Midtvejsevaluering af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen - PDF\nDownload "Midtvejsevaluering af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen"\n1 Midtvejsevaluering af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen Et projekt varetaget af Projektcenter Sønderjylland med Aabenraa, Tønder og Haderslev Kommuner Peter Rosendal Frederiksen CABI, Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats September 2009\n2 Publikationen Midtvejsevaluering af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen kan downloades fra hjemmesiderne og CABI - Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats Åboulevarden 70, Århus C Telefon: Fax: Projektcenter Sønderjylland og CABI Mindre uddrag, herunder figurer, tabeller og citater er tilladt med tydelig kildeangivelse. Skrifter, der omtaler, anmelder, citerer eller henviser til nærværende, bedes sendt til CABI. September 2009 CABI CABIs formål er at indsamle, systematisere og formidle viden om det rummelige arbejdsmarked, herunder om beskæftigelsesindsatsen for udsatte grupper og virksomhedernes sociale engagement. CABI kan som led i at frembringe ny viden medvirke til at udvikle beskæftigelsesindsatsen. CABI retter sin virksomhed primært mod indsatsen i jobcentrene og jobcentrenes samarbejde med virksomhederne.\n3 Midtvejsevaluering af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen - Et projekt varetaget af Projektcenter Sønderjylland med Aabenraa, Tønder og Haderslev Kommuner Peter Rosendal Frederiksen CABI, Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats September 2009\n4 FORORD Denne rapport er udarbejdet af CABI - Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats for Projektcenter Sønderjylland. Rapporten er midtvejsevalueringen af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen et kompetenceudviklingsprojekt. Projektet er støttet af Den Europæiske Socialfond og Indenrigs- og Socialministeriet (tidl. Velfærdsministeriet) samt arbejdsmarkedsudvalgene i de deltagende kommuner Haderslev, Tønder og Aabenraa og deres lokale beskæftigelsesråd (LBR). Hovedformålet med evalueringsrapporten er at redegøre for de foreløbige resultater af projektet og tilfredsheden hos projektets involverede målgrupper, det være sig private og offentlige virksomheder, kommuner, læger, a-kasser og faglige organisationer. CABI vil blandt andet beskrive og evaluere de væsentligste aktiviteter, afdække tilfredshed og udbytte af projektet hos interessenterne, forsøge at afdække en effekt af projektet og give en foreløbig status på indfrielsen af projektets mål. Da det er en midtvejsevaluering, vil der være et stort fokus på fremadrettede forbedringsforslag og læring for projektet i den resterende projektperiode. Det er i skrivende stund usikkert, om Projektcenter Sønderjylland kan finde finansiering efter socialfondsstøtten. Derfor får tankerne om forankring og økonomi efter 2010 et særligt fokus sidst i rapporten. Til grund for evalueringen ligger en lang række kvantitative og kvalitative undersøgelser. Deltagerne i alle projektaktiviteter har udfyldt et evalueringsskema, og der er desuden gennemført en webbaseret spørgeskemaundersøgelse med de deltagende private og offentlige virksomheder i september 2009 med henblik på at undersøge dels indfrielsen af projektets mål og dels virksomhedernes holdning til deltagerbetaling på kurserne. Der er endvidere i august 2009 afviklet kvalitative gruppeinterview, telefoninterview og personlige interview med et stort udsnit af projektets interessenter. Endelig har projektsekretariatet videreformidlet pressemeddelelser, artikler, foldere, kursusbeskrivelser og anden relevant statistik og information til evaluator. Konsulent Peter Rosendal Frederiksen fra CABI har fungeret som ekstern evaluator på projektet og har udarbejdet denne midtvejsevalueringsrapport. En stor tak skal lyde til de personer, der har bidraget til evalueringen. Peter Rosendal Frederiksen CABI, september 2009\n5 Indhold 1 SAMMENFATNING, KONKLUSION OG ANBEFALINGER KONKLUSION ANBEFALINGER TIL FORBEDRING AF INDSATSEN OM EVALUERINGEN PROJEKTETS BAGGRUND OG ETABLERING SYGEFRAVÆR OG SUNDHED AKTUELLE SAMFUNDSEMNER FORMÅL OG MÅLGRUPPER I PROJEKTET PROJEKTCENTER SØNDERJYLLAND, STYREGRUPPE OG TEKNIKERGRUPPE OPSTARTEN AF PROJEKTET PROJEKTETS GENNEMFØRELSE LIDT STATISTIK OM DELTAGERNE DE GENNEMFØRTE KURSUSAKTIVITETER FRA APRIL 2008 TIL AUGUST DELTAGERNES 30 FORSLAG TIL NYE AKTIVITETER I PROJEKTET AKTIVITETER PLANLAGT, MEN IKKE GENNEMFØRT UDARBEJDEDE VÆRKTØJER FORMIDLING OM PROJEKTET OG OMTALE FORELØBIGE RESULTATER TILFREDSHED HELE VEJEN RUNDT: LÆRERIGE KURSER OG GODE VÆRKTØJER PROJEKTETS DIREKTE OG AFLEDTE EFFEKTER PÅ ARBEJDSMARKED OG SAMFUND PROJEKTETS MÅLGRUPPERS UDBYTTE AF PROJEKTET SAMARBEJDET PÅ TVÆRS I PROJEKTET PROJEKTETS SAMARBEJDE MED GREEN NETWORKS DELPROJEKT FORELØBIG VURDERING AF INDFRIELSEN AF PROJEKTETS FORMÅL OG MÅLBARE MÅL REFLEKSIONER OVER FREMTIDEN OG FORANKRING BEHOV FOR ET CENTER PÅ TVÆRS AF SEKTORER, FAGGRUPPER OG KOMMUNER FORANKRING OG ØKONOMISK GRUNDLAG EFTER 2010 ET FORSLAG YDERLIGERE FINANSIERINGSMULIGHEDER TIL FORANKRING EFTER LITTERATUR OG KILDER BILAG BILAG 1: DATAINDSAMLING TIL MIDTVEJSRAPPORTEN BILAG 2: EVALUERINGENS METODE UDDYBET BILAG 3: UDDYBENDE STATISTIK OM DELTAGERNE I PROJEKTET... 94\n6 1 SAMMENFATNING, KONKLUSION OG ANBEFALINGER Gruppen af sygemeldte personer i Danmark udgør en stor arbejdskraftreserve og rummer et stort samfundspotentiale melder sig hver dag syg fra arbejde. Året rundt. EU, regeringen, beskæftigelsesregionerne, regionerne, kommunerne og mange virksomheder har for længst indset rationalet i at yde en indsats for at få bugt med sygefraværet. Regeringen har i juni 2008 fremlagt en handlingsplan for sygefravær og i efteråret og vinteren træder en ny lov om sygedagpenge i kraft, der blandt andet retter fokus mod at forebygge sygefravær ved at fremme en tidlig indsats, hvor sygemeldte er aktive under sygemeldingen. Undersøgelser viser, at den tilgang har effekt på deres tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Den nye sygedagpengelov strammer kravene til arbejdsgiverne, som skal gennemføre sygesamtaler og udarbejde halvdelen af en mulighedserklæring med den sygemeldte senest efter fire ugers sygemelding. Lægerne skal lave den anden halvdel af mulighedserklæringen. A- kasserne skal gennemføre sygesamtaler med de ledige, og jobcentrene får et økonomisk incitament for at få de sygemeldte hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet. Projektcenter Sønderjylland gennemfører i årene projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen et kompetenceudviklingsprojekt. CABI, Center for Aktiv Beskæftigelses- Indsats, er valgt som ekstern evaluator, og denne rapport udgør midtvejsevalueringen. Projektet støttes økonomisk af Socialfonden, Indenrigs- og Socialministeriet samt Aabenraa, Tønder og Haderslev Kommuners arbejdsmarkedsudvalg og deres lokale beskæftigelsesråd (LBR). Projektet samler en række aktører i bestræbelserne på at mindske sygefravær og fremme sundhed på arbejdspladserne. I løbet af det første halvandet år af projektperioden er der blevet afviklet cirka 50 kurser, temamøder og netværksarrangementer for deltagere (718 personer), der kommer fra 154 private og offentlige virksomheder, tre kommuner samt læger, a-kasser og faglige organisationer. Aktørerne får kompetenceudvikling og mulighed for videndeling og erfaringsudveksling på tværs af faggrupper og kommuner. Projektet har desuden udarbejdet og videreformidlet værktøjer om, hvordan man laver en stresspolitik, graviditetspolitik og afholder sygefraværssamtaler. Opstarten på projektet var lettere kaotisk, fordi bevillingen fra Socialfonden lod vente på sig, og nogle kommuner og deres LBR var afventende med at give grønt lys til medfinansieringen. Sønderborg Kommune, som ellers havde været med i det tidligere projekt sammen med de tre andre kommuner, sprang fra på målstregen, og Haderslev Kommune var lige ved at gøre det samme. Projektmedarbejderne og projektlederen blev ansat med forsinkelse, hvilket skubbede mange af aktiviteterne og etableringen af projektet. Men i slutningen af 2008 tog begivenhederne fart, og projektet har nu nået sine måltal for antallet af arrangementer og deltagere samt tilfredsheden med arrangementerne, som fremgår af måltallene. Side 1\n7 1.1 Konklusion CABI kan konkludere, at Projektcenter Sønderjylland i projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen midtvejs i forløbet har gennemført en række informative og lærerige kurser, temamøder og netværksmøder samt udviklet tre konkrete og håndterbare værktøjer. Deltagernes tilfredshed med arrangementerne er meget høj, og Projektcenter Sønderjylland ses af de involverede aktører som et samlingspunkt for indsatsen mod sygefravær og for sundhedsfremme i Aabenraa, Tønder og Haderslev Kommuner. Projektet har også nogle udviklingspunkter, som evaluator vil gennemgå i anbefalingerne nedenfor. Hvis udviklingspunkterne bliver implementeret, øger Projektcenter Sønderjylland sine chancer for fortsat at eksistere, når EU-støtten ophører ved udgangen af Øget kompetenceudvikling og viden om sygefravær og sundhed i Syddanmark Indtil videre har deltagere været med i projektets 50 kurser, temamøder og netværksmøder, og de flest af dem har set de tre værktøjer, der er blevet udarbejdet om graviditetspolitik, stresspolitik og sygefraværssamtaler. Deltagerne kommer fra 147 private og offentlige virksomheder samt medarbejdere fra Aabenraa, Tønder og Haderslev Kommuner, lokale læger, a-kasser og fagforeninger. Fælles for deltagerne er, at de har øget deres vidensniveau og er blevet opkvalificeret inden for sygefravær, sundhedsfremme og det rummelige arbejdsmarked. Der er generelt en tilfredsstillende tilslutning til projektets arrangementer. Flere kurser har været overbooket, og projektet måtte sige nej til interesserede, mens enkelte har haft meget få deltagere især arrangementerne for lægerne. Enkelte kurser er blevet aflyst grundet manglende tilslutning. Et tværgående samarbejde, der arbejder med rammevilkår i flere kommuner, faggrupper og sektorer En af de helt store forcer ved dette projekt er det tværgående samarbejde blandt forskellige faggrupper og sektorer på tværs af Aabenraa, Haderslev og Tønder Kommuner. Hvis Projektcenter Sønderjylland og projektaktiviteterne skal forankres efter 2010, hvor EU-støtten ophører, bliver det tværgående samarbejde et af hovedargumenterne. Hovednøglen til at få bugt med sygefraværet ligger i en tidlig indsats og et effektivt samarbejde på tværs