Bilag til referat fra Energitilsynets møde den 30. august: Forsyningstilsynet\n1.1 Astrup Kraftvarmeværk a.m.b.a. - krav til andelshaver om betaling af udtrædelsesgodtgørelse\nEnergitilsynets sekretariat har den 1. juni 2004 truffet afgørelse i en sag, hvor en andelshaver ønskede at udtræde af Astrup Kraftvarmeværk a.m.b.a. i Arden Kommune.\nEnergitilsynet fandt, at andelshaveren havde mulighed for at udtræde af Astrup Kraftvarmeværk, idet han havde ansøgt om udtræden af værket på et tidspunkt, hvor Arden byråd ikke havde vedtaget en tidsbegrænset forblivelsespligt for forbrugere tilsluttet Astrup Kraftvarmeværk.\nEnergitilsynet fandt endvidere med henvisning til den historiske udvikling i antal forbrugere tilknyttet Astrup Kraftvarmeværk og til, at Astrup Kraftvarmeværk ikke, efter Energitilsynets vurdering, kunne anses for at være veldrevet, at det ikke var urimeligt, at Astrup Kraftvarmeværk i tilknytning til andelshaveren udtrædelse opkrævede en udtrædelsesgodtgørelse i overensstemmelse med værkets vedtægter. Dette indebar, at forbrugeren som andelshaver skulle afholde sin del af gælden i Astrup Kraftvarmeværk, således som dette var defineret i vedtægternes § 5, pkt. e.\nAdvokatfirmaet Ledet & Willadsen har på vegne af andelshaveren fremført, at det ville være urimeligt, dersom han skulle afholde sin del af gælden i Astrup Kraftvarmeværk, idet advokatfirmaet tog tilgangen på 2 i antal forbrugere tilknyttet varmeværket i perioden 1999-2003 ( så antallet i dag er på 181) som udtryk for, at værket var under løbende udbygning, og at der dermed var nye forbrugere, der kan overtage forbrugerens andel af gælden. Advokatfirmaet fandt endvidere, at Astrup Kraftvarmeværk kunne betragtes om økonomisk veldrevet.\nSekretariatets afgørelse er af advokatfirmaet Ledet & Willadsen på vegne af den hidtidige forbruger indbragt for Energiklagenævnet.\n1.2 Hirtshals Fjernvarme a.m.b.a. - krav til andelshaver om betaling af udtrædelsesgodtgørelse\nEnergitilsynets sekretariat har den 7. juni 2004 truffet afgørelse i 3 sager, hvor forbrugere havde klaget over Hirtshals Fjernvarme a.m.b.a.s opkrævning af udtrædelsesgodtgørelse. Klagerne pegede bl.a. på, at det var urimeligt, at de skulle betale udtrædelsesgodtgørelse, da det havde været muligt for værket at overdrage den ledige kapacitet til nye andelshavere.\nHirtshals Fjernvarme har til Energitilsynets register anmeldt følgende vedtægtsbestemmelse ved udtrædelse:\n"Hvis det ikke er muligt at overdrage den ledigblevne kapacitet til nye andelshavere, kan endvidere opkræves:\ne. Andel af anlægs- og renoveringsudgifter, der er godkendt af generalforsamlingen - tidligere end 2-årsdagen før udtrædelsestidspunktet og hvorpå Varmeværket foretager afskrivninger. Beløbet beregnes som .... "\nUdviklingen i antal tilsluttede m2 fremgik af værkets anmeldelser til Energitilsynets register. Tallene viste at antal tilsluttede m2 var steget fra ca. 353.561 til 360.600 i perioden 1999/2000 til 2003/2004. Sekretariatet fandt det på denne baggrund i strid med varmeforsyningsloven, jf. lovens § 21, stk. 4, at Hirtshals Fjernvarme opkrævede udtrædelsesgodtgørelse af klagerne.\nSekretariatets 3 afgørelser er af advokat Allan Mose Baltsersen på vegne af Hirtshals Fjernvarme indbragt for Energiklagenævnet.\n1.3 Thy - Mors Energi A/S - klage fra NCC Construction Danmark A/S over investeringsbidrag for plejecenter\nEnergitilsynets sekretariat har den 9. juli 2004 truffet afgørelse i en sag, hvor NCC Construction Danmark A/S havde klaget over Thy-Mors Energi A/S' beregning af investeringsbidrag ved tilslutning af 64 nyopførte plejeboliger.\nThy-Mors Energi A/S havde opkrævet investeringsbidrag efter tariffen for tæt/lav bebyggelse med én til to etager. Klageren fandt, at tilslutningen burde være sket efter den lavere tarif for etageejendomme med mere end to etager. Der pegedes på, at stikledningen var ført på samme måde som ved en etageejendom.\nTilsynet fandt ikke, at der kunne rettes indvendinger imod, at Thy-Mors Energi A/S havde indplaceret boligerne i kategorien tæt/lav bebyggelse. Der var tale om byggeri på to etager. Desuden lagde sekretariatet vægt på, at investeringsbidraget er et éngangsbeløb, som betales til dækning af det leveringsomfang (belastning), som den nytilsluttede bebyggelse har til rådighed. Denne belastning afhænger ikke af den måde stikledningerne er ført på.\nSekretariatets afgørelse er af NCC Construction Danmark indbragt for Energiklagenævnet.\n1.4 ESS - kundeforhold efter ejerskifte i forretning\nEnergitilsynets sekretariat har den 7. juni 2004 truffet afgørelse i en sag, hvor en ejer af en dyrehandel havde klaget over, at ESS (Energiselskabet Sønderjylland Syd) i en flytteopgørelse efter hans senere fraflytning havde medtaget et beløb på ca. 12.000 kr., som vedrørte den tidligere ejer af forretningen.\nESS havde bemærket, at hverken den nye ejer eller den tidligere ejer havde meddelt flytning i overensstemmelse med den netbenyttelsesaftale, som ESS benyttede. Samtidig havde ESS oplyst, det ikke var muligt for forsyningen at konstatere, hvem der var den faktiske indbetaler af regninger til forsyningen. Den nye ejer havde ikke kunnet dokumentere, at han havde foretaget indbetalinger for den tidligere ejer.\nEnergitilsynet meddelte, at tilsynet ikke kunne afgøre, hvad den tidligere ejer telefonisk måtte have meddelt ESS ved overdragelsen af forretningen til klageren. Energitilsynet kunne heller ikke afgøre, hvorledes regningen i forbindelse med den nye ejers fraflytning skulle fordeles mellem denne og den tidligere ejer, idet dette forudsatte en egentlig bevisbedømmelse og måtte henvises til behandling ved en civil domstol.\nSekretariatets afgørelse er af den nye ejer af dyrehandlen indbragt for Energiklagenævnet.\n1.5 SEAS - klage fra forbruger over årsopgørelse fra SEAS Strømmens Elforsyning A/S\nEnergitilsynets sekretariat har den 12. juli 2004 afvist at tage stilling til / behandle en sag, hvor en forbruger havde klaget til Energitilsynet over en årsopgørelse fra SEAS Strømmens Elforsyning A/S.\nAf klagen fremgår det, at SEAS Strømmens Elforsyning A/S i sin årsopgørelse ikke klart og tydeligt viser, hvad markedsel koster. Klager finder, at han ingen mulighed har for at kontrollere årsopgørelsen, når det af årsopgørelsen fremgår at procentfordelingen mellem miljøvenlig el og markedsel er henholdsvis 28 pct. og 72 pct.\nSekretariatet meddelte klageren, at da SEAS Strømmens Elforsyning A/S er et handelsselskab ligger det udenfor Energitilsynets kompetence i henhold til elforsyningsloven at behandle klager over dette selskab, hvorfor Energitilsynet må afvise at behandle sagen.\n1.6 NESA A/S - klage over selskabets prispolitik og forretningsmetoder\nEnergitilsynets sekretariat har den 1. april 2004 og den 5. maj 2004 truffet afgørelse i en sag, hvor en forbruger i Hvidovre har klaget til Energitilsynet over NESAs prissætning for el på markedsvilkår i perioden juli 2002 til juli 2003. Herunder klagede forbrugeren over NESAs begrundelse for de høje prisstigninger, NESAs manglende information herom samt NESAs undladelse af ændring i de løbende a-conto opkrævninger.\nSekretariatet meddelte klageren, at da klagen vedrører salg af el på markedsvilkår ligger det udenfor Energitilsynets kompetence i henhold til elforsyningsloven at behandle klagen.\nHvad angår klagers krav om at få refunderet et beløb fra NESA på grund af, at NESA har undladt at ændre de løbende a conto opkrævninger i 2002/03, har tilsynet henvist klager til at søge sagen afgjort ved civilt søgsmål.\n1.7 DONG - flytning af stikledning\nEnergitilsynets sekretariat har den 17. maj 2004 truffet afgørelse i en sag, hvor en forbruger i Agerbæk havde klaget over, at DONG ikke vil betale for flytning af en naturgasstikledning, som går igennem forbrugerens baghave, og som forbrugeren har ønsket at få flyttet. Forbrugeren mener, at DONG har et ansvar for at bringe tingende i orden uden udgift for ham.\nAf klagen fremgik det, at Naturgas Syd, som i sin tid anlagde naturgasstikledningen, ikke tinglyste stikledningen, hvorfor forbrugeren ved overtagelsen af ejendommen ikke fik denne viden automatisk. Endvidere mente forbrugeren, at Naturgas Syd tidligere flyttede naturgasstikledninger gratis, og at Naturgas Midt/Nord stadigvæk tilbyder sine kunder at gøre dette gratis.\nDONG har oplyst, at selskabet tinglyser alle fordelingsledninger og de stikledninger, der er beliggende på tredjemands ejendom. DONG har oplyst, at denne fremgangsmåde svarer til, hvad andre ledningsejere gør. DONG oplyser videre, at det er DONGs politik at opfordre samtlige sine kunder til at kontakte DONG inden byggearbejder igangsættes, idet DONG gratis kommer til stede og foretager afsætning af naturgasstikledninger i forbindelse med påtænkt byggearbejder.\nNaturgas Midt-Nord har oplyst, at selskabet ikke flytter stikledninger gratis.\nEnergitilsynets sekretariat har, til belysning af forholdene på et beslægtet område henvist til Danske Fjernvarmeværkers Forenings vejledning vedrørende almindelige bestemmelser for fjernvarmelevering.\nI almindelige bestemmelser for fjernvarmelevering fremgår det i afsnittet for stikledning og stikledningsbidrag, at det ledningsnet, der etableres fra hovedledningen/fordelingsledningen til ejendommens hovedhaner i det følgende benævnes "stikledningen".\nEndvidere fremgår det af de almindelige bestemmelser, at såfremt forhold hos forbrugeren giver anledning til flytning af stikledningen, udføres arbejdet af værket efter aftale med ejeren og for dennes regning.\nEnergitilsynets sekretariat fandt på denne baggrund ikke, at det kunne betragtes som urimeligt, at DONG overfor klageren havde stillet krav om, at den flytning af stikledningen, der var sket efter klagerens ønske skulle betales af klageren.\n2.1 Eltra - klage fra EC Power A/S over Eltras PSO-tariffer for forbrugsregulerede mikrokraftvarmeværker\nEnergiklagenævnet har den 25. juni 2004 stadfæstet en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 1. oktober 2003, om Eltras opkrævning af PSO-betaling.\nVed afgørelsen havde sekretariatet ikke fundet, at klageren havde peget på forhold, der foranledigede Energitilsynet til at tage Eltras prisfastsættelse af PSO-priserne for år 2003 op til fornyet behandling, jf. Energitilsynets afgørelse af 20. januar 2003.\nEnergitilsynets sekretariat havde på baggrund af oplysninger fra EC Power A/S om produktionsmålere m.v. understreget, at tilsynet ikke var afskåret fra enten på eget initiativ eller på baggrund af klager - hverken nu eller senere - at bedømme de konkrete afregningsforhold for en ejendom med mikrokraftvarmeværk.\nEnergiklagenævnet bemærkede blandt andet, at EC Power A/S kunne rette henvendelse til Energitilsynet om Eltras finansielle udgifter vedrørende afregningen af prioriterede produkter, om balanceydelser i elforsyningslovens § 56, og brændselslagre i elforsyningslovens § 30.\nSekretariatets afgørelse og sagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 4.1 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 44, og under punkt 1.1 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 46.\n2.2 NRGi - klage fra Installatørernes Organisation, TEKNIQ, over NRGi's administration af stikledninger\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 dels ophævet, dels stadfæstet dele af en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 25. oktober 2002.\nEnergiklagenævnet har ophævet afgørelsen i det omfang, afgørelsen ikke tillader, at stikledningen etableres af NRGi Net A/S og indeholdes i investeringsbidraget, og at leveringsgrænsen er fastsat ved elmåleren eller første afgreningssted for\nkunder, som på fusionstidspunktet hørte under Århus Kommunale Værkers område,\nkunder, som har aftalt at overdrage stikledningen og/eller administrationen heraf til NRGi, og\nkundeaftaleforhold om nye stikledninger, som NRGi ejer.\nEnergiklagenævnet har stadfæstet afgørelsen for så vidt angår øvrige eksisterende kunder, hvis leveringsgrænse er ved kabelskab eller transformerstation etc., dvs. ekskl. stikledning.\nEnergiklagenævnet bemærkede blandt andet, at TEKNIQs anbringender vedrørende NRGI Net A/S' krav om, at etablering af stikledninger skal foretages af NRGI Net A/S, nærmere sorterer under konkurrencelovgivningen end under energiforsyningslovgivningen. Af disse grunde, bemærkede Energiklagenævnet, burde Energitilsynet overveje, om dette anbringende bør udskilles af sagen med henblik på behandling af konkurrencemyndighederne.