarhus og København.\nArrangementet gav indblik i, hvorfor det kan være relevant at være til stede på de sociale medier og deltagerne fik inspiration fra fagfæller, der allerede har gjort sig erfaringer med at profilere sig på sociale medier.\nArrangementet fik gode evalueringer og mange har tilkendegivet, at de gerne vil arbejde videre med at profilere deres virksomhed på sociale medier. Derfor gennemfører vi tre uddannelsesdage om samme emne.\nDer bliver sendt en særskilt email til alle selvstændige medlemmer med flere informationer om uddannelsesdagene, herunder information om tilmelding.\nInspirationsarrangementerne og uddannelsesdagene er en del af en række nye medlemsinitiativer særligt rettet mod selvstændige psykologer. I løbet af 2015 vil der blive udbudt flere arrangementer, der har til formål at støtte selvstændige psykologer i at drive og udvikle deres virksomhed. Så hold øje med nyhedsmailen!\nVi er blevet orienterede om, at "danmark" fra årsskiftet afregner behandlinger, der er dækket af forsikringsselskabet Skandia.\nDu kan læse mere om dette her (pdf)


Smaskforelsket - trendr.nu\nDet er ingen hemmelighed, at vi har en svaghed for pæne ting. Og hyggelige ting. Og lækre ting. Det er heller ingen hemmelighed, at en af os elsker (ELSKER!) jul, og at hun nød at stå i Jette Frölichs hytte i Tivoli i minusgrader og sne. For hvor idyllisk og lækkert er det ikke at stå blandt jul og smuk pynt, mens sneen falder, og der er besøg fra en musvit i vinduet?\nJulen herhjemme i lejligheden er typisk klassisk; guld, hvid og til nøds grøn og rød. Forkærligheden for den gyldne jul er nok gået i arv fra både mor og mormor, der altid pyntede med Georg Jensens årsjulepynt - i guld.\nProblemet er så bare, når man forelsker sig hovedkuls i noget julepynt, og det kun findes i sølv. Kom nu, Georg Jensen. Det kan godt være, at nordisk jul er lyst og lækkert – og sølv, åbenbart. Men de mangler i guld. Hvis Tom Dixon kan lave huller i guldfarvet metal, kan I også. Farven til trods, er December Tales fantastiske motiver, der kan hænges op på grene, på vægge, i vinduer og som uroer. Den moderne fortolkning er selvfølgelig lavet af designkollektivet ATWTP (All The Way To Paris), og jeg må indrømme, at de har ramt plet efter min smag.\nDilemmaet er så stort, at vi overvejer, om vi er nødt til at have et hjørne eller et rum, hvor sølv er tilladt.\nTag et scroll ned gennem billederne, og smut ind på Georg Jensens hjemmeside og se nærmere på det, I kan lide. Men skynd jer – det bliver hurtigt udsolgt!\nSæl og tromme, 149,-\nUgle og tekande, 149,-\nHare og hjerte, 79,-\nIsbjørn og sukkerstang, 79,-\nTrompet og helligtrekonger, 79,-\nHøj hat og fugl, 99,-\nHare og eskimofamilie, 99,-\nArtiklen blev udgivet under Interiør & Design og tagget #atwtp #georgjensen #jul #sølv af trendr.\tIndlægsnavigation\n← Din weekend i København\nAnmeldelse af Misfit Shine – smuk fitnesstracker →


Europa bør satse på det mobile Internet\nIfølge konsulentfirmaet Booz, Allen & Hamilton har Europa de optimale forudsætninger for at opnå og bevare en position som verdens bedste indenfor mobilområdet, skriver Børsen. Derfor foreslår konsulentfirmat EU, at man enes om de lovgivningsmæssige rammer, som skal til for at det eksisterende forspring indenfor mobiltelefoni ikke tabes, når den nye tredje generations mobiltelefoni skal indføres.\nTredje generations mobiltelefoni indebære højere kvalitet og øget hastighed over mobiltelefonnettet, og det bliver her, at det mobile Internet for alvor vil slå igennem. Konsulentfirmaet prognosticerer, at den elektroniske handel via mobiltelefoner vil stige fra nuværende 30 milliarder til 180 milliarder i år 2003.\nIfølge rapporten er mobiltelefoni det eneste teknologiske område, hvor EU ikke har et efterslæb i forhold til USA. Derfor bør der satses på at videreudbygge den platform til at udnytte mulighederne ved det mobile Internet og m-handel.