af arbejdspladserne og de relevante instanser. Her kan Projektcenter Sønderjylland tilbyde at være igangsætter, formidler af viden og kompetenceudvikler af parterne. Et effektivt tværgående samarbejde kræver en kompetent projektledelse, og her udmærker projektsekretariatet hos Projektcenter Sønderjylland sig. De fire projektansatte gør en stor indsats, og der er styr på planlægning, administration og gennemførelse af arrangementerne og udarbejdelsen af værktøjer. Projektledelsen supporteres af en dygtig teknikergruppe, der er med til at ideudvikle og yde sparring i forløbet. Side 2\n8 Projektet virker til at have en effekt på en mindskning af sygefraværet 5 procent af de deltagende private og offentlige virksomheder erklærer, at projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen har medvirket til, at virksomheden helt sikkert har mindsket sygefraværet, mens 28 procent mener, at det måske er sket. Det er det nærmeste, evaluator kommer på at bevise en direkte effekt af projektet på sygefraværet. Derudover ser vi nogle mulige afledte effekter i, at antallet af personer på sygedagpenge er faldet generelt i de tre kommuner fra (dog er det steget en smule i Haderslev Kommune), mens udviklingen på landsbasis er gået den anden vej. Høj tilfredshed med projektets aktiviteter, oplægsholderne og faciliteterne 95,2 procent af alle deltagerne har samlet set været tilfredse eller meget tilfredse med projektets aktiviteter. Det er langt over projektets ellers ambitiøse mål på 80 procent. Det er et meget flot resultat. Samtidig er 95 procent af deltagerne enten tilfredse eller meget tilfredse med oplægsholderne, deltagernes forventninger er i høj grad blevet indfriet, og de har fået brugbare input til deres arbejde. Endelig har lokalerne og forplejningen har været i top. 93 procent af deltagerne er tilfredse eller meget tilfredse med dem. Øget social ansvarlighed på arbejdspladserne kan formentlig betale sig Noget tyder på, at det betaler sig på virksomhedernes bundlinje at være socialt ansvarlige og forsøge at bearbejde og forebygge sygefravær. En konkret virksomhed, der er med i projektet, tjener en million kroner på bundlinjen, hver gang den kan skære 1 % af sygefraværet. Der er i dette projekt ikke lavet en return on investment-analyse af virksomhedernes sociale ansvar, men noget tyder på, at det kan betale sig. A-kasserne nævner desuden, at flere af de store virksomheder, der har været med i dette projekt, har ændret deres holdning til sygefraværsindsatsen, hvilket er et stort skridt i den rigtige retning. Bred formidling til aktører i Sønderjylland Projektet har indtil videre udsendt 16 pressemeddelelser, en række nyhedsbreve, tre kursuskataloger, de tre værktøjer og megen anden relevant information til netværket af aktører og lokale medier. Derudover fungerer centrets hjemmeside som informationskanal, og interesserede har blandt andet mulighed for at downloade de tre værktøjer og tilmelde sig til arrangementerne direkte på hjemmesiden. Formidlingen fra projektet har resulteret i en relativ stor omtale i de lokale medier. Mange kender projektet, men med en ekstra formidlingsindsats kan det komme ud til endnu flere af de primære interessenter. Lægerne på banen i forhold til virksomhederne og kommunerne Med regeringens nye lovgivning på sygefraværsområdet skal lægerne til at udarbejde den anden halvdel af den sygemeldte medarbejders mulighedserklæring. Virksomhederne skal sammen med medarbejderen udarbejde den første halvdel. Det har været nærliggende for Side 3\n9 Projektcenter Sønderjylland i dette projekt at invitere lægerne ud til virksomhederne, så de kan se med egne øjne, hvordan virkeligheden er på arbejdspladserne. Der har været et par virksomhedsbesøg for lægerne. Lægerne skal også lave den ene halvdel af mulighedserklæringen for ledige sygedagpengemodtagere, mens kommunerne skal lave den anden halvdel. Derfor har Projektcenter Sønderjylland også arrangeret fælles arrangementer for de to grupper. For eksempel har sagsbehandlerne og lægerne været til Spis med din lægearrangement. Det er ikke nemt at få lægerne til at deltage i arrangementerne, men det er i nogen grad lykkes i dette projekt. Netværkssamarbejde mellem kommunerne og a-kasser/faglige organisationer En tidligere telekommunikationsdirektør er citeret for at have sagt, at samtale fremmer forståelsen. Det gælder også løsningen af problemstillinger inden for sygefravær, som både den sygemeldtes kommune og a-kasse/faglige organisation skal indover. Projektcenter Sønderjylland har igangsat en række netværksarrangementer i Aabenraa, Tønder og Haderslev Kommuner, som har medvirket til at øge det fælles sprog mellem parterne. Forankringen og finansiering af Projektcenter Sønderjylland ved socialfondsstøttens ophør Alle interessenter i indsatsen mod sygefravær og sundhedsfremme slår fast, at der er et behov for et center som Projektcenter Sønderjylland. Men langt fra alle er villige til at finansiere tiltaget. Kommunerne fattes penge, mens LBR og Socialfonden ikke kan og må støtte projekter, der ligner drift. Projektcenter Sønderjylland har udarbejdet et forankringsnotat, hvor en kommende finansiering søges fundet hos arbejdsmarkedsudvalgene og LBR i de deltagende kommuner. Der tænkes etableret et nyt tværkommunalt center, som i den arbejdsmarkedsudvalgsfinansierede del etablerer en række kurser for kommuner og virksomheder, erfagrupper og fundraising. I den LBR-finansierede del vil Projektcenter Sønderjylland udvikle det tværkommunale samarbejde og koordinere LBR-dagsordener og fælles informationsarbejde til lokale virksomheder. Evaluator finder forslaget til fremtidig forankring interessant og foreslår i rapporten en række yderligere medfinansieringsmuligheder, nemlig: 1. Kommuners sundhedsafsnit som medfinansiering (ikke kun arbejdsmarkedsudvalg) 2. Projektcenter Sønderjylland som tværkommunalt sekretariat for LBR 3. Sønderborg, Vejen eller andre kommuner også med til at medfinansiere 4. Puljemidler og EU-støtte (som projektet også selv foreslår som fundraising) 5. Deltagerbetaling eller medlemskab for kursusdeltagerne Ud over udfordringerne med at forankre projektet efter socialfondsprojektet, står projektet ikke over for så store barrierer. Der var som nævnt en kaotisk opstart, som var lige ved at forpurre alle de gode tanker, der var tænkt. Projektet overvandt problemerne. Side 4\n10 Derudover har der i den seneste statusperiode været aftagende interesse fra virksomhederne til at deltage i projektets aktiviteter. Det skyldes formentlig finanskrisen og virksomhedernes medfølgende ekstra fokus på drift og omkostninger. Samtidig har de kommunalt ansatte fra Haderslev Kommune ikke deltaget i så stor udstrækning som medarbejderne fra Aabenraa og Tønder Kommuner. Det skyldes formentlig arbejdspresset og prioriteringer i Haderslev Kommune. Fra september 2009 begynder det dog igen at se markant lysere ud med tilmeldingerne, oplyser projektet. 1.2 Anbefalinger til forbedring af indsatsen Evaluators anbefalinger nævnes løbende gennem rapporten. I dette afsnit er de væsentligste 11 anbefalinger kort summeret op. Anbefaling 1: Bevar troen og motivationen på et tværgående center fra 2011 Det kan være svært at se LBR og Socialfonden støtte projektet fremover. Kommunerne mangler også penge. Evaluator anbefaler Projektcenter Sønderjylland fortsat at tro på, at en løsning kan findes. De repræsentanter for LBR og kommunerne, som evaluator har interviewet, siger alle, at der er behov for Projektcentret. Mange siger også, at der må kunne findes en løsning. Projektcentret anbefales at fortsætte arbejdet på en forankring. Anbefaling 2: Bevar fokus på at få kommunerne til at finansiere hovedparten af centret fra 2011 Hvis kommunernes LBR kan se en ide i det nyeste forankringsnotat fra september 2009, som projektet har udarbejdet, er der god grund til for Projektcenter Sønderjylland at bevare fokus på at få kommunerne og deres LBR til at finansiere hovedparten af centret fra Projektet agter og anbefales også sideløbende at søge pulje- og fondsmidler til en eventuel ekstra medarbejder. Denne ekstra medarbejder kan også komme, hvis enten Sønderborg eller Vejen Kommune siger ja til at være med. Men nu skal de tre nuværende kommuner først overbevises om, at det er en god idé. Projektet anbefales at prioritere arbejdet på at få kommunerne med på ideen fremover. Som udgangspunkt anbefaler evaluator, at det først som sidste udvej overvejes at inddrage deltagerbetaling og medlemskab for at deltage i kurserne. Anbefaling 3: Mere fokus på fastholdelse: Øg inddragelse af kommunernes forvaltninger, f.eks. sundhedsafsnit Flere af projektets interessenter kan godt forestille sig, at Projektcenter Sønderjylland fremover fortsat fungerer som sekretariat for et tværgående samarbejde, evt. en erfa-gruppe, mellem de deltagende kommuner. Derudover har projektet en god kontakt til mange af områdets virksomheder, som kan være værdifuld for kommunernes sundhedsafsnit. Side 5\n11 Evaluator anbefaler projektet at øge fokus på fastholdelse og sundhedsfremme. På den måde lægger man sig tæt op ad regeringens handlingsplan, der støtter en tidlig indsats og forebyggelse af sygefravær frem for at bekæmpe sygefravær, når det er opstået. Anbefaling 4: Inviter et par virksomheder og sundhedsafsnitschefer ind som medlemmer af teknikergruppen I øjeblikket sidder der én virksomhed i styregruppen for projektet, men der er ingen virksomheder repræsenteret i teknikergruppen. Virksomhederne besidder en ekspertviden om virkeligheden ude på arbejdspladsen, så derfor anbefaler evaluator, at teknikergruppen inviterer et par virksomheder ind som medlemmer. Hvis der fremover skal mere fokus på sundhedsfremme og forebyggelse, anbefales projektet også at invitere cheferne for sundhedsafsnittene ind i teknikergruppen. Anbefaling 5: Inddrag nye aktører samt flere virksomheder i projektet mere opsøgning Evaluator anbefaler projektet at overveje at inddrage Arbejdsskadestyrelsen, sygehusene, psykologer og forsikringsselskaber som nye deltagere i projektets aktiviteter på det taktiske niveau. Det kan være i netværk, som oplægsholdere eller som sparringspartnere. Desuden anbefales projektet at øge opsøgningen, så der rekrutteres endnu flere virksomheder og nogle af de grupper, der pt. har et højt fravær fra arbejdspladsen. Det kan være skolelærere, pædagoger og ansatte på social- og sundhedsområdet. Der er mange virksomheder i kommunerne, der ikke har hørt om Projektcentret, men som har et behov for at tage del i samarbejdet. Alene i Haderslev Kommune er der momsnumre, så