\nEnergitilsynets sekretariat fandt i afgørelsen af 25. oktober 2002, at det måtte anses for urimeligt, og i strid med elforsyningslovens § 6, stk. 3, at NRGi Net A/S igennem fastsatte tilslutningsvilkår og investeringsbidrag påtvang sine kunder at aftage ydelser vedrørende stikledninger, der lå uden for de opgaver, som en netvirksomhed skulle foretage efter elforsyningsloven. Endvidere, at betaling for vedligeholdelse af stikledninger, som NRGi Net A/S ejede, og anlæg af stikledninger ikke vedrørte elforsyningsloven, og derfor ikke kunne opkræves i medfør af bestemmelserne i lovens kapitel 10.\nNRGi er en fusion mellem energiselskabet ARKE, Århus, og de kommunale elforsyninger i Århus, Ebeltoft og Grenaa. Stikledningerne hos Århus Kommunale Værker havde været etableret, ejet og vedligeholdt af elforsyningsselskabet. Denne praksis ligger til grund for de rammer, som NRGi Net A/S i dag administrerer stikledninger efter.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.7 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 35.\n2.3 Ørslev Terslev Fjernvarmeforsyning - udtrædelsesgodtgørelse\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 stadfæstet en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 15. februar 2002, i hvilken sekretariatet ikke havde fundet det urimeligt, at en forbruger ved udtræden fra varmeværket skulle betale en egentlig udtrædelsesgodtgørelse.\nEnergiklagenævnet bemærker blandt andet, at nævnet kan tiltræde Energitilsynets opfattelse af, at vurderingen af, om en udtrædelsesgodtgørelse er urimelig i medfør af varmeforsyningslovens § 21, stk. 4, - og dermed om der sker en belastning af de tilbageværende forbrugere - forudsætter, at der tages stilling til dels, om den ledigblevne kapacitet er overdraget til nye andelshavere, dels til værkets økonomi.\nI forbindelse med spørgsmålet om overdragelsen af den ledigblevne kapacitet bemærker Energiklagenævnet, at det efter nævnets opfattelse ikke er tilstrækkeligt at sætte antallet af udmeldte andelshavere i forhold til antallet af nye andelshavere uden at undersøge ejendommenes afregningspligtige areal for værkets faste afgift som udtryk for den kapacitet, værket skal stille til rådighed.\nSekretariatets afgørelse og sagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 4.1 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 26, og under punkt 1.4 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 27.\n2.4 Odense Kommunale Fjernvarmeforsyning - anlægsfejl\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 stadfæstet en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 13. august 2002. Energitilsynet havde fundet, at det ikke var urimeligt, at Frederik Barfoeds Ejendomme A/S til Odense Kommunale Fjernvarmeforsyning skulle betale for det aflæste forbrug trods en defekt trevejsventil på klagerens varmeanlæg.\nNævnet bemærkede, at der i sagen var tale om forbrugt varme uanset den defekte ventil og uanset, at fjernvarmevandet var leveret retur næsten lige så varmt, som det blev leveret til klageren.\nNævnet bemærkede endvidere, at klager havde erkendt, at klager kunne have konstateret defekten, hvis klager havde foretaget regelmæssige aflæsninger. Efter nævnets opfattelse havde Odense Kommunale Fjernvarmeforsyning og Energitilsynet korrekt anvendt fjernvarmeforsyningens almindelige leveringsbetingelser. Dermed beroede en eventuel refusion fra Odense Kommunale Fjernvarmeforsyning på kulance.\nUdgangspunktet var, at der skulle betales for det aflæste forbrug. Der var ikke i sagen holdepunkter for at fravige dette udgangspunkt.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.1 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 32.\n2.5 Vejlby-Tisvilde Fjernvarme a.m.b.a. - opkrævning af udtrædelsesgodtgørelse\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 stadfæstet en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 2. juli 2003. Tilsynet havde ikke fundet det urimeligt i henhold til varmeforsyningslovens § 21, stk. 4, at Vejby-Tisvilde Fjernvarme i forbindelse med klagerens udmeldelse af værket den 30. juni 2003 havde opkrævet 87.044 kr., hvoraf klagerne ikke var indstillet på at betale den nedskrevne anlægsudgift på 71.488 kr.\nNævnet fandt, at udgangspunktet for bedømmelse af en udtrædelsesgodtgørelses rimelighed efter andelsselskabsretten var vedtægternes regler. Det fremgik, at Vejby-Tisvilde Fjernvarmes vedtægter var anmeldt til Energitilsynet.\nEnergiklagenævnet havde fundet, at vurderingen af, om en udtrædelsesgodtgørelse er urimelig i medfør af varmeforsyningslovens § 21, stk. 4,- og dermed om der skete en belastning af de tilbageværende forbrugere forudsatte at der blev taget stilling til dels, om den ledigblevne kapacitet var overdraget til nye andelshavere, dels til værkets økonomi. Ved vurderingen af om den ledigblevne kapacitet var overdraget, måtte de udmeldte andelshaveres ejendommes afregningspligtige areal for værkets faste afgift - som et udtryk for den kapacitet værket skulle stille til rådighed - sammenlignes med det afregningspligtige areal for de nye andelshavere.\nEnergiklagenævnet fandt ikke anledning til at kritisere Energitilsynets vurdering med henvisning til den oplyste nedgang i varmeværkets varmesalg, nedgangen af antallet af nye tilmeldinger i forhold til det ved beregningerne i forbindelse med planlægningen af varmeværket forudsatte, oplysningerne om varmeværkets økonomi og de begrundede forventninger om en stigning i antallet af udmeldelser. Herefter fandt Energiklagenævnet det ikke urimeligt, at klagerne skulle udrede en udtrædelsesgodtgørelse, og at der ikke var grund til at tilsidesætte udtrædelsesbestemmelserne i vedtægterne.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.7 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 42.\n2.6 Haderslev Kraftvarmeværk A/S - ønske om indgreb overfor prisfastsættelse hos affaldsleverander\nEnergiklagenævnet har den 29. juni 2004 stadfæstet en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 20. november 2002. Energiklagenævnet var enigt i, at der hverken i elforsyningsloven eller varmeforsyningsloven er hjemmel for Energitilsynet til at udstede pålæg til en affaldsleverandør.\nAdvokat Per Hemmer, advokatfirmaet Bech-Bruun Dragsted, klagede på vegne af Haderslev Kraftvarmeværk A/S over, at Sydjysk Affaldsvarme ikke havde efterkommet Gas- & Varmeprisudvalgets afgørelse af 29. september 1997 vedrørende prisfastsættelse for varme. Afgørelsen drejede sig om fordelingen af omkostningerne mellem varmesiden og affaldssiden. Haderslev Kraftvarme anmodede Energitilsynet om at udstede pålæg til Sydjysk Affaldsvarme om at efterkomme afgørelsen.\nSydjysk Affaldsvarme er alene affaldsleverandør til Haderslev Kraftvarmeværk. Sekretariatet meddelte derfor i afgørelsen advokat Hemmer, at der ikke er hjemmel i lovgivningen til at udstede pålæg til en affaldsleverandør og afviste at foretage videre på baggrund af manglende kompetence.\nI forbindelse med den mundtlige behandling af sagen i Energiklagenævnet blev det oplyst, at sagen i øjeblikket er genstand for en voldgiftsag mellem parterne. Såfremt voldgiftssagen ikke fører til en forhandlingsmæssig løsning, anfører Energiklagenævnet, at det går ud fra, at tilsynet inden for rimelig tid gør indberetning om problemerne med manglende kompetence til økonomi- og erhvervsministeren efter elforsyningslovens § 83.\nSekretariatets afgørelse og sagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 4.3 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 32 og under punkt 1.4 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 35.\n2.7 TRE-FOR Net A/S og Energi Fyn Net A/S - rådighedsbetaling\nEnergiklagenævnet har den 30. juni 2004 stadfæstet to afgørelser, truffet af Energitilsynet i mødet den 28. oktober 2002 under dagsordenens punkt 4. Sagerne vedrører klager fra A/S Dansk Shell Raffinaderiet og Dalum Papir A/S om grundlaget for rådighedsbetaling opkrævet af henholdsvis TRE-FOR Net A/S og Energi Fyn Net A/S.\nEnergitilsynet havde truffet afgørelse om, at det af TRE-FOR Elnet A/S og Energi Fyn Net A/S valgte grundlag for beregning af rådighedsbetaling lå inden for rammerne af elforsyningsloven, jf. herved § 73, forudsat, at åØåydelsen vedrørende rådighed blev afgrænset til de kW eller det dertil svarende antal kWh, som de to selskaber kunne trække fra nettet eller havde behov for, og der blev indlagt som betingelse i beregningen af rådighedsbetalingen, at betalingen blev reduceret i samme omfang som de to selskaber benyttede den aftalte rådighed til at få leveret elektricitet fra nettet og betalte nettarif.\nSagernes indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.8 og 1.9 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 35.\n2.8 Nakskov kommunale Elværk - rådighedsbetaling\nEnergiklagenævnet har den 30. juni 2004 hjemvist en sag, hvor Energitilsynet i mødet den 16. december 2002 under punkt 4 havde truffet afgørelse om klagen fra Danisco Sugar A/S over rådighedsbetaling for Nakskov Sukkerfabrik.\nEnergiklagenævnet hjemviser sagen til fornyet behandling, fordi klagenævnet er enig med Danisco Sugar A/S i, at den beregnede rådighedsbetaling fremstår høj i sammenligning med de anvendte tariffer i øvrigt. Klagenævnet lægger også vægt på, at den opkrævede betaling er mangedoblet i forhold til tidligere.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.2 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 37.\n2.9 TRE-FOR Elnet A/S - rådighedspris\nEnergiklagenævnet har den 30. juni 2004 stadfæstet en afgørelse, truffet af Energitilsynet på mødet den 25. august 2003 (møde 42) under dagsordenens punkt 5. Sagen angår en klage fra A/S Dansk Shell Raffinaderiet over den af TRE-FOR Elnet A/S beregnede rådighedspris.\nEnergitilsynet havde truffet afgørelse om, at tilsynet ud fra netpriserne hos TRE-FOR Elnet A/S for år 2001 og år 2002, og især netprisen pr. 1. januar 2003, ikke fandt den beregnede rådighedspris for A/S Dansk Shell Raffinaderiet urimelig.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.7 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 44.\n2.10 Forsyning A/S - klage fra Brdr. Ewers A/S om sammenblanding af regulerede og ikke-regulerede forretningsområder hos forsyningsselskabet\nEnergiklagenævnet har den 16. juni 2004 stadfæstet en afgørelse, truffet af Energitilsynet i mødet den 27. oktober 2003 (møde 44) under punkt 8. Sagen vedrører Brdr. Ewers klage over sammenblanding af regulerede og ikke regulerede forretningsområder hos Forsyning A/S.\nEnergitilsynet fandt, at Forsyning A/S ikke havde stillet sine ydelser til rådighed for Brdr. Ewers A/S på rimelige og gennemsigtige vilkår i overensstemmelse med elforsyningslovens regler.\nEnergitilsynets afgørelse blev af Dansk Landbrugs Elforsyning A/S på vegne Brdr. Ewers indbragt for Energiklagenævnet. Brdr. Ewers var uenig med en del af begrundelsen for afgørelsen.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.4 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 46.\n2.11 Hou Kraftvarmeværk a.m.b.a. - udtrædelsesgodtgørelse\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 ophævet en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 14. oktober 2003, og hjemvist sagen til fornyet behandling i Energitilsynet. Sagen drejer sig om en forbruger under Hou Kraftvarmeværk a.m.b.a., der ønskede at udtræde af værket. Forbrugeren klagede over, at værket havde besluttet at opkræve en udtrædelsesgodtgørelse i forbindelse med anmodning om udtræden pr. 30. juni 2002.\nDet fremgik af sagen, at Hou Kraftvarmeværk ligger i den øverste ende for så vidt prisen pr. MWh og gæld pr. kunde. Energitilsynet kunne imidlertid samtidig konstatere, at der i perioden efter 1995 har været en stabil stigning i antallet af forbrugere tilknyttet Hou Kraftvarmeværk, idet der gennemsnitligt har været 4-5 tilmeldinger om året til fjernvarmen i perioden 1995-2003 og ingen udmeldinger.\nSekretariatet fandt det derfor urimeligt, at Hou Kraftvarmeværk opkræver udtrædelsesgodtgørelse.\nEnergiklagenævnet har ved afgørelse af 29. juni 2004 ophævet afgørelsen og hjemvist sagen til fornyet afgørelse.\nEn forudsætning i sagen er, at der ikke skal opkræves udtrædelsesgodtgørelse, såfremt der både er en nettotilgang af forbrugere og om at værket er "økonomisk veldrevent", jf. Energitilsynets praksis vedrørende udtrædelsesbetingelse (Notat på Energitilsynets møde 18. december 2000).