Kokholm - Forside\nHer sælger jeg mine børns brugte tøj, udstyr og legetøj.\nNår du trykker på billederne i de forskellige kategorier, bliver de større og du finder en beskrivelse af hvert enkelt stykke tøj under billedet. Hvis du gerne vil bestille, sender du mig en mail via kontaktsiden hvor du kopierer beskrivelsen der står under billedet du gerne vil købe samt skriver hvilket nummer billedet har (det står også under billedet, f.eks. billede 15 af 43).\nDu skal huske at skrive din mail, da jeg skal bruge den til at sende dig en bekræftelse og prisen for porto, som bliver beregnet efter Post Danmarks gældende takster. Hvis vi ikke aftaler andet, bliver tøjet sendt som B-post, hvis det er muligt (under 2 kg).\nHvis du har spørgsmål, kan du kontakte mig via kontaktsiden.\nJeg hedder Michela og er 25 år. Jeg er mor til Marius fra 2009 og Nichlas fra 2004, derfor er det primært drengetøj som vil være at finde på siden. Vi bruger alle farver til vores drenge, så derfor vil meget af tøjet også kunne bruges til piger, og der vil også være lidt pigetøj ind imellem\nVi bor i Vejrup mellem Esbjerg og Kolding. Hvis du bor i nærheden, er du meget velkommen til selv at hente tøjet, hvis du vil være fri for portoen.\n© 2018 kokholm


- Jeg er vildt stolt af vores by | AalborgNu.dk\n- Som barn kom jeg meget på Egholm . Vi cyklede tid ud til færgelejet og hoppede på færrgen over til Egholm, ofte bare for at soppe eller spise en is, fortæller Pia Nygaard Larsen. Foto: Henrik Bo\n- Jeg kender hver en krog af byen og har så stærk en Aalborg-accent, at det er svært at skjule, hvor jeg kommer fra, siger Pia Nygaard Larsen. Foto: Henrik Bo\nSom barn tog Pia Nygaard Larsen ofte færgen til Egholm for bare at soppe eller spise en is, og i dag er hun stadig glad for at besøge øen. Foto: Henrik Bo\nAALBORG: Pia Nygaard Larsen er formand for Ladies Circles i Nørresundby, der de næste to år skal stå i spidsen for organisationens indsamlingsarbejde til fordel for LykkeLiga. Til hverdag driver hun sin egen virksomhed, Scansea ApS, der køber containere med frossen fisk og sælger dem til importører over hele verden. Hun elsker at rejse og har sammen med sin mand Per og deres to børn boet tre år i Abu Dhabi i de Forenede Arabiske Emirater, hvor Per var udstationeret. Selvom de var vilde med at prøve at bo i udlandet, var de ikke i tvivl om, at de ville tilbage til Nordjylland. Pia Nygaard Larsen er født og opvokset i Aalborg\nAalborg er hjem for mig. Aalborg er ”min” by. Jeg kender hver en krog af byen og har så stærk en Aalborg-accent, at det er svært at skjule, hvor jeg kommer fra.\nSelvom jeg i dag bor nord for fjorden, føler jeg stadig, at jeg bor i Aalborg, og jeg er vildt stolt af vores by, og den udvikling Aalborg har været igennem. Der er virkelig meget at byde på til både turister, forretningsfolk og studerende.\nSom barn kom jeg meget på Egholm . Vi cyklede tid ud til færgelejet og hoppede på færgen over til Egholm, ofte bare for at soppe eller spise en is – og den dag idag er Egholm stadig et sted, hvor jeg elsker at komme.\nJeg håber, at vores børn også synes, at det er et lille fristed, som er hyggeligt at komme på.\nNår man er født og opvokset I Aalborg, er der jo mange personer i byen, der betyder noget særligt.\nI mit nærmiljø sætter jeg utrolig meget pris på de 23 kvinder, som er med i vores Ladies Circle klub. Dem mødes jeg med en gang om måneden, og i dette klubår er jeg formand for vores klub LC5 Nørresundby. Disse kvinder giver mig et helt særligt, tæt og fortroligt netværk, som jeg sætter utroligt stor pris på.\nMine forældre og søster bor alle i Aalborg-området også, og jeg sætter pris på, at de er tæt på, så vi nemt kan ses og være sammen.\nLadies Circle i hele Danmark sætter de næste to år fokus på at samle penge ind til LykkeLiga efter indstilling fra jer i Nørresundby. Hvordan skal det foregå?