der er nok at gå i gang med for projektet, som har kontakt til cirka 650 virksomheder i alt i det tre kommuner. Anbefaling 6: Større fokus på aktiviteter, der udvikler best practice Regeringen påviser, at det har en virkning på mindskningen af sygefravær, hvis der udvikles flere best practice hos de aktører, der arbejder med de sygemeldte. Det er både i sygedagpengeafdelinger og hos virksomheder, læger, a-kasser og faglige organisationer, det er relevant. Projektcenter Sønderjylland kan i kommende aktiviteter og i sin formidling lægge yderligere vægt på de gode eksempler og best practice. Anbefaling 7: Projektcentret som foredragsholder på arrangementer Medarbejderne i Projektcenter Sønderjylland har deltaget i størstedelen af projektets arrangementer. Deres viden om sygefravær og sundhedsfremme er øget i løbet af det sidste halvandet år. Derfor kan man forestille sig, at medarbejderne kan planlægge og selv afholde nogle af de kommende arrangementer. Dermed gør Projektcentret sig klar til den virkelighed, der møder dem efter socialfondsprojektets ophør, hvor det kan blive relevant, at Projektcentret også varetager implementering ude på virksomhederne og i kommunerne. Side 6\n12 Anbefaling 8: Undersøg effekt og anvendelse af de udarbejdede værktøjer og udbred dem til endnu flere via en øget formidling Der hersker tvivl om, hvor meget de tre udarbejdede værktøjer bliver anvendt ude på arbejdspladserne. De fleste, som evaluator har interviewet, siger, at det er nogle gode værktøjer. Men de færreste har brugt dem. Evaluator anbefaler, at Projektcenter Sønderjylland laver en effektmåling på værktøjerne. Bruges de ude på arbejdspladserne? Projektcentret arbejder i forankringsstrategien med et scenarie om, at der skal tages ressourcer fra værktøjsudarbejdelsen, som i stedet skal gå til fundraising. Det er fornuftigt, hvis kun få mennesker bruger værktøjerne, men ufornuftigt hvis mange mennesker bruger dem. Anbefaling 9: Opfordr virksomhedskonsulenterne til at tage værktøjerne med ud på arbejdspladserne En måde at få værktøjerne med ud på arbejdspladsen og taget i brug, når der er behov for det, er at bede kommunernes virksomhedskonsulenter have værktøjerne med derud. Evaluator anbefaler, at virksomhedskonsulenterne fremover opfordres til at tage værktøjerne med ud til virksomhederne. Denne opfordring skal måske komme fra lederne af jobkonsulenterne, så Projektcentret må tage det op med dem. Projektcentret kan også gennemføre informationsmøder om værktøjerne for sagsbehandlere og virksomhedskonsulenter. Anbefaling 10: Engager lægerne via fyraftensmøder om mulighedserklæringen, rundbordssamtaler m.v. Projektcenter Sønderjylland anbefales i den kommende projektperiode fortsat at fokusere på at få lægerne til at deltage i arrangementerne. Der bør fortsat fokuseres på både lægevirksomhed og læge-kommune-forholdet, da mulighedserklæringerne fordrer et samarbejde mellem de parter. Anbefaling 11: Få HK og arbejdsgiverorganisationerne mere på banen evt. besøgsrunde HK og flere af arbejdsgiverorganisationerne har ikke været så involveret i projektet hidtil. Evaluator anbefaler projektet at gøre en ekstra indsats for at få dem med i projektet, da de er væsentlige for indsatsen med sygefravær og for sundhedsfremme. HK hører til så tæt som i Rødekro, så geografien bør ikke være en hindring. Side 7\n13 2 OM EVALUERINGEN Metoden til denne midtvejsevaluering er summativ. Det er en resultatmåling, der baseres på et kombineret kvantitativt og kvalitativt metodegrundlag. Set i et overordnet perspektiv er midtvejsevalueringen også formativ, da den bidrager til den processuelle læring i projektet frem mod afslutningen i Formålet med evalueringen er for det første at kontrollere status på projektet i forhold til tidligere opstillede mål og aktivitetsbeskrivelser. For det andet kan de afviklede undersøgelser og rapporten bruges i projektets læringsproces. Og for det tredje kan rapporten bruges til at informere og sprede erfaringer om projektets udvikling og resultater. Dette metodeafsnit er uddybet i bilag 2. En række kvalitative og kvantitative undersøgelser er gennemført som led i dataindsamlingen til denne rapport. Undersøgelserne, der er udspecificeret i bilag 1, er: 1. Interviewundersøgelser med: a. Formand for LBR Haderslev b. Jobcenterchefer fra Tønder og Aabenraa Kommuner og konstitueret jobcenterchef fra Haderslev Kommune c. Ledere af sygedagpengeafdelinger i Aabenraa, Haderslev og Tønder Kommuner d. Tidligere projektledere i Projektcenter Sønderjylland, der nu er hhv. udviklingskonsulent i Aabenraa Kommune og konsulent i Arbejdsmarkedsservice i Haderslev Kommune e. Projektleder og koordinatorer fra Projektcenter Sønderjylland f. Syv ledere og medarbejdere fra private og offentlige virksomheder g. Syv repræsentanter for sygedagpengesagsbehandlere, faglige organisationer, a-kasser og jobkonsulenter h. En praktiserende læge i Tønder, en praktiserende læge fra Toftlund samt en lægekonsulent i Aabenraa og Tønder i. Kontorchefen for Beskæftigelsesregion Syddanmark j. Tre undervisere i projektet k. Projektlederen for Green Networks søsterprojekt l. To eksperter på sygefraværsområdet (en af dem har også undervist) 2. Spørgeskemaundersøgelser: a. Evalueringsskema til deltagerne i alle projektets kursusaktiviteter, hvor relevant. Antal respondenter: ud af i alt Svarprocent: 85 % b. Webbaseret evalueringsskema med 10 spørgsmål til private og offentlige virksomheder, som har deltaget i projektets kursusaktiviteter. Antal respondenter (kun ét svar pr. virksomhed): 78 ud af i alt 147. Svarprocent: 47 % c. Statistik fra deltagerstartskemaer i Socialfondens obligatoriske system Side 8\n14 3. Desk research af modtaget materiale fra projektet: a. Fakta og fagbeskrivelser af projektets aktiviteter, herunder mødereferater b. Projektets kommunikations- og informationsstrategi c. Projektets forankringsnotater fra juni og september 2009 d. Projektets benchmarking fra februar og september 2009 e. Projektbeskrivelse i bevilget socialfondsansøgning f. Økonomiske statusrapporter for den foreløbige projektperiode g. Artikler og pressemeddelelser om projektet En enkelt fejlkilde er, at et af projektets mange mål går ud på, at kommuner og læger skal opleve, at samarbejdet mellem dem forbedres som følge af de igangsatte aktiviteter. Af ressourcemæssige årsager er dette mål ikke evalueret kvantitativt, men evaluator har spurgt ind til det kvalitativt hos begge parter og baserer i øvrigt vurderingen af målindfrielsen på de kvantitative og kvalitative evalueringsskemaer, som kommuner og læger har udfyldt efter arrangementerne. Spørgeskemaerne har høj reliabilitet, da de er indsamlet hos hele populationen, dvs. henholdsvis alle kursusdeltagere (kursusevalueringsskema) og alle virksomhederne (webbaseret spørgeskema), der har været tilknyttet projektet. Svarprocenterne er tilfredsstillende. En fejlkilde er dog, at respondenterne ved, at sekretariatet hos Projektcenter Sønderjylland ser deres besvarelser, inden de sendes til evaluator. Indsamlingen bør ske anonymt i en kuvert til evaluator. Side 9\n15 3 PROJEKTETS BAGGRUND OG ETABLERING Projektcenter Sønderjylland gennemfører i perioden et kompetenceudviklingsprojekt om sygefravær og sundhed på arbejdspladsen. De to temaer er nært beslægtede og fortjener begge stor opmærksomhed og fokus. Sygefraværet på landets arbejdspladser og hos de ledige er meget højt. Og det kan betale sig at gøre en indsats for at få det nedbragt. Hvis man tilmed sætter ind med sundhedsfremme, kan indsatsen blive forebyggende i stedet for, at samfundet først reagerer, når den syge først møder op ved kommunen og beder om sygedagpenge. 3.1 Sygefravær og sundhed aktuelle samfundsemner 37 milliarder kroner koster det om året, når mennesker svarende til fem procent af arbejdsstyrken hver dag melder sig syge og bliver hjemme fra arbejde. Det er et højt tal, og der kan frigives mange ressourcer, hvis sygefraværet kan nedbringes. Regeringen er meget opmærksom på problematikkerne og mulighederne og lancerede i juni 2008 handlingsplanen Sygefravær en fælles udfordring med 30 initiativer mod sygefravær. Handlingsplanen fokuserer på fire områder (kilde: regeringen 2008): Sygefravær skal forebygges Tidlig indsats skal fremmes Syge skal være aktive under sygemeldingen Der skal arbejdes for, at sundheds- og beskæftigelsesindsatsen spiller bedre sammen Henover efterår og vinter træder en ny lovgivning i kraft på sygefraværsområdet, der stiller krav om en tidligere aktivering af sygemeldte (Beskæftigelsesministeriet 2009). Et udpluk af den nye lov: Arbejdsgiveren skal senest i den fjerde sygeuge afholde sygesamtale med den sygemeldte medarbejder. Arbejdsgiveren skal desuden sammen med den sygemeldte medarbejder udfylde halvdelen af en mulighedserklæring Den sygemeldte medarbejders egen læge skal herefter udfylde resten af mulighedserklæringen Både virksomheder og læger skal fremover sætte fokus på, hvad medarbejderen kan frem for det, vedkommende ikke kan A-kasserne skal fremover holde sygesamtaler med de sygemeldte ledige Jobcentrene får et økonomisk incitament for at aktivere de sygemeldte for at få dem hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet. Sygedagpengesagsbehandlere skal aktivere sygemeldte borgere i mindst ti timer om ugen for at kommunen kan få statens høje Side 10\n16 dagpengerefusionstakst på 65 procent. Ved manglende aktivering eller aktivering under 10 timer bliver kommunen kun refunderet en takst på 35 procent af beløbet Set over en længere periode er statistikkerne foruroligende. Antallet af danskere, der har forladt deres job for at gå på sygedagpenge, er steget med 50 procent mellem 1997 og 2006 (AKF 2009). I perioden fra 2005 til 2007 voksede antallet af sygedagpengemodtagere på landsbasis med knap en sjettedel. Den gennemsnitlige længde af et sygedagpengeforløb er vokset fra ni til over ti uger, og antallet af personer, der får sygedagpenge i over et år, er vokset med over en tredjedel. Fra er antallet af dagpengemodtagere i forbindelse med sygdom over 21 dage vokset med 11 procent. Udviklingen i antal personer med dagpenge i forbindelse med sygdom over 21 dage Figur 3.1. Langvarigt sygemeldte på dagpenge, kilde: DST 2009 Statistikken fortæller os desuden, at næsten hver femte, der har været syg i over et år, ender på førtidspension, så det kan betale sig at gøre noget for at forebygge og forsøge at fastholde den sygemeldtes tilknytning til arbejdspladsen i den grad, det er muligt. Regeringen arbejder bl.a. med en rummelig sygefraværspolitik, hvor den syge kan benytte sig