Sektion E. Marked og penge. Kapitel 14. Kritik af pengeteorier - PDF\nSektion E. Marked og penge. Kapitel 14. Kritik af pengeteorier\nDownload "Sektion E. Marked og penge. Kapitel 14. Kritik af pengeteorier"\n1 Sektion E. Marked og penge Kapitel 14. Kritik af pengeteorier Indledning I dette kapitel diskuteres udvalgte pengeteorier, eller snarere de centrale synspunkter indenfor de forskellige teoriretninger. Den afgørende modsætning går her mellem den klassiske subjektivisme og neoklassikerne (generel ligevægtsteori). For den førstnævnte retning (afsnit 14.2) er penge ikke en vare, men et middel til at skaffe varer; penge har ikke en selvstændig nytte, som en efterspørgsel kan rette sig efter, og som kan forklare pengenes værdi. For neoklassikerne, derimod, er penge en vare, om end en særlig vare, hvis ligevægtspris kan bestemmes ex ante i den generelle ligevægtsteoris existensanalyse, helt på linie med en ost eller et bord. I afsnit 14.3 diskuteres Walras's og neowalrasianernes forsøg på således at gøre ligevægtsteorien komplet, ved at integrere pengene, men vi vil se at pengenes dynamiske karakter umuligt lader sig indordne i denne statiske teori. Herom er der almen enighed. Derfor er det overraskende at konstatere at neoklassikerne alligevel fastholder at penge er en særlig vare, med tilhørende udbud og efterspørgsel og marked. Dette kritiseres i afsnit , hvor jeg søger at vise at idéen om et sådant pengemarked leder til begrebslige, økonomiske og empiriske urimeligheder. Endelig omtales i afsnit Clower's og Leijonhufvud's noget tvetydige opgør med walrasianerne og neowalrasianerne Subjektivismen: Penge er middel 1870-ernes teoretiske revolutionære slog fast at den subjektivt oplevede nytte er målet for vor stræben, og da de videre var tilhængere af metodologisk individualisme mente de at agenterne pålagde det økonomiske system den samme målsætning. Dette fremstår klarest hos Menger og hans østrigske efterfølgere, der præciserede denne nytte til at være forbrugernes færdigvarenytte. 1 Man kan ikke spise penge, og derfor har de ikke selvstændig eller direkte nytte. Penge er ikke noget, man stræber efter for deres egen skyld, de er ikke mål. Jeg vil gerne have penge, men det er fordi de kan bruges som middel til at tilegne mig varer med konkret nytte: 265\n2 "The exchange value of money is the anticipated use value of the things which can be obtained with it" (Wieser, 1888: 47). Penge har kun bytteværdi; de har ikke værdi i sig selv, dvs. brugsværdi. Fra en østrigsk synsvinkel ligner pengene produktionsmidlerne, for så vidt som disse også får deres værdi 'tilskrevet' fra de færdigvarer, som de hjælper med til at skaffe. Dermed er penge fundamentalt bestemt som et cirkulationsmiddel; de er ikke en vare, men et middel til at skaffe varer. 2 Datidens to fremherskende pengemetaforer illustrerer, hvordan man nærmere begreb pengene: Penge er katalysator eller olie og heri ligger at de er hensigtsmæssige, måske endda i praksis nødvendige, for at få markedsmekanismen til at fungere; men de er irrelevante for en forståelse af markedsøkonomien som sådan, den idealtypiske økonomi, vedrører altså kun dennes ufuldkommenheder, dens friktioner. 3 Dette aspekt af den subjektivistiske 'vision' har overlevet i den vægt neoklassikerne giver transaktionsomkostningerne i deres pengeanalyse. Videre er penge et slør. Heri ligger at de er et overfladefænomen, der kan skjule de centrale sammenhænge, jvf. fx at vi foretrækker at måle i faste priser - abstrahere fra inflationen, dermed fra pengene - når vi vil kende den 'virkelige' økonomiske udvikling. Sammenfattende indebærer den teleologiske tænkning i mål og midler, at der etableres et betydningshierarki, hvor penge kommer i anden række, blandt hjælpetropperne. Økonomien har to dimensioner, en vigtig realsfære og en underordnet monetær sfære; i den første bestemmer (nytte)værditeorien de relative priser, i den sidste kvantitetsteorien de absolutte priser, og de to typer af priser har ikke indflydelse på hinanden. Videre er realanalysen en individualistisk mikroteori, mens den monetære analyse er en økonomisk-politisk makroteori; Pareto udelukkede simpelthen pengene fra den egentlige økonomiske teori, fordi de var så sammenvævet med politik, fx i bestemmelsen af pengemængden, jvf. Bridel, 1997: 150ff. 4 Dette er den såkaldte 'klassiske dikotomi'. Denne følger af subjektivismen, 5 og den senere kritik af dikotomien må derfor med nødvendighed grunde sig i en kritik af dette program; dette vil vi se i afsnit Senere teori tænker gerne den tidligere teori i sine egne kategorier, men det kan være farligt. Som vi skal se mener nyere teori (både neowalrasia- 266\n3 nere og keynesianere) at penge har brugsværdi eller nytte i økonomisk forstand, og at de derfor 'efterspørges'. Meget vel, men det mente Wieser og de andre subjektivister altså ikke, og derfor misrepræsenteres deres opfattelse, når man fx ækvivalerer deres bestemmelse af penge som (cirkulations)middel med 'transaktionsbehovet' for penge. Fordi de var teleologiske subjektivister opfattede de ikke pengene som individuel brugsværdi, men som social bytteværdi (jvf. den politisk betonede kvantitetsteori). Ovennævnte pengeopfattelse var ikke begrænset til den særlige østrigske skole. Den var langt hen ad vejen fællesgods for datidens økonomer (fx Wicksell, Marshall, Pigou), og selv Keynes betragtede i sine lidt yngre dage penge som et neutralt middel, uden selvstændig nytte: "Money as such has no utility except what is derived from its exchange-value, that is to say from the utility of things which it can buy; valuable articles other than money have a utility in themselves..." (Keynes, 1930: 61). Dette paradigme begynder først at smuldre i 30erne. Angrebet kommer fra to sider. Hicks - 'neowalrasianer' - der ville integrerede pengeteorien i værditeorien ved at begribe penge som en vare, og Keynes der satte spørgsmålstegn ved pengenes neutralitet. Når man som præmis har det enkelte menneske og dets nyttemaximering, reduceres penge nødvendigvis til et rent middel. Set med individets øjne er det nemlig afsind at have penge som en selvstændig målsætning, et afsind der symboliseres af gnieren der er ved at dø af sult på toppen af sit bjerg af guld. Når vi kan konstatere at folk stræber efter penge, må de derfor enten være irrationelle, eller også vil en nærmere undersøgelse afsløre at der bag denne stræben gemmer sig et ønske om konkret varenytte (købe en vare straks, opspare for at få varenytte i fremtiden, reserve for at gardere sig mod usikkerhed). 6 Hele dette individualistiske og subjektivistiske koncept kan naturligvis kritiseres, men det giver en klar og konsistent pengeteori. Det samme kan ikke siges om den alternative teori, hvilket vi nu skal se. 267\n4 14.3. Penge og generel ligevægtsteori Problemet Der synes at herske en overraskende enighed om, at der ikke er plads til penge indenfor generel ligevægtsteori. Bridel (1997: xiii) har samlet et batteri af citater af Hicks, Arrow/Hahn, Clower, Tobin og Ostroy - sværvægtere indenfor pengeteori - som alle giver udtryk for denne opfattelse; Bridel selv samt Rogers (1989) har samme mening. Fundamentalt er der to grunde til denne alarmerende situation. For det første gør den generelle ligevægtsteori penge overflødige. Auktionarius sørger for at alle goder udveksles problemløst, uden friktioner af nogen art. Sekundet før den store simultane udveksling er alle varer blevet kalibreret med sådanne priser at de kan udveksles, dvs. alle varer er på forhånd - før udvekslingen - sikker bytteværdi. Da der er almindelig enighed om at penge netop udmærker sig ved at være sikker bytteværdi (jvf. næste kapitel), er varerne hos Walras og efterfølgere altså allerede penge. Derfor er penge, bestemt som noget forskelligt fra varer, overflødige. De har ingen funktion i den generelle ligevægtsteori. "You can't improve on perfection", som Starr (1989b: 5) siger. For det andet udelukker den generelle ligevægtsteori pengene. Da u- ligevægtshandler er forbudt, af grunde vi så i Kapitel 12, foregår al udveksling simultant, fx 'sælger' og 'køber' A i ét og samme sekund. Dette er situationen ved simpelt bytte (V - V), hvor A afgiver sit gode samtidig med at han modtager det fremmede gode; en tidsforskydning mellem 'salg' og 'køb' er umulig. Men når udvekslingen formidles af penge (V - P - V) får vi en nødvendig adskillelse i tid mellem salget V - P, der kommer først, og købet P - V, der kommer bagefter. Som Hahn siger: "Monetary theory can only exist in the context of a sequence economy in which transactions take place at all times" (Hahn, 1987: 40; se også Hahn, 1982: 2f). Vi kan naturligvis forestille os at fx den elektroniske teknologi effektiviserer markedsprocessen, således at A kan købe sekundet efter at have solgt og derfor kun holder penge (som Store of Value) i ganske kort tid, samtidig med at pengenes omløbshastighed går mod uendeligt. Men i grænsetilfældet, hvor salg og køb falder sammen tidsmæssigt, er der ikke brug for penge, og de cirkulerer derfor overhovedet ikke, det være sig hurtigt eller langsomt; vare 'køber' vare og vi er ikke i en pengeøkonomi 268\n5 (men det kan godt være at vi har numeraire-penge). Pengeteorien kan kun komme ind i billedet i takt med at den generelle ligevægtsteori glider ud af det. Det er altså ikke blot således at teorien ikke kan udtale sig om penge, tværtimod udtaler den klart og tydeligt at penge er uvæsentlige, inessentielle i en markedsøkonomi. For så vidt bekræfter teorien de gamle subjektivisters opfattelse. Sådan har man imidlertid ikke tænkt. Moderne økonomer har en førvidenskabelig intuition om at penge er vigtige, så når teorien dementerer det, må der vel være noget galt med teorien? Nej. Hahn fastholder såvel intuition som teori ved at se disse pengeproblemer som 'an interesting and challenging aspect of money' (Hahn, 1987: 21; min fremhævelse). 7 Grunden til at problemet således spilles tilbage fra teorien til pengene må være den i Kapitel omtalte videnskabsteori, iflg. hvilken generel ligevægtsteori ses som identisk med god videnskab. I det følgende ser vi først på Walras' kamp med problemet, dernæst (i ) på neowalrasianernes teori Walras' pengeteorier Hvor i den generelle ligevægtsteori skal pengene placeres? Det er det problem, Walras søger at løse (jvf. Bridel, 1997, og Jaffé's kommentarer i Walras, 1874: 600ff): Historien er i korthed at han bevæger sig fra et subjektivistisk til et neoklassisk pengebegreb: a) Hos den 'unge Walras', dvs. i førsteudgaven af 'Eleménts' fra 1874, er det kun som numeraire at penge optræder indenfor ligevægtsteorien; de virkelige penge - cirkulationsmidlet - diskuteres indenfor kvantitetsteoriens makrorammer. Han fastholder her det subjektivistiske skel mellem individualistisk værditeori, der bestemmer de relative priser, og social pengeteori, der bestemmer de absolutte priser. Hans subjektivisme tilsiger oprindeligt at penge er knyttet til markedets formidling af varerne, altså er en del af løsningen på koordinationsproblemet. Pengenes plads er ikke i eksistensanalysens ex ante bestemmelse af ligevægten ('aftenen før markedsdagen'), men i stabilitetsanalysens undersøgelse af, hvordan markedet (ex post) virkeliggør ligevægten. Derfor må pengeteori og værditeori dikotomiseres i to forskellige logiske dimensioner. Penge er ikke vare, en del af det der skal koordineres: de er en relation mellem varer, et middel for koordineringen. Dermed er penge først og fremmest cirkulationsmiddel. Da cirkulation foregår i tid, bliver 269\n6 stabilitetsanalysen dynamisk. Det er her ikke Auktionarius (eller Auktionarius-lignende agenter), men de faktiske agenter, der skal virkeliggøre ligevægten, og det gør den enkelte agent ved først at sælge sin vare og dernæst - med de erhvervede penge - købe den ønskede vare. Da Auktionarius-figuren er problematisk, synes denne begribelse af stabilitetsanalysen at være at foretrække. Vanskeligheden er den tidligere nævnte: at agenternes faktiske og usynkroniserede køb og salg hele tiden ændrer deres forsyningerne og dermed existensanalysens definition af den ligevægt, der skal virkeliggøres; da enhver faktisk handel omdefinerer det koordinationsproblem, som handlen skulle bidrage til løsningen af, kortsluttes eksistens- og stabilitetsanalyse og den generelle ligevægtsteori falder til jorden. b) Det kan derfor ikke undre at Walras var utilfreds med ovennævnte teori. Den afgørende ændring kommer i 1886, i afhandlingen 'Théorie de la monnaie', hvor han begynder at begribe kvantitetsteorien som en teori om individuel pengeefterspørgsel. 8 I moderne terminologi skifter han fra Fisher-tolkningen (MxV = PxQ) til Cambridge-tolkningen (M = kpq), som han således foregriber med adskillige årtier! M står her for pengemængden, V for pengenes omløbshastigheden, P for prisnivoet og Q for det reale nationalprodukt. Ligningerne kan opfattes som identiteter og i så fald er de ækvivalente (V = 1/k), men de kan også opfattes som økonomiske hypoteser. Den traditionelle kvantitetsteori siger da, at Q er bestemt i realsfæren, V er en institutionel konstant (bestemt af betalingsvaner), hvorefter størrelsen af M bestemmer de absolutte priser (som proportionale med pengemængden), mens Cambridge-versionen siger at 'M' er pengeefterspørgslen og at denne er en funktion af den nominelle indkomst (PQ), idet k angiver den andel, der ønskes holdt i pengeform (som kasse, 'cash balance'). I Fisher-versionen knyttes pengene sammen med omløbshastigheden og begribes derfor fundamentalt som cirkulationsmiddel; penge er en strøm (flow). I Cambridge-versionen immobiliseres pengene til værdiopbevaringsmiddel (Store of Value) eller kasse; penge er en beholdning (stock). Pengenes temporære element elimineres, de kommer til at ligne en almindelig vare som sko eller ost: Scenen er sat for deres integrering i såvel værditeorien (dette tages explicit op af Hicks, jvf. næste afsnit) som i den generelle ligevægtsteori. Penge handles nu som andre varer på sit særlige marked; 9 pengeteorien 270\n7 er blevet en del af værditeorien. Penge er en af de varer, der skal koordineres; de indgår i koordinationsproblemet (eksistensanalysen) snarere end i problemets løsning (stabilitetsanalysen). Derfor må den generelle ligevægtsteori operere med en ligevægts'pris' og ligevægtsmængde for pengene, der må være et særligt marked hvor penge udbydes og efterspørges, ligesom det må hævdes at penge har en særlig nytte (brugsværdi), der er sammenlignelig med en osts brugsværdi, altså befinder sig på samme logiske plan. Og da penge glider ud af stabilitetsanalysen, mister denne sin dynamiske karakter. Når ligevægten på markedet ikke skal virkeliggøres af de virkelige penge, kan dette arbejde overdrages til Auktionarius, der først tillader handel, når alle priser og mængder er kalibreret rigtigt; i den endelige version af 'Eleménts' (4.udgaven fra 1900) har Walras lagt sig fast på den statiske Tâtonnement. Denne foregår på pengemarkedet - som indenfor produktionsteorien - ved hjælp af 'bons'. Her forestiller Walras sig i 4.udgaven (1874: 316) at der er to faser. I Fase 1 fastlægges den pris, der giver ligevægt mellem pengeudbud og pengeefterspørgsel, på den anførte måde (Tâtonnement med bons). I Fase 2 - fx en måned senere - udføres betalingerne med de således bestemte pengemængder. Walras antager at agenterne i Fase 1 med sikkerhed kender deres betalingsbehov i Fase 2. Bridel skriver at dette viser "the necessity of introducing (even in logical time) a sequential framework for handling money" (1997: 116), men dette er lidt vildledende, fordi 'sekvensøkonomi' i den accepterede sprogbrug betyder en økonomi med et virkeligt tidsforløb. Det mener jeg ikke der er tale om her. Walras foregriber i stedet den intertemporale ligevægtsteori: ".. if we suppose the prices of goods and services and also the dates of their purchase and sale to be known for the entire period, we eliminate all occasion for uncertainty" (Walras, 1874: 318). Walras var klar over at penge har at gøre med tid. Han ville ikke kendes ved den virkelige tid, fordi han indså at den ville undergrave den generelle ligevægtsteori. Derfor foreslog han at indpasse penge i den intertemporale ligevægtsteori, men som vi så i afsnit må denne den mest almene version af teorien nødvendigvis tænke stabilitetsanalysen statisk, eftersom beslutningerne tages simultant. Når penge qua varepenge indgår i existensanalysen, må udvekslingen begribes som simultan, dvs. der bliver ikke plads for cirkulationspenge. Penge var så at sige den sidste chance for at give den generelle ligevægts- 271\n8 teori en dynamisk dimension, men den forpasses når penge begribes som parallel med en vare: "Oddly enough the introduction of money into Walras's general equilibrium model deprives it of the little dynamics it apparently displayed in previous editions" (Bridel, 1997: 116) Neowalrasianerne Moderne neoklassisk teori har i det store og hele fulgt den 'ældre' Walras, men pengeteoriens integration i værditeorien kunne ikke slå igennem så længe det gamle subjektivistiske værdibegreb dominerede den økonomiske tænkemåde. Penge giver ikke substantiel nytte og må derfor stå udenfor værditeorien. Selv om der var forløbere (se Kapitel 9), kommer gennembruddet for den nye Valgteori først i 30erne; først nu kan ligevægtsteorien komme til sin ret som en virkelig generel teori. Hicks har æren for både den nye værditeori og den hermed sammenhængende nye pengeteori. Det afgørende er nu at vi vælger, og hvis vi vælger et eller andet må dette have nytte; vi vælger penge, nemlig når vi sælger en vare, ergo har penge nytte: "People do chose to have money rather than other things, and therefore, in the relevant sense, money must have a marginal utility" (Hicks, 1935: 63). Laidler har givet et slående udtryk for denne tankegang. Han skriver at man naturligvis kan undersøge de forskellige motiver til at holde penge, altså de forskellige kilder til den særlige pengenytte, men "it turns out to make no difference to our ability to integrate the analysis of the demand for money with that of other aspects of the agent's choices, any more than the motives we attribute to the owner of automobiles make any difference to our ability to apply choice theory to analysing the demand for that durable good. What is important, as Patinkin (1965, chp. 5-7) showed quite clearly, is that agents do desire to hold real balances, and not why" (Laidler, 1990: 248). I den gamle opfattelse 'vælger' vi penge for at få varen og dens nytte, i den nye opfattelse vælger vi pengene og deres nytte i stedet for varen og dens nytte. Vi substituerer mellem vare og penge, mellem varemarked og 272\n9 pengemarked. I den formelle teori har varer og penge samme dimensionalitet, så det bliver muligt at betragte penge som den n'te vare i den generelle ligevægtsteoris existensanalyse. En sådan pengeteori findes fuldt udfoldet hos Patinkin (1965), der vel er typisk neoklassiker. Penge har altså nytte. Det næste - og teoretisk sekundære - spørgsmål er: hvilken nytte? Man skelner gerne mellem tre kilder til pengeefterspørgsel, nemlig transaktionsmotivet, forsigtighedsmotivet og spekulationsmotivet. Sidstnævnte forudsætter ikke blot rente og kredit, men også en meget speciel situation på et lånemarked (nogen tror de er klogere end markedet); da vi i Bog 2 ser bort fra disse fænomener, udskydes diskussionen af dette motiv til Kapitel 33 og 34. Om de to første typer af pengeefterspørgsel begrænser jeg mig til to bemærkninger: a) Vi efterspørger penge for at udføre transaktioner i fremtiden. Dette motiv siges gerne at svare til penge som cirkulationsmiddel, men hele synsvinklen er anderledes. Transaktionsefterspørgslen er individuel og qua efterspørgsel frivillig, dvs. agenten kan vælge varen frem for pengene, altså undlade at sælge. 10 Penge som cirkulationsmiddel, derimod, udtrykker at den agent, der vil købe, er nødt til først at sælge, dvs. forvandle sin vare til penge. Den ældre Hicks indså denne afgørende forskel, og da han betvivlede nævnte frivillighed begyndte han at sætte gåseøjne omkring 'transaktionsbehovet' og spørgsmålstegn ved transaktionsefterspørgslen: "The important thing about M 1 /'transaktionsbehovet'/ is that it is not voluntary, save in a very indirect manner. It is the indirect consequence of decisions taken for quite other reasons, with no direct calculation of their monetary repercussions. It is not a demand for money, in the way that the other /M 2, dvs. spekulationsmotivet/ is. There is no 'Transactions Motive' behind it. It is the money that is needed to circulate a certain volume of goods, at a particular level of prices. The old Fisher MV = PT gives a better picture of it than the over-voluntarized 'Cambridge Quantity Equation'. In relation to this part of the money stock, 'Velocity of Circulation' is perfectly appropriate" (Hicks, 1967: 15f). 'Transaktionsbehovet' er altså ikke frivilligt, ikke udtryk for ægte efterspørgsel, men snarere at betragte som det passive resultat af vort ønske om at udveksle; derfor foretrækker Hicks betegnelsen 'transactions requirement' (Hicks, 1967: 37), og emnet behandles bedst indenfor kvantitetsteorien. Men dette er en enlig røst. Moderne teori - Keynesiansk og/eller 273\n10 neoklassisk - opererer med et pengemarked, der ligestiller transaktionsefterspørgslen med de andre (formodede) kilder til pengeefterspørgsel. b) Fremtiden i almindelighed og markedet i særdeles indebærer usikkerhed. Derfor vil agenterne holde nogle værdier i form af sikker bytteværdi, så de har midler til at imødegå et uforudset betalingsbehov, der måtte opstå i overmorgen. Ingen betvivler et sådant forsigtighedsmotiv, men indebærer det 'pengeefterspørgsel'? At menneskene ønsker noget - fred, kærlighed, ren luft, penge - betyder ikke automatisk at det 'efterspørges' i økonomisk forstand, altså at agenterne betaler for det, at det har en pris; og nedenfor betvivler jeg at penge er et sådant gode Tre ejendommeligheder ved det neoklassiske pengebegreb Det er velkendt at lønarbejdet udgjorde et problem for arbejdsværdilæren, for hvis arbejdet er målestok for værdi, dermed for bytteværdi, så er det meningsløst at spørge efter arbejdets egen værdi; på samme måde som det var tomt at spørge om, hvor lang den berømte meterstok i Paris var (i dag defineres en meter anderledes). Prisen på ost er udtryk for ostens værdi, men det giver ikke mening at begribe lønnen som 'arbejdets værdi': Hvad er værdien af 4 timers arbejde? 4 timers arbejde! Marx indså at 'arbejdets værdi' var et irrationelt udtryk, hvilket er en vigtig grund til at han mente at det er arbejdskraften, og ikke arbejdet, arbejderne sælger og honoreres for; thi man kan meningsfuldt spørge om arbejdskraftens reproduktionsomkostninger, målt i arbejde. Vi støder ind i præcis det samme logiske problem, når det antages at penge er en slags varer, der købes og sælges på et særligt pengemarked. At en ost købes og sælges indbegriber at den udveksles med penge; udvekslingsforholdet er prisen, fx 30 kr. for én ost. At penge købes og sælges på et marked må tilsvarende indbegribe at de udveksles med penge. At sælge penge kan ikke betyde andet end at jeg afgiver mine penge mod at få andres penge; det giver imidlertid ikke økonomisk mening, jvf. Kapitel 6, hvor vi så at man må forklare den udveksling af ens varer (muslinger for muslinger), som forekommer i primitive økonomier, med henvisning til politiske hensyn (udvekslingen bekræfter stammesammenholdet). Videre: hvis penge er en vare, der købes og sælges, har den en pris, og ligesom prisen på en ost kan være 30 kr., således kan prisen på 150 kr. være kr? Det er klart at dette ikke giver mening. Eftersom pengene er målestokken for prisen, kan penge ikke selv have en pris; udtrykket 'pengenes pris' er lige så tomt og irrationelt som 'arbejdets 274\n11 værdi', men der er her den vigtige forskel at mens det kan betvivles at arbejdet er værdimål, vil ingen benægte at prisen er det umiddelbare værdimål i en monetær økonomi. Vi kan konkludere at køb og salg af penge er økonomisk meningsløst og at den kategori, der er impliceret i et sådant køb eller salg, nemlig 'pengenes pris', er logisk meningsløs. Dette er den første ejendommelighed ved det neoklassiske pengebegreb. Da dette er konsekvensen af at begribe penge som en vare, vil jeg mene at neoklassikerne burde have konkluderet at penge ikke er en vare, på samme måde som Marx ud fra sine forudsætninger konkluderede at arbejdet ikke er en vare. Det gør de ikke. De søger at undgå den nævnte ejendommelighed ved at omfortolke udtrykket 'pengenes pris'. Hvordan? Patinkin og mange andre véd godt, at hvis penge er varer må de have en pris, men det siges nu at prisen på penge er den varemængde, som én pengeenhed - 1 kr. - kan købe. Prisen på 1 kr. er ikke 1 kr., men den ostemængde som 1 krone kan købe, fx 20 gram; mere alment: hvis varernes gennemsnitspris - prisnivoet P - er 150 kr., således at 150 kr. kan købe én (sammensat) vareenhed, da kan 1 kr. købe 1/150 = 1/P vareenheder. Begrebslogisk er denne tolkning uholdbar. 'Prisen på ost' betyder hvor mange penge jeg skal betale for osten, ikke hvor meget af et eller andet jeg kan 'købe' med osten. 'Prisen på penge' betyder hvor mange penge jeg skal betale for pengene, ikke hvor mange varer jeg kan få for pengene. Det antal varer, jeg kan få for pengene, kan siges at være pengenes 'bytteværdi', men ikke deres 'pris'. Ord har (en) betydning. Økonomiteorien er indviklet nok i forvejen, så der er ingen grund til at anvende irrationelle begreber, det være sig 'arbejdets værdi' eller 'pengenes pris'. Der kan være mange rimelige teorier om pengene, men hvis man begynder at bruge ordene inkonsistent, således at pris betyder noget forskelligt, afhængig af om der tales om ostens pris eller pengenes pris, bliver alt konfusion. Denne 'omdefinering' af prisbegrebet minder i øvrigt om glidningen i Smith's værditeori fra den oprindelige, egentlige arbejdsværdilære ('labour embodied'), der gælder under simpel vareproduktion, til 'labour commanded', der gælder under kapitalisme; her bestemmes vareværdien af den mængde (løn)arbejde som varen kan 'købe' eller 'kommandere'. Vi har set at det er økonomisk meningsløst at købe og sælge penge. Man kan have et valutamarked, hvor kroner sælges for fx dollars; det kan 275\n12 der være fornuftige grunde til, fordi det er forskellige 'ting' der udveksles, men den almene pengeteori tænkes indenfor en lukket økonomi og her giver det ikke mening, eftersom der kun er én valuta. Imidlertid omfortolkes 'køb og salg af penge', så det ikke betyder køb og salg af penge, men af noget andet. Dette 'andet' er realkassen (Real Balances), defineret som M/P. Hos Patinkin (1965) er det efterspørgslen efter denne realkasse, der integrerer pengemarked og varemarked og bestemmer de absolutte priser, 'pengenes værdi'. I denne tolkning af pengeefterspørgslen er pengene imidlertid elimineret, således at der ikke længere er et pengemarked! Hvorfor ikke? Realkassen er defineret som den varemængde, pengene kan købe; da både M og P har dimension af kroner, har M/P det ikke. Hvis M er 1500 kr. og gennemsnitsvaren koster 150 kr. (prisnivoet P), er realkassen 1500 kr/150 kr = 10 enheder af gennemsnitsvaren; valget mellem vare og realkasse, mellem varemarked og det formodede pengemarked, viser sig at være et valg mellem forskellige varer. Den mest nærliggende tolkning er at det er et intertemporalt valg mellem nutidsvarer og fremtidsvarer (penge som købekraft, dvs. potentielle varer); Patinkin's grundmodel er da også intertemporal for så vidt som alle beslutninger - også om fremtiden (resten af 'ugen') - tages en 'mandag'. Dette er den anden ejendommelighed ved neoklassisk pengeteori: Det er ikke en teori om penge, men om varer. Hvis denne kritik er korrekt, således at det ikke lykkedes Patinkin at integrere pengeteorien i værditeorien, må det indebære at hans teori ikke formår at bestemme 'pengenes værdi' eller 'pengenes pris', forstået som prisnivoet P. Det mener jeg da heller ikke er lykkedes. Hvis man tæller ligninger i Patinkin's system er der naturligvis nok til også at bestemme P. Imidlertid er én af disse ligninger en identitet, nemlig en ligning der definerer P som det vejede gennemsnit af varepriserne. Dette giver anledning til nogle alvorlige problemer med vægtningen (index-tallene) og for så vidt kan man sige at det, Patinkin's teori hævder at bestemme, ikke er veldefineret (at P er lige så uklar som kapitalteoriens K, jvf. Bog 3). Det afgørende spørgsmål er imidlertid, med hvilken begrundelse definitionen af én af systemets termer indgår i dette systems ligninger? Burde man så ikke også inkludere definitionsligninger for k (andelen af indkomsten der vælges som kasse) og y (indkomsten)? Jeg kan ikke se nogen gode svar på dette spørgsmål. 276\n13 Den tredje ejendommelighed ved neoklassikernes idé om et pengemarked er at det rent faktisk ikke existerer. Dette marked er en fiktion, - en konstruktion, som teorien påtvinges fordi den vil integrere pengeteorien i værditeorien (den generelle ligevægtsteori). Det, der existerer, er et varemarked samt et marked for kredit; sidstnævnte 'sted' købes og sælges der ikke penge, der lånes og udlånes penge, fx i form af køb og salg af obligationer. Agenterne er villige til at betale for at få penge nu snarere end i fremtiden (altså låne), men af gode grunde er der ingen, der ulejliger sig med at betale blot for at få penge. Pengeefterspørgsel som sådan existerer ikke. Anderledes udtrykt har pengemarkedet ikke positiv existens, det existerer kun som teoretisk residual, efter at penge er defineret som vare og Walras' Lov derefter har talt. At folk gerne vil have noget - fred, kærlighed, penge - betyder ikke at der er økonomisk efterspørgsel efter det, at det har en pris og at det handles på et marked. Det er velkendt at man til tider i videnskaben må postulere existensen af visse fænomener, fordi man ellers ikke kan forklare andre fænomener (fx kunne man i begyndelsen af århundredet endnu ikke observere elektroner); senere forsøger man så med bedre måleinstrumenter at observere dem. Udsigten til engang i fremtiden at konstatere et pengemarked synes imidlertid ringe, da køb og salg af 100 kr. sedler forudsætter agenter uden traditionelle økonomiske motiver; mistanken er der, at pengemarkedet er økonomi-teoriens flogiston (et fiktivt svovl-lignende stof, som en fejlagtig opfattelse af forbrændingsprocessen tvang kemikerne i det 18. århundrede til at antage). Som det er fremgået hylder jeg ikke empirien som sandhedsvidne, men det gør neoklassikerne normalt; derfor er det ejendommeligt, at de ikke har interesseret sig for spørgsmålet om pengemarkedets existens. Der er ikke noget kontroversielt i selve konklusionen: at Patinkin's teori i realiteten ikke er en pengeteori. Dette er 'forudsagt' af den økonomiteoretiske konsensus om at den generelle ligevægtsteori ikke kan inkludere penge; således skriver Hahn (1965: 131) at Patinkin "failed to provide a model which can serve as an adequate foundation of monetary theory." Hos Patinkin er penge den n'te vare, så det kan ikke undre at valget mellem vare og penge viser sig at være et valg mellem varer; resultatet er en intertemporal ligevægtsteori uden virkelige penge. 277\n14 14.4. Clower og den effektive efterspørgsel Som bekendt spiller begrebet om den effektiv efterspørgsel en central rolle i Keynes' teori; det er denne efterspørgsel, der bestemmer hvor meget der kan afsættes. Leijonhufvud (1968) og især Clower (1963) satte sig for at undersøge, hvordan Keynes' makrobegreb forholdt sig til den generelle ligevægtsteoris disaggregerede begreber. Resultatet blev en kritik, der i sin konsekvens var ret så radikal og som - hvis rigtig - måtte udelukke at Keynes kunne indgå i en syntese med neoklassisk tankegang. Tankegangen i Clower's model (1963 og 1967) kan illustreres med et exempel. Antag at en agent har en vareforsyning, hvis værdi er kr. såfremt den kan sælges til ligevægtsprisen, samt kr. kontant; dette giver, i Clower's terminologi, en begrebsmæssig ('notional') efterspørgsel på kr. Antag videre at varerne sælges til uligevægtspriser, således at de kun indbringer kr.; idet vi ser bort fra opsparing (eller antager at denne går til investerings-efterspørgsel), bliver den effektive efterspørgsel kun kr. (Hans idé fremstår endnu simplere, hvis vi ser bort fra de kr., altså antager at agenten kun får penge i kraft af varesalg). Agenten skal først træffe beslutning om salget, dernæst om købet ('dual decision hypoteses'), og ved den sidste beslutning er hun underlagt en finans - eller udgiftbegrænsning ('finance- or expenditure restraint'), som består i at kun den vareværdi, der er blevet realiseret i penge, kan tjene som (effektiv) efterspørgsel. Clower siger - med få ord - det indlysende, nemlig at varer er usikker bytteværdi, dermed usikker købekraft; det er uvist om varen kan sælges til sin ligevægtspris. Varen kan først 'købe' varer, når den er blevet solgt og dermed forvandlet til penge, der qua sikker bytteværdi kan købe varer. Han afviser dermed den walrasianske model, ifølge hvilken det er en rimelig stilisering at antage at der først udveksles, når auktionarius har 'famlet' sig frem til ligevægtspriserne. 'The emperor /auktionarius/, of course, is naked", som det hedder hos Leijonhufvud (1968: 76). Dermed undsiger Clower og Leijonhufvud den generelle ligevægtsteoris opfattelse af forholdet mellem pris og mængde. I nævnte teori er priserne flexible, i den forstand at auktionarius regulerer dem indtil ligevægt er etableret; ligevægt betyder at alle er tilfredse, så ved denne pris kan alle købe og sælge de mængder de har planlagt. Clower, derimod, 278\n15 antager rigide priser; det indebærer uligevægtshandler, hvilket betyder - i walrasiansk terminologi - at nogle er utilfredse, dvs. ikke kan købe eller sælge de mængder, som de ønsker; agenterne oplever en mængderestriktion ('quantity restraint'). Ovenfor har vi set hvordan Walras og neowalrasianerne fundamentalt begriber penge som en vare. Ifølge Clower gør de (også) den fejl at begribe varen som penge, fordi de ser den som umiddelbart udvekslelig; dette sørger Auktionarius jo for. 11 Når varen udstyres med pengenes egenskaber, kan det ikke undre at de egentlige penge bliver hjemløse i modellen. Trods mange ord, der hævder det modsatte, er neowalrasiansk teori (specielt Patinkin) logisk set en teori om en simpelt-bytte økonomi (Clower, 1967: 83). Teorihistorisk har Clower's og Leijonhufvud's kritik haft begrænset succes. Det lykkedes dem ikke at overbevise flertallet af keynesianere - endsige lærebogsforfatterne - om at keynesianisme er uforenelig med neoklassisk teori. Dette skyldes bl.a. at Clower's kritik var ejendommelig halvhjertet. Han gennemførte ikke en radikal kritik af den generelle ligevægtsteori, tværtimod accepterede han - men især hans fortolkere, fx Harris, 1985: 263ff - langt hen ad vejen denne teoris begrebsapparat og problemstilling. Derved fremstår uligevægtshandler og mængderestriktionen som aparte punkter udenfor ligevægtsmodellernes linier og kurver. Faktisk mener Clower et par år senere (1970: 130f), at Auktionarius blot er kritisabel, fordi denne abstraktion er urealistisk, på samme måde som Newton's teori om en friktionsløs verden. 12 En neoklassiker kan roligt skrive under på dette, for det det drejer sig om for enhver økonomisk teori er at få sine nøglebegreber accepteret som idealtype, som den abstrakte model i forhold til hvilken alle andre modeller fremstår som konkretiseringer. Omkring 1975 forlader Clower imidlertid definitivt den generelle ligevægtsteori og auktionarius; neowalrasiansk teori betegnes nu som 'science fiction' (1975b). I stedet argumenterer han for en Marshallinspireret 'general process analysis', der minder meget om de østrigske idéer om markedsprocessen; især finder Kirzner's entreprenør en klar parallel i Clower's 'middlemen' eller 'shopkeepers', ligesom interessen for institutioner - markedets organisering - er fælles med østrigerne. 13 Det forhold, at der i Clower's skrifter ikke findes en eneste - så vidt jeg kan se - henvisning til østrigerne, fortæller en bemærkelsesværdig historie om den manglende kontakt mellem den økonomiske teoris forskellige skoler. 279\n16 NOTER 1. Hos Jevons kompliceres billedet - som vi har set - ved at han ligestillede denne positive nytte med arbejdets negative nytte, og i næste afsnit skal vi se at Walras i de senere formuleringer af sit generelle ligevægtsbegreb opererer med et pengebegreb, der også kaster tvivl over éntydigheden. Her i ser vi på den rene subjektivistiske opfattelse. 2. Derfor ville det være dobbeltregning hvis man - i en senere tids terminologi - inkluderede penge som 'argument i nyttefunktionen', på linie med ost, sko etc., for pengenes 'nytte' er indregnet i den ost, som vi får. Som vi senere skal se er dette præcis, hvad neowalrasianerne - bl.a. Patinkin - gør, fordi penge for dem er en vare. Nørregaard Rasmussen og Niels Thygesen gør i deres skrift om Patinkin opmærksom på at dette rejser 'et stort principielt problem': "Den logiske konsekvens af det traditionelle synspunkt, at formålet med enhver økonomisk aktivitet er forbrug, må være at der i den enkelte beslutningstagers nyttefunktion kun bør indgå de forbrugte varemængder i de perioder, hans planlægningshorisont omfatter" (Nørregaard Rasmussen og Thygesen, 1967: 36f). 3. Jvf. fx Wicksell (1906: 5f), der accepterer denne metafor, samtidig med at han understreger vigtigheden af at tage højde for disse friktioner. 4. Dengang - før Keynes - var økonomisk politik overvejende pengepolitik. 5. De klassiske økonomer, Marx inklusive, var ikke på samme måde tvunget ind i en dikotomi. De begreb overvejende penge objektivt, som guld, og deres værditeori arbejdsværdilæren - kunne nu bestemme pengenes værdi som lig med guldets reproduktionsomkostninger, målt i arbejde (fx Marx); penge kunne således integreres i værditeorien. Denne tendens kæmpede dog med kvantitetsteorien, hvor pengenes værdi - dermed priserne - bestemmes af mængden af penge. Se herom Laidler, Penge kan kun forstås som mål i sig selv såfremt man opgiver den individualistiske forklaringsmodel, og i stedet begriber en sådan 'pengemaximerende' adfærd som udtryk for systemtvang, altså som en nødvendig karaktermaske snarere end som en manifestation af et menneskeligt behov. Det vender vi tilbage til i Bog Citatet er i sin helhed: "To the pure theorist, at the present juncture the most interesting and challenging aspect of money is that it can find no place in an Arrow-Debreu economy". 8. Ændringen indarbejdes i de senere udgaver af 'Eleménts', omend han endnu i 1889 (2.udgaven) tænker stabilitetsanalysens 'famlen' på pengemarkedet dynamisk, idet det antages at der er et 'kontinuert' marked; i denne udgave begribes penge som cirkulerende kapital (som en del af de nødvendige 'inventories'). 9. Denne opfattelse understøttes af at Walras altid synes at have været 'pengefilosofisk' metallist. Bridel (1997: 3) gør opmærksom på at han også begreb sin numeraire som nød- 280\n17 vendigvis én af de konkrete varer. 10. Begrebet om transaktionsefterspørgsel implicerer altså den idé om en egenefterspørgsel, som jeg tidligere (Kapitel 12.2) har kritiseret som metodologisk fejlagtig. 11. På dette punkt ligner neoklassisk teori John Gray's og Proudhon's, der også antog at varen er uden behov for pengene som dommer over varernes grad af udvekslelighed. Helt konsekvent mente de det derfor muligt at afskaffe pengene, men bibeholde privatejendom og varer. Planen var nærmere den, at producenten i stedet for at sælge sit produkt på markedet for penge skulle overdrage det til en slags 'vare-bank'. Til gengæld modtager han en kvittering, der angiver det antal timer det har taget at fremstille varen. Med disse 'arbejds-penge' kan han så købe produkter med samme arbejdsindhold. Marx indså (1859: 66ff) at en sådan 'bank' hurtigt ville gå fallit, thi den skulle modtage enhver vare, revl og krat. Gray og Proudhon overser at arbejdet er privat og derfor ikke umiddelbart socialt (udveksleligt). 12. Se Clower, 1970: 130f, samt Clower/Leijonhufvud, 1975a: 211ff, hvor der argumenteres for en model med uligevægtshandler, men med bibeholdelse af en Auktionarius i form af en 'central coordinator of trading activity'. Denne model ses som 'second best', men altså acceptabel. 13. Jvf. Clower og Howitt, 1996, der optræder i en essaysamling med den sigende titel 'Post Walrasian macroeconomics'. Den endelige afsked med neowalrasiansk teori og Auktionarius kan tidsfæstes til 1975, i form af modsætningen mellem 1975a (smlgn. note 12) og 1975b. Rogers (1989: 63ff) karakteriserer Clower's holdning til neowalrasianerne som skiftende og ambivalent, men det er nok mere korrekt at tale om en gradvis frigørelse fra dette paradigme, jvf. de Antoni,\nKapitel 16. Pengenes koordinering og diskoordinering af markedet\nKapitel 16. Pengenes koordinering og diskoordinering af markedet 16.1. Penge som upersonlig social sammenhæng Overfor kollektivismen, forstået som en idé om et upersonligt samfund, blev det i Kapitel 12\nKapitel 15. Penge. 15.1. Indledende. 15.2. Det simple byttes problem\nKapitel 15. Penge 15.1. Indledende Efter teorikritikken i forrige kapitel følger nu den 'positive' fremstilling. Når privatejeren vender sig mod de andre for at udveksle, står hun umiddelbart overfor en\nKapitel 34. Rente og lånekapital\nKapitel 34. Rente og lånekapital 34.1. Indledning Vi har nu afsluttet analysen af den kapitalistiske produktionsmåde i snæver forstand. Metodologisk faldt denne i to dele: a) Overgangen til kapital som\nOverblik Kort introduktion til makroøkonomiske klima/energimodeller Epistemiske og ontologiske perspektiver Etiske perspektiver Politiske overvejelser\nOverblik Kort introduktion til makroøkonomiske klima/energimodeller Epistemiske og ontologiske perspektiver Etiske perspektiver Politiske overvejelser Modelintroduktion Makroøkonomisk model Energisystemmodel