\nSekretariatet lagde vægt på, at der havde været en stabil tilgang af forbrugere i perioden fra 1995 til 2003. Dermed ville de nye forbrugere overtage gældsforpligtelserne fra den udtrædende forbruger. Eftersom der var tale om et andelsselskab, hvor hver forbruger hæftede for ligelige andele af gælden mente sekretariatet, at et stigende antal forbrugere i sig selv betød, at de tilbageblivende forbrugere ikke blev urimelig ramt af at den omtalte kunde ikke betalte udtrædelsesgodtgørelse.\nKlagenævnet mente imidlertid, at sekretariatet skulle have undersøgt, hvilken aftagekapacitet de nye forbrugere havde i forhold til den forbruger, der ønskede at udtræde af selskabet. Hermed har klagenævnet tilsyneladende lagt vægt på, hvorledes de forskellige forbrugerne bidrager til betaling af løbende udgifter.\nKlagenævnet mente desuden, at sekretariatet skulle have undersøgt selskabet økonomisk forhold grundigere. Der er tale om et barmarksværk, der i de sidste år har fået statsstøtte. Klagenævnet mente, at sekretariatet burde have undersøgt, hvilken betydning den ene forbruges udtræden af selskabet vil have for selskabets økonomiske forhold.\nBegrebet "økonomisk veldrevent" har tidligere været administreret med udgangspunkt i prisen pr. leveret varmeenhed, hvor sekretariatet vurderede det konkrete forsynings pris i forhold til de priser, der er anmeldt til Energitilsynets register. Imidlertid er de to forhold, at en pris er i den øverste ende og at værket er berettiget til statsstøtte til barmarksværker, ikke i sig selv udtryk for, at forsyningen ikke er "økonomisk veldrevent". Det er sekretariatets vurdering, at der må foretages grundige analyser af alle forsyningens dispositioner før det i givet fald er muligt at vurdere, hvorvidt forsyningen ikke er "økonomisk veldrevent". Sekretariatet har ikke tidligere foretaget en sådan analyse for nogen forsyning. Det følger tilsyneladende af Energiklagenævnets kendelse, at en sådan analyse er nødvendig.\nSekretariatet vil på den baggrund indhente en lang række supplerende oplysninger, der i detaljer kan belyse de konkrete til- og afgange i perioden 1995- 2003, samt indhente oplysninger der kan belyse, hvorvidt værket er økonomisk veldrevent. Herefter skal træffes en ny afgørelse i sagen.\nSekretariatets afgørelse og sagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.3 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til Energitilsynets møde den 15. december 2003.\n2.12 Københavns Energi - klage over efterregning\nEnergiklagenævnet har den 9. august 2004 meddelt, at klagenævnet betragter en klage over en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 28. april 2004, som afsluttet, idet klageren efterfølgende har meddelt Energiklagenævnet, at han har indgået forlig med Københavns Energi (KE) i sagen, og at både han og KE herefter betragter sagen som afsluttet.\nSagen vedrørte en efterregning fra KE på 75.000 kr. for varmeforbrug i perioden 1996-2003. Af sagen fremgår, at klagerens måler ikke blev aflæst i perioden 8. oktober 1996 til 12. august 2003. I denne periode blev forbruget af KE ansat skønsmæssigt ud fra ejendommens areal, normalforbruget på den type ejendom og graddage. Dette skønnede forbrug var sat til 17-19 MWh. Den 12. august 2003 blev klagerens måler aflæst i forbindelse med en ombytning af måleren, og det store ekstraforbrug blev konstateret. Efter nedtagningen blev konstateret fejl ved målerens føler.\nKlagerens måler har i perioden 8. august 1996 til 12. august 2003 været udtaget til stikprøvekontrol af KE. Denne stikprøvekontrol har ikke omfattet en aflæsning af måleren med betydning for klagerens afregning.\nEnergitilsynets sekretariat meddelte klageren, at det ligger udenfor Energitilsynets kompetence at tage stilling til, om et af en forsyning rejst krav kan anses for bortfaldet på grund af forældelse eller passivitet. Disse spørgsmål må henvises til afgørelse ved domstolene.\nSekretariatet fandt, at KE burde have reageret på at der i en periode fra oktober 1996 til august 2003 ikke blev modtaget selvaflæsningskort fra klageren, og at KE burde have foretaget en måleraflæsning med henblik på at sikre, at det af KE skønnede forbrug svarede til klagerens faktiske forbrug.\nSekretariatet fandt ligeledes, at KE af hensyn til forbrugerne i forbindelse med stikprøvekontrol af målere burde foretage en aflæsning af målerstanden med henblik på at sikre, at et eventuelt skønnet forbrug i videst muligt omfang svarer til det faktiske forbrug, således at forbrugerne undgår store efterbetalinger.\nDa det ikke fremgår af sagen, hvornår fejlen er opstået i klagerens måler, må forbruget i dette tilfælde fastsættes på grundlag af en efterfølgende periode.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er ikke omtalt tidligere.\n2.13 Brøndby Fjernvarme - gebyr for manglende fjernaflæsning og begrænsning i mulighed for at stemme ved fuldmagt\nEnergiklagenævnet har den 25. juni 2004 dels stadfæstet, dels ophævet en afgørelse, truffet af Energitilsynets sekretariat den 10. juni 2002.\nI sagen havde sekretariatet ikke har fundet det urimeligt, at Brøndby Fjernvarme havde indført et gebyr for fravalg af fjernaflæsning af fjernvarme. Derimod havde sekretariatet fundet, at det ikke var rimeligt, at Brøndby Fjernvarme ønskede at indføre et krav om, at ved afgivelse af stemme ved fuldmagt på forsyningens generalforsamling skulle fuldmagten være givet på en af fjernvarmeværket udfærdiget blanket.\nSekretariatet fandt ikke, at der kunne rettes indvendinger imod et gebyr for fravalg af selvaflæsning. Fjernvarmeværket ønskede at indføre denne aflæsningsform for at spare administrationsudgifter, hvilket må antages at være i samtlige forbrugeres interesse. Sekretariatet fandt, at forbrugere der af forskellige grunde ikke ønsker denne aflæsningsform skal kunne fravælge denne, men at det er rimeligt, at disse forbrugere betaler et gebyr, der dækker omkostningerne ved deres valg af en anden aflæsningsform.\nMed hensyn til formkrav for fuldmagter fandt sekretariatet ikke, at det var rimeligt, at der blev stillet krav om anvendelse af en særlig blanket. Det krav der med rimelighed kan stilles er, at det af hensyn til en rimelig afvikling af generalforsamlingen er muligt hurtigt at kunne identificere fuldmagtgiveren.\nEnergiklagenævnet kunne tilslutte sig sekretariatets synspunkter vedrørende gebyret for fravalg af selvaflæsning og stadfæstede denne del af sekretariatets afgørelse.\nFor så vidt angik spørgsmålet om formkrav til fuldmagter fandt klagenævnet, at varmeforsyningslovens § 21, stk. 4, der giver tilsynsmyndighed over tariffer, omkostningsfordeling og andre betingelser ikke kan udstrækkes til at indebære tilsynsbetingelser i forbindelse med uoverensstemmelser mellem andelshaverne internt. Dette måtte afgøres i henhold til selskabsrettens almindelige regler, dvs. vedtægterne, eftersom der ikke findes en andelsselskabslov. Dette spørgsmål må derfor henvises til afgørelse ved domstolene.\nEnergiklagenævnet ophævede derfor denne del af sekretariatets afgørelse.\nSekretariatets afgørelse og sagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 4.2 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til Energitilsynets møde den 17. juni 2002 (møde 29) og under punkt 1.3. i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til Energitilsynets møde den 28. august 2002 (møde 30).\n2.14 Eltra / ELSAM - pladsleje på Horns Rev\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 ændret en afgørelse, truffet af Energitilsynet i mødet den 26. maj 2003 (møde 40) under dagsordenens punkt 6. Sagen vedrører en tvist mellem Elsam A/S og Eltra A.m.b.a. om Elsams betaling af pladsleje for benyttelsen af Eltras offshore transformatorplatform opstillet i tilknytning til havvindmølleparken på Horns Rev.\nDen daværende miljø- og energiminister pålagde den 13. februar 1998 Elsam I/S og Eltra I/S om i fællesskab at etablere en havvindmøllepark på Horns Rev. Det var op til interessenterne selv at udføre projektet og fordele omkostningerne hertil imellem sig. Hjemlen til pålægget var § 13 i den da gældende elforsyningslov. Det blev forudsat i pålægget, at parternes omkostninger kunne indregnes i elpriserne i henhold til lovens § 9 f.\nMed lovreformen på elforsyningsområdet, der trådte i kraft i 2000, blev Elsams produktionsvirksomhed - nu organiseret i Elsam A/S - underlagt den almindelige konkurrencelovgivning. Eltras system- og transmissionsvirksomhed - nu organiseret i Eltra a.m.b.a. - reguleres fortsat af elforsyningslovens prisbestemmelser.\nSagens hovedproblem er, at myndighederne i 1998 pålagde en reguleret virksomhed og en nu kommerciel virksomhed i fællesskab at udføre en opgave, hvis samfundsrelevans ikke er omtvistet. For Energitilsynet har opgaven været at fastlægge snitfladen for delingen af omkostninger mellem på den ene side den konkurrenceudsatte elproduktion og på den anden side ilandføringsanlægget betalt af alle jysk/fynske forbrugere som en PSO-omkostning.\nElsam gjorde under Tilsynets behandling af klagen bl.a. gældende, at Elsam havde en aftale med Eltra om at kunne benytte platformen gratis. Aftalen om gratis benyttelse af arealet på transformatorplatformen er ifølge Elsam et mødereferat, som begge parter gensidigt har godkendt. Eltra har benægtet, at der foreligger en aftale om gratis benyttelse af arealet på platformen.\nI parternes fælles koordinationsgruppes mødereferat nr. 9 af 22. september 1999, udarbejdet af Elsamprojekt A/S, hedder, at "Eltra stiller nødvendig plads til rådighed for Elsam", og at det i mødereferat nr. 10 udarbejdet af Eltra siges, at "På offshore-platformen stiller Eltra fornøden plads til rådighed for Elsam uden beregning".\nDen 26. maj 2003 besluttede Energitilsynet at meddele parterne, at da Elsam anvender transformerplatformen til at fremføre sit lokale opsamlingsnet frem til det punkt, hvorfra Eltra opsamler strømmen til videre transport i ilandføringsanlægget, kan en del af omkostningerne ved at etablere transformerplatformen ikke lovligt være PSO-omkostninger.\nEnergitilsynet vedtog desuden at meddele Eltra a.m.b.a. og Elsam A/S,\n1. at Energitilsynet ikke kan tage stilling til, om der er indgået en aftale mellem Elsam og Eltra om pladslejespørgsmålet,\n2. at det er i strid med elforsyningslovens § 9, stk. 1, nr. 4, jf. samme lovs § 70, stk. 1 og 4, at Eltra undlader at opkræve lejebetaling for Elsams benyttelse af Eltras offshore ilandføringsanlæg, som er PSO-finansieret af elforbrugerne i det sammenhængende jysk/fynske elforsyningsområde,\n3. at Elsams betaling til Eltra for benyttelsen af selskabets offshore anlæg med virkning fra transformerplatformens ibrugtagning, dog tidligst fra den 1. april 2001, hvor bekendtgørelse nr. 187 af 16. marts 2001 om nettilslutning af vindmøller og prisafregning for vindmølleproduceret elektricitet m.v. trådte i kraft, skal medgå til nedsættelsen af Eltras PSO-tarif,\n4. at Energitilsynet ud fra sagens fakta eller bestemmelserne i elforsyningsloven ikke kan afgøre, hvilken størrelse lejebetalingen aktuelt bør have.\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 ændret Energitilsynets afgørelse således, at der ikke i elforsyningsloven findes hindringer for, at Elsam kan støtte ret på aftalen om, at Eltra stiller fornøden plads på offshore-platformen til rådighed for Elsam uden separat betaling herfor fra Elsam til Eltra.\nNævnet lægger vægt på, at mødereferaterne er gensidigt godkendt. Efter formuerettens almindelige regler må der ved fortolkningen af disse referater lægges vægt på, at de også er udarbejdet af Eltra. På denne baggrund finder Energiklagenævnet ikke grundlag for at betvivle, at der er indgået en aftale som beskrevet i sagens dokumenter.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.5 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 41.\n2.15 MES og NVE Net - 2 klagesager om starttidspunkt for opgørelse af fuldlasttimer for vindmøller\nEnergiklagenævnet har den 24. juni 2004 ændret to afgørelser, truffet af Energitilsynets sekretariat hhv den 24. juni 2002 (MES) og den 6. maj 2003 (NVE), vedrørende netselskabers anvendte starttidspunkt for opgørelsen af fuldlasttimer for vindmøller.\nStarttidspunktet for opgørelse af fuldlasttimer for en vindmølle er af betydning, idet der i henhold til regelsættet for vindmøller jf. § 12, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 331 af 5. maj 2003 om nettilslutning af vindmøller og prisafregning for vindmølleproduceret elektricitet m.v. (vindmøllebekendtgørelsen) ydes visse vindmøller et pristillæg på 17 øre pr. kWh, i det omfang leveringen af elektricitet fra en vindmølle modsvarer en oprindelig produktion ydet ved de i § 12 nævnte antal fuldlasttimer. Starttidspunktet har således betydning for længden af den periode, for hvilken fuldlasttimeproduktionen skal beregnes.