af deltidssygemelding (Beskæftigelsesministeriet 2009). Regeringen vil skære op til 20 procent af sygefraværet inden 2015, og allerede inden for en kortere årrække er målet at reducere sygefraværet med omkring personer langt de fleste vil være personer på sygedagpenge (Regeringen 2008). Det er et ambitiøst mål, når man blandt andet tager i betragtning, at der i de kommende år er store årgange, der vil gå på efterløn eller pension. Det vil nemlig formentlig øge presset på arbejdsmarkedet og ikke mindst inden for kommunale områder som social- og sundhedsområdet, folkeskolen samt dag- og døgninstitutionsområdet. På landets jobcentre er situationen også presset, fordi man i øget grad skal arbejde med at få de udsatte grupper ind på arbejdsmarkedet, og samtidig får pålagt flere og flere opgaver fra staten. Allerede i dag er der inden for de områder et stort sygefravær. Ansatte i kommuner Side 11\n17 og regioner havde i 2007 et gennemsnitligt sygefravær på 13,3 dage, mens det lå på 8,6 dage for de statsligt ansatte og 9,0 dage for privatansatte Gennemsnitligt sygefravær for den statslige, kommunale og private sektor i 2007 (antal dage) 0 Den statslige sektor Den kommunale sektor Den private sektor Figur 3.2. Gns. sygefravær i sektorer i 2007, kilde: DST 2009 Regeringens handlingsplan for sygefraværsområdet konstaterer ydermere, at syge, der er aktive, lettere vender tilbage til arbejdet. Når man kommer delvist tilbage i job eller har kontakt med arbejdsgiveren, får man en højere grad af varig fastholdelse på arbejdsmarkedet samt færre gentilmeldinger til sygedagpenge. Sund kost på arbejdspladsen, rygestopkurser eller motion og sundhedsaktiviteter betalt af arbejdsgiveren er en af de oplevede måder at bearbejde sygefraværsprocenten på, da for eksempel overvægtige og rygere har mere sygefravær end normalvægtige og ikke-rygere. Et sundt liv mindsker sygemeldingerne fra arbejdet og øger samtidig den enkeltes velvære. Deltidssygemeldinger, mulighedserklæringer, aktivering af fleksjobbere og løntilskud til førtidspensionister, sygesamtaler og dagpengerefusionstakster er blot nogle af terminologierne, som arbejdsmarkedets aktører skal have ind under huden de kommende år. Regeringen ønsker, at både kommuner, virksomheder, læger, a-kasser og faglige organisationer skal have mere viden om sygefravær og flere værktøjer til forebyggelse heraf. Det mål er Projektcenter Sønderjylland med til at indfri med projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen et kompetenceudviklingsprojekt. Denne rapport er midtvejsevalueringen af det projekt, hvis mål og interessenter kort vil blive beskrevet i det følgende. 3.2 Formål og målgrupper i projektet Projektets formål og metoder Formålet med projektet er at gennemføre kompetenceudvikling og netværksdannelse for projektets målgrupper med henblik på at mindske sygefraværet, øge fastholdelsen af medarbejderne, fremme sygemeldtes tilbagevenden til arbejdsmarkedet og fremme sunde arbejdspladser. Side 12\n18 Projektets metoder er for det første at synliggøre en række metoder og værktøjer til nedbringelse af sygefravær og sundhedsfremme lokalt og regionalt i Syddanmark. Offentlige og private virksomheder skal opkvalificeres og understøttes i implementeringen af metoder til håndtering af sygefravær og sundhedsfremme. Kommunernes indsats for arbejdsfastholdelse og tilbagevenden til arbejdsmarkedet skal opkvalificeres og udvikles. Faglige organisationer og a-kassers arbejde med sygemeldte skal opkvalificeres og udvikles. Og sidst, men ikke mindst, skal projektet opkvalificere og fremme en tværfaglig koordineret indsats på tværs af aktørerne. Samarbejdet sker på tværs af de tre kommuner Tønder, Haderslev og Aabenraa, og aktørerne er også forskellige parter, der sammen skal medvirke til at mobilisere kræfterne på tværs, så sygefraværet kan mindskes og sundheden øges Målgrupper og samarbejdspartnere Projektet har en bred primær målgruppe. Projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen Virksomheder Læger Kommuner Faglige organisationer Andre arbejdsmarkedsaktører A-kasser Figur 3.3. Projektets målgrupper Projektets målgrupper er: 1. Private og offentlige virksomheder, for eksempel ledere, mellemledere, HRmedarbejdere, tillids- og sikkerhedsrepræsentanter og andre nøglepersoner 2. Haderslev, Tønder og Aabenraa Kommuner (som myndighed), herunder især sagsbehandlere og jobkonsulenter Side 13\n19 3. Læger (praktiserende læger, lægekonsulenter m.fl.) 4. A-kasser 5. Faglige organisationer og andre arbejdsmarkedsaktører Kommunerne, a-kasserne og de faglige organisationer har deltaget i et netværk i hver af de tre kommuner, hvor sygefravær og sundhed har været drøftet på tværs. Enkelte gange har de tre netværk været slået sammen til et fælles netværk. De hidtil gennemførte kursusaktiviteter har inddraget målgrupperne i dette omfang: Type kursus 38% 23% 30% 4% 4% Privat/offentlig Netværk Kommunal Kommunal og læge Læge Figur 3.4. Fordeling af de foreløbige aktiviteter (n=45) Projektets sekundære målgrupper omfatter pressen (indirekte, da den er bindeled til andre målgrupper), politikere, Det Regionale Beskæftigelsesråd (RBR), De Lokale Beskæftelsesråd (LBR) og erhvervsforeninger. Af dem er det primært politikerne og LBR, projektet inddraget i projektet som medlemmer af styregruppen. Politikerne fra arbejdsmarkedsudvalgene og LBR i de tre kommuner støtter desuden projektet økonomisk. Som partner i projektet har Projektcenter Sønderjylland i ansøgningen til Socialfonden inddraget netværksvirksomheden Green Network fra Vejle som samarbejdspartner. Planen var at samarbejde tæt om udviklingen af projektets aktiviteter og værktøjer, men samarbejdet er kun bragt i spil i nogen grad, som vi vender tilbage til. Der foretages som udgangspunkt ikke en egentlig visitation af deltagerne til Projektcenter Sønderjyllands projekt. Som udgangspunkt skal deltagerne dog komme fra de fem ovennævnte målgrupper samt fra Tønder, Aabenraa og Haderslev Kommuner. Enkelte deltagere kommer fra andre kommuner blandt andet Sønderborg Kommune, som ellers af politiske årsager meldte fra til medfinansieringen af projektet. Også Vejen Kommune har haft deltagere med på projektets aktiviteter. Side 14\n20 3.3 Projektcenter Sønderjylland, styregruppe og teknikergruppe Projektsekretariatet fra Projektcenter Sønderjylland Projektsekretariatet varetager den daglige ledelse og administration af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen. Sekretariatet består af en projektleder, to projektkoordinatorer og en administrativ medarbejder. Der er to AC ere og to HK er. Navn Stilling Arbejdsbeskrivelse Karen Bjerregaard Pedersen Projektleder Overordnet ansvarlig for projektets ledelse (37 t.). Beslutningstager for projektets økonomi og udvikling. Tovholder til det politiske niveau, styregruppen og teknikergruppen. Tovholder for netværket i Tønder Kommune. (Den overordnede ansvarlige er direktøren for Arbejdsmarkedsudvalget i Aabenraa Kommune) Kristina Stuhr Jørgensen Projektkoordinator Taktisk koordinator og formidler (32 t.). Koordinering af projektets deltagere, aktiviteter, værktøjer og administration. Har analyseopgaver som benchmarking og sender nyhedsbreve ud. Tovholder for netværket i Aabenraa Kommune Christian Métais Projektkoordinator Taktisk koordinator og formidler (37 t.). Koordinering af projektets deltagere, aktiviteter og administration. Ansvarlig for opdatering af projektets hjemmeside cssa.dk. Tovholder for netværket i Haderslev Kommune Annie Bente Hjorth Administrativ medarbejder Administrativ ressource i forhold til projektøkonomi og Socialfonden (37 t.). Varetager håndtering af tilmeldinger. Figur 3.5. Projektsekretariatet fra Projektcenter Sønderjylland Samlet har projektsekretariatet kompetencer inden for projektledelse, de kommunale systemer, erfaring med temaet sygefravær og godt kendskab til sundhedsfremme og forebyggelse. Gruppen favner meget bredt. Gruppen har også i vid udstrækning deltaget i projektets arrangementer og stået for tovholderfunktionen i den forbindelse. Sammen med teknikergruppen udtænker sekretariatet nye aktiviteter og udarbejder værktøjerne i projektet. Der er ros fra projektets deltagere til projektsekretariatet. For eksempel siger en virksomhedskonsulent: De gør det rigtig godt. Når man kommer ud til møderne, er tingene bare i orden, og det, der ikke er i orden, kommer i orden på et splitsekund. Kommunal virksomhedskonsulent. August 2009 Side 15\nEvaluering af projekt Sygefravær og sundhed på arbejdspladsen Resultater af Projektcenter Sønderjyllands socialfondsprojekt i Haderslev, Tønder og Aabenraa Kommuner Evaluering af projekt Sygefravær og


Myter om elbiler - omfattende gennemgang\n24. februar 2012 at 13:25\nSå det vil sige hvis bilen altid står med strømstikket på bilen, og den er sat til at lade op en gang i døgnet, så vil den aldrig blive afladet. Nogle siger at man skal starte elbilen mindst hver 3-4 dag, og bare lige rulle nogle meter.\n24. februar 2012 at 14:15\nDet anbefales, af Tesla at man altid har bilen sat til et strømstik, når man ikke bruger den, men de skriver også at man sagtens kan lade den stå i nogle dage, eller få uger, uden strøm.\nDet som det ser ud til at “den sure kunde” har gjort var, at stille bilen fra sig, med et kun kvart opladet batteri, og uden strøm i over 2 måneder. Og det er nok ikke så godt.\nTesla skriver ikke noget om, at man skal køre i bilen mindst hver 3-4 dag. Det skulle ikke være nødvendigt.\n24. februar 2012 at 22:26\njeg vil sige det er en sand and. for artiklen er vist korrekt at det kan ske, det er sket og det koster kassen når det sker. men det lyder mere problematisk end det måske er fordi man relativt let kan undgå det.\nnår det så er dæmpet lidt så er der en alvorlig kerne deri fordi et batteri aflader ikke sig selv så hurtigt. tesla motors har ganske enkelt været for sløsede med parasitbelastningerne i deres elektronik. der står antageligt i manualerne at den kan aflade sig selv med op til 7% det første døgn. det er vanvittigt for det er 150watt i snit døgnet rundt. når man kan få LED pærer på 3 watt der lyser som 60 watt glødepærer så er 150 watt en del. og det er defor det går så relativt hurtigt med at dø og derfor historien har reelle tænder. det er ganske enkelt dårligt design for batterierne i sig selv kan stå 10 år uden at køre tør.\nde har forbedret det noget med model S men selv den kan også åbenbart og det kan skade deres rygte kritisk. de siger 12 måneder hvis man efterlader den på 50%. 