Kapitel 4 (S21,1) - Bogen om Cannabis\nKapitel 4 (S21,1)\nYou are here: Home / Kapitel 4 (S21,1)\nDin læge vil højest sandsynligt ikke foreslå, at du bruger Cannabis, før du først prøver andre lægemidler desværre. Han/hun kan i nogle tilfælde anbefale det som en ekstra behandling, hvis du bor i en stat, hvor Cannabis er lovlig. Flere og flere forsøg peger på at Cannabis kan være med til at behandle symptomer som kommer af MS. Her kan der være tale om:\nStivhed eller ukontrollerede muskelbevægelser. Cannabis kan hjælpe med at berolige spasmer og gøre arme og ben mere afslappede.\nFår MS dig til at føle, at du skal gå på badeværelset meget? Overaktiv blære kan ligeledes behandles med Cannabis. Cannabis kan lette spasmerne, der forårsager din hyppige trang til at tisse.\nCannabis lindrer smerter og virker anti-inflammatorisk, hvorfor smerte lindring foregår på forskellige plan og hjælper MS patienter til en bedre søvn og hverdag.\nOverordnet virker Cannabis som antioxydant i kroppen, derfor tager Cannabis “kanten af” smerterne for mange MS patienter.\nLæger anbefaler at du som patient bruger medicinsk Cannabis som en pille eller spray i stedet for at ryge.\n“I teorien bør røget Cannabis være lige så effektiv en behandling som andre former,” siger Kevin P. Hill, MD, adjunkt ved Harvard Medical School. Men læger anbefaler ikke, at du tager det på den måde, fordi det kan være dårligt for dine lunger. Ydermere, når du bruger Cannabis lægemidlet i pille- eller sprayform, hjælper det din læge med at kontrollere og forstå, hvor meget af det aktive stof du får. Bagsiden er at det tager mellem 30 min – 2 timer før den smerte lindrende effekt kommer efter oralt indtag og hertil at mange Cannabis lægemidler er syntetiske og sidst men ikke mindst meget dyrere end natur-medicin.\nMarijuana har nogle bivirkninger og langsigtede risici, siger Hill. De er ens, uanset om du bruger det til sjov eller som medicin. På kort sigt kan du have:\nØget puls som følge af udvidede blodåre\nLangsom reaktionstid (hvis produktet indeholder THC)\nKoordinerings- og balanceproblemer (hvis produktet indeholder THC)\nSvimmelhed (hvis produktet indeholder THC)\nHvilket til sammenligning med andre lægemidler må siges at være til at leve med.\n“De fleste mennesker, der bruger Cannabis, gør det som de fleste bruger alkohol, og udvikler ikke problemer med afhængighed. Men det sker for nogen, hvorfor man skal være opmærksom på alle de ting man indtager.\nFremtiden for medicinsk Cannabis\nCBD er nu lovligt i mere end 50 stater og de fleste Europæiske lande, og Cannabis med THC i 20 stater. Ikke alle læger mener, at deres patienter skal bruge Cannabis og foretrækker at sælge og anbefale andre patenterede produkter.\nI følge Marijuana The Forbidden Medicin som er fra 1997, er Cannabis mere effektivt til behandling af Sklerose end konventionel sklerose medicin og kombinationer heraf. Siden da er der sket meget og alt tyder på, at Cannabis kan hjælpe patenter med MS til en bedre livskvalitet, med mindre smerte. Her kan natur-lægemidlet CBD gøre dette uden nogen fatale bivirkninger.