\nSagen vedrørende MES angår en vindmølle ejet af Uhre og Omegns Vindmøllelaug I/S, der har klaget over Energitilsynets afgørelse af 24. juni 2002. Ved denne afgørelse fandt Energitilsynet ikke anledning til at ændre Midtjyllands Elektricitetsselskab (MES) anvendte starttidspunkt for opgørelsen af antallet af fuldlasttimer\nVindmøllelauget opstillede i 1991 en vindmølle med en effekt på 450 kW. I 1997 blev denne mølle ændret til en mølle med en effekt på 600kW, idet der blev monteret et nyt maskinhus (møllehat) med nye vinger på det eksisterende tårn.\nSagen vedrørende NVE angår en vindmølle i Vestsjælland, hvis ejere klager over Energitilsynets afgørelse af 6. maj 2003. Ved denne afgørelse fandt Energitilsynet ikke anledning til at ændre en tidligere afgørelse af 5. marts 2003 om NVE Nets A/S anvendte starttidspunkt for opgørelsen af antallet af fuldlasttimer.\nEjerne har i forbindelse med denne sag oplyst, at der i 1990 blev opsat 3 demonstrationsmøller, som blev tilsluttet elforsyningens net i marts måned 1990. Ejerne overtog med virkning fra den 18. januar 1998 den ene vindmølle efter en konkurs.\nKlagerne måtte i henhold til lovgivningen ikke som private vindmølleejere køre med en demonstrationsmølle, der ikke havde en typegodkendelse fra Risø. For at opnå godkendelse som produktionsmølle måtte der foretages en ombygning af vindmøllen. I forbindelse med ombygningen, hvorved der bl.a. blev opsat en ny møllehat på det oprindeligt opførte tårn, blev der begået en fejl, og en storm medførte en totalskade af møllen. Da der var tale om en fejl fra vindmølleproducentens side, påtog denne sig for egen regning at opføre en fabriksny mølle. Den nye mølle med en effekt som den tidligere mølle blev herefter placeret på den tidligere mølles sted i juni/juli 1999.\nNVE Net A/S fastlagde i en afgørelse af 30. august 2002 marts måned 1990 som værende vindmøllens oprindelige tilslutningstidspunkt til elnettet og dermed dette tidspunkt som starttidspunkt for fuldlasttimeberegningen. Om afgørelsen skriver NVE Net A/S til tilsynet i brev af 10. september 2002 bl.a. følgende: "Såfremt møllen er udskiftet med en ny mølle med samme effekt og uden ny tilslutningsanmodning er det den oprindelige mølles oprindelige tilslutningstidspunkt, der er gældende. En ny mølle med samme effekt og på samme fundament har den oprindelige mølles oprindelige tilslutningstidspunkt."\nSekretariatet fandt i sin afgørelse af 5. marts 2003 ikke, at det af NVE Net A/S anvendte starttidspunkt var i strid med vindmøllebekendtgørelsens § 2, stk. 6, jf. § 2, stk. 5. Efter tilsynets opfattelse var de foretagne udskiftninger ikke af en sådan art, at dette ændrer på NVE Net A/S` opgørelse af starttidspunkt for fuldlasttimer. Sekretariatet henviste herfor bl.a. til Energistyrelsens vejledning til beregning af fuldlasttimer fra marts 2001. Den 6. maj 2003 fastholdt sekretariatet sin afgørelse af 5. marts 2003 efter at have gennemgået sagen på ny.\nKlagerne har bl.a. henvist til, at de investerede i forhold til den daværende lovgivning og har tab på møllen, idet antallet af fuldlasttimer nu er opbrugt, når starttidspunktet for opgørelsen af fuldlasttimer sættes til år 1990. Klagerne henviser også til, at reglerne om beregning af fuldlasttimer først kom i 2001, og at ingen af berørte parter havde nogen mulighed for at tage højde for at der er lovgivet med tilbagevirkende kraft.\nSekretariatet har bemærket over for Energiklagenævnet, at formålet med at yde pristillæg til elproduktion på vindmøller er at skabe incitament til opstilling af nye vindmøller. I den foreliggende sag videreførter vindmøllen, som sættes i drift i sommeren 1999, det tidligere anlæg, og dette sker uden nye investeringsudgifter for vindmølleejer. Der er efter sekretariatets opfattelse af den årsag ikke basis for at ændre starttidspunktet for fastsættelsen af "oprindelig tilslutning" med konsekvens for udmålingen af pristillæg.\nSpørgsmålet for Energiklagenævnet har i begge sager været, om de ombyggede vindmøller, som sættes i drift i henholdsvis 1997 og 1999, er at betragte som nye vindmøller med konsekvens for fastsættelsen af møllens "oprindelige tilslutning" til elnettet og dermed for starttidspunktet for opgørelsen af fuldlasttimer og beregningen af pristillæg, jf. vindmøllebekendtgørelsens § 1, stk. 5, og § 12, stk. 1.\nSpørgsmålet om hvorledes tilslutningstidspunktet skal fastsættes i disse tilfælde som de her foreliggende, fremgår ikke af de relevante bestemmelser i vindmøllebekendtgørelsen. Nævnet finder, at ved afgørelsen må der inddrages andre faktorer, herunder en formålsfortolkning af retsgrundlaget samt Energistyrelsens vejledning om opgørelse af fuldlasttimer.\nIfølge Energistyrelsens vejledning kan det ikke føre til en ændring af det oprindelige tilslutningstidspunkt, at der blev opført en ny mølle i stedet for den senere ødelagte mølle, idet møllen blev udskiftet uden en ny tilslutningsanmodning.\nDet er uomtvistet, at der i begge sager er blevet opført to helt ny vindmøller i henholdsvis 1997 og 1999. Derfor finder nævnet med henvisning til formålet med elreformaftalen og ud fra ovennævnte retssikkerhedsmæssige betragtninger det betænkeligt at fortolke vindmøllebekendtgørelsens § 1, stk. 5 og stk. 6, jf. § 12, så indskrænkende som ifølge nævnet er sket i Energitilsynets afgørelse i den anden sag med henvisning til, at der ikke blev indgivet ny tilslutningsanmodning. Nævnet bemærker herved, at Energistyrelsens vejledning ikke forelå på tidspunktet for opførelsen af de nye vindmøller.\nNævnet finder samtidig ikke, at der foreligger sådanne åbenlyse administrative fordele i, at fastholde det i vejledningen anførte, at det kan begrunde, at vindmøllerne ikke skal betragtes som nye med konsekvens for fastsættelsen af møllens "oprindelige tilslutning" til elnettet og dermed starttidspunktet for opgørelsen af fuldlasttimer.\nEnergitilsynets afgørelse af henholdsvis 24. juni 2002 og 6. maj 2003 ophæves. Vindmøllernes oprindelige tilslutningstidspunkter til elnettet og dermed starttidspunktet for fuldlasttimeberegningen sættes til det tidspunkt i 1997/1999, hvor de nyopførte vindmøller tilsluttes elnettet, jf. vindmøllebekendtgørelsens § 1, stk. 5, og stk. 6, jf. § 12.\nEnergiklagenævnets afgørelse er truffet i henhold til § 29 i bekendtgørelse nr. 331 af 8. maj 2003 om nettilslutning af vindmøller og prisafregning af vindmølleproduceret elektricitet m.v.\nDet bemærkes, at sekretariatet ikke kan genkende fra sagens behandling, at sekretariatets afgørelser af 5. marts og 6. juni 2003 skulle være foretaget med henvisning til, at der ikke blev indgivet ny tilslutningsanmodning.\nSagernes indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.1 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 33, og under punkt 1.3 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 41.\n2.17 Aars Varmeværk - fordeling af fællesomkostninger\nEnergiklagenævnet har den 4. august 2004 meddelt Energitilsynet, at I/S Aars Varmeværk og I/S Renovest har afsluttet ovennævnte sag ved indgåelse af en aftale mellem parterne, der bl.a. er tiltrådt af Energitilsynet. Energiklagenævnet ville herefter ikke foretage yderligere i sagen.\nEnergitilsynet havde i mødet den 28. oktober 2002 (møde 32) under dagsordenens punkt 5 behandlet spørgsmålet om, hvorvidt den pris, som Renovest I/S betalte til Aars Varmeværk for forbrænding af affald, skulle fastsættes til den omkostningsbestemte pris eller om prisen som hidtil kunne fastsættes på grundlag af naturgasprisen.\nEnergitilsynet fandt, at den nuværende fordeling af fællesomkostningerne ved produktion af affaldsvarme var urimelig, jf. varmeforsyningslovens § 21, stk. 4. Energitilsynet fandt, at indtil der foreligger andre myndighedsbestemmelser for beregning af affaldsprisen, skulle beregningen af den omkostningsbaserede pris på Aars Varmeværks affaldsvarme foretages ud fra en fordeling af fællesomkostningerne, der tog udgangspunkt i, at varmesiden maksimalt kunne tillægges en andel, der udgjorde 75%.\nDenne afgørelse blev af Renovest I/S indbragt for Energiklagenævnet.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.3 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til møde 34.\n2.18 Københavns Energi - klage over størrelsen af elforbrug\nDen 6. august 2004 har Energiklagenævnet hjemvist en sag, hvor Energitilsynets sekretariat har truffet afgørelse den 5. februar 2004, til fornyet behandling i sekretariatet.\nI sin afgørelse havde sekretariatet ikke fundet, at der kunne rettes indvendinger imod et af Københavns Energi (KE) stillet krav om betaling af elforbrug.\nKlageren havde modtaget en stor efterregning fra KE, som hun stillede sig uforstående idet hun efterfølgende var begyndt at aflæse sit elforbrug regelmæssigt, og ikke fandt, at den store efterregning svarede til det forbrug hun havde konstateret ved sine aflæsninger.\nAf KE´s redegørelse i sagen fremgår, at klageren i en periode på fem år nemlig fra den 11. december 1997 til 3. december 2002 ikke havde aflæst sin måler.\nNår forbrugerne ikke indsender selvaflæsningskort til KE, fastsætter KE forbruget skønsmæssigt. Da KE ikke har nøjagtigt kendskab til kundens forbrugsmønster, kan det skønnede forbrug afvige fra det faktiske forbrug i større eller mindre grad. Såfremt der ikke foretages aflæsning over en længere periode, kan afvigelsen efterhånden blive væsentlig.\nI klagerens tilfælde resulterede afvigelsen imellem det forbrug, der i perioden fra 1997 til 2002 var betalt over de skønsmæssigt ansatte acontoregninger og det faktiske forbrug i en efterregning på 15.889 kr.\nAf det af KE oplyste fremgår, at klagerens bolig frem til juli 1999 havde været elopvarmet. At klagerens bolig er gået fra at være elopvarmet til at være opvarmet med fjernvarme forklarer, hvorfor klagerens elforbrug i dag er meget lavt i forhold til det gennemsnitlige forbrug i den periode, hvor klageren ikke indsendte selvaflæsningskort.\nDet lagdes til grund ved sekretariatets afgørelse, at der ikke i sagen var oplysninger om, at der kan have været fejl ved målerne.\nUnder hensyn til, at der ikke er foretaget aflæsning af målerne i fem år, at boligen i en del af perioden har været elopvarmet, og at det gennemsnitlige årlige forbrug ikke afviger fra, hvad der er normalt for den pågældende boligtype, fandt sekretariatet ikke, at det kunne anses for urimeligt, at KE overfor klageren havde rejst krav om efterbetaling.\nEfter sagens indbringelse for Energiklagenævnet, konstaterede KE imidlertid ved afprøvning af måleren, at denne havde en fejlvisning på +4,59%.\nDa der således var fremkommet nye oplysninger i sagen, efter at denne var afgjort af sekretariatet, hjemviste Energiklagenævnet sagen til fornyet behandling i Energitilsynet.\nSagens indbringelse for Energiklagenævnet er tidligere omtalt under punkt 1.2 i Meddelelser fra Energitilsynets sekretariat til Energitilsynets møde den 29. marts 2004 (møde 49).\nDer foreligger ikke afgørelser at referere under dette punkt.\n5.1 Høringssvar til Konkurrencestyrelsens og Energistyrelsens idekatelog om effektivisering af fjernvarmesektoren\nVed brev af 7. juni 2004 sendte Energistyrelsen udkast til idekatalog med tilhørende baggrundsrapport om effektivisering af fjernvarmesektoren i høring.\nIdekataloget er udarbejdet af en koncernprojektgruppe i Økonomi- og Erhvervsministeriet med deltagelse fra Energistyrelsen, Konkurrencestyrelsen og departementet.\nIdekataloget tager udgangspunkt i regeringens fire indsatsområder på energiområdet:\nØget valgfrihed for forbrugerne\nØget konkurrence og effektivitet\nFortsat høj forsyningssikkerhed, og\nIdekatalogets initiativer koncentrerer sig om at skabe mulighed for flere aktører (varmeproducenter), frit forbrugervalg og incitamenter i prisreguleringen til at effektivisere. Endelig medtages forslag til en regelforenkling, især i forhold til de gældende regler i varmeforsyningsloven eller regler udstedt i henhold til varmeforsyningsloven om projektgodkendelse.\nKonkurrencestyrelsen og Energistyrelsen afholdte den 17. juni 2004 en konference, hvor idekatalogets forslag blev præsenteret som led i høringsprocessen. Energitilsynets sekretariat deltog i konferencen.\nTidligere havde Energitilsynet gjort bemærkninger til projektets midtvejsrapport. Sekretariatets høringssvar til idekataloget byggede derfor på det af tilsynet tidligere udtrykte om reguleringen af fjernvarmesektoren.