12 måneder lyder ok men hvad med 10%, er det så kun 2 måneder? det er en træls bekymring at have hængende vil jeg tro når nu det ikke var nødvendigt.\ndin er roadster 2.0 ? har du holdt øje med hvor meget den drikker på elregningen ved bare at stå?\nEn elbil skal være tilsluttet strøm når den ikke bruges. En benzinbil skal have olie på motoren. Og sådan er der krav til alle biler. Hvis ikke disse krav overholdes kan det føre til alvorlige skader på maskineriet. Den slags undgår vi nok aldrig. Fejlbetjening giver skader.\nBatteriet aflader ikke sig selv i Tesla, men der bruges batteri på, at computeren med jævne mellemrum starter op og passer på netop batteriet. Det kræver naturligvis strøm. Alternativet, at der ingen overvågning af bateriet er, har såvidt jeg kan forstå givet dårligere resultater.\nI den konkrete sag har bilen stået i over 2 måneder med kun 25% opladet batteri. Det er utroligt dumt, når nu Tesla flere steder i deres manual skriver at man ikke må gøre det. Selv hvis vi går ud fra, at der er tale om 25% af en fuld range opladning (de fulde 54 kwh), så er der kun forbrugt 225 watt i døgnet på computer og batteriovervågning. Det svarer sådan ca. til 13-14 kroner om måneden. Det synes jeg godt man kan leve med i parkeret vedligeholdelse på en bil til 1 million :)\n24. februar 2012 at 23:26\nså vidt jeg kunne læse mig til så skifter den strømforbrug når den kommer under 50% så det går meget langsommere mod døden. 7% først dage, derefter 5% indtil 50% er smidt væk.\ndet med at checke batterierne er faktisk kun nødvendigt når man kører og lader og evt lige efter man har kørt.\nselv hvis det var nødvendigt at løbende holde øje med batterierne så kan det gøres med super lavt strømforbrug. tænk casio ur der holder 5 år på det mindste batteri.\nvelkonstrueret elektronik kunne holde øje med de batterier i millioner af år for den mængde strøm der er i en tesla pakke. 50kWh er ikke småting.\nog det var hvis det var nødvendigt at holde øje med dem når den er slukket og det er det ikke..\nprøv at checke hvor meget den drikker når den er fuldt ladet op og hvis det er store værdier så skriv gerne en blog om det.\njeg ved fra Martin Eberhard at de var meget svinske med strømspild i starten. da han langt om længe fik sin bil efter Elon havde smidt ham ud, var de designet til at køre non stop med 100 watt vandkølepumpen til batterierne. den kørte bare døgnet rundt selvom bilen var slukket. det blev dog vist ændret men det siger en del om sløsetheden i designet.\nDet er ikke korrekt, at det kun er nødvendigt at tjekke batterierne når man kører. Det er jo netop en af de styker der er ved en Tesla, frem for så mange andre, at de gør det hele tiden. Det er altså ike for sjovt skyld, at computeren vågner op med jævne mellemrum og tjekker batteriet. Det er i høj gra det der gør, at det holder så længe.\nDet er ikke så let lige at tjekke hvor meget bilen bruger når den holder stille. Det ville kræve at jeg afbrød alt andet der bruger strøm i huset og det kan jeg af gode grunde ikke. Men mit generelle strømforbrug er så lavt, at det i hvert fald ikke er noget synligt problem. De par småøre der ryger på det er en absolut bagatel – særligt set i relation til bilens pris. Helt ærligt, jeg gider virkelig ikke gå op i om en bil til en million skulle bruge nogle få kroner om måneden på strøm, der er med til at sikre, at den holder mere stabilt.\n24. februar 2012 at 23:52\nnu eh… ligger det sådan at eh.. jeg ved en lille smule om det. ik os : )\nspecifikt de laptop batterier der bruges i teslaen og også hvordan lifepo batterier opfører sig.\njeg ved nok om elbilselektronik til at kunne designe elektronikken i en tesla.\nså det er ganske korrekt når jeg siger der ikke er behov for at holde øje med batterierne når den er slukket. hvis den er langtidsslukket så ville jeg måske checke dem en gang om ugen i tilfælde af at nogle af dem helt usædvanligvis var blevet defekte.\net BMS’ primære funktion er at balancere batterierne der ellers kan ødelægge batterierne når bilen bruger strøm eller de lades op (hvis de er skævt ladet så er der nogen af dem der går i bund før de andre og så dør de lave. tilsvarende i den anden ende). dette gøres passende når der køres og lades eller evt lige efter den har kørt.\nog det er specielt ikke rigtigt i teslas tilfælde at deres system forøger levetiden fordi den dræner så meget hvilket både ‘cyckler’ pakken unødigt når den står uden strøm og derudover apropos risikerer at dræbe batterierne pga det spilddræn.\n25. februar 2012 at 00:07\nDet er da imponerende, at du ved meget mere om dette end Tesla gør. Hvorfor laver du ikke elbiler? hehe\nNej du, med al respekt så vælger jeg altså at stole lidt mere på dem der faktisk har frembragt verdens fedeste elbil frem for dig. Det er naturligvis ikke uden grund, at de har valgt, at computeren skal starte op mindst en gang om dagen. Så at påstå det modsatte er altså lidt pjattet.\nTesla motors ved godt at et batteri ikke behøver tilsyn når det ikke er i brug. det er ikke derfor problemet opstår men fordi de valgte at have konstante belastninger på batteriet, hvad end de må være.\nog det var en dårlig beslutning, specielt i det enorme omfang det åbenbart er.\ndet er ikke et spørgsmål om at tro på mig fremfor tesla. du sidestiller din opfattelse af teknikken med teslas og det er ikke begrundet. det er din opfattelse jeg korrigerer, ikke deres. du finder nok ikke en udtalelse fra tesla hvor der står at batteriet har brug for observation når det ikke er i brug.\nder er ligeledes ikke tale om at de ‘starter computeren op en gang om dagen’. hvis de blot gjorde det så ville den bruge meget lidt strøm og den kunne stå i 100 år. det forbrug vi taler om svarer til at have 5-10 laptops tændt døgnet rundt. og det er derfor at de så relativt hurtigt kan slå sig selv ihjel.\njeg gætter på at du har ingen ingeniørmæssig uddannelse så du skal måske ikke kalde det pjattet når jeg har viden nok til at kunne bygge sådanne systemer selv. viden på niveau med J.B. Straubel som er CTO for tesla motors.\nSå¨din påstand er, at Tesla har bugget deres biler helt i modstrid med hvad de godt selv ved er bedst. Sorry, men den må du altså længere ud på landet med :)\nJeg må jo bare konstatere, at Teslas biler, på trods af det du siger, fungerer bedre end alle andre elbiler jeg har kendskab til. Og jeg må konstatere, at det kæmpe passive energiforbrug du taler om ikke eksisterer. Og samtidig må jeg slå fast, at hvis man gør som der foreskrives i Teslas manual, så ødelægges batterierne altså ikke. Det gør de kun, hvis man skider på de retningslinier Tesla angiver – og så er vi tilbage ved min indlæg, for det er nøjagtigt det samme som med alle andre biler. Hvis man ikke vedligeholder dem og passer på dem som foreskrevet, så kan de tage alvorlig skade. Det skal man altså ikke være ingeniør for at regne ud.\nEn enkelt sur kunde, der ikke har gjort som manualen forskriver, kan ikke ændre på dette\n25. februar 2012 at 16:30\nde har ikke designet bilen i modstrid med egen viden, de har ‘bare’ været ligeglade med hvor meget strøm den spilder på at lave ingenting. og ikke nok med et stort spild, de stopper ikke for drænet selv når batterierne er kritisk tæt på nul. det er et ganske uheldigt design og det hænger sammen med at de kun er mennesker og havde travlt med så meget andet. på det tidspunkt var det ‘godt nok’ efter deres mening og havde du spurgt dem om det betød at det ville ødelægge batteriet hvis den stod så ville de svare ja.\nprøv at dæmpe din entusiasme for logiske fejl så jeg ikke behøver at svine dig til. det er lidt frustrerende når du hånende tager fejl. en ting er at du ikke har forståelse for de tekniske nuancer men at håne mig der har er ganske uimponerende.\nHvis du føler behov for at svine mig til, så må jeg bede dig om at finde et andet sted at gøre det.\nDu har en teori om hvorfor Tesla har designet deres bil som de har og mener det er en fejl. Som forbruger må jeg sige, at det absolut ikke er oplevelsen. Og dine antagelser om hvor meget bilen skulle bruge af strøm når den står stille er altså ikke i overensstemmelse med virkeligheden. Jeg er ret ligeglad med teori – jeg har som forburger alene brug for praksis.\nFaktum er, at hvis man behandler bilen som foreskrevet så er der ingen af de problemer, som den sure forbruger og du mener der er. Og det er som sagt nøjagtigt det samme som med alle andre biler – ja, alle andre maqskiner, for den sags skyld. Behandler man dem forkert går de i stykker.\nDu kan godt have den teori, at maskiner aldrig burde kunne gå i stykker, men det er og bliver en ret teoretisk tilgang til virkeligheden, som ikke har ret meget at gøre med, hvordan maskiner faktisk fungerer. Du har som forbruger af maskinjer altid et ansvar, og det hjælper ikke at løbe fra det.\n25. februar 2012 at 16:49\ndu laver oceaner af fejl i dit malplacerede forsøg på at beskytte din fejlfortolkning af situationen.\nen af de mange er at du forveksler mig med folk der tankeløst kritiserer elbiler. jeg er den største fortaler for elbiler i verden. mit navn er verdenskendt og hadet af mange oliesvin. jeg er blot begavet nok til at indrømme et problem med en given elbil. at problemet kan undgås er ikke det samme som at det ikke findes.\nligeledes gør du en stor fejl i at forkaste teori som om det ingen relevans har for virkeligheden. det er et ganske ubegavet synspunkt og typisk for folk uden naturvidenskabelig indsigt. idioters teori er ikke det samme som min.\nog jeg har stadig ikke antaget hvor meget din version spilder. derfor jeg igen opfordrer dig til at måle dens forbrug når den står fuldt opladt og tilkoblet hvor den ikke burde bruge noget. og når jeg siger burde så er det på baggrund af super intelligent indsigt i modsætning til din naive tiltro.\nJeg er sådan set ligeglad med hvem du er, eller hvem der er bange for dig. Jeg er ikke. Og hvis du ikke skruer lidt ned for retorikken, så må du som sagt finde et andet sted at skrive end her.\nDu skriver at jeg skal regne med at der spildes for 130 kr. strøm om måneden. Det svarer til godt 60 kwh/2 kwh om dagen – eller det dobbelte, hvis det kommer fra egne solceller (hvilket snart bliver tilfældet for mig). Og til dette må jeg så bare konstatere, at din teori ikke holder vand i forhold til virkeligheden. Min Tesla suger på ingen måde 2-4 kwh om dagen når den holder stille.\nJeg forkaster ikke teori – kun den teori, som ikke har praktisk betydning. Og det har det ikke i dette tilfælde. Hvis man bare gør som manualen foreskriver, og som alle elbilister normalt vil gøre, så sker der intet. problemet er teori og opstår kun når man sjusker med sin bil. Og som sagt, der kan opstå tilsvarende alvorlige skader på alle andre maskiner, hvis man på tilsvarende måde sjusker med at passe på dem.