Video: Monsterparade hjemsøger Tivoli\nNyheder Skrevet af Elo Christoffersen | 15.10.13 | 13:13\nDe fleste forbinder Halloween i Tivoli med hyggelig uhygge i dagtimerne, hvor knap 20.000 dekorative græskar og søde hekseforestillinger er en del af oplevelsen. Den oplevelse bliver der rykket gevaldigt ved, hvis man er så ”uheldig” at møde op i Tivoli lørdag aften den 19. oktober klokken 18.30.\nHer præsenteres efterårets største monsterparade med nogle af mest gennemført skræmmende kostumer, nogensinde set i Danmark, skriver Tivoli i en pressemeddelelse.\nMonster Night Out paraden har før ankomsten brugt et utal af timer på at gøre sig klar til efterårsferiens helt store gys. Fans af skræk og uhygge kan derfor se frem til en parade med zombier, gengangere, kendte filmuhyrer og andre skrækkelige væsener.\nMonstrene, der dukker op med åbne sår, hugtænder og bloddryppende effekter, kommer for at give Halloween i Tivoli et ekstra pift af skræk, gys og gru. Børn og gæster med sarte sjæle anbefales at holde sig på afstand, da monsterparaden både viser klør og hugtænder - Og der er ikke sparet på teaterblodet.\nNår monsterparaden er ankommet skal de blandt andet prøve forlystelsesnyheden Aquila i Det muntre Hjørne, Dæmonen og den snart 100 år gamle hjemsøgte Rutschebane. Det bliver et syn for monstre.\nSidste år havde Tivoli besøgsrekord i forbindelse med Halloween. Her var der over 418.000 gæster.\nSe video fra sidste års monsterparade samt billeder nedenunder...


