Anbefalinger til implementering af Open Access i Danmark Rapport fra Open Access Udvalget - PDF\nDownload "Anbefalinger til implementering af Open Access i Danmark Rapport fra Open Access Udvalget"\n1 Anbefalinger til implementering af Open Access i Danmark Rapport fra Open Access Udvalget Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek\n3 Anbefalinger til implementering af Open Access i Danmark Rapport fra Open Access Udvalget Udgivet i 2010 af Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek Styrelsen for Bibliotek og Medier 1\n4 Anbefalinger til implementering af Open Access i Danmark Rapport fra Open Access Udvalget Udgivet i 2010 af Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek Styrelsen for Bibliotek og Medier H.C. Andersens Boulevard København V Telefon: Sats: Stæhr Grafisk Tryk: C.S. Grafisk Oplag: Foto: Tobias Toyberg ISBN: Elektronisk ISBN: Publikationen er tilgængelig på DEFFs hjemmeside 2\n5 Indhold Opsummering på Open Access Udvalgets anbefalinger 5 Indledning 7 Open Access Udvalgets medlemmer 7 Open Access Udvalgets opgaver 7 Open Access Udvalgets fremgangsmåde 8 Open Access Udvalgets anbefalinger 10 Hovedområde 1. At styrke de nationale strategier og strukturer for adgang til og formidling af videnskabelig information 10 Opgave 1.1. At definere klare politikker for formidling og adgang til videnskabelig information 10 Opgave 1.2. At fremme internetadgangen til resultaterne af offentlig finansieret forskning uden omkostning for læseren gennem disse politikker 12 Opgave 1.3. At systematisk vurdere de forhold, der