\nI høringssvaret bemærkede sekretariatet indledningsvis, at idekataloget oplistede en række muligheder i en fremtidig struktur i fjernvarmesektoren, samt gav bud på instrumenter i en fremtidig regulering af sektoren.\nIdekataloget havde følgende, selvforklarende, forslag til effektivisering gennem en omstrukturering af fjernvarmesektoren:\nFlere aktører i fjernvarmsektoren, herunder tredjepartsadgang til fjernvarmenettet og fremme af udnyttelse af overskudsvarme\nEt mere frit forbrugervalg, herunder alternative opvarmningsformer og regler for at ophæve tilslutningspligten\nPrisincitamenter, herunder benchmarking, prislofter for centrale kraftvarmeværkers varmeleverancer, driftsfællesskaber og udlicitering, samt\nRegelforenkling, herunder effektivisering af sagsbehandlingen af fjernvarmeprojekter.\nEnergitilsynets sekretariat havde ikke bemærkninger til forslagene om en omstrukturering af fjernvarmesektoren ud over, at de nugældende regler om tvangstilslutning og forblivelsespligt ind imellem i bevismæssig henseende gav problemer i administrationen af varmeforsyningslovens prisbestemmelser.\nEnergitilsynets sekretariat tilkendegav, at det efter sekretariatets opfattelse var en svaghed i den nuværende varmeforsyningslov og i regler udstedt i henhold til varmeforsyningsloven, at tilsynet ikke i cirkulæreform eller lignende kunne meddele sig bindende til samtlige fjernvarmeforsyninger m.v.\nSekretariatet pegede på, at man i reguleringen af fjernvarmesektoren skulle huske på, at kun et fåtal af samtlige af de af varmeforsyningsloven omfattede fjernvarmeforsyninger m.v. kunne opfattes som egentlig professionelle aktører. Den store flerhed af fjernvarmeforsyninger m.v., i hvert fald i distributionsleddet, var relativt små og blev ledelsesmæssigt drevet på i hvert fald delvis frivillig basis.\nSekretariatet mente derfor, at en mekanisk regulering i form af eksempelvis benchmarking og prislofter skulle være et supplement til den egentlige regulering, fordi det kunne frygtes, at en mekanisk regulering af fjernvarmesektoren vil virke ødelæggende på den ansvarlighed, som ledelserne i fjernvarmeforsyningerne m.v. skulle vise i deres beslutninger.\nDet var sekretariatets opfattelse, at det med udgangspunkt i idekataloget først og fremmest burde diskuteres, om Energitilsynet havde tilstrækkelig beføjelse til at håndhæve princippet om nødvendige omkostninger, og endvidere, om ikke tilførelse af yderligere indgrebsbeføjelser ville kunne give samme effektiviseringsresultater på en langt enklere måde, end ved at omstrukturere hele fjernvarmesektorens reguleringsgrundlag.\nNaturligvis skulle der tages højde for, at det meget vel kunne vise sig, at princippet om nødvendige omkostninger slet ikke ville være foreneligt med den struktur i fjernvarmesektoren, som idekataloget lagde op til.\n5.2 Høringssvar til Energistyrelsens bekendtgørelse om indtægtsrammer\nEnergistyrelsen sendte den 5. juli 2004 udkast til overgangsbekendtgørelse om indtægtsrammer for netvirksomheder og transmissionsvirksomheder i høring hos bl.a. Energitilsynet med svarfrist 9. august 2004.\nDa der ikke har været afholdt møder i Energitilsynet har sekretariatet - efter aftale med formanden - afgivet vedlagte høringssvar.\nOm overgangsbekendtgørelsen skal bemærkes, at denne er første led i den ny regulering af net- og transmissionsvirksomhederne, der er en følge af lov nr. 494 af 9. juni 2004 om ændring af lov om elforsyning, lov om naturgasforsyning og lov om varmeforsyning. Et hovedprincip i bekendtgørelsen er jf. bekendtgørelsens § 4, at indtægtsrammen for 2004 fastsættes som svarende til de indtægter, virksomheden ville have i 2004, hvis tarifferne pr. 1. januar 2004 fastholdes uændret i 2004.\nEt af de næste led i reguleringen er bekendtgørelsen om ny regulering af net- og transmissionsvirksomhederne, der skal være gældende fra 1. januar 2005 og fremefter. Denne bekendtgørelse er under udarbejdelse i Energistyrelsen og sekretariatet deltager her i en projektgruppe.\nUdkast til bekendtgørelse og Energitilsynets høringssvar er vedlagt som bilag til dette punkt.\n6.1 Elprisstatistik juli og august 2004\nSekretariatets månedlige oversigt over elpriserne er vedlagt som bilag.\nDirekte link : http://forsyningstilsynet.dk/om-os/energitilsynets-moeder/arkiv/2004/30082004/bilag-til-referat-fra-energitilsynets-moede-den-30-august/


Debat: Glem ikke bioøkonomien i klimapartnerskaberne - Altinget: fødevarer\nDebat 20. november 2019 kl. 1:30 | Print\n13. november præsenterede Mette Frederiksen (S) regeringens nye klimapartnerskaber. Men hvor er bioøkonomien, spørger chefkonsulent Mette Boye. (Foto: Niels Christian Vilmann/Ritzau Scanpix)\nChefkonsulent, Partnerskab for Bæredygtig Bioraffinering\nBioøkonomi er en samfundsøkonomi, hvor fornybare biologiske ressourcer (planter fra land og hav, affald, spildevand, halm, rest og sidestrømme fra industrien) bruges til produktion af energi, kemikalier, foder og materialer.\nBioøkonomiske produkter er for eksempel fødevarer og fødevareingredienser, foder og foderingredienser, biomassebaserede kemikalier, biomaterialer og bioenergi.\nBioøkonomi i klimapartnerskaberne\nBioøkonomi er vigtig at inddrage i flere af klimapartnerskaberne, særligt i affald, vand og cirkulær økonomi (recirkulation af næringsstoffer), fødevarefremstilling (nye råvarer og opgradering af restprodukter fra fødevareproduktion) og energi- og forsyningssektoren (udvinding af næringsstoffer fra for eksempel spildevand).\nDanmark har som et af få europæiske lande endnu ikke en national bioøkonomistrategi.\nMette Boye Chefkonsulent, Partnerskab for Bæredygtig Bioraffinering\nBioøkonomien kan i klimapartnerskaberne bidrage med konkrete forslag til at erstatte fossile råvarer med bæredygtige, vedvarende biobaserede løsninger samt nedbringe mængden af affald og få mere af råvarerne nyttiggjort.\nEn helt ny rapport fra DTU pointerer, at bioøkonomi kan bidrage til at beskytte klimaet ved helt overordnet at erstatte fossile råvarer og brændsler med bæredygtige, vedvarende biobaserede løsninger.\nDet betyder også, at det er muligt at minimere mængden af organisk affald, som i dag udgør 33 procent af den samlede mængde affald på globalt plan.\nBioøkonomiske forretningsmodeller arbejder med at inddrage nye råvarer til produktion af mad og foder – for eksempel biomasse fra havet.\nIkke mindst handler bioøkonomien også om at udnytte CO2 og andre drivhusgasser som ressourcer i produktionen af foder, brændstoffer og kemikalier – i stedet for at gasserne slippes ud i atmosfæren.\n24.000 danske job\nDanske virksomheder som Krüger, Haldor Topsøe, KMC, Nordic Sugar, Daka, Novozymes, Ørsted og mange flere står klar med eksempler på bæredygtig bioraffinering (se for eksempel bæredygtig bioraffinering og grøn omstilling).\nDer er også grønne job at hente i at tænke bioøkonomi og klima sammen. Det anslås , at der er potentiale for 24.000 job i Danmark – 80 procent af disse i landdistrikter, vurderer Copenhagen Economics.\nDesværre er de danske politiske ambitioner på bioøkonomi og klima endnu ikke beskrevet. Danmark har som et af få europæiske lande endnu ikke en national bioøkonomistrategi.\nSom en positiv udvikling har Miljø- og Fødevareudvalget taget initiativ til en åben høring i Folketinget 6. februar 2020 om bioøkonomi og bidrag til grøn omstilling og verdensmål.\nKort sagt: Kære klimapartnerskaber, husk bioøkonomien.\nForrige artikel Sammark: Vi kæmper for dyrene – bureaukratiet kæmper imod Næste artikel Bryggerier og købmænd: Misbrug ikke retursystemet til nye emballager


★ 9 tips til at overleve den frygtede overnight bus ★\nI disse dage er der billige fly. Men nogle gange giver det meget mere mening at ramme vejen for en rejse gennem natten.\nVælg natbussen, og du behøver ikke bekymre dig om stressende lufthavnskøer eller checke online. Du vil også kunne spare på indkvartering ved at sove under rejsen.\nSelvfølgelig er det lettere sagt end færdigt at få en ordentlig hvile på en ujævn bus fuld af fremmede. Men der er et par ting du kan gøre for at få rejsen til at løbe glat og komme til din destination, der føles forfrisket. Her er vores bedste tips til overlevelse af overnatningsbussen.\n1. Ankomme tidligt\nMedmindre du har formået at få hænderne på en billet med et udpeget sæde nummer, er det værd at ankomme til busstationen tidligt. Okay, du kan gå glip af en anden time eller to i byen, men du får de første dibs på hvor du skal sidde (og lad os se det ud: ingen ønsker at tilbringe en otte timers busstur ved siden af det stinkende ombord toilet) .\nBus Sæde af Meredith P. på Flickr (licens)\n2. Hold dine værdigenstande tæt\nIngen kommer til at stjæle dine beskidte strømper, men kameraer, kontanter, telefoner og bærbare computere kan alle være attraktive for tyve, der har været kendt for at rifle gennem rygsække, der er stashed out of sight i bagageområderne af lange afstande busser. Ofte bemærker rejsende kun, at der mangler noget, når de endelig når deres hotel - og på den tid er bussen langt væk. Slet din store taske i bagageområdet, med alle midler, men hold altid de værdifulde ting med dig. Og stol ikke automatisk på andre backpackere, du er blevet sat ved siden af; nogle kan være på udkig efter en hurtig måde at øge deres rejse midler.\n3. Pak om\nDu kan blive svedtende, når du kommer til busstationen, men det er fantastisk, hvad et par timer med iskold aircondition kan gøre for din kropstemperatur. Hold en varm jumper handy i hele rejsen, og overvej også at tage et stort tørklæde eller sjal - selv når du føler dig hyggeligt og varmt, de fordobles som store dæk og kan bundtes op for at skabe behagelige puder. Ligeledes skal du sørge for at pakke et par jeans, hvis temperaturen falder, hvis du går om bord på bussen.\n4. bringe snacks\nDer er normalt pause undervejs, men der er ingen garanti for, at vejstoppestedet begunstiget af din chauffør vil have meget i vejen for sorten. Lager med drikkevarer og snacks inden du går, og selvom der ikke er noget stop overhovedet, vil du i hvert fald være forberedt.\n5. Pas på den sene nat stop\nNogle gange vil de lyse lys fra nogle busstationer i midten af ingensteds vække dig fra en slumring, når de endelig er slukket. Før du træder ud for at strække dine ben, skal du huske at få fat i dine værdigenstande - og kig hurtigt tilbage på din bus og hænge ind på noget, der gør det til enestående. Du ønsker virkelig ikke at komme ombord på den forkerte bus midt om natten, bare fordi du er lidt blændende øje.\n6. Pack ørepropper\nDu kan være træt, men buschaufføren (med rette) ønsker at blive vågen. Forvent at høre lokal popmusik eller dårligt døbte actionfilm, der spilles på døvende lydstyrke, undertiden lige vej gennem natten. Tilføj i støj fra knirkende bremser, ringetelefoner og andre passagerers samtaler, og du vil vide, at dit billige sæt af smidede ørepropper var værd at investeringen.\n7. bringe noget at gøre\nEt stort plus med natbussen er, at den kombinerer nyttig A-til-B-transport med et sted, der er billig at sove. Ulempen er, at når bussen afgår, er den som regel alt for mørk udenfor for at beundre det landskab, der siver udenfor. Hvis du har problemer med at sove, skal du have brug for noget andet at gøre. Oplad din telefon før afrejse, pakk en bog, og tag et par øl til at springe op med dine medrejsende.\n8. Brug din GPS\nMeddelelser om kommende stoppesteder er ikke altid meget indlysende - eller endda på et sprog, du kan forstå. Så når du tror, at du måske nærmer dig dit endelige bestemmelsessted, skal du åbne din yndlingsnavigationsapp (Google Maps fungerer godt). Du vil hurtigt se, hvor tæt du er til byens centrum, og du kan finde ud af om dit næste stop - det være sig et hotel eller et andet transportcenter - ligger inden for gåafstand fra busstationen. Hvis det er, kan du vandre lige forbi touts, tuk-tuks og taxachauffører, og start den næste fase af dit eventyr.\n9. Fokus på slutningen\nLigegyldigt hvor ujævn veje er, eller hvor nummen din bum er, husk at alle busruter skal komme til en ende. Du kan være stiv, vred og lidt skarp ved ankomst, men du har overlevet din rejse gennem natten. Og forhåbentlig bliver der et dejligt varmt brusebad i nærheden med dit navn på det.\nHar du flere tips til at overleve overnatningsbussen? Del dem i kommentarerne nedenfor. Sammenlign fly, find ture, book hostels og hoteller til din rejse, og glem ikke at købe rejseforsikring før du går.