\nJeg er stolt over at vi har ”vundet” de næste to års velgørenhedsprojekt.\nI vores klub har vi ja-hatten på og prøver at tænkte ud af boxen, og vi har nedsat et udvalg i klubben, som er de primære tovholdere for at få events arrangeret.\nVi har allerede haft to store events, som samlet har givet over 100.000 kroner til Lykkeliga, og der er allerede mange andre ting og events i støbeskeen for resten af 2020 og ind i 2021 – jeg kan blandt andet nævne julepynt, adventskalendre, nøgleringe og bingo-event i foråret.\nFor os handler det også om, at det at samle penge ind til Lykkeliga skal være sjovt og berigende, så vi prøver at bruge nogle metoder, hvor velgørendhed kan kombineres med hygge og nærvær.\nHvordan synes du, at interessen generelt er i byen for at udføre velgørende arbejde?\nJeg oplever, at der generelt er stor opbakning fra de lokale firmaer til at støtte velgørende arbejde.\nVi holdt den 28. oktober et online intercitymøde med over 300 deltagere, og vi samlede over 80 præmier ind fra forskellige sponsorer, og det var ikke svært at få fat i nogen virkelig gode præmier.\nSå jeg tror, at så længe at formålet med ens velgørende arbejde giver mening for dem, som skal støtte projekterne, og er noget folk kan forholde sig til, så er det forholdsvist nemt at få støtte til projekter.\nHvad byder fremtiden på for dig, hvis alt går, som du gerne vil?\nJeg synes, at det er ultra svært at spå om fremtiden – især i år, fordi corona har lært os, at det er umuligt at planlægge livet, fordi livet pludselig kan ændre sig – og ændre sig til noget ingen af os have troet nogensinde ville ske.\nSå jeg er forholdsvis ydmyg omkring mine ønsker for fremtiden – jeg ønsker, at jeg og min familie skal forblive sunde og raske, og så håber jeg, at mit lille Scansea-firma kan forblive en success som vokser og bliver en stabil og god virksomhed, der måske på sigt kan ansætte en eller flere medarbejdere.


Dans Dans Dans af Haruki Murakami - Paperback Bog - Gucca.dk\nI denne selvstændige fortsættelse af 'En vild fårejagt' møder vi igen den 34-årige tekstforfatter, der leder efter en kvinde, han ikke kan glemme. Det fører ham tilbage til Hotel Delfin, men hotellet... Læs mere.\nHos os prioriterer vi sikkerhed meget højt, og vi ser den, som det aller vigtigste element ved online handel. Vores løsning for online betaling er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den overvejende garanti for betalingssikkerheden. Derfor er handel og betaling hos Gucca altid 100% sikkert.\nNår vi skriver 30 dages returret, så er det naturligvis på alle vores produkter. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du sende din vare retur til os uden videre, og derefter sørger vi for, at dine penge bliver sendt retur. Før du sender din vare tilbage, så har du altid den mulighed at kontakte os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nVi ved, at du er utålmodighed efter at få din vare, og vi har derfor skruet op for leveringshastigheden, så varen kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Det medfører, at hvis din vare er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan følge den aktuelle lagerstatus. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail, hvis du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus.\nHandler du hos os, så kan vi tilbyde dig at vælge mellem adskillige former for betaling. Du benytter bare den, der passer dig bedst. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken betalingsmetode du gør brug af. Du får alle betalingsmuligheder her. Bemærk at pengene først trækkes fra din konto, den samme dag vi sender produktet til dig - hvis du gør brug af betalingskort.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, så tag endelig fat i os. Bemærk at vi er åben for henvendelse imellem klokken 10-15 på hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke kun at yde dig den assistance du efterspørger, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nHandler du hos os, har du mulighed for at tracke forsendelsen, fra den forlader vores lager, og til den er fremme. Når du færdiggør købet, kan du bagefter besøge din egen personlige ordreside. På din ordreside vil du kunne se, hvornår vi har afsendt dine produkter. Og i det øjeblik vi sender din pakke, modtager du en mail fra os.\nDans Dans Dans, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Dans Dans Dans\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__harukimurakami path__dansdansdans