\nhvorfor ikke måle hvor meget den bruger? nu du har så stor respekt for praksis\nJeg har svarede på det lidt højere oppe i tråden, men jeg gentager gerne :)\nDet er ikke rigtig praktisk muligt at isolere min elbil på den elmåler som den trækker på, for resten af husholdingen går jo ind over den samme måler.\nMen jeg har dog en rimelig fornemmelse af det set i forhopld til hvad jeg brugte før jeg fik elbil, og det er overhovedet ikke mærkbart.\nMen klart, det ville da være fedt hvis jeg havde elbilen sat til en el-konto, som der ikke var sat andet til, for det ville da bestemt give mere indsigt :)\n25. februar 2012 at 19:43\nden kan vel kobles på et 220V stik? så kan du måle den med et sparometer.\nikke sikkert den opfører sig på samme måde som med dens egen installation hvis du har sådan en men det gør den nok\n25. februar 2012 at 21:39\nDa jeg bruger bilen løbende er jeg ikke så vild med at skifte til 220 voilt/10 amp fra 400/32 nu jeg har det – og så skulle bruge 3 gange så lang tid på at ladde :)\nOg hvis testen skal kunne bruges så skal jeg jo nok også køre den over en periode og ikke bare en enkelt dag.\nNå, men jeg må jo overveje det. Lige nu er det dog ikke godt at gøre det, for som jeg har skrevet om, så har Tesla lige skiftet PEM’en i bilen, og den reperation har medført nogle ligt underlige ting, som jeg helst vil have rettet først – så jeg tester på noget der faktisk virker, som det skal og normalt også gør :)\ndu behøver ikke lade dem op på 220V. bare vedligeholdelsesstrømmen.\ndu kan lade den helt op og så skifte til 220V kortvarigt. det kan være det er klart med det samme eller indenfor et par timer\n25. februar 2012 at 21:58\nNahh, det dur ikke rigtigt for det er jo periodisk at computeren starter op, og kølesystemet starter. Så hvis jeg tester når det ikke kører bruger den jo nærmest ingen strøm, og omvendt hvis jeg tester lige der hvor den gør, så bruger den mere. Det er jo ikke peaks der er så interessant, men det samlede forbrug over en periode – hvor meget ekstra “passiv” strøm jeg som forbruger skal betale for i løbet af et måned og et år.\nDet er iøvrigt min fornemmelse, at kølesystemet kørter lidt mindre i de perioder, hvor det har været ekstremt koldt. Og det hænger jo meget godt sammen med det Tesla skriver om hvad det gør. Så hvis jeg skal have et tal for hvor meget der bruges i løbet af et år, skal der både testes i det vejr vi har nu, når det er koldere og når det er varmere.\nDet ideelle – også til andre strømtests, ville naturligvis være, hvis bilen sad på en seperart måler – og ikke bare en måler jeg selv sætter op, men den måler, som jeg skal afregne strøm efter (elselskabet). For det er jo i praksis ret ligegyldigt hvad JEG kan måle – jeg skal jo betale det som elselskabets måler registrerer, så det er det jeg som forbruger gerne vil se.\nJeg har tidligere skrevet her på bloggen om, at der naturligvis er en difference imellem den strøm som bilen bruger på at køre, og så den strøm der bruges til opladning – grunden tab, kølesystem osv. Det ville også være rart at kunne teste, og jeg har snakket meget med Teslas folk om en god måde at gøre det på, men igen er jeg nået frem til, at jeg simpelt hen ikke kan få god nok data med mindre jeg over en længere periode kan isolere bilen på en enkelt af elselskabets målere – og det er desværre ikke praktisk muligt for mig.\nMen som sagt, udover at der lige p.t. er nogle fejl på bilen, så har jeg ikke oplevet de store udsving i mit strømforbrug og når jeg ser på mit samlede energiforbrug (og omkostninger) til kørsel i elbil ligger det fortsat MILEVIDT fra omkostningerne på min dieselbil. Og det bliver jo så bare endnu bedre, når jeg får solceller op :)\nSå uanset at der er mindre “tab” ved ladning og parkering, så er der stadig en forbandet god økonomi i at køre elbil. Det er i hvert fald helt sikkert. Energispild i biler vil der nok altid være, men spildet, og netto-økonomien i min elbil, er i alle fald ekstremt meget lavere end i min dieselbil. Og som sagt, er det vel egenbtligt det, som er vigtigst for mig som forbruger.\nDermed ikke være sagt, at der naturligvis hele tiden bør – og også bliver, arbejdes på at forbedre al teknologi. Selvfølgelig skal der det. Men Selv det vi har nu – i de meget tidligere elbils-generationer, må jeg sige er temmelig godt, sammenlignet med alt andet :)\n25. februar 2012 at 22:12\ndu bruger meget tid på undskyldninger istedet for bare at gøre det.\net køleskab kører heller ikke hele tiden, det får ikke folk til at kaste med armene i panik og give up på forhånd.\nhvis den nu viser 50watt selv når kølesystemet ikke kører så har du lært noget allerede det første sekund.\nJeg laver de tests som jeg finder jeg kan bruge. Og jeg kan ikke bruge en test af strømforhold under de forhold jeg har mulighed for nu. Jeg har meget andet og bedre at bruge tiden på.\n25. februar 2012 at 07:33\nHav altid din elbil ladet helt op, og hav altid strømstikket i din elbil.\nOm det så bruger 13 kr. eller 130 kr. om måneden på at starte elbilens computer op og tjekke batteri og det hele, det syntes jeg er bagateller.\nDet er småpenge i forhold til sådan en dyr bil.\nSelv når den står stille i garagen, så koster den penge i afskrivning, så det er få kroner for at sikre et batteri til 100.000 kr.\ndet virker klart at man kan undgå bricking ved blot at aldrig efterlade den uden strøm i længere tid.\nmen det er ligeledes klart at det burde ikke være et krav. at man kan kompensere for dårligt design og være ligeglad med omkostningerne ved dårligt design gør det ikke til godt design.\nham der fjernparkerede bilen i 6 uger mens huset blev ombygget burde have fundet en fungerende bil efter de 6 uger for det er ganske let at designe systemer så den ikke dræner batteriet med sådan en hast. og nissans leaf lider heller ikke at dette problem og det vil ingen elbiler gøre i fremtiden. der er tale om en ret så sløset spildbelastning på batteriet.\nog hvis vi siger det koster 130kr ekstra i strøm om måneden så er det 1500 om året eller 30000kr i bilens levetid som en helt unødvendig udgift.\nDet er på ingen måde min oplevelse, at bilen bruger over 2 kwh om dagen når den står stille. Så din antagelse har ikke hold i virkeligheden. I den konkrete sag var der kun 25% tilbage på batteriet, og bilen stod uden opladning i over 2 måneder – muligvis længere. Det giver så kun 225 wh pr. dag – eller 12-13 kroner om måneden. Det er en fuldkommen ligegyldig bagatel.\nIøvrigt er det direkte idiotisk af rent praktiske årsager ikke at have sin elbil sat til en stikkontakt når man ikke bruger den, for man ønsker jo altid en fuldt opladet bil når man sætter sig ud i den.\nI modsætning til mange andre elbiler klarer Tesla’en sig så rigtig godt uanset om det er varmt eller koldt, og den kan oplade med det samme, selv efter en varm køretur. Disse features betaler jeg meget gerne en lille bitte smule strøm for. For mig som forbruger er det den praktiske anvendelse af bilen der er vigtig og her vinder Tesla altså fortsat.\nden ligegyldige bagatel kostede 40k$\nog som jeg har fortalt dig så skifter den forbrug når den kommer under 50% så du kan ikke regne med 13kr.\nderudover er ‘din’ en nyere revision så det kan være anderledes, derfor jeg foreslog du kunne måle det, jeg antog IKKE.\nog en yderligere fejltagelse du gør er at bagatellisere 25% ladestand som jo for en roadster er en 80-100km rækkevidde.\n25. februar 2012 at 16:40\nNej, det som kostede kostede denne forbruger $40k var ene og alene at han sked på de anvisninger der var til bilen. Flere steder gør Tesla meget omhyggeligt opmærksom på at man SKAL sætte den til opladning når man efterlader den i længere tid. Og det var DET som han ikke gjorde. Det var dumt og nu forsøger han så, at gøre andre ansvarlig for hans egne fejl. Det er altså for sølle. Man må tage ansvaret for egne handlinger og fejl.\n25. februar 2012 at 16:41\nHvis du selv kørte elbil ville du vide, at man ikke tanker op på den måde som du antager. Man sætter altid sin bil til strøm, når man ikke kører, så man altid har en fuld tank at køre på når man sætter sig ud i den.\nsuk som du gang på gang naivt tror at du ved mere end jeg. jeg er fuldt ud klar over at man typisk vil sætte den til at lade hver gang man kommer hjem. jeg ved dog også at det er ikke alle der gør det når de har vænnet sig til at den faktisk kan køre langt nok til at række hele ugen. desuden er det ikke alle steder hvor man kommer frem at man kan sætte den til at lade op. som f.eks i den situation hvor det gik galt. at han måske burde have vist at det må man ikke er ingen undskyldning for at have designet bilen så dårligt.\ndet er ganske enkelt dårligt design af tesla motors at den spilddræner batteriet så hurtigt. der er intet i vejen for at designe en elbil således at man kan sætte den væk uden strøm til hver en tid uden bekymring for at den dræner sig selv det mindste og da slet ikke til døde. prøv at forstå dette ganske simple faktum.\nNissan Leaf har ikke dette problem og den har da heller ikke problemer med at fungere om vinteren som du antydede.\n25. februar 2012 at 17:06\nJeg ved øjensyligt mere om hvordan det i praksis er at køre elbil, og det er det som jeg fokuserer på her. Dette er ikike en blog for elbilsudviklere, men for forbrugere og det er derfor den praktiske oplevelse som er i centrum. Teoretiske diskussioner om problemer der måske, eller måske ikke, kan opstå hører til i et mere teknisk forum end her.\n25. februar 2012 at 16:26\nDenne blog – og mit elbil projekt, er netop startet for at få bugt med de mange skrøner der opstår hos folk der kun har en teoretisk eller overfladisk tilgang til elbiler. Som forbruger er jeg alngt mere interesseret i de faktiske og praktyiske oplevelser med elbil, og de er altså langt bedre end de få skeptikere der findes vil have andre til at tro.\nVirkeligheden er for mig mere vigtig end teori og usikre historier fra sure kunder :)\nJesper wolff says\n24. juli 2012 at 15:56\nSå drenge!! Slap så lige lidt af, ellers må i over knæet!\nLige netop det problem i næsten er ved at komme op og slås om, er det problem jeg ikke gider at tænke på her i elbilens spæde barndom… Derfor har jeg, selv om jeg ikke har brug for det, købt en Renault Fluence med Betterplace abonnement, for jeg blev bombarderet med samme spørgsmål fra min omgangskreds om batteriet nu kan holde til sjatladnig osv. Og til det kan jeg svare: rager mig ikke! Det er ikke mit batteri!