Hvad skal vi bage?: (Koldthævet) morgenbrød med ristede hasselnødder og øl\n(Koldthævet) morgenbrød med ristede hasselnødder og øl\nMorgenbrød med øl - ja hvorfor ikke. I weekenden skal der gerne noget lækkert morgenbrød på bordet. I denne weekend testede vi en opskrift jeg havde liggende, men jeg foretog nogle justeringer i forhold til den oprindelige opskrift for at komme lidt mere fuldkorn i.\nResultatet blev et lækkert brød, hvor nødder gav et lækkert tvist. Ved faktisk ikke helt hvor den oprindelige opskrift oprindelig kommer fra.\nJeg bagte brødet i min almindelig rugbrødsform som er på 3,3 liter, men portionen passer bedst til en brødform på 1 liter. Så vores brød var ikke særlig højt, men det påvirker jo ikke smagen. Men til næste gang bliver det mindst en dobbelt portion som kommer i formen\nTil 1 liter form\nevt birkes eller hørfrø til pynt\nForvarm ovnen til 210 grader varmluft og rist nødderne nogle minutter. De skal blot blive gyldne, hvorefter du nuller dem så noget af hinden/skallen kommer af. Du kan jo udnytte du har gang i ovnen og lave en omgang soyamandler samtidig.\nBland alle meltyperne sammen og smulder gæren i. Tilsæt resten af ingredienserne - undtaget salten - og ælt dejen nogle minutter. Tilsæt derefter salt og ælt dejen sådan at den bliver æltet i ca 20 minutter i alt. Dejen kan virke meget blød, men det skal den også være pga indholdet af havregryn og fuldkornsmel.\nKom dejen i en rugbrødsform, hvis du ønsker at langtidshæve brødet stilles det blot i køleskabet i ca 12 timer. Ellers skal det stå ved stuetemperatur til det er hævet til dobbelt størrelse.\nJeg lod den stå i køleskabet natten over og tog det ud af køleskabet ca 1 time inden brødet kom i ovnen. Dejen har godt af at få en højere temperatur inden det kommer i ovnen. Drys evt brødet med birkes, sesam eller hørfrø.\nBages ved 250 grader i 10 minutter og skru så ned til 220 grader i ca 8 minutter. Havde jeg bagt en dobbelt portion ville jeg så have taget brødet ud af formen og give det yderligere 10 minutter.\nIndsendt af Hvadskalvibage/Mette kl. 19.27.00\nEtiketter: Brød, Fuldkornshvedemel, Havregryn


Dr. Jörg Rosenfeld Kulturmanagement und Kunstgeschichte » Aktuelt\nAarhus 2017 – siden den 21. januar er Aarhus Europæisk Kulturhovedstad\nVed åbningsceremonien af Aarhus som kulturhovedstad 2017 kom de selvfølgelig begge: Dronning Margrethe og statsminister Lars Løkke Rasmussen! Og byen, regionen, landets befolkning, alle er begejstrede og stolte på samme tid. De er ivrige efter at præsentere deres by i al mangfoldighed, at overraske og at fængsle de besøgende i 2017.\n„Øret til væggen“ – et projekt, en hjemmeside, en app og en overraskelse på Bornholm\nKalkmalerierne i de danske kirker er en enestående billedskat, som tæller til den danske kulturarv. Det var grunden for Nationalmuseet i København til at oprette projektet „Kalkmalerier i danske kirker“. Formålet var at skabe en oversigt over alle kalkmalerier fra det 11. til og med det 18. århundrede.\nkulturLINK gør støttesøgningen lettere for kunst- og kulturprojekter!\nDet dansk-tyske Interreg-projekt kulturLINK har udvidet sit informationstilbud for danske og tyske kunstnere, kulturaktører og -institutioner. En ny, grænseoverskridende linksamling hjælper med søgningen efter den passende projektstøtte.\n„Dæmring og lys“ – Mesterværker inden for nordisk maleri 1860 til 1920\nFra den 30. maj til 6. oktober 2013 giver Kunsthalle der Hypo-Kulturstiftung i München et storartet indblik i nordisk maleri i opbruddet til det moderne. Udstillingen omfatter 125 billeder fra Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige.\nMiddelalder-Spotlight i det nye museumskvarter Skt. Annen i Lübeck\n”I kirken havde jeg min plads! – hjemsteder for helgenbilleder i Lübeck”, det er titlen på det nye Middelalder-Spotlight, der kan opleves fra 3. februar 2013 på det genåbnede Skt. Annen-Museum.\nFemern Bælt regionen – kulturLINK støtter kulturprojekter!\nOgså i 2013 er en ny pulje til støtte af kulturelle projekter i tilknyting til Interreg-projektet kulturLINK Femern Bælt. De naeste ansøgningsfrister er: 7. januar og 1. marts 2013.


Efterlader dine børn også det meste af deres morgenmad? Det kan genbruges til noget endnu bedre! Tag børnene med i køkkenet og bag restebrød\nSundhedsarv og restebrød\naf Fuldblodsmor på marts 26, 2018 marts 29, 2018 i Noget med mad\nJeg er vokset op i 80-erne. Med en mor der var interesseret i det alternative. Før det rigtigt blev moderne. Alternative former for behandling. Naturmedicin. Zoneterapi. Akupunktur. Hun havde altid lige et sundt trick, og så kastede hun sig ofte ud i at røre et eller andet nyt sammen i køkkenet.\nMin mor kan alt. Det mente jeg som barn. Og det mener jeg stadig. Hun har virkelig været en inspiration, og helt klart påvirket mig til at være den jeg er i dag. Som barn oplevede jeg hvordan hun tapetserede, malede, reparerede bilen. Bagte kager, rugbrød og lavede smørrechokolade. Hvad blev der egentlig af det? Det skal jeg da lige have fundet en god opskrift på. Kender du nogen?\nMin sundhedsalternative opvækst er kodet ind i mit dna. Det er ikke noget jeg tænker over, sådan er det bare. Jeg giver mine børn Echinaforce og c-vitaminer når der er sygdom. Hvidløg og ingefær. Jeg laver mad fra bunden. Når man er inde i en rutine omkring det, tager det ikke specielt lang tid. I hvert fald ikke det jeg laver. Det hænger selvfølgelig også sammen med, at madlavning ikke har min store interesse. Men laves skal det, for at mine unger får noget ordentligt mad. Og det må gerne være groft. Det er godt for helbredet i al almindelighed, og fordøjelsen i særdeleshed. Har jeg lært. Men det er måske ikke sandheden for alle, mere om det en anden gang.\nEn af de grove ting jeg ofte bager er ”restebrød”. To af mine børn er små, og de efterlader ofte lidt for meget morgenmad, så jeg er simpelthen begyndt at gemme deres rester af havregrød, havregryn med mælk og rosiner, øllebrød eller hvad de nu har fået efterladt… Sommetider står der f.eks en halv gryde med havregrød tilbage på bordet, fordi teenageren pludselig ikke mener at morgenmad er nødvendigt. Selv et par glas mælk, eller førnævntes urørte kop te, kan blive gemt i en beholder i køleskabet, og lørdag morgen ryger det hele ned i en skål med gær, kerner, lidt salt og hvedemel til konsistensen er tilpas. Bum! Lækkert weekendbrød.\nOg så er det en helt perfekt aktivitet at lade børnene deltage i. De elsker at være med til at bage!\nElvira på 4 år har formet boller og franskbrød ud af rester fra morgensmaden.\nNoget der tiltaler mit køkkentemperament særdeles godt ved denne fremgang,er, at det er umuligt at angive nogen form for opskrift til denne slags brød. -Dog vil jeg sige at hvis der indgår meget havregød eller øllebrød i dejen, salter jeg ikke.\nBoller lavet på morgenmadsrester, toppet med birkes fra min mors valmuer og købe-sesamfrø.\nNæste artikel TIRSDAGSTIPS! Spar penge på madbudgettet\nUdgivet i Noget med madTagget: groft, grovmad, restebrød, restemad, rester, sparemad, sundhed, sygdomsbekæmpelse, økonomi


DevOps | reload.dk\nDevOps er både en tilgang, et mindset og en række tekniske discipliner.\nOrdet er en sammentrækning af "Development" og "Operations", og beskriver altså en sammensmeltning af to discipliner som historisk set har været adskilt i store IT-projekter og -organisationer. Det er altså udvikling og drift, som er sammentænkt her. Det er sket på baggrund af den agile tilgang som er blevet mere og mere fremherskende. Det giver nemlig ikke meget mening at have hurtige iterationer og udvikling, hvis det ikke også kan komme i drift lige så hurtigt. Skal man vente 3 eller 6 måneder på at få noget ud i "produktion", så mistes momentum og værdifuld feedback. Så når man arbejder ud fra en DevOps tilgang, så er udvikling og drift én og samme ting - det er de samme mennesker som udvikler, idriftsætter og retter evt fejl. Tanken er så at gøre det så gnidningsfrit som overhovedet muligt, således idriftsættelse af opdateret kode bliver lige så nemt som at trykke Gem i et tekst-dokument.\nDet kræver så en masse automatiseringer - og det kræver systemer der kan hjælpe, således vi både gør det nemt, hurtigt og sikkert at rulle opdateringer ud. Der er mange tekniske discipliner i dette, og når du taler DevOps, så vil du også høre om Continuous Integration (CI), Continuous Deployment (CD), Automatisk test (fx Unit Tests, BDD osv), Virtualiseringsmiljøer (fx Docker), Cloud-baserede løsninger (typisk til at drive og skalere servermiljøer, fx Kubernetes) og meget andet.\nAlle disse ting er en del af vores hverdag i Reloa, og har det interesse, så fortæller vi meget gerne om, hvad vi gør, hvorfor det virker rigtig godt og ikke mindst, hvilken forretningsværdi det giver for dig som kunde. Det sidste kan vi dog godt give en forsmag på: Nemlig at vi kan rulle opdateringer ud meget hurtigt, ofte adskillige gange om dagen, hvilket betyder meget hurtig (og billig) reaktionstid og time-to-market. Det er et hit.\nArrangementer relateret til DevOps\nCases relateret til DevOps\nHøje ambitioner, lille budget, stor intern bevågenhed og uhørt mange sites der skulle kunne genereres ud fra Det Danske Spejderkorps' CRM og samtidig holde en høj kvalitet. Sådan lød startskuddet til projekt Gruppeweb, som er fællesbetegnelsen for 401 sites, et til hver enkelt spejdergruppe over hele landet.