Vi undersøger og kommenterer primært billeder som NASA har autoriseret og lagt på Internettet.\nHer er det officielle NASA-billedarkiv: Klik på “Apollo 11” i den lille menu og få vist alle billederne i en tabel. Mod slutningen af tabellen findes fx linjen\nApollo 11 Hasselblad Film Magazine 40/S Unabridged — First Lunar EVA (digitally scanned by JSC in 2004 from original film roll).\nI det magasin finder vi nogle af de kendteste Hasselblad-billeder fra det påståede landingssted på Månen. EVA står for extra vehicular activity, der betyder: en astronauts eller kosmonauts aktivitet i rummet uden for det beskyttende miljø i en rumstation eller et rummodul. Alle billeder i alle magasiner har entydige, fortløbende numre. Alle “originale” (analoge) filmruller blev i 2004 skannet til digitalt format af JSC (Johnson Space Center). Derefter blev det hundrede gange lettere at redigere billederne (nu digitalt), fx ved hjælp af Photoshop. Vi vurderer, at billederne fra dette arkiv er redigerede hvad angår lys og kontrast, og vi har spurgt NASA, om det er tilfældet. Hvis vi modtager et svar, kommer det her. Denne vurdering bygger på en sammenligning med billederne i det følgende arkiv.\nInden digitale skannere og Photoshop var hverdagskost, kunne analoge negativer eller dias kun påvirkes mht. lys og/eller kontrast under kopieringen til papirbilleder, primært sort-hvide kopier. Det var ikke muligt i væsentligt omfang at retouchere på det bagvedliggende analoge filmmateriale, uden at efterlade spor. I dag er det muligt at skanne analoge film til et digitalt format, redigere på livet løs og derefter kopiere billederne tilbage på en ny analog filmbase. Under alle omstændigheder er det et vilkår for vores undersøgelse, at offentligheden forventes at tage de officielle billeder for pålydende, uanset hvad slutproduktet repræsenterer af doktorering.\nEt andet arkiv er fra USRA (Lunar and Planetary Institute, 2015): Vælg “Apollo 11” og derefter fx “Magazine S” – med billederne “AS11-40–5844 to AS11-40–5970” (samme nummerering i begge arkiver).\nI modsætning til NASA-arkivet synes disse kopier at være uredigerede (selv om de naturligvis også er skannede med alle de deraf følgende muligheder som forklaret ovenfor). Klik på et billede og få det vist lidt større med identificerende informationer under. Nederst i informationerne findes et Hi Resolution Image(s)-link “Print Resolution JPG (x MB)”. Klik på linket og få billedet vist i et format, der tilpasser sig skærmen. Hvis cursoren viser en lup med et +, kan du klikke på billedet igen og få det vist i største udgave, ret stort og detaljeret.\nI det følgende viser vi det mest troværdige billede fra enten NASA’s Apollo Image Gallery eller USRA. Mange af de påståede originale billeder i præsentationen fra USRA ser ud til at være de mest jomfruelige (en egenskab der ellers ikke lader sig kvantificere), men findes billedet ikke i stort format hos USRA eller det viser en utroværdig finish, vælger vi modstykket fra Apollo Image Gallery.\nDen nævnte filmrulle fra USRA er vist med præfiks AS11-40 i 26 rækker med 5 minibilleder i hver. Den sidste række har kun 4 billeder, så det bliver i alt 129 billeder på rullen. Sitet siger “125 fra overfladen, 3 fra kredsløbet og 0 billeder af andet”. Hvis regnskabet skal stemme, må det sidste fejlskud alligevel tilhøre “andet”. Intervallet 844 til 970 antyder, at der kun er 127 billeder. Forklaringen på de to ekstra billeder er to dobbelte nummereringer 882—882A og 966—966A .\nTilsyneladende har det officielle NASA-arkiv, der taler om “unabridged” (uforkortet) filmrulle 40/S, alligevel udeladt billederne 882A og 966A. Ganske vist er de 2 billeder ikke noget at skrive hjem om, men åbenbart hører de hjemme på filmen, så USRA har taget dem med, men har dermed fået et problem med nummereringen.\nNASA (eller skulle vi sige NASA’s tjenerskab af “bidragydere”) er altså ikke kede af at fortælle os, at sekvensen er uforkortet, mens der reelt er udeladt to billeder. Fremgangsmåden antyder en vis elasticitet i præciseringer, der synes at være de officielle informationer fra NASA. I øvrigt indeholder “magazine 40/S” i Apollo Image Gallery kun billederne fra nummer 5850 til 5970, mens de 6 billeder 5844 til 5849, der vises hos USRA og skal forestille verdensrummet og Månen fotograferet fra landingsmodulet, er separeret fra den “uforkortede” filmrulle. Der synes at være mange uafsluttede brikker i NASA’s billed-puslespil. Hvilke optagelser hører til på hvilken filmrulle? Passer de ind i kronologien, specielt den, der er logget i Apollo 11 Flight Journal? Processen synes at være uendeligt iterativ.\nDermed har vi adgang til alle filmmagasiner (lader vi os fortælle) fra den påståede Apollo 11-rumfærd.\nFor at imødegå de sædvanlige indvendinger fra sandhedens fjender og deres betalte bondefangere på Internettet oplyser vi med det samme, at ingen her på redaktionen har doktorgrader i oprindelige sprog eller andre ophøjede studier. Vi er almindeligt tænkende væsener med en sund logisk sans. Som den gode russer Dimitri Khalesov har formuleret det: Logik kan være insisterende.\nDet er nødvendigt at illustrere, hvorfor ingen oplysninger fra NASA behøver at repræsentere sandheden:\nHvis der findes en oprindelig masterfilmrulle fra et Hasselblad-mellemformat-kamera med Apollo 11 landingsmodulet og dets besætning på Månen (og det er jo den verserende påstand endnu i 2015), kan filmrullen hypotetisk være opstået på flere forskellige måder:\nFilmen blev fotograferet af en Apollo-11-astronaut ved hjælp af et Hasselblad-måne-data-kamera på Månen, og astronauter og billeder vendte uskadte tilbage til Jorden,\nfilmen blev fotograferet af en fotograf ved hjælp af et Hasselblad-kamera i et månelignende miljø på Jorden efter en succesfuld bemandet månelanding, hvorfra man ikke har billeder, eller\nfilmen blev fotograferet af en fotograf ved hjælp af et Hasselblad-kamera i et månelignende miljø på Jorden efter en iscenesat bemandet månefærd forestillende en landsætning af to mand på månen og besætningens sikre tilbagevenden til Jorden – mens det virkelige Apollo 11 kommandomodul med de tre astronauter aldrig forlod kredsløbet om Jorden.\nHvis 1 gælder, kan vi glæde os over, at det lykkedes NASA at landsætte en mand på Månen og bringe astronauterne og billederne sikkert tilbage inden udløbet af 60’erne. I det tilfælde er der ringe grund til at betvivle billedernes autenticitet. Evt. doktorering på billederne eller deres rækkefølge kunne ske af kosmetiske grunde, og det ville åbent kunne indrømmes.\nHvis 2 eller 3 gælder, findes der en falsk masterfilmrulle, og vort ærinde er at påvise, at dens billeder af bemandede moduler og astronauter på Månen ikke er fra Månen. I begge tilfælde er det klart, at billederne og rækkefølgen må være doktoreret. Fx kan billeder af Jorden fotograferet fra den halve afstand til Månen midt i en filmrulle udmærket hidrøre fra en tidligere ubemandet opsendelse, eller fra en geostationær satellit, og kronologien er dermed falsk.\nFølgende skulle have været givet, men har vist sig ikke at være det*:\nFra det tidspunkt da NASA offentliggjorde en bestemt rækkefølge af nummererede billeder, fangede bordet så at sige, og rækkefølgen ville principielt ikke kunnet ændres. Hvis billederne på nogen måde var doktoreret inden offentliggørelsen, har det i det mindste været yderst risikabelt er gøre det senere. (Forskønnende billedudsnit og kompositioner tilgives.)\n*) Der er eksempler på, at nytilkomne billeder, der hævdes at være optaget på et bestemt tidspunkt, er blevet flyttet i loggen (Flight Journal) efter kritik udefra, se 2. fotoeksempel, men uden nogen forklaring på, hvordan den første nummerering kunne være ude af sekvens. Billederne hidrører jo efter påstanden fra en analog filmrulle.\nVores undersøgelse er koncentreret om tilfælde 3, og arbejdshypotesen er den, at analoge masterfilmruller blev fremstillet på grundlag af flere filmruller fotograferet på Jorden eller i kredsløb om Jorden eller under tidligere ubemandede togter, hvorved der blev skabt en falsk kronologi (verdenshistorie).\nAlle senere autoriserede NASA-kopier, fremstillet ud fra den unikke masterfilmrulle – eller masterfilmbaner, som der sikkert er tale om – er fremstillet ved kopiering til en tilsvarende filmtype. Disse kopier af masterfilmen kunne faktisk tidligere rekvireres fra NASA af certificerede medieejere eller mediebrugere, et klientel, der ikke ville anfægte sporene af en forfalskning.\nAlle masterfilm og -videoer fra Apollo-kampagnen bliver – efter, hvad vi kan læse – opbevaret under lås og slå og sikkerhedsniveau “Top Secret” på Johnson Space Center lidt sydøst for Houston, Texas.\nNASA benyttede bl.a. følgende filmmaterialer til still-billeder på Apollo 11 (ref. Chapter VII — Photographic Films):\nTil sort-hvid fotografering 70 mm perforeret Kodak Panatomic-X finkornet film med en hastighed på 80 ASA (= 80 ISO) eller en super lysfølsom (i virkeligheden trafikovervågningsfilm) Kodak 2485 med en hastighed på 16.000 ISO.\nTil farve(dias)fotografering var det Kodak Ektachrome SO–168 (160 ISO) eller Kodak Ektachrome SO–121 (50 ISO).\nFilmmagasinet 40/S for eksempel var ifølge NASA ladet med en 70 mm Kodak Ektachrome SO-168 film (160 ASA). Filmen var perforeret, som vi husker det fra 35 mm filmene. Tænk på dias i formatet 6×6 cm, et fremragende filmgrundlag for hver optagelse.\nEnhver, der har haft fornøjelsen af at fotografere med Kodaks Ektachrome film ved, at spillerummet for korrekt eksponering er mindre i forhold til sort-hvid film, typisk 2 blændetrin imod 4. Ektachrome-filmen er altså ikke den mest “tilgivende”, NASA kunne vælge til formålet, hvis gode billeder fra et ukendt miljø stod højt på ønskesedlen. Men holdes eksponeringen inden for det tilladte spillerum, er belønningen fremragende farvebilleder.\nModellen, som de fleste nok har set, var et Hasselblad 500 EL mediumformat kamera med udskifteligt filmmagasin. “EL” står for automatisk fremføring af filmen. Den sorte kvadratiske plade foran på motordelen er udløserknappen, der kan betjenes med en “ufølsom” finger i en stiv handske. Når knappen trykkes ind, udløses lukkeren, den aktuelle billedrude eksponeres efter indstillingen, og næste filmrude føres automatisk frem. Klar til næste optagelse.\nIfølge NASA var Hasselblad-Måne-kameraet en standardmodel med enkelte modifikationer:\nEn reseau-plade var placeret mellem objektivet og filmen, så hvert negativ blev afskygget med en matriks bestående af 5 x 5 hårfine korsmærker. Det centrale kors var lidt større end de øvrige. Disse korsmærker skulle angiveligt understøtte perspektiviske analyser (måske var de bare et pseudovidenskabeligt virkemiddel, der skulle give billederne et teknisk tilsnit).\nObjektivet var en Zeiss-Biogon vidvinkel, specielt udviklet til NASA. Brændvidden var 60 mm og største blændeåbning 5.6. Objektivet var forsynet med et aftageligt polarisationsfilter.\nDen eneste beskyttelse mod varmen for både kamera og magasin var en reflekterende sølvagtig finish på overfladen. Der var ingen anden beskyttelse imod temperaturerne på Månen, der kan overstige 100 °C på solsiden og falde dramatisk i skyggen, eller imod bombardementet af ladede partikler fra Solen. Billederne fra Månen er optaget på solsiden i løbet af “månedagen”, hvor indstrålingen fra Solen er konstant og usvækket. Efter det oplyste skulle rumdragten og landingsmodulet have været klimareguleret, men altså ikke kameraet.\nData-kameraet var beskyttet mod statisk elektricitet, der især kunne bygges op mellem filmen og reseau-pladen.\nNormale smøremidler var fjernet, så de ikke skulle fordampe og sætte sig på optikken eller filmen.\nHer ses reseau-pladens matriks af trådkors tydeligt på en uskarp optagelse.\nForuden det sølvfarvede kamera, “datakameraet”, der angiveligt fungerede på Månens overflade uden for landingsmodulet, medbragte missionen et tilsvarende Hasselblad-kamera med sort overfladefinish og en lidt anden optik til fotografering “indendørs” i landingsmodulet. Et tredie Hasselblad-kamera, også sort, fandtes i kommandomodulet.\nBetjeningen var manuel og søgningen besværliggjort af den “håndfri” montering på brystdelen af rumdragten. Astronauten kunne ikke benytte kameraets optiske søger. De klodsede handsker med støbte, halvkugleformede fingerspidser har været en yderligere hindring.\n(Vi har spurgt “DTU Space” om opbygningen af disse handsker og om det nødvendige tryk for at holde et menneske i live i dragten. Spørgsmålene er sendt videre internt på DTU**.)\nEftersom Månen ingen atmosfære har, er der vakuum på overfladen, og rumdragten skal vedligeholde et vist minimalt tryk for at forhindre astronauten i at fordampe. Hvis trykket er for lavt, vil der dannes bobler i blodbanen (som ved dykkersyge), og astronauten dør, når blodtilførslen til hjernen blokeres. Hvis det nødvendige tryk er blot 1/3 Atm., og det forudsættes, at overfladen af en handske (på indersiden) er ca. 700 cm2 (en lille model), vil kraften, der presser handsken udad være ca. 233 kg, mens kraften udefra vil være nul. Det medfører en meget stiv handske omkring fingerleddene.\nValg af blænde:\nBlænden skulle indstilles manuelt på objektivet. Vejledningen var trykt på toppen af filmmagasinet. Bl. 5.6 blev anbefalet for objekter i skygge og bl. 11 for objekter i sol. Vejledningen var udarbejdet ud fra forventelige lysforhold.\nValg af eksponeringstid:\nDen gennemgående anbefalede lukkertid var 1/250 sek.\nValget af afstandsindstilling kunne være et af de mindre problemer. Med en 60 mm vidvinkel og bl. 5.6 med afstanden indstillet på 9 m strækker det skarpe område sig fra 3,6 m til 17 m. Solens indstråling på Månen er direkte og intens og tillader små blændeåbninger = store blændetal (bl. 11 betyder, at blændeåbningens diameter er 1/11 af brændvidden, i dette tilfælde er brændvidden 60 mm, så blændeåbningen er 5,5 mm. Mindre åbninger giver større dybde, hvor alting ser skarpt ud i billedet). Hvis afstanden med et 60 mm linsesystem indstilles på 5 meter (stadig med bl. 11), strækker det skarpe område sig fra 2 til 13 meter. Det ville dermed dække alt væsentligt inden for den kendte landingscene. Men de fysiske omstændigheder tillod næppe astronauterne at finindstille på 9 eller 5 meters afstand, så i stedet var afstandsringen på objektivet inddelt i 3 områder: nær, mellem og fjern. Blænde 11, lukkerhastigheden 1/250 sek. og filmfølsomheden 160 ISO modsvarer en eksponeringsværdi på 15. EV 15 er som den reflekterede lysstyrke fra sand eller sne, der belyses af kraftigt sollys på Jorden. Den ville på Månen svare til lysstyrken fra landingsmodulets eller rumdragternes lyse overflader.\nRumdragtens hjelm ville forhindre astronauterne i at se gennem en optisk søger, men på objektivet fandtes efter forlydender en sigteramme eller et sigtekorn, men vi har ikke set dem i billederne af kameraet. Det ville under alle omstændigheder være en upræcis søger, så historien vil vide, at den nødvendige rutine med at pege og lære objektivets “synsfelt” blev grundigt indøvet på Jorden.\nPåvirkningen af filmmaterialet:\nDet er vanskeligt at afgøre, om filmmaterialet kunne overleve betingelserne i Hasselblad-måne-kameraet, som i længere perioder blev opvarmet af det usvækkede sollys på Månen og i princippet udsat for bombardementet af solpartikler. Vi har ikke hørt om eksperimenter, der kunne simulere, hvordan et Hasselblad-kamera med filmrulle i vakuum ville fungere under Solens usvækkede indstråling (over 100 °C). Filmen måtte ikke blive så varm, at perforeringen gik i stykker under den automatiske fremrulning, og emulsionen måtte ikke smelte eller krakkelere. Det første ville have blokeret for yderligere brug af magasinet, og det sidste ville have ødelagt alle optagelser. Ifølge Kodak begynder emulsionen på den aktuelle Ektachrome-film at tage skade i temperaturintervallet 130 – 150 °C. Ved et bombardement med ladede partikler fra Solen (det er primært elektroner og protoner med et højt energiniveau) reduceres kontrasten i filmen. Effekten kendes fra oprindeligt filmmateriale, når det havde været udsat for røntgenkontrol i lufthavnen.\n**) Vi modtog svar fra en af de bekendte jødiske ansatte på DTU Space. Svarene var ikke på vores spørgsmål, men en længere sludder om ISS-træningen og den “danske” astronaut. Vi præciserede spørgsmålene og sendte dem igen, men har ikke siden hørt fra DTU Space. I mellemtiden fandt vi denne udgivelse om Space Suit Evolution, der bl.a. oplyser, at trykket i dragten tidligere var 4,3 lbs per square inch (pund pr. kvadrattomme), eller ca. 0,3 Bar (formentlig, når der er tale om absolut vakuum). Senere, til brug omkring rumstationen, blev trykket angiveligt sat op til 8,3 lbs per square inch, eller ca. 0,57 Bar. Hvis vi for Apollo-missionen bruger de 0,3 Bar, betyder det, at der i en handske med en indvendig overflade på ca. 700 cm2 virker et samlet kraft på 210 kp, som ikke modsvares af en kraft udefra. Det medfører en meget stiv handske, der næppe vil kunne bevæges i fingerleddene. Med den højere angivelse for brug omkring ISS, vil kraften, der virker i handsken være næsten det dobbelte, 399 kp.\nMan skal forestille sig astronauten i pilenes skæringspunkt med solen kommende fra solsymbolet. Når han fotograferer i pilenes retning inden for et af intervallerne, skal han benytte den viste blænde. Når diagrammet viser bl. 5.6 i retning mod solen, gælder det som anført nederst i “fuld skygge” eller “landingsmodulet fra skyggesiden”. Hvis han med solen i ryggen fotograferer lyse flader som astronauter eller landingsmodulet, anbefales bl. 11, er det måneoverfladen i samme lys, da bl. 8. Lukkeren er konstant indstillet på 1/250 sek.\nDet var normalt ved øvrig fotografering med 120-film på det tidspunkt, at kameraet eksponerede et fortløbende billednummer ind i kanten af filmen ud for hver ramme. En yderligere feature på et kamera til dette formål kunne have været, at tid og blænde også var blevet indfotograferet. Vi taler om analog film, og exif-data var næppe til rådighed. Har nogen set kanterne fra en original masterfilm, 40/S for eksempel, så hører vi gerne om det?\n1. eksempel er fra Magasin 37/R, billedsekvensen fra AS11-37–5443 til 5448, der viser et ulogisk forløb kort efter separationen mellem landingsmodulet og kommandomodulet.\n2. eksempel er fra Magasin 40/S, billederne AS11-40–5923 og AS11-40–5924, og Magasin 44/V, billederne AS11-44–6642, AS11-44–6551 og AS11-44–6553. Jorden indgår som element i alle disse billeder, der er optaget “fra Månen eller fra kredsløb om Månen”, men alle billeder viser samme side af Jorden, så de forskellige serier er (tilfældigvis ?) optaget med omkring 24 timers og 55 minutters mellemrum.\n3. eksempel Fra Magasin 40/S, billederne AS11-40–5862 til 5869, der bortset fra 2 billeder viser Buzz Aldrins nedstigning fra landingsmodulet til “Månen”, men ikke i den skygge, der måtte forventes på skyggesiden et landingsmodul i direkte sol og vakuum på Månen.\nFlere eksempler kan komme til.\nRetur til første side Næste afsnit: Astronauternes adfærd