2. Deprimerende: De er væk!\n3. Morgenhygge i inderfjorden!\n... eg vendte mig! Tog en velfortjent slapper inden turen gik til Vesterfjorden. ...\n4. Pontonbåd - sådan!\n... esterfjord eller helten i Tange Sø, bliver langt mere tilgængelige, hvis man ikke længere behøver at være bange for, at få støvlerne fyldt op med vand. Vi er i Sveirge og bådene er gjort klar... Du ...\n5. Streetfishing og sovende karper\n6. Anderson pontoon - Guidebåden\n8. Sealy - til behandling af pontonerne!\n... en, Tange Sø, Vesterfjorden i Hobro og Randers Fjord - altså både alge- og saltvand. Hvordan gik det så? Sealy lever op til forventningerne og vil fremover være en del af vedligeholdelsen af min po ...\n9. Varme, rimte og karper!\n10. Karper med spisevægring - Mariager FJord ramt af solstik!\n... gennemførte Anderson Pontonbåde, til Vesterfjorden. Vi var lidt spændt på om vinteren havde taget livet af karperne, som vi har set det så mange andre stedet. Heldigvis fik vi med det samme vi havde sø ...\n11. De ferske vandes bonefisk\nKarup flashflue Rødvig Ådale Ruser Stinesminde december Vind Stigende Morgentur multeræs småørreder Skarv Kulde Langt stræk Isflager Valg pontonbåd havørred åen Sild Helbo Fjordørreder Stensgaard December Skillinge Grøn Glenstrup behov mindre gødning Tange Værket Rimte Zealand Randers Løse grødefisk! Strøm Gydepladser X-streamer Pontonbås Aftenfisk Lars Linekurv springcreek Kystvejen Vindstille Byger


Køb Valencia Jaume 1 målmands Trøje Med Den Bedste Pris\nKøb Valencia Jaume 1 målmands Trøje Med Den Bedste Pris\nKøb billige Valencia målmands fodboldtrøjer online afsætningsmulighed, Udsalg og rabatter Valencia Jaume 1 målmands fodboldtrøjer | Valencia målmands Tøj til bedste pris, leverandører Valencia Jaume målmands fodboldsæt engros køb tilbud Jaume Hjemmebanetrøje/Børn,Jaume Udebanetrøje/BørnJaume Tredjetrøje/Børn\nKampen på Allianz Stadium ville have været første gang, Messi og Ronaldo var gået op mod hinanden i konkurrencen siden maj 2011.\nPirlo har også Valencia fodboldtrøjer bekymringer i forsvaret, hvor Giorgio Chiellini og Matthijs de Ligt udelukkes, og Leonardo Bonucci står over for en sen fitness-test.\nValencia Jaume målmands 1 trøje\nI en aftale, der måske er mere bekymret for klubkonti end spillere, solgte Barça Arthur Melo i juni sidste år for € 72 millioner, og Juventus solgte Miralem Pjanic for € 60 millioner. Barça og Juventus havde allerede øvet overgangen i januar 2022. Den Valencia Jaume målmands 1 trøje klub sendte Alejandro Marqués til Torino for 8,2 millioner euro og havde modtaget Matheus Pereira (ikke at forveksle med Matheus Fernandes) for yderligere 8 millioner euro, der skulle betales i to rater. Forholdet mellem Juventus og Barcelona blev styrket i denne operation, som senere førte til Arthur-Pjanic-udvekslingen, hvor Barça fik 12 millioner euro.\nFor Arthur har ændringen ikke gjort ham nogen reelle begunstigelser. Valencia fodboldtrøjer børn afslutning på livet i Barcelona var en katastrofe. Han overtrådte LaLiga-protokollen ved at tage to forskellige biler til træning, når protokollen efter lockdown altid krævede den samme. Han derefter rejste til Brasilien efter LaLiga 2019-20-kampagnen med det formål ikke at vende tilbage for at forberede sig til Champions League, da hans overgang til Juventus allerede var lukket. Han tilhørte stadig Barça Valencia Jaume målmands 1 trøje børn på det tidspunkt. Og efter alt dette testede han derefter positivt for spirituskørsel. Efter denne episode bad han om tilgivelse og rejste til nye græsgange i Torino.\nValencia 1 fodboldsæt\nFørst søndag, mod Verona, spillede han endelig et fuldt spil. Før Verona spillede han kun mod Roma og Crotone og fik elleve minutter i Champions League mod Dynamo Kiev. Efter ikke Valencia 1 fodboldsæt have valgt ham i det foregående trup på grund af sin dårlige start på sæsonen kaldte Tite ham op til det brasilianske landshold. Dette er den 24-årige tredje sæson i Europa, og det er nu tid til at finde ud af, om han er klar til at være en spiller til en værdi af € 72 millioner. Hans motivation mod Barça vil være Valencia 1 fodboldtøj taget, og vi bliver nødt til at se, om hovedtræner Andrea Pirlo sætter ham i kamp mod sine tidligere mænd.\nValencia Jaume målmands 1 Hjemmebanetrøjer/børntrøjer\nDet hele er meget klart nu for Alexander Hleb - hvad tænkte han, da han forlod Arsenal for at slutte sig til Barcelona? Hviderusseren har anerkendt sin fejl i et interview til podcast i Lockdown, hvor han talte om sin beslutning om Valencia Jaume målmands 1 Hjemmebanetrøjer/børntrøjer acceptere et tilbud fra den catalanske. klub 'Mange år senere, og jeg tænker stadig på det. Jeg forstår ikke. Indtil i dag forstår jeg stadig ikke, hvad der skete, eller hvorfor jeg tog beslutningen. Selvfølgelig var Barcelona i det øjeblik det bedste hold i verden, men jeg var virkelig glad for Arsenal Valencia Jaume målmands 1 Udebanetrøjer/børntrøjer det tidspunkt. Jeg havde venner, jeg nød træneren, jeg spillede for et af de bedste hold, fans, stadion, alt! Det fantastiske mesterskab, Premier League, alt! Hvorfor jeg gik, forstår jeg ikke. Barca var selvfølgelig det bedste hold på det tidspunkt, og alle vil have noget at prøve, men jeg var virkelig 100 procent glad for Arsenal.\nValencia Jaume målmands 1 Tredjetrøjer/børntrøjer\nHleb tilføjede, at han fandt det særligt vanskeligt Valencia Jaume målmands 1 Tredjetrøjer/børntrøjer bringe nyheden til Gunners-manager Arsène Wenger: 'Jeg græd, da jeg talte med Arsène. Vi talte i ferien, inden jeg gik, og han fortalte mig, at han ville beholde mig, og jeg var vigtig. græd. Jeg vidste ikke, hvad jeg skulle gøre i det øjeblik.\nleverandører Valencia Jaume 1 tøj engros køb tilbud\nKøb Valencia Jaume 1 fodboldtrøjer og fodboldsæt på udsalg online\nDesign jeres Valencia Jaume sæt\nValencia Jaume 1 fodboldtrøjer .\nValencia Jaume 1 Tøj til bedste pris.\nBillige Outlet Valencia Jaume 1 tøj


Engangs champagneglas Velkomstdrinks og nytårsfest. Køb i dag\n10 stk sorte engangs champagneglas\nEngangs champagneglas i klar plast med sort fod.\nChampagneglassene er i al deres enkelhed pæne og praktiske på én og samme tid. Plasticglasset er festlige at drikke champagne, Asti eller velkomstdrinks af og vil tage sig godt ud på både buffetbord og spisebord.\nAnret champagneglassene i rækker og fyld dem halvt, kom et jordbær i og byd velkommen eller skål nytåret ind på en festlig måde.\nHav god samvittighed når du rydder bordet og nyd, at du ikke brugte tid på andet end nærværd og hygge med dine gæster.\nSe også resten af vores store udvalg af engangsservice og find alt hvad du skal bruge for at holde et brag af en fest.\nFarve: Sort og klar


AccuSharp - Knivsliber til outdoor og friluftslivet\nMed AccuSharp kniv- og værktøjssliber kan du på få sekunder selv slibe dine knive, øksen eller andre skære redskaber. AccuSharp knivsliberen har et stort ergonomisk håndtag, der gør AccuSharp nem at håndtere, og samtidig beskytter det dine hænder og fingr … læs mere her\nAccuSharp - Knivsliber Varefakta\nNavn: AccuSharp - Knivsliber\nMange leder efter den billigste AccuSharp - Knivsliber på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb AccuSharp - Knivsliber for kun kr. 129.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nAccuSharp - Knivsliber fra AccuSharp\nAccuSharp - Knivsliber er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i den godt sælgende kategori Knivslibere. Der følger også lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres AccuSharp - Knivsliber ved den velkendte shop Hunterspoint, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her går mange på jagt efter deres mål, og der er det oplagte valg denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nAccuSharp - Knivsliber kun kr. 129.00\nHandler du varer i en dansk webbutik, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når produkterne er købt online, en del shops efterhånden giver endnu mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Når du handler online er du også fri for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n75 anmeldelser af AccuSharp – Knivsliber\nVær den første til at anmelde “AccuSharp – Knivsliber” Annuller svar


DDOS – Ransomware, Kryptering, DeKryptering, Malware og Penetrationstest\nAf Henning Sand Sørensen / Cyberkrig, Datasikkerhed, DDOS, Hacking, Ransomware\nDen nye dataødelæggende malware der blev påført på ukrainske netværk i angreb onsdags lige før Rusland invaderede Ukraine var i nogle tilfælde, ledsaget af en GoLang-baserede ransomware lokkedue. “I flere angreb som Symantec har undersøgt, blev ransomware også indsat mod berørte organisationer på samme tid som virussen. Som med planlagte opgaver blev brugt til at implementere ransomware,” afslørede Symantec. “Det forekommer sandsynligt, at ransomware blev brugt som en lokkedue eller distraktion fra dataudslættende angreb. Dette har nogle ligheder med de tidligere WhisperGate visker angreb mod Ukraine, hvor virussen var forklædt som ransomware.” Sammen med ransomware lokkeduen faldt også en …\nRansomware bruges som lokkedue i angreb på Ukraine Se mere…\nWebstederne for flere ukrainske regeringsorganer (herunder udenrigsministerierne, forsvars- og interne anliggender, sikkerhedstjenesten og ministerkabinettet) og af de to største statsejede banker er igen rettet mod distributed denial-of-service (DDoS) angreb. Internet vagthund NetBlocks bekræftede også, at hjemmesider Privatbank (Ukraines største bank) og Oschadbank (en statslig Bank) blev i angrebet sammen med ukrainske regeringswebsteder. “I dag har hjemmesider for en række offentlige og pengeinstitutter gennemgået et massivt DDoS-angreb igen. Nogle af de angrebne informationssystemer er ikke tilgængelige eller fungerer periodisk,” siger state service of Special Communication and Information Protection (SSCIP) i Ukraine. I