Blå kors vorbasse. Blå Kors Center Sydjylland\nSite map Alkoholcenter er rystet: Misbrugere får lov at drikke | Billund | exen.aneqtcoo.se Samtaler finder sted torsdag den 8. Genbrug Frederikshavn, DK Din opgave vil være at komme med på vores ture rundt iFrederikshavn og omegn, for at hente og bringe møbler, tøj med mere rundt Deter Volunteer camp leader to Blue Cross Between camp in week 29 Blå Kors Danmark Middelfart, DK Are you also passionate about community and making a difference - so it is you we are looking for. Der er fokus på et så hjemligt miljø som muligt og samtidig en tydelig struktureret hverdag fuld af gode blå. Hun er uddannet teolog med bifag i sprogvidenskab, og er desuden kendt på redaktionen som en kvinde, der har let til latter. Indgå i tæt teamsamarbejde i den enkelte kors. Som netværksmedarbejder vorbasse du selv tilrettelægge dine arbejdstider ud fra de konkrete opgaver og kan ligge i tidsrummet kl. Alle filtre Ryd Annuller Anvend. Blå Kors Center Sydjylland er et bo- og behandlingstilbud for mennesker, der både har en psykisk lidelse Vorbasse exen.aneqtcoo.serscentersydjylland. dk. Hjemløse. Mennesker med akutte problemer som alvorligt misbrug og hjemløshed kan få ophold på Blå Kors Center Sydjylland iflg. Serviceloven § Se tilbud.\nBLÅ KORS VORBASSE - blodsprængning i øjet og hovedpine. Forsigtig optimisme i Blå Kors\nBlå kors vorbasse, villads fra valby låner en båd Flere lignende job\nKravet er dog en uddannelse indenfor de socialfaglige områder pædagog, diakon, socialrådgiver, sygeplejerske, assistent ol. Du skal også være kors til alt hvad der har blå computere at vorbasse. Blå Kors har syv væresteder, fem botilbud, tre pensionater, Blå Kors har også 11 afdelinger med terapi for unge, hvis forældre drikker, TUBA, BLÅ KORS CENTER SYDJYLLAND - SØNDERHEDEVEJ 7 - VORBASSE - T. -. Blå Kors Hjemmet Fredshavn er et bo- og behandlingstilbud for mennesker med dobbeltdiagnose. Sønderhedevej 7, Vorbasse. tlf. Læs mere om alkoholmisbrug og om Blå Kors Danmarks arbejde på exen.aneqtcoo.se Persondatapolitik BLÅ KORS CENTER SYDJYLLAND - SØNDERHEDEVEJ 7 - VORBASSE - T. -. Blå Kors Center Sydjylland er et bo- og behandlingstilbud for mennesker, der både har en psykisk lidelse og et misbrug af alkohol eller andre rusmidler. hven færge helsingør Ankestyrelsen har netop afgjort, at Blå Kors ikke må hindre druk på bostedet i Vorbasse. Ankestyrelsen har den 3.\nBlå Kors Hjemmet Fredshavn er et bo- og behandlingstilbud for mennesker med dobbeltdiagnose. Sønderhedevej 7, Vorbasse. tlf. Blå Kors Center Sydjylland, Vorbasse. Synes godt om · 14 taler om dette · 46 har været her. Blå Kors Center Sydjylland er et tilbud til hjemløse. Blå Kors Center Sydjylland, Vorbasse. likes · 66 talking about this · 46 were here. Blå Kors Center Sydjylland er et tilbud til hjemløse, med fokus. Blå Kors Center Sydjylland, Vorbasse. Synes godt om · 14 taler om dette · 46 har været her. Blå Kors Center Sydjylland er et tilbud til hjemløse. Blå Kors Center Sydjylland, Vorbasse. likes · 66 talking about this · 46 were here. Blå Kors Center Sydjylland er et tilbud til hjemløse, med fokus. Kontaktinformation på Blå Kors Center Sydjylland Vorbasse, telefonnummer, adresse, se information for firmaer.\nBLÅ KORS VORBASSE - hvordan laver man sløjfer af gavebånd. Forsigtig optimisme i Blå Kors\nDer er opstået en fejl:. Beskeden er sendt. En afgørelse slår fast, at Blå Kors i Vorbasse ikke kan forbyde borgere at drikke, når de er i alkoholbehandling. Det risikerer at ødelægge behandlingen for andre, mener Blå Kors.\nBlå Kors Center Sydjylland blå kors vorbasse Feedback, stof til forsiden og kalender. Mangler dit arrangement i kalenderen? Har du nyheder til forsiden? Så send en mail til vorbasse@exen.aneqtcoo.se exen.aneqtcoo.se har to redaktører til forsiden og kalenderen: Jens Ole Svendsen og Inger Donslund. exen.aneqtcoo.se Author: Ind. blÅ kors center sydjylland - sØnderhedevej 7 - vorbasse - t. - csyd@exen.aneqtcoo.se - exen.aneqtcoo.se - cvr\n4. jan En afgørelse slår fast, at Blå Kors i Vorbasse ikke kan forbyde borgere at drikke, når de er i alkoholbehandling. Det risikerer at ødelægge. aug Vi inviterer til sommerfest / Åbent Hus med sjove aktiviteter for alle. Se indbydelsen her. Sæt allerede nu X i kalenderen: Torsdag, d. De tre første afdelinger ligger i Midtjylland (Herning), Sydjylland (Vorbasse) og 4plus Midtjylland og Sønderjylland tømmer tøjcontainere for Blå Kors Genbrug.\nBlå Kors Center Sydjylland søger en socialfaglig medarbejder lønsumsafgift 2016 sats\nI serien om hverdagens gode hænder er Anne Klysner på besøg hos Blå Kors- hjemmet Fredshavn i Vorbasse, et behandlings- og botilbud for borgere med. stor hvid hund\nBo- og behandlingstilbud Arden - Blå Kors Rold Skov Høftemarksvej 1, Arden roldskov@exen.aneqtcoo.se tlf. Forstander Hanne Thomsen. Adresse. Blå Kors Center Sydjylland Sønderhedevej 7 Vorbasse. Region: Syddanmark Kommune: Billund CVR nr.:\n|Pizza sauce, at hun styrer egenkontroldelen for sin far, ost, løg, pepperoni, champignon. |Pizza sauce, pepperoni, ost, bacon og pølse.\nBlå Kors Vorbasse - firmaer, adresser, telefonnumre. Dagens 17 mest populære job inden for Blå Kors i Danmark Brug dit faglige netværk til at finde Servicemedarbejder til Center Sydjylland - Vorbasse.\nBlå Kors. exen.aneqtcoo.se giver dig firmainformation om Blå Kors Center Sydjylland. Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere.\nexen.aneqtcoo.se giver dig firmainformation om Blå Kors Center Sydjylland. Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere. Blå Kors Center Sydjylland, Vorbasse. Synes godt om · 14 taler om dette · 46 har været her. Blå Kors Center Sydjylland er et tilbud til hjemløse. Kontaktinformation på Blå Kors Center Sydjylland Vorbasse, telefonnummer, adresse, se information for firmaer. Feedback, stof til forsiden og kalender. Mangler dit arrangement i kalenderen? Har du nyheder til forsiden? Så send en mail til vorbasse@exen.aneqtcoo.se exen.aneqtcoo.se har to redaktører til forsiden og kalenderen: Jens Ole Svendsen og Inger Donslund. exen.aneqtcoo.se Author: id.\nBlå kors vorbasse, marc jacobs cover til computer Flere lignende job\nBlå Kors Center Sydjylland søger en socialfaglig medarbejder Blå Kors Center Sydjylland. Sønderhedevej 7, Vorbasse. Mail: hr-f@exen.aneqtcoo.se maj I Vorbasse har Blå Kors nu et nyåbnet omsorgshjem»Fredshavn«med plads til syv»dobbeltdiagnosticerede«misbrugere. Den første ankom i. Der vil være plads til blå afprøve dine ideer og det er et frivilligt arbejde, hvor du får rig mulighed for at få erfaring på dit CV Vi søger en faglig leder, der kan kvalitetssikre, udvikle, implementere og konsolidere faglige tiltag internt kors organisationen og Det er en vigtig del af arbejdet at opbygge relationer til brugerne, så de oplever sig rummet i deres svære livsvilkår og at motivere Som frivillig i Blå Kors bidrager du med hjælp til børn vorbasse unge som har forældre med alkohol problemer, udsatte mennesker og generel Vi har et overskueligt system - og så er det bare spændende at være i den afdeling, hvor du vil være med til at sætte standarden for Ankestyrelsen har netop afgjort, at Blå Kors ikke må hindre druk på bostedet i Vorbasse. Ankestyrelsen har den 3. De vil fremover blive rigtig dårligt hjulpet med den her afgørelse, siger Christian Bjerre.\njan Ankestyrelsen har netop afgjort, at Blå Kors ikke må hindre druk på bostedet i Vorbasse. Ankestyrelsen har den 3. januar med henvisning til. Blå Kors Center Sydjylland, Vorbasse. likes · 15 talking about this · 46 were here. Blå Kors Center Sydjylland er et tilbud til hjemløse, med fokus Followers: Blå Kors Genbrug har mere end 50 genbrugsbutikker i Danmark. Overskuddet går til Blå Kors Danmarks hjælpearbejde for udsatte børn og voksne i Danmark. De tre første afdelinger ligger i Vorbasse, Herning og Aabenraa – men vi vil meget gerne udbygge til flere byer. De enkelte afdelinger skal efter en indkøringsperiode være økonomisk selvbærende. 4plus tømmer tøjcontainere for Blå Kors Genbrug, sorterer og transporterer tøjet. En af afdelingerne saver, kløver og sælger brænde. Blå Kors Pensionat Taastrup tilbyder husly, mad, struktureret støtte og efterværn til mennesker, som reelt eller funktionelt er uden eget hjem. VORBASSE RØDE KORS GENBRUG ÅBNINGSTIDER. Find Kontakt informationer Og Åbningstid Hos Røde Kors Genbrugsbutik. Se Adresse Og Telefon Nummer På Genbrug I Vorbasse. VORBASSE RØDE KORS GENBRUG ÅBNINGSTIDER. Find Kontakt informationer Og Åbningstid Hos Røde Kors Genbrugsbutik. Se Adresse Og Telefon Nummer På Genbrug I Vorbasse. De tre første afdelinger ligger i Midtjylland (Herning), Sydjylland (Vorbasse) og Sønderjylland (Aabenraa) – men vi vil meget gerne udbygge til flere byer. 4plus er etableret af Blå Kors Danmark men drives som selvstændige virksomheder, der efter en indkøringsperiode skal være økonomisk selvbærende. Officiel virksomhedsinformation\nAlkoholcenter er rystet: Misbrugere får lov at drikke Blå Kors Pensionat Taastrup\nkvickly bager skibhusvej åbningstider\nSiguiente: Teknisk skole odense risingsvej » »\nAnterior: « « Svendborg senior sælges\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Blå kors vorbasse exen.aneqtcoo.se


Modulært køkken - et par trendy og funktionelle løsninger til køkkenet\nNår det kommer til køkkener, oplever du konstante innovationer. Men modulære køkkener har altid nydt stor popularitet. De er så funktionelle, at de dækker forskellige behov. Du har stor frihed til at designe køkkenet, hvilket også gør madlavning til en ægte oplevelse. Og fordi hver husmor lægger stor vægt på, at madlavning er sjovt, gør vi nu opmærksom på det modulære køkken. Du finder helt sikkert inspirerende ideer til dit eget køkkendesign!\nModulkøkkener sætter et moderne og kompakt køkkendesign i rampelyset\nKompakthed er et centralt begreb, når det kommer til moderne køkkenmøbler. Fleksibilitet og individuelt design også … Heldigvis er der moderne køkkenkoncepter, der kombinerer alt dette: Det handler om det modulære køkken. De moderne modulkøkkener fjerner mange begrænsninger i køkkendesign – grundplanen spiller ikke længere en så afgørende rolle i køkkendesign – flydende moduler og sammenklappelige løsninger er en stor hjælp i køkkenet.\nIsær når det skal være meget funktionelt!\nPraktisk design af arbejdsfladerne i det moderne køkken\nHvad er et modulært køkken?\nEt sådant køkken består af individuelle dele, som tilsammen skaber et overordnet billede. En stor fordel ved modulkøkkenet er, at der ikke er paneler på de enkelte moduler. Så du kan nemt tilpasse dem til ethvert rum. Selvfølgelig har dette også visse ulemper, men mere om det lidt senere! Modulære køkkener har et sømløst og moderne look.\nFlydende køkkenskabe giver køkkenet et problemfrit udtryk\nHvorfor er modulkøkkener så praktiske?\nModulkøkkener indskriver sig perfekt i et åbent køkken og generelt i moderne stuerumskoncepter. Det moderne udseende skyldes i høj grad manglen på kanter. Et super kreativt køkkendesign kan skabes ved hjælp af det modulære køkken.\nDet moderne køkken er iøjnefaldende og funktionelt\nDer er en række andre bekvemmeligheder, som modulkøkkenerne tilbyder. For eksempel, hvis du flytter til en anden lejlighed, giver det modulære køkken ikke problemer. Selvom du planlægger en renovering, kan du nemt skifte fra et modul til et andet. Du kan også til enhver tid udvide modulerne og give mere lagerplads i køkkenet. At kombinere individuelle moduler er tilladt og endda ønskeligt, hvis du sigter efter dit drømmekøkken! Praktisk, ikke sandt?! Vi synes, det er fantastisk, at du kan designe dit unikke køkken individuelt.\nForskellige områder i modulkøkkenet kan designes i forskellige højder, så køkkenet er fuldstændigt funktionelt for alle\nModulære køkkener ser et smukt ud\nEt modulkøkken har også ulemper?\nDesværre ja! Hvilken en?\nModulkøkkener er potentielle snavsfælder, fordi de ikke har paneler\nNogle har visse bekymringer om, at et modulært køkken ikke skaber et ensartet udseende\nNogle gange går meget plads tabt i det modulære køkken\nKombiner køkkenmoduler i forskellige farver til et tiltalende indretning\nHvis du redesigner eller renoverer din lejlighed, er modulkøkkener altid en stor hjælp. Selvom du flytter, skulle du ikke planlægge et nyt køkken! I små rum kan du også designe et køkken, som du vil. Du har også et stort udvalg af muligheder for at skabe et smukt udseende i det moderne køkken.\nI dette virvar af ideer og designs ønsker vi dig dog held og lykke med designet af dit modulkøkken!\nPift det moderne modulkøkken op med smukke vægdekorationer\nFrisk idé om hvordan man kombinerer farver i det modulære køkken\nMatch farven på køkkenskabet med tapetet\nOpret et rummeligt køkkendesign med masser af opbevaringsplads\nModulært køkken i et lille område\nEnkelt, men stilfuldt design i brune nuancer\nFarvede accenter bringer en frisk flair til det modulære køkken\nHvide køkkener er super trendy\nModulært køkken med nedhængt loft\nLad det, der er i køkkenskabene, være synligt\nMinimalistisk og trendy