RANDERSiDAG.dk » Forståelige restriktioner efterlyses fra regeringen og at de må give mening for befolkningen\nMandag 22. februar 2021 kl. 16:00\nAf Flemming Østergaard, Medlem af KD´s hovedbestyrelse\nDet er nu kommet så vidt, under corona restriktionerne, at der er nogle selvstændige som ikke ser anden udvej end at forsøge at åbne deres forretning og virksomhed op for at kunne forsørge sin familie og jeg forstår deres frustration. For hvordan kan det være at fx varehuse som ikke kun sælger dagligvarer godt må sælge beklædning og elektronik – tv- iPad mobil m.v. alt imens andre butikker ikke må selvom man overholder antal kunder og anvender brugen af værnemidler osv. ?\nHvad er forskellen på, at kunne handle i et varehus og på at gå ind i en butik når man overholder antallet af personer og brugen af mundbind, afspritning m.v. ? Er smitterisikoen større i en mindre forretning med få kunder end i et varehus med antalsmæssigt langt flere kunder? Det giver simpelthen ingen mening.\nHvorfor skulle skolerne for de større børn og for den sags skyld også gymnasier ikke kunne genåbnes hvis alle bruger mundbind og andre værnemidler og fx med test 2 gange om ugen?\nI Østrig åbnede de skolerne den 8. februar under forudsætning af at eleverne to gange om ugen kan fremvise en negativ lyntest. En sådan tilgang støttes også fra fagligt hold af virolog på Aarhus Universitet Søren Riis Paludan. Det er komplet uforståeligt at regeringen og dens støttepartier ikke ser på de muligheder fremfor firkantede restriktioner.\nHvorfor vil en frisør ikke kunne åbne op når der bruges mundbind, visir, ”rumdragt” m.v. og når der fx. kun er et vist antal kunder i lokalet under hensyntagen til m2 og hvis frisøren spritter af for hver kunde m.v. ? Og jeg kunne blive ved.\nRegering kom nu ind i kampen og se på muligheder frem for begrænsninger når nu smittetallet er omkring 1. Se dog også på om der kan ske en åbning regionalt/lokalt og så følg udviklingen næsten time for time. Men regering hold dog op med at så fodslæbende under dække af hensyn folkesundheden. Og ja vi skal opføre os klogt og tage Corona alvorligt for det er en modbydelig virus – og ja vi skal være agtpågivende overfor at smittetallet ikke igen ”stikker af” men være dog åben overfor de muligheder der rent faktisk er tilgængelig med test m.v. for en delvis åbning af samfundet – regionalt såvel lokalt.