Daniel og hans whatever: april 2010\nMit eapy.dk rss katalog\nJeg tror det er lidt over et år siden jeg startede på mit eapy.dk projekt. Selve hjemmesiden skulle være et indeks af forskellige rss feed fra internettet. Det var ikke meningen hjemmesiden skulle blive til noget stort. Faktisk var det et mindre projekt, der skulle lære mig lidt mere om rss2 og håndtering af XML i .NET. Det lærte mig da også nogle ting, og jeg har i dag nemmere ved at arbejde med xml generelt :-) Kort efter, eller omkring samme tid jeg fik lavet hjemmesiden, kom Microsoft med deres .NET 3.5, som indeholdt syndicate feed. Kort sagt understøttelse for rss2 og atom feeds. Det var jeg selvfølgelig lidt træt af, da jeg lige havde brugt måneder, på stort set at parse det hele selv :-/ Jeg mistede derfor lidt energien til egentlig at arbejde videre med hjemmesiden, og "lancerede" den med et beta logo. Lidt i stil med Google og deres mange services.\nSkrevet af Unknown kl. 20.42 0 kommentarer\nTags: eapy, feed, rss\nFandt denne artikel, som indeholder nogle ark over diverse funktioner og scripts til SQL server. Værd at kigge på, hvis man arbejder med det til daglig.\n"Microsoft's SQL Server is a powerful database server that integrates well with other Microsoft technologies like ASP and .NET, and includes some of the best database management tools available. This A4 reference lists the various functions available in SQL Server, and demonstrates the creation of stored procedures, triggers and functions."\n- SQL Server Cheat Sheet - Added Bytes (vis på Google Sidewiki)\nSkrevet af Unknown kl. 15.56 0 kommentarer\nBlogger og muligheder\nDet er herligt med nogle ekstra fridage. Så får man tid til nogle af alle de ting, man ikke lige har tid til i hverdagen. I dag har det betydet, at jeg har kigget lidt nærmere på bloggen her. Bloggen her er som du måske ved en blogger.com blog fra google. Dvs. jeg ikke selv hoster den, og derfor ikke har adgang til ting som kildekode, og tekniske data. Man kan udelukkende kun lave om på det som der bliver stillet til rådighed.\nSkrevet af Unknown kl. 17.53 2 kommentarer


Gorridsen Design - de skønneste, bæredygtige trøjer – Madforlivet.com\nGorridsen Design – de skønneste, bæredygtige trøjer\nForsiden › Viden og Forskning › Gorridsen Design – de skønneste, bæredygtige trøjer\n9. november 2020 Af Anette Harbech Olesen\nMine absolutte favorittrøjer stammer fra Marianne Gorridsen. De er fantastiske i kvalitet og pasform, og ved at købe dem, hjælper du samtidig nogen af verdens fattigste kvinder. Derfor har jeg lyst til at dele denne fine historie med dig.\nJeg købte min første Gorridsen striktrøje for tre år siden. Den har været min yndlingstrøje de seneste vintre, og da den efterhånden var godt slidt, ville jeg i år gi’ mig selv en ny i julegave. Forretningen var desværre lukket, og jeg gik derfor på hjemmesiden for at finde, hvor jeg kunne købe en ny trøje. På denne måde fik jeg indblik i den fine historie bag trøjerne. Den havde jeg ikke kendt til, og det er den jeg har lyst til at dele med jer.