Læs mere om Kierkegaard og ledelse « Kirstine Andersen\nCitater fra Kierkegaard og ledelse\n‘Ledelse er at opnå resultater sammen med og gennem andre. Ledelse er en samling aktiviteter, som handler om at få en organisation – et fællesskab – til at skabe noget sammen. Ledelse er en social aktivitet, der har med mennesker at gøre, uanset hvilket ledelsesniveau man er på’. (side 10)\n’At træde i karakter som leder er en stadig øvelse i at være den man er, der hvor man skal være’. (side 68)\nSagt om Kierkegaard og ledelse\n’Det er befriende med den eksistentielle vinkel, så fokus kommer væk fra de generelle metoder og hen til, at lederen finder sin egen forståelse af, hvordan han leder, og hvilke eksistentielle udfordringer, det giver. Kierkegaard og ledelse er et inspirerende bud på, hvordan man kan arbejde med identitetsskabende processer, så lederen kan finde sig selv i lederjobbet.’\n‘I en tid med mange forandrdinger er der brug for at fokusere på, hvad man selv står for som menneske og leder, så man ikke glemmer sig selv i forandringerne. Bogen giver mig min ledelsesfilosofi, som er med til at forene mig som menneske og leder. ‘ Kommunaldirektør\n‘Da jeg sad og læste bogen begyndte jeg at skrive mine dilemmaer ned. Det værdifulde er at få sat ord på, at der er nogen dilemmaer – afvejninger af det menneskelige og det forretningsmæssige. Spændingsfeltet mellem hvem jeg er som menneske – og rollen. Det blander vi sammen i det daglige.’\n’Jeg er leder i en ingeniørdrevet virksomhed, som kan have svært ved at håndtere det menneskelige. Lederne er meget handlingsorienterede, og har svært ved at have det svært ved noget. Bogen beskriver noget, som er meget fundamentalt eller elementært, – men som er svært at tale om.\nPå den baggrund brugte jeg Kierkegaard og ledelse til at sige: der er nogen ting, der er svære, men man kan godt skab et rum, hvor man kan være med det, der er svært, uden at man nødvendigvis kan handle på det.\nDerfor købte jeg bogen til hele ledergruppen, og bad dem om at læse den og vælge to ting ud, som betød noget for dem. Vi tog på seminar og brugte bogen til at skabe et rum, hvor vi kunne tale om, at der er nogen ting, der er svære på det personlige plan. Der er nogen dilemmaer.’ Afdelingschef


Home > PRODUKTER > LEISTER Unidrive 500\nUden overdrivelse; et virkelig gennemtænkt og genialt produkt udviklet i en "symbiose" med repræsentanter fra slutbrugere dvs. tagdækkere, læringsmiljøet og LEISTER unikke udviklingsteam. Sammen har de bragt dette vidunder til verden; en semiautomatisk varmluftbaseret maskine til svejsning af de fleste typer folietage - PVC, TPO, CPE mv.\nMaskinen er tænkt til brug langs opkanter, i skotrender, opad vægge, langs taglys og andre installationer på et tag. Maskinen betjenes med 2 greb, kan kører i begge retninger og naturligvis kan dysen vendes 180 gr. Med en svejsehastighed på ca. 3-4 gange så hurtigt som almindelig håndsvejsning byder Unidrive 500 sig til, som den foretrukne kandidat til denne type foliesvejseopgaver.\nUnidrive 500 udmærker sig ved:\nErgonomisk og udførelsesmæssig sikker og kontrolerbar trykstyring.\nPålidelig konstant kvalitet i svejsningen. Opvejer selv ved lavspænding.\nPraktisk - motoren kan skifte kørselsretning.\nUnidrive 500 er er perfekt til anvendelse i følgende brancher:\nEffekt W 2200\nTemperature C 100 - 580\nSpeed 0.7 - 4.5\nSize(L × W × H) 297 x 275 x 173\nConfig 1 Semiautomatisk Automater


Alle restauranter i Carlsbad Restauranter i nærheden af Swami's\nGlutenfri retter restauranter i Carlsbad\nVegetarisk restauranter i Carlsbad\nAlle aktiviteter i Carlsbad Aktiviteter i nærheden af Swami's\nUSA›Californien›Carlsbad›Restauranter i Carlsbad› Swami's\n103 anmeldelser Nr. 39 af 258 Restauranter i Carlsbad Udmærkelsescertifikatet Amerikansk, Sund\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 2780 Carlsbad Blvd, Carlsbad, CA 92008-2209 760-434-7455\nCarlsbad, Californien Mere Ocean Palms Beach Resort\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Swami's Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Swami's, kiggede også på\nCarlsbad, Californien Koko Beach\nCarlsbad, Californien Cafe Topes\nCarlsbad, Californien Alle restauranter I Carlsbad (326)\n2780 Carlsbad Blvd, Carlsbad, CA 92008-2209 Placering:\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Swami's Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 769 anmeldelser Carlsbad Village\n31 anmeldelser Carlsbad Village Farmers' Market\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 182 anmeldelser The Naked Cafe\n50 anmeldelser Gaia Gelato


Det kommunistiske Manifest i Danmark | Arbejdermuseet\nHjem // Bibliotek & Arkiv // Arbejderhistorie // Arbejderhistoriske temaer // Marx & Manifest // Det kommunistiske Manifest i Danmark\nDet kommunistiske Manifest kom ikke til at spille nogen direkte rolle i Danmark før fra 1870’erne og frem. Skønt førsteudgaven af manifestet fra februar 1848 indeholdt en erklæring om, at det ville blive ”udsendt på engelsk, fransk, tysk, italiensk, flamsk og dansk”, udkom det først i en dansk oversættelse i januar 1884, da det blev bragt i avisen Social-Demokraten. Året efter blev det udgivet som del af Socialistisk Bibliotheks skrifter redigeret af den socialdemokratiske partiformand P. Knudsen. Samme år var også første gang ”Kapitalen” blevet udgivet på dansk.\nJulius Bomholt underviser i Marx på Esbjerg Højskole 1935. Foto: Arbejdermuseet & ABA\nDet kommunistiske Manifest blev ikke nævnt i de danske aviser i 1840’erne eller i 1850’erne, og der er intet, der tyder på, at hverken Marx eller Engels spillede nogen særlig rolle for præsentationen af socialismen for de danske avislæsere i denne periode. Men indirekte kom deres forestillinger om ”der moderne Arbeiter” alligevel til at præge den danske debat, og avisen Neue Rheinische Zeitung, som var redigeret af Karl Marx og Friedrich Engels, blev ofte citeret i danske aviser.\nVed landsmødet i Landsforeningen Sovjetunionen-Danmark overrakte sekretær i Landsforeningen Sovjetunionen-Danmark, Ingmar Wagner, et eksemplar af “Det kommunistiske Manifest” med Dea Trier Mørchs træsnit til den sovjetiske forening. Bragt i Land & Folk, d. 5. jan 1971. Foto: Arbejdermuseet & ABA\nI 1800-tallets sidste årtier kunne man finde marxistiske og revolutionære tanker i den danske arbejderbevægelse, men fra starten af det 20. århundrede blev den reformistiske retning, hvor man ønskede at ændre samfundet gennem reform og parlamentarisk arbejde frem for gennem væbnet revolution, stadig mere dominerende.\nOpblomstring i 1960’erne\nMarxismen og manifestet fik dog en opblomstring fra slutningen af 1960’erne, hvor en række nye grupper på venstrefløjen tog klasseteorierne og de revolutionære tankerne op igen. Det førte til en række genudgivelser af Det kommunistiske Manifest – bl.a. Dea Trier Mørchs illustrerede version fra 1969.\nI dag lever tankerne fra Marx og manifestet videre i en lang række bevægelser og teoretiske retninger med fælles udgangspunkt i en kritik af den kapitalistiske udvikling.


iFAVINE - Perfekt iltning af din vin med ren oxygen\nPatenteret system til iltning af din vin i lyntempo.\niFAVINE er producenten bag det patenterede iltningssystem iSommelier, der ved hjælp af avanceret teknologi ilter vinen på et par minutter og dermed blødgør tanninerne og forbedrer vinens smag og aroma.\nSystemet er perfekt til at klargøre en ung vin i sidste øjeblik, hvor man ikke har så meget tid.\nIltning af vin med oxygen\niSommelier virker ved, at den filtrerer luften og fjerner forurenende stoffer, urenheder og fugt og dermed skaber høj-koncentreret oxygen. Visse naturlige elementer i luften påvirker kvaliteten af en vin, når den iltes: forurening, lugt, fugt, forskellige niveauer af lufttryk og omgivelsestemperatur.\nLuften omkring os indeholder i gennemsnit 21% oxygen, 78% nitrogen, 0,1% CO2 og ædelgasser i meget mindre mængder. Teknologien i en iSommelier filtrerer luften, så der er 90% ren oxygen tilbage til at sende via karaflen op i vinen.\niSommelier super-ilter derfor vinen gennem den specielle karaffel med det rensede og højt koncentrerede oxygen. Der gøres på ingen måde brug af kemikalier.\nMikro-oxygenering af vin i karaffel\nProcessen minder meget om den såkaldte mikrooxygenering, man ser praktiseret visse steder hos vinproducenter verden over.\nDenne proces er meget populær blandt producenter af vine med højt indhold af garvesyre, da vinen blødgøres væsentligt hurtigere end tiden i et egefad ville kunne gøre det.\nHurtig iltning af vin\nModsat traditionel iltning i karaffel forkorter iSommelier iltningstiden fra flere timer til kun få minutter og bevarer alle vinens nuancer og aromaer.\niSommelier blødgør også tanniner. Tanniner eller garvesyre er en fenol som får det til at føles tørt og bittert efter man har drukket rødvin. iSommelier er ekstremt tidseffektiv og modner vinen der ellers ville kræve mange års lagring.\nVinentusiaster vil opleve en blødere, rundere og mere kompleks smag. Selv meget unge vine får en meget forbedret smag.\nMed iSommelier følger en app, hvor du har fuld kontrol over din iSommelier og du kan programmere dine foretrukne iltningsprogrammer. Du får også direkte adgang til IFAVINE netværket, hvor specifikke detaljer om vinen er samlet.\niSommelier i to varianter\nSystemet fås i to grundmodeller, en stationær og en bærbar. Den stationære fås i to udgaver.\nDen ene variant, kaldet iSommelier D038 styres direkte på enheden, og den anden, iSommelier D033 kan styres over WiFi med den medfølgende iFAVINE-app, deraf tilnavnene: med eller uden WiFi.\nSom en ekstra feature kan man købe systemet i en mobil udgave, også kaldet iSommelier D512. Den har et opladeligt batteri, som gør det muligt at bruge en iSommelier på terrassen eller andre steder uden strøm.\nDu kan naturligvis tilkøbe ekstra batterier og løse karafler med kapacitet på enten 200 ml eller 750 ml.\nDet seneste skud fra iFAVINE er deres iFAVINE Wine Preserver, der hjælper dig til at konservere dine vinrester efter, at du har åbnet flasken.\nAggregatet består af en pumpeenhed, der sender argon-gas ned i flasken og dermed fortrænger luften, der sendes ud af flasken via proppens ventil. På den måde konserveres din vinrest bedre end hvis du bruger en traditionel luftpumpe.\nWine Preserver systemet lægger sig et sted mellem en Coravin og en håndpumpe. Coravin er langt den mest effektive løsning og skal du ikke trække proppen op for at sende argongas derned. En håndpumpe er ikke nær så effektiv.\nTil gengæld er en Wine Preserver meget billigere end en Coravin, og ideen er bestemt ikke skidt.