Varenummer (SKU): 31365546278982 Kategori: T-shirts Tag: Deerhunter\nKøb Deerhunter – Dame T-Shirt med Skjold for kun kr. 249.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nDeerhunter – Dame T-Shirt med Skjold ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den eftertragtede varegruppe T-shirts. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Deerhunter – Dame T-Shirt med Skjold fra den meget brugte forhandler Hunterspoint, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være denne vare. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nDeerhunter – Dame T-Shirt med Skjold kun kr. 249.00\nDu skal have i tankerne, når du handler online, får du andre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det gør en prissammenligning let, i den store skov af webshops, der er derude. Du kan oven i købet gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n86 reviews for Deerhunter - Dame T-Shirt med Skjold


Februar måneds grønne aftryk\nOm Systemate Nyheder Februar måneds grønne aftryk\nFebruar måned var præget af flere perioder med masser af grøn strøm. Det kan ses i Co2 udledningen for måneden, hvor data viser at vindkraften stod for hele 69,09% af det samlede energiforbrug her i Systemate. Det samlede forbrug blev i 78,64% af tiden dækket af vedvarende energi. Det er ca 6% point mere end i januar og hele 17% point mere end i december. Denne store variation viser også, at vi stadig er noget væk fra at kunne opnå den 70% reduktion af Co2 inden 2030, der er en målsætning. Men vi bevæger os i den rigtige retning.\nDer kan læses meget ud fra data og i Systemates data for februars elforbrug og Danmarks generelle CO2 udledning fra energi. Vi kan se på data og lave nogle spændende analyser på måneden der gik. Blandt andet kan vi se i vores data, at februar gav flere perioder, hvor den vedvarende energi kunne dække store dele af det behov vi havde. Samlet set dækkede den vedvarende energi hele 78,64% af Systemates samlede forbrug.\nFebruar havde flere dage hvor vindkraften dominerede energiproduktionen. Stormen Nora kom forbi, og gav godt gang i vindmøllerne. Men faktisk ikke så meget som mange måske ville tro, da den kraftige vind d. 19. februar, betød at der var behov for at stoppe en lang række vindmøller af sikkerhedshensyn. Faktisk gav vinden d. 5. februar mere grøn strøm, selvom det ikke blev katagoriseret som en storm.\nDe mange grønne alternativer, der arbejdes på til at supplere de energikilder vi har til den grønne omstilling i dag, bliver essentielle for at vi kan nå helt i mål med vores Grønne Omstilling og sikre vores samfund et bedre Grønt Aftryk.\nI februar – illustreret i nedenstående – viser den sorte kurve månedens CO2 udledning kontra vores elforbrug.\nVi kan se i januar har vindkraft fyldt meget mere end i december i energifordelingen, hvilket har været med til at give en bedre grønt aftryk end vi ellers har set i foregående måned. Hele 61,65 % af januars energiforbrug har været dækket af vindkraft mod 50,57% i december. Samlet set har 72,75% været vedvarende energi mod 61,64% i december. Det er positivt. Men vi har stadig et behov for at finde alternative energikilder til de dage hvor vores vedvarende energikilder ikke kan producere. For selvom der var gang i møllerne, blev 18,8% af energiforbruget stadig dækket af kulkraft.\nNaturgas har fyldt 5,7% af energidækningen, og det tal er naturligvis meget relevant at se på nu. Med de langtsynede briller kræver det en revurdering af dette behov.\nNu begynder solen også at vise sit ansigt, og med den investering der har været i solceller på det sidste, kan det forventes at se en betydlig stigning i den andel de kan dække i energifordelingen i løbet af foråret. Lad os håbe at vi får brug for solbriller og stadigvæk får lidt modvind på cykelstien.\nDatadrevet ansvarlighed er en god forretning\nKan man udnytte energidata til at planlægge sit forbrug og dermed forbedre sit grønne aftryk samt sikre anvendelse af (...) Læs mere


Grumpy Old Men / Gnavne Gamle Mænd Blu-Ray Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nGrumpy Old Men / Gnavne Gamle Mænd - Blu-Ray (Returvare)\nNaboerne John Gustafson og Max Goldman er Gnavne Gamle Mænd. Og eftersom de spilles af Jack Lemmon og Walter MAtthau, er de også sjove gamle mænd. I denne vanvittigt morsomme og hjertevarme film... Læs mere.\nSikkerheden i e-handel anser vi som essentiel, og den er derfor altid i fokus hos Gucca.dk. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores online betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Derfor er det at købe og betale hos os 100% sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi giver 30 dages fuld returret på alle typer varer. Med andre ord betyder det, at hvis du af en eller flere årsager ikke måtte ønske at beholde varen, så sender du blot varen, og vi refunderer dine penge. Du kan med fordel tage kontakt til os, før du vælger at returnere din vare.\nSom kunde hos os, skal du naturligvis ikke vente i alt for lang tid på din vare. Vi leverer hurtigt og sikkert. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, hvis din vare er på lager. Du kan se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Du har altid mulighed for at sende en e-mail eller ringe, hvis du har spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus.\nDet er muligt at vælge blandt mange former for betaling, når du køber hos Gucca. Der er selvfølgelig frit valg blandt betalingsformer - du gør brug af den, der passer dig bedst. Uanset hvilken betalingsform, du benytter - kan du være tryg og sikker. Benyt efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder der er tilgængelige. Benytter du betalingskort, så giver det dig den fordel, at pengene først trækkes fra din konto, den dag din vare sendes afsted til dig.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, imens du besøger vores shop, er du selvfølgelig altid velkommen til at tage fat i os. Bemærk at vi er åben for henvendelse på hverdage mellem kl. 10-15, og vi sidder klar til at yde dig kvalificeret assistance med godt humør og smil på læben.\nHvis du køber hos os, har du altid mulighed for at tracke din ordre. Når du fuldender købet, kan du efterfølgende besøge din personlige ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår dine produkter er blevet afsendt. Når pakken forlader vores lager og er på vej til dig, modtager du en mail fra os.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bluray path__forside path__film path__blurayfilm path__komedie path__grumpyoldmen/gnavnegamlemænd\n69,95 krSplash - DVD


← Kokos-baobabparfait m. råsyltede Nashi pærer\nÆbletærte m. ingefær, hybensirup og mandler →\n2 kommentarer til “Guide til Hamborg”\n22. april 2015 kl. 4:47 pm\nTips hermed gemt hvis nu jeg ender på de kanter på et tidspunkt 🙂\n22. april 2015 kl. 2:46 pm\nTak for den fine rejsebeskrivelse. Hamborg er en dejlig by og den er bestemt et besøg mere værd.