øjeblikket arbejder den ukrainske SSSCIP og andre nationale …\nUkrainske regering og banker igen ramt af DDoS-angreb Se mere…\nMoobot botnet breder sig via Hikvision kamera sårbarhed En Mirai-baserede botnet kaldet ‘Moobot’ spreder sig aggressivt via at udnytte en kritisk kommando injektion fejl i webserveren af mange Hikvision produkter. Hikvision går for at være de dårligst sikrede kameraer på markedet, men sælges heldigvis ikke i Danmark, så mejet. Hikvision er nemlig en statsejet kinesisk producent af overvågningskameraer og udstyr, som den amerikanske regering sanktionerede på grund af menneskerettighedskrænkelser og mulig videre sendelse af data (lyd og billede) til Kina. Endeligt kan en funktion i Hikvision udstyr logge ind på kameraet, angiveligt for at lave service, men det er …\nHIKVision kameraer indgår i DDOS Botnet sværme Se mere…\nAf Michael Rasmussen / Cybersecurity, DDOS, Hacking, HelloKitty\nDet amerikanske Federal Bureau of Investigation (FBI) oplyser nu, at HelloKitty ransomware banden (alias FiveHands) har tilføjet distribueret denial-of-service (DDoS) angreb til deres arsenal af afpresningstaktiker. Det forventes at dem som ikke anvender DDOS vil anvende dette allerede denne vinter. Dermed kan man blive udsat for DDOS angreb til at aflede opmærksomheden, mens der hackes. DDOS angreb vil dog blive en standard i 2022 spår vi. I en fredag kom meddelelsen koordineret med Cybersikkerhed og Infrastruktur Security Agency (CISA), hvor FBI sagde, at ransomware gruppe ville tage deres ofres officielle hjemmesider ned i DDoS angreb, hvis de ikke overholder …\nHelloKitty Ransomware tilføjer DDoS-angreb til afpresningstaktikken, siger FBI Se mere…


hvad er den kemiske formel for brint & svovl ?\nBrint-og svovl er elementer . Den kemiske formel for svovl er S , som er den samme som sit symbol . Brint 's symbol er H , men det danner en diatomiske molekyle i ren form , så den kemiske formel er H2 . Den kemiske formel for stoffet hydrogensulfid er H2S\natomare struktur af brint\nHydrogen har en proton og nul neutroner i sin mest almindelige isotop . Der er yderligere to isotoper af hydrogen-. deuterium med en neutron og tritium med to neutroner\nFysiske egenskaber af brint\nHydrogen er et ikke-metal med et smeltepunkt på -259,24 grader Celsius og et kogepunkt på -252,87 grader celsius.\nBetydningen af brint\nBrint er en hovedbestanddel af Solen og Jupiter . Meget lidt atmosfærisk brint eksisterer på Jorden , men er fundet i en lang række forbindelser, herunder vand og organiske molekyler .\natomare struktur af svovl\nSvovl har 16 protoner og 16 neutroner i sin mest almindelige isotop .\nFysiske egenskaber af svovl\nSvovl er en ikke-metal med et smeltepunkt på 119,6 grader Celsius og et kogepunkt på 444,6 grader celsius .\nBetydningen af svovl\nSvovl er en ingrediens i krudt og væsentlige i fremstillingen af svovlsyre , en yderst vigtig industri -og kemisk forbindelse . Svovl er indarbejdet i en række aminosyrer og det sammensatte hydrogensulfid kendes let på sin rådne æg lugt .\nhvordan man kan holde fluerne & myrer væk fra Oriole foderautomater\nhvad er Paleo ?\nmagnesiumoxid vs glycinate\nhvorfor flamingoer stå på ét ben ?\ndrycleaning opløsningsmiddel opskrift\nLæs mere: fakta om en græsarealer økosystem


Radio 100 FM betaler ikke til tiden - Avisen.dk\nRadio 100 FM betaler ikke til tiden\nRadio 100 i problemer\nEjeren af radiostationen Radio 100 FM har overskredet fristen for betaling af næste års sendetilladelse. I stedet har stævner han staten.\n17. november 2008 20:45\nVed bankernes lukketid mandag overskred den hollandske ejer af landets største kommercielle radiostation, Radio 100 FM, den formelle frist for indbetalingen af de 22,5 millioner kroner, som næste års sendetilladelse koster.\n"Radio- og TV-Nævnet må konstatere, at der ikke er sket rettidig betaling og holder sig derfor til ordlyden af sendetilladelsen," oplyser nævnets formand, Christian Scherfig, til Business.dk.\nRadio 100 FM har nu yderligere otte dage til at betale regningen. Sker det ikke, vil sendetilladelsen blive inddraget midlertidigt. Går der mere end en måned, vil sendetilladelsen blive inddraget permanent.\nRadio 100 FM har til gengæld krævet en halvering af regningen.\n"Hvorfor skal vi blive ved med at betale, når SBS får deres licens for ingenting?," sagde bestyrelsesformand for Radio 100 FM, Marc Nanning, forleden til Business.dk.\nI Radio 100 FM håber de nu på, at stationen kan blive ved med at sende, indtil det spørgsmål er afgjort i retten. Men det skal de dog ikke regne med, siger Christian Scherfig.\n"Vi har konsulteret kammeradvokaten, hvis opfattelse er, at det forhold, at Radio 100 FM stævner staten ikke afbøder den midlertidige og eventuelt permanente inddragelse af sendetilladelsen," siger nævnsformanden.\nDet har ikke været muligt at få en kommentar fra Radio 100 FM's ledelse. Kulturminister Carina Christensen (K) er bortrejst og har afvist at kommentere sagen.


Digitalfotografi online og software: 09.2011\nFotokalendere nu også med højglans\nI fem år har Printing-1 tilbudt sine kunder muligheden for at udarbejde deres individuelle fotobog. Ud over foto-lærreder og fotobøger samt fotobogskalendere præsenterer Printing-1 nu også vægkalendere der efter frit valg også fås med højglansforarbejdning. Hvis man vælger forarbejdningen i højglans, bliver de komplette kalendersider lakeret med en miljøvenlig glanscoating der giver billederne brillans og skarpe detaljer.\nEfter det direkte tryk lakeres hvert enkelt kalenderblad med en beskyttende lak med højglans. UV-lakken giver en bedre gengivelse af billeder og farver så resultatet kommer til at ligge meget tæt op ad et fremkaldt foto på højglanspapir – dog uden at der benyttes temperaturfølsomt PE-fotopapir.\nMiljøvenlige fotokalendere med højglansforarbejdning\nKunden kan nu vælge mellem otte forskellige formater til fotokalendere. Takket være glansserien er billedoverfladen beskyttet mod slid og mod at blege, hvilket giver kalenderbillederne og minderne et langt liv. Når man bruger den nye valgmulighed med glans, kan man endda gøre det med god samvittighed, for til det digitale direkte tryk skal der ikke bruges kemisk udviklet PE-fotopapir, og de materialer og processer der benyttes, lever op til kravene i miljøstandarden ISO 14001*.\nAlle der vil teste de nye fotokalendere, har nu endnu bedre grund til det – for Printing-1 lancerer sine nye fotokalendere med en rabatkampagne på 75 kr. Værdikuponkoden ”PRIXDK” gælder for varer der bestilles af nye kunder og kan benyttes frem til 31.10.2011.\nHvordan laver man sin egen fotokalender?\nPrinting-1 fotokalendere har en side for hver måned og en titelside. Med tretten eller flere digitale billeder kan man i fem arbejdstrin legende let udarbejde en fotokalender:\n1. Vælg kalenderformatet: høj, tvær eller kvadratisk. Hos Printing-1 er det også muligt at ændre størrelsen senere.\n2. Vælg startmåneden og startåret.\n3. Vælg kalenderblad og layout, tilføj billederne og vælg baggrundsfarverne. Hvis man har lyst, kan man også tilføje ekstra billeder, for eksempel små portrætter på fødselsdagene.\n4. Upload dit eget fotokalender-design til Printing-1’s server.\n5. Log ind i Printing-1’s online account for at sende e-mails til vennerne med individuel adgang til fotokalender-layoutet. De kan så også for egen regning bestille kalenderen dér. Fra online-kontoen kan man bestille et tryk af fotokalenderen når som helst.\nSpecialist i fotobøger\nPrinting-1 tilbyder en online fotoservice der er kompatibel med Windows og Macintosh, som kan bruges med billeder fra et hvilket som helst digitalkamera og som er specialiseret i fotobøger, kalendere og fotolærreder. Den professionelle udarbejdning giver Printing-1 mulighed for at tilbyde fotohæfter i ”pocket”-format med spiral- eller hæfteindbinding fra kun 7,95 € plus 4,90 € fast pris for indpakning og forsendelse. Mellem formaterne pocket og premium (40 x 30) tilbyder Printing-1 fem mellemstore formater med et omfang på op til 250 sider. Merprisen for højglansforarbejdning for en fotobog i maxi-størrelse (30 x 30 cm) er 2 kr. pr. side.\nIndsendt af Geruman kl. 19.08 Ingen kommentarer : Links til dette indlæg\nEtiketter: blankt papir , egne fotos , højglans-fotokalender , julegave , produktnyhed , skinnende , vægkalender\nNy fotoservice Printing-1\nEfter fem år hvor man udelukkende specialiserede sig i tryk af fotobøger og fotos på lærred, udvider 'Printing-1' nu sin produktvifte til en fotoservice med fuldt program: med fototryk og forstørrelser i plakatformat samt tryk af fotokalendere.\nBerlin og London. 9.09.2011. - Samtidig med at der bliver vist flere og flere digitale fotos på stadig flere forskelligartede, digitale skærme, vokser markedet for tryk af fotos med nye produktidéer og stigende kvalitet. Printing-1’s ledelse mener: ”Vi er stolte over at sætte nye, højere standarder inden for kvalitetsfototryk”.\nDen nye digitale fototryksservice trykker med 8-farvetryk på 235 g/m² satin-fotopapir. Metoden gør det muligt at trykke i fleksible formater, fra standard-billeder på 10 x 15 cm til plakatstørrelse som et kvadratisk format på 20 x 20 cm eller store panorama-plakater der kan være helt op til 150 x 600 cm brede (eller høje).\nDe nye fotokalendere fås i otte forskellige formater fra 21 x 21 cm små, kvadratiske kalender til A3-format i 20 x 44 cm. I alle formater er der mulighed for højglans, der er så populær til fotobøgerne, og som får det hele til at se flottere ud og beskytter fotokalendersiderne. Den blanke PU-lakering er ’ISO 14001-certificeret’ og fri for toksiske substanser. For nye kunder tilbyder Printing-1 75,- kr. rabat på det første indkøb frem til d. 31. 10. 2011.\nIndsendt af Geruman kl. 08.56 Ingen kommentarer : Links til dette indlæg\nEtiketter: fotos i store formater , fototryk , panorama-tryk , plakattryk