\nDet er et på alle måder vidunderligt projekt, som Marianne Gorridsen har etableret. Hun startede for cirka syv år siden et strikkeri i et af verdens fattigste lande, Peru. Her hjalp Marianne Gorridsen en række af områdets kvinder til et meningsfyldt og givende arbejde. Det betyder, at når du køber en af de vidunderlige trøjer i alpaca uld, så muliggør du det for fabrikkens kvinder at forsørge sig selv og deres børn og give børnene mulighed for at gå i skole. Efter skoletid kommer børnene så hen på strikkeriet, hvor der hver dag bliver lavet et måltid mad til de ansatte og deres børn. Kvindernes dygtige hænder skaber på denne fine måde værdi og skønhed, både for os her i Danmark, men også for trængte familier i Peru.\nAlpacaerne har et godt liv i Peru. De lever som fritgående dyr, der blot fanges ind og klippes 1-2 gange om året. Dyrene er værdsat som et vigtigt aktiv i det fattige land. Den bløde og fineste uld fra den allerførste klipning af de unge dyr kaldes for baby alpaca. Derefter er betegnelsen på garnet alpaca. Trøjer i alpaca uld er unikke, idet de luner uden at være tunge.\nMarianne Gorridsen hjælper på denne måde sårbare mennesker i Peru, men også i Danmark har virksomheden et socialøkonomisk formål. Lageret, som Gorridsen Design samarbejder med, ansætter mennesker, der har behov særlig hensyntagen til deres specielle situation eller handikap. Gorridsen Design skaber således jobs til mennesker, som gerne vil udrette noget med deres liv, men som af forskellige årsager ikke er i stand til at arbejde under samme vilkår som den gængse danske arbejdsplads kræver.\nJeg fik købt en ny smuk blommefarvet trøje i det skønne alpacauld, og jeg blev om muligt endnu mere glad for den efter at have læst den fine historie bag. Min nye trøje i alpacauld er med rund hals, og den har så hængt på mig lige siden. Det er den, du kan se på billedet. Måske en ide til en julegave til en, du holder af?\nHer kan du læse mere om Gorridsen Design og finde nærmeste forhandler\nbæredygtigtgode produkterildsjælesundt hjem\nDe fleste danskere er bekendt med Omega 3 fedtsyrernes positive betydning for sundhed og balance, og mange vælger derfor at supplere den daglige mad med et tilskud af … Læs mere →


Sly & The Revolutionaries - Black Ash Dub Vinyl / Lp → Køb LP'en billigt her\nSly & The Revolutionaries - Black Ash Dub - Vinyl / LP\nAf Sly & The Revolutionaries\n"Black Ash Dub" er et fantastisk album fra det jamaicanske reggaeband, Sly & The Revolutionaries. Albummet udkom i 1980 og byder blandt andet på de 2 kæmpehits "Marijuana" og "Cocaine".\nMed trommespilleren Sly Dunbar og bassisten Robbie Shakespeare i front var bandet Sly & The Revolutionaries anset som en historisk samling af reggaegenrens største musikere.\nA4: Lambs Bread\nB2: Acapulco Gold\nB4: Black Ash\nB5: White Rum\nFakta om Sly & The Revolutionaries - Black Ash Dub\nBlack Ash Dub, Lp\nSikkerhed er meget vigtig, når man handler på Internettet, og vi prioriterer naturligvis sikkerhed højt. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved online betaling, har vi opnået at få NETS til at godkende vores Internet betalingsløsning. Derfor er det også altid helt sikkert at handle og betale hos os.\nGucca tilbyder 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilken vare du har købt hos os. Kort sagt, måtte du fortryde dit køb, kan du med god samvittighed returnere din vare til os, hvorefter vi refunderer dine penge. Inden du sender din vare tilbage, så har du altid den mulighed at tage kontakt til os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nVi ønsker ikke at du skal vente for længe på din vare, og vi fokuserer derfor på at sikre levering på kortest mulig tid. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Lagerstatus fremgår altid tydeligt i shoppen under hvert produkt. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstiden, så anbefaler vi, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDer er flere betalingsmuligheder, når du handler hos Gucca, og du vælger selv, hvordan du vil foretage betaling. Her kan du altid benytte netop den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Lige meget hvilken betalingsmetode du benytter, kan du sikkert og trygt handle hos os. Se vores betalingsmuligheder ved at klikke på førnævnte link. Benytter du kreditkort, så giver det dig den fordel, at vi først trækker penge fra din bankkonto, den dag dit produkt sendes til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores shop, er du velkommen til at kontakte os. Bemærk at vi er åben for henvendelse alle hverdage mellem kl. 10-15, og vi er parat til at yde dig den hjælp, du har brug for, med godt humør og et smil på læben.\nHandler du hos os, har du mulighed for at tracke din ordre, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Efter gennemførsel af dit køb kan du besøge din egen ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi sender dine produkter. Du får leveringsinformation via mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej til dig.\nDin anmeldelse af Sly & The Revolutionaries - Black Ash Dub\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_vinyl / lp path_vinyl / lp_forside path_vinyl / lp_andreafdelinger path_vinyl / lp_vinyl/lp path_vinyl / lp_reggae path_vinyl / lp_sly&therevolutionariesblackashdub


Da biodiversiteten holdt flyttedag | Green Cities\nHome » Da biodiversiteten holdt flyttedag\n– Det har virket over al forventning. Og nu vil vi gerne have flere til at få øje på den succes, vi har skabt med biodiversitet i naturen omkring letbanen i Aarhus siger Morten D.D. Hansen, naturvejleder og museumsinspektør Naturhistorisk Museum Aarhus.\nForhistorien er, at da letbanen i Aarhus blev etableret i 2017 blev jorden fra Godsbanen gravet op og flyttet til områder langs letbanen. Jorden, der blev flyttet, havde ligget på Godsbaneområdet i over 100 år og rummede en unik og alsidig natur af vilde planter og insekter.\n– Ideen var, at flytte dette stykke værdifulde natur til de nyetablerede nøgne områder langs med letbanen, fortsætter Morten D.D. Hansen.\nVi vidste ikke, om det ville fungere – så stor var begejstringen, da de vilde planter begyndte at spire i den fattige sand- og grusjord.\nDe planter, der nu spirer i den forflyttede jord er de et-årige. Det vil sige, at de kaster frø, så der kommer nye næste år – og næste år igen.\nTiden vil vise, om de vilde insekter – bier og sommerfugle – følger med.\nVi skal gøre naturen hverdagsagtig\nBiodiversiteten, der betyder variation i den levende natur, er ifølge Morten D.D. Hansen, ikke noget, vi traditionelt har særligt fokus på i byerne, der hidtil har været kendetegnet ved pænt passede parker med græsplæner og beplantning på torve.\n– Hvis vi gerne vil skabe sjov alsidig natur tættere på befolkningen, så er det netop godt at sørge for forskellige typer natur i byerne, hvor vi for eksempel vil opdage en plante eller sommerfugl, som ikke var der i går.\nVed at gøre naturen let tilgængelig bliver det lettere at få øje på den – vi skal med andre ord gøre naturen hverdagsagtig, så den bliver en del af – ja hverdagen, også i byerne, opfordrer Morten D.D. Hansen.\nOg med den spirende biodiversitet der altså nu er begyndt at give liv i den forflyttede vilde natur ved letbaneområdet indbyder det til, at vi alle studerer den lidt nærmere.\n– Vi skal lære børnene at se naturen – også udenfor skoletiden, mener Morten D.D. Hansen.\nNår Nørrebrogade i Aarhus C. har fået en lang stribe vild natur midt imellem den firesporede vej, så er naturen pludselig rykket helt ind i byen. Og hvem foretrækker ikke bynatur fremfor fliser, der hvor det kan lade sig gøre som for eksempel langs letbanen i Aarhus.\n– Det er en rigtig feel good historie, mener naturvejlederen.\nMorten D.D. Hansen arbejder netop på en udgivelse om 99 eksemplariske arter fra den danske natur – “Se dem før du bliver voksen”.\nLinks til artikler om Godsbanen:\nLetbanens nyhed om ”Grønt langs sporene”\nAarhus Stiftstidende – ”Godsbanens natur holder flyttedag”\nnext post: Fra gråt til grønt – klimatilpasning i byerne