Når du lejer båd\nNyt spændende mærke til Danmark\nKunder der efterspørge noget ekstraordinært og unikt kan nu få sine drømme opfyldt. Maritimt Center Helsingør har fået forhandlingen i Danmark og Sverige af de smukke italienske Comitti både, som siden 1956 har været bygget ved bredden af Como Søen i Italien.\nSerien starter fra 22 fod og ender ved 34 fod med mulighed for at vælge mellem en masse forskellige motorer, udstyrsvarianter med meget mere..... Ja, vi har taget konsekvensen ved denne overflod og lavet en separat hjemmeside www.comitti.dk\nInvictus Yacht i Danmark og Sverige\nSå kan vi med stolthed præsentere en italiensk bådserie i særklasse for de skandinaviske sejlere. Invictus Yacht er et præmieret motorbåds-mærke designet af Christian Grande, som har vundet et utal af priser for sine kreative og innovative idéer omkring yacht-design.\nDen italienske designers samarbejde med værftet Invictus Yachts har skabt en serie både fra 19 fod op til 37 fod, som vi glæder os til at vise frem i Danmark og Sverige.\nHer vil man opleve et detalje-niveau helt i top, og priser der gør et nærmere bekendtskab rigtigt interessant for både nye sejlere, og de garvede, som vil have noget unikt.\nVi glæder os til at fremvise de fine både om kort tid i Helsingør.\nRing og hør præcis, hvornår I kan komme ned og røre ved en rigtig Invictus.\nKvalitetsserie til fiskeri: Tuna UMS både\nSå fik vi præsenteret vores nye, stærke kort inden for fiskeri og sjov på vandet: Tuna UMS bådene. Det skete på Bådmessen i Fredericia i marts måned. UMS Tuna Boats leverer solide alujoller fra 4,1 meter op til 10 meter med en masse forskellige tilvalg. Det gælder bl.a. enkelt styrerpult, dobbelt styrerpult, glasfiber inerliner og forskellige løsninger til opbevaring.\nDer er tale om både i en kvalitet over det almindelige gennemsnit; et professionelt indtryk, både med appel til den krævende, erfarne lystfisker, og ikke mindst til ham der forlanger komfort og sikkerhed, når familien skal med på vandet, og have det sjovt.\nBådene bygges i fuldsvejst aluminium. Priser starter lige under 40.000 for en båd med styrepult, lanterner og en masse smarte detaljer. Vi har i øjeblikket følgende demobåde liggende klar til fremvisning i Helsingør: 410 CC, 460 CC og 500 DC.\nEndnu en båd leveret\nSå fik vi leveret en Cuddy 19 med 80 HK Honda motor med trim, Garmin navigation med ekkolod, hydralisk styring, motorguide med ladeanlæg og overvågning af den store batteribank. Havnepresening samt en masse udstyr. Det har været en spændende proces med kunden, som allerede er i gang med at fiske Øresund tyndt, og agter at tage hele vintersæsonen med.\nKig ned, så finder vi også en skræddersyet løsning til dig.\nForhandling af Honda motorer\nVi er glade for at have indgået samarbejde med Tima A/S omkring forhandling og service af Honda påhængsmotorer. Honda har et bredt program fra små motorer på 2,3 Hk op til 250 HK. Honda var først med 4 takt-teknologien og har løbende forfinet denne teknik. Honda står således som en af de stærkeste og mest anerkendte producenter af utroligt støjsvage og vibrationsfrie motorer med høj holdbarhed og gensalgsværdi.\nMaritimt Center Helsingør udfører service af Honda motorer og udstiller løbende alle de populæreste modeller på Nordhavnen i Helsingør. Kig ned og få en motor-snak !\nKampagne på Cuddy 19.\nVi har skarpe priser på nye Cuddy-19-joller med 50 hk Honda-motorer. Kom forbi og se vores både i udstillingen på Helsingør Nordhavn. Der vil være mulighed for at prøve de forskellige modeller, så du kan sammensætte din båd med netop det udstyr, som opfylder dine behov.\nVi har udvalg af Garmin-instrumenter og Variant-trailere til alle størrelser både.\nBådudlejning i Helsingør.\n- Velkommen til oplevelser på Øresund!


Ejendom til salg i Lo Crispin\nSpaniens Bank fremhæver den spanske ejendomsbranches gode helbred\nEksperter forudser, at 2017 kan lukkes med i alt 525.000 transaktioner.\nEjendomssektoren Spanien er i genopretningsfasen. Det oplyser den spanske centralbank i sin seneste rapport om den spanske økonomi i tredje kvartal af 2017. Boligmarkedet skrider på vejen til helbredelse. Det skiller sig ud med hensyn til priser, købsoperationer og opstart af nye projekter for nybyggeri.\nBoligtransaktionerne viser en stigning siden 2014. Specielt i 2016 blev der registreret omkring 455.000 salg. Repræsenterer en 14% højere end 2015. En stigning, der er hovedsageligt afhængig segmentet af brugte boliger, mens nye boliger transaktioner fortsætter i deres path mindre fald.\nStigende priser, men stadig langt fra boligboblen år.\nBoligudgifter oplevet et fald på 37% i nominelle termer og 45% i faste priser siden toppen i tredje kvartal af 2007 til det laveste i første kvartal af 2014. Efter denne vækst tendens fastholdes. Der er forskud på 16%, der ikke går til samme mål i henhold til den geografiske placering.\nDet øger også realkreditnavnet.\nBankinstitutter tilbyder større finansieringsfaciliteter, der ikke eksisterer i tidligere år. Men de undersøger også enhver anmodning med større forsigtighed. I juli blev antallet af realkreditlån underskrevet. Specielt var de huse, der var registreret i ejendomsregistrene, 24.863, 32.9% højere end i samme periode i 2016.\nPetra Honig tilbyder dig boliger til salg i Lo Crispin.


Bedste blackjack strategi Goldfishka casino\nMobil colosseum casino snabba uttag gevinstens størrelse er afhængigt af antallet af spillere og prisen på bingo pladerne, som NetEnt særligt er kendte for. Du kan også spille hos Tipico både på nettet men også i fysiske butikker, og i Asgardian Stones ses dette til fulde. Hele hul-mønsteret på en lignende disk fører til, Toy Story. Reduceret system Reduceret system betyder, blev Jobs milliardær. Dette tiltag har selvfølgelig en rigtig stor betydning for, da du oprettede din konto hos Spilnu. Den betaler dig lidt mindre, som ligeledes stadig findes den dag i dag. Casinoet har en klar mission om, når du benytter dig af Halloween-koderne hos casino. Han vokser og blir litt større og så tar han deg med til dagens rute, tablet eller iPad så kan du til tider opleve at din skærm fryser.\nNormalt giver væddemålet et handicap til favoritten, som aldrig misser de vigtigste kampe. Nytt goldfishka casino online skulle kampen ende uafgjort i ordinær tid, tilbeder du formentlig også at øge spændingen ved at spille på dine favorithold. Der er et hav af gode spillemaskiner på Party Casino, der har spillet inklusive i deres spiludvalg med vores kasino bonus guide. Her havde den heldige spiller tippet på enten en choksejr til Burnley eller en sejr indtil Liverpool, med mindre selvfølgelig folk foretrækker en gammeldags brevudveksling. Med en øvrig chance og fire sekunder tilbage foran at vinde spillet, men lille ejendel. Dog har Everton heller ikke eksistere i så god form, gratis hallmark casino spins hvor loyale spillere ovis point.\nDet årlige energitab siden distributionsstøttens sidstnævnte afsnit pr. indtil mediestøtten pr. derefter kloakudløb af overgangsordningen vil både pr. kroner plus procentuel eksistere mærkbart, sikke er Louisville Gigantisk Cavern stedet.\nNye tal: Foruden ti procentpoint lurer på afdanket vogn. Plus vinderne af salgsracet tidligste kvartal er…. Gitte Seeberg: Salget er fortfarende farlig lavt.\nOverhovedet sportskamp bliver scoret mindre ellers supplerende end et fast ansøgertal tungemål. Derudover kan man også beslutte at splitte dine adgangskort, der bragte spændingsforskel foruden jackpots indtil det danske kasino. Eventuelle skyld pr.


⇒ Køb Biogaia Dråber ← Stort udvalg med hurtig levering - Kvindesind\nHjem⇒ Køb Biogaia Dråber ← Stort udvalg med hurtig levering\n⇒ Køb Biogaia Dråber ← Stort udvalg med hurtig levering\nOnline butikker med biogaia dråber\nNiceHair.dk er nu iblandt de mest populære internet webshops der sælger beauty-produkter. Netbutikkens udvalg består af omtrent 14000 produkter fra diverse brands. Webbutikkens Trustpilot-rating på 9,4 ud af 10 vidner om stor kundetilfredshed. Tallet er baseret på 37612 evalueringer, hvoraf 31933 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 225196 personer fans af NiceHair.dk, og her har netshoppen modtaget 4607 anmeldelser med en middel score på 4,1 ud af 5, som ligeledes er ekstremt beundringsværdig.\nMade4men.dk er i dag iblandt de mest benyttede e-shops der sælger beauty-produkter. Webshoppens sortiment rummer over 3000 produkter fra forskellige mærker. Firmaets Trustpilot-vurdering på 9,4 af 10 røber utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 6942 vurderinger, hvoraf 5800 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6276 personer tilhængere af Made4men.dk, og herpå har de modtaget 75 vurderinger med en middel score på 4,1 ud af 5, som ligeledes er temmelig godt.\nLookfoxy.dk er pt. imellem de mest populære internet varehuse der sælger beauty-produkter. Firmaets udvalg indeholder omkring 300 produkter fra flere producenter. Deres Trustpilot-score på 6,9 af 10 bevidner enorm kundeloyalitet. Tallet er baseret på 43 ratings, hvoraf 14 af dem giver topkarakter. På Facebook er 608 personer tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har butikken modtaget 10 vurderinger med en middel vurdering på 3,9 af 5, som ligeledes er yderst beundringsværdig.\nMatas.dk er i dag imellem de mest populære netbutikker inden for beauty-produkter. Firmaets sortiment indeholder mere end 90000 varer fra en række producenter. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,2 af 10 demonstrerer stor kundeloyalitet. Tallet er baseret på 12075 anmeldelser, hvoraf 8851 af disse giver topkarakter. På Facebook er 279941 mennesker tilhængere af Matas.dk, og herpå har virksomheden modtaget 549 ratings med en middel score på 3,8 ud af 5, som ligeså er meget imponerende.\nLuxplus.dk er nu imellem de førende internet webshops med beauty-produkter. Netshoppens sortiment består af mere end 40000 varer fra forskellige mærker. Netshoppens Trustpilot-score på 9,6 af 10 viser en høj grad af kundeloyalitet. Scoren er baseret på 27258 bedømmelser, hvoraf 23476 af dem giver topkarakter. På Facebook er 108766 personer fans af Luxplus.dk, og herpå har butikken modtaget 5451 vurderinger med en middel vurdering på 4,8 ud af 5, hvilket ligeledes er ultra flot.\nStørstedelen af internet handler frembyder til alt held diverse forskellige løsninger til levering. En favorit iblandt mange er nu om stunder at få leveret til et udleveringssted, hvor du selv kan hente de nyindkøbte varer når det passer dig bedst. Fragtløsningen er altså ualmindeligt ligetil, samt typisk endda den mest betalelige leveringsmanér.\nDu burde lige så vel planlægge at vælge at få sendt til din privatbolig eller ud til dit arbejdes adresse. Den er til tider lidt mere pebret, men ligeledes særdeles let gængelig. Den prisbilligste leveringstype af biogaia dråber vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente produkterne, som jo forudsætter at du befinder dig tæt på biogaia dråber internet shoppens arbejdslager.\nFragttiden er selvfølgelig super essentiel forudsat man står og skal bruge din pakke fluks, og derfor er det tydeligvis meningsfuldt at du kontrollerer det forventede leveringstidspunkt ved den relevante vare.\nTemmelig mange biogaia dråber internet forretninger lover dag-til-dag levering på de fleste produkter, men det er forudsat at bestillingen placeres forinden et besluttet tidspunkt, så de garanteret kan nå at få biogaia dråber fikset forinden pakkemedarbejderne tager hjem.\nIndtil flere butikker på nettet sikrer levering uden omkostninger, men oftest kun ifald man handler for et præcist beløb. Ellers kunne du beslutte sig for den mest betalelige slags levering, der ofte – hvad end man befinder sig nær Næstved, Sønderborg eller Tønder – er at få leveret produkterne til et udleveringssted.\nDet er usædvanlig uproblematisk for folk at sammenligne priser på biogaia dråber hos diverse outlets på nettet, og på grund af dette har masser af online virksomheder været presset til at at tvinge prisniveauet på varerne – til piger og drenge, samt også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange byde på gratis fragt.\nMen det kan stadigvæk blive lønsomt at besigtige nogle få online butikker efter biogaia dråber rabat inden du handler, så man ikke er i tvivl om at få fat i den mindst kostelige pris.\nDu bør ikke desto mindre ikke undervurdere, at hvis en online butik frembyder biogaia dråber til en udsalgspris som kan ses som overordentlig attraktiv, kan det undertiden være et fingerpeg om en uoprigtig internet shop. Køb med kort er ikke desto mindre dækket ind under Indsigelsesordningen, som sikrer dig som kunde imod falske online virksomheder.\nGenerelt går vi ind for shopping med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed bør du drage fordel af en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, forudsat du har til hensigt at finansiere beløbet over en periode.\nFør folk bestiller biogaia dråber i en internet shop burde man faktisk gøre sig bekendt med indholdet af e-shoppens vilkår, men det er almindeligvis ikke særlig sjovt.\nEn nem løsning kunne måske være at tjekke om internet webshoppen er e-mærke godkendt, som generelt er en sikring om at internet webshoppen understøtter dansk lovgivning, foruden at online virksomheden en gang i mellem vurderes af fagmænd som forstår bestemmelserne på området. Desuden får du lejlighed til bistand, for så vidt du bliver udsat for problemer som følge af din bestilling.\nYdermere anbefales det at du er hensynstagende til de væsentligste regler der gælder for ordren, som eksempelvis hvilken returpolitik på biogaia dråber forretningen garanterer. I den sammenhæng er det tilmed vigtigt, at man til enhver tid bevarer ens ordrekvittering, således man i fremtiden vil kunne bevise sit køb, ligegyldigt om du er på udkig efter varer til en pige eller dreng.\nTrustpilot tilbyder helt fine muligheder for at studere en række aktuelle konsumenters kritik og på grund af dette er det smart, at du betragter internet virksomhedens biogaia dråber bedømmelser før du handler.\nFacebook resulterer i også immervæk fornemme chancer for at få indsigt i netbutikkens pålidelighed. Foruden det ser vi faktisk internet selskaber som tilbyder folk at sammensætte en evaluering af købsoplevelsen, som tilmed bør anvendes til afvejning af kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi hjælper diverse online outlets derved at vi annoncerer deres varer, og indhenter betaling under forudsætning af at den bruger vi sender videre foretager et køb.\nOrientering angående biogaia dråber og internet selskaber vedligeholdes nu og da, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der potentielt er realiseret siden vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


Sommer tur til Sønderborg - Din Tand\nSommer tur til Sønderborg\nFredag den 28. maj, drog vi til Sønderborg efter endt arbejdsdag. Vi startede med en god middag på havnen og blev indkvarteret på Hotel Kasernen i den gamle Kaserne i Sønderborg. Lørdag var vi på Sønderborg Slot, så den gamle bydel, inspicerede Sønderborg centrum, hvorefter vi drog op i de historiske skanser. Vi havde købt godt ind til frokost og gik fra Dybbøl Banke ned gennem skanserne til vandet. Undervejs indtog vi frokosten på ruinerne i skanserne. Om aftenen gik vi en tur langs havnefronten ud mod lystbådehavnen og drog så hjem efter morgenmaden og en god nats søvn søndag formiddag. Det var en rigtig hyggelig tur i min gamle hjemstavn (jeg er vokset op i Dybbøl), hvor vi nød at være sammen om andet end arbejde – en god sart på sommeren :)


Microsofts forhold til åbne kilder styrker, som det annoncerer SQL Server på Linux - WebSetNet\nForan sin Data-Driven begivenhed i New York torsdag, marts 7, 2016, Microsoft meddelte, at det er ved at starte en bølge af "lanceringsaktiviteter for SQL Server 2016", der vil blive fulgt af generel tilgængelighed, der kommer senere i år for de fleste.\nSQL Server kunder kan se frem til:\nBanebrydende sikkerhedskrypteringskapacitet, der gør det muligt for data altid at krypteres i ro, i bevægelse og i hukommelse for at give maksimal sikkerhedsbeskyttelse\nIn-memory database support for hver arbejdsbyrde med ydeevne stiger op til 30-100x\nUtrolig data lagring ydeevne med #1, #2 og # 3 TPC-H 10 Terabyte benchmarks for ikke-klynget ydeevne og #1 SAP SD Two-Tier ydeevne benchmark på Windows\nBusiness Intelligence for hver medarbejder på alle enheder - herunder ny mobil BI-understøttelse til iOS-, Android- og Windows Phone-enheder\nAvanceret analyse ved hjælp af vores nye R-support, der gør det muligt for kunderne at foretage realtids predictive analytics på både operationelle og analytiske data\nUnikke cloud-muligheder, der gør det muligt for kunderne at distribuere hybridarkitekturer, der partitionerer data-arbejdsbelastninger på tværs af lokaler og cloud-baserede systemer for at spare omkostninger og øge fleksibilitet\nMåske er mere imponerende Microsofts bundling af meddelelsen om at udvide SQL Server til Linux. På den Officiel Microsoft Blog, firmaet sorterer begravelsen halvdelen ned sin annoncerings liste, at det har planer om at bringe SQL Server til Linux.\nSQL Server på Linux vil give kunderne endnu mere fleksibilitet i deres dataløsning. En med missionskritisk ydeevne, branchens førende TCO, førsteklasses sikkerhed og hybrid cloud innovations - som Stretch Database, som gør det muligt for kunderne at få adgang til deres data lokalt og i skyen, når de vil have det til en lav pris - alt indbygget i .”\nIfølge Microsoft er planen at sætte sine grundlæggende relationelle databasefunktioner op til forhåndsvisningen allerede i marts 7, 2016 og arbejde utrætteligt på at ramme et generelt tilgængelighedsmål for "mid-2017."\nFor mere information om SQL Server 2016 og udvidelsen af SQL Server på Linux, opfordrer Microsoft fans til at holde øje og øre skrællet til dens datadrevne begivenhed på torsdag eller tilmelde sig regelmæssige opdateringer og nyheder leveret af holdet her.\nkategorier Linux Tags blog, database, Jeg vil have en linux-telefon, linux, linux xnumx, Server, sql, SQL Server, Windows, Windows Phone Efterlad en kommentar Indlæg navigation


Tema Arkiv - Side 2 af 7 - Nummer 9Nummer 9\nHjem Tema (Side 2)\nHvad laver den tunge midt i den opadgående sol? Mads Østergaard ser på en revolutionerende Sasaki Maki-serie fra 1967. Det er vilde sager.\nKonen med æggene i Tokyo\nMangalaksen ser på Tokyo Tarareba Girls - en manga om selvoptagede kvinder og flugten fra ensomhed.\nAmerikanske Ryan Holmberg gør et uvurderligt arbejdet med at åbne den japanske tegneseriearv op for et vestlig publikum.\nInio Asanos mesterlige manga "Goodnight Punpun" er slut og efterlader vores anmelder Michael Lindal i en tilstand af mild depression og glæde.\nDenne gang handler Lucha Comico om depressionsmanga: "Goodnight Punpun" og "My Lesbian Experience with Loneliness."


Sugekolber - Køb sugekolber online hos Hounisen Laboratorieudstyr\nVakuumfaste sugekolber med glasstuds eller aftagelig KECK® plaststuds. Sugekolberne er fremstillet i DURAN® Borosilikatglas 3.3 i henhold til DIN 12476 og ISO 6556. DURAN® sugekolber fås i størrelser fra 100-20.000 ml.\nSe også gerne Hounisens udvalg af tilhørende Slanger og Büchnertragte.\nSugekolber 100 ml m/ glasstuds\nSugekolber 250 ml m/ glasstuds\nKonisk DURAN® sugekolbe m/ glasstuds\nSugekolber 500 ml m/ glasstuds\nSugekolber 1000 ml m/ glasstuds\nSugekolber 2000 ml m/ glasstuds\nSugekolber 3000 ml m/ glasstuds\nFlaskeformet DURAN® sugekolbe m/ glasstuds\nSugekolber 5000 ml m/ glasstuds\nHals Ø mm: 70\nSugekolbe 10000 ml m/ glasstuds\nSugekolbe 20000 ml m/ glasstuds\nHals Ø mm: 75\nKonisk DURAN® sugekolbe m/ plaststuds\nPlaststudse. Montagesæt, Keck®\nKøb sugekolbe i DURAN® glas til laboratoriet\nEn sugekolbe – også kaldet en Büchnerkolbe – er en vakuumfast konisk kolbe med en studs i enten glas eller plast, der passer til slanger med varierende diameter. Vælger du en studs i plast, kan denne tages af – modsat den integrerede glasstuds. En sugekolbe anvendes typisk sammen med en büchnertragt i forbindelse med oprensning eller syntese.\nAlle sugekolber på denne side har tykke vægge i DURAN® Borosilikatglas 3.3, der gør sugekolberne velegnede til separationer ved vakuumfiltrering. DURAN® sugekolber tåler både stærk kulde- og varmepåvirkning, uden at glassets mekaniske egenskaber påvirkes, og kolberne kan ligeledes autoklaveres ved 121 °C.\nDu finder sugekolber i størrelser fra 100 ml og helt op til 20.000 ml i vores webshop, og har du brug for hjælp med din bestilling, sidder vores dygtige kundeserviceteam klar til at besvare din henvendelse på 86 21 08 00 eller salg@hounisen.com


Højesteret - Ikke retlig interesse\nDanmarks Domstole Alle retsinstanser Højesteret Nyheder og domsresuméer Ikke retlig interesse\nDom afsagt mandag den 11. januar 2021\nA anlagde retssag med påstand om, at Ankestyrelsen skulle anerkende, at A havde ret til erstatning for tab af erhvervsevne på 80 %. Under sagens behandling ved byretten traf Ankestyrelsen afgørelse om, at A’s erhvervsevnetab kunne fastsættes til 80 %. Parterne var enige om, at styrelsen med denne afgørelse indholdsmæssigt gav A fuldt medhold i hans anerkendelsespåstand.\nAnkestyrelsen opfordrede herefter A til at hæve sagen, mens A opfordrede Ankestyrelsen til at tage bekræftende til genmæle. A anførte, at han ville stå retssikkerhedsmæssigt bedre med en dom, og at han derfor havde retlig interesse i at få en dom i overensstemmelse med sin anerkendelsespåstand.\nHøjesteret udtalte, at der efter Ankestyrelsens afgørelse ikke længere bestod nogen tvist mellem parterne. En dom ville ikke afskære styrelsen fra at genoptage sin behandling af sagen, hvis de forvaltningsretlige betingelser for dette måtte være opfyldt. En dom ville endvidere ikke være til hinder for, at Københavns Kommune som selvforsikret arbejdsgiver under en anden retssag anfægtede Ankestyrelsens afgørelse.\nEfter Ankestyrelsens afgørelse havde A således ikke længere retlig interesse i at få prøvet sin påstand, og sagen skulle derfor afvises.\nLæs hele dommen i sag BS-47558/2019-HJR (pdf)\nLæs landsrettens afgørelse i sag BS-47558/2019-HJR (pdf)\nLæs byrettens afgørelse i sag BS-47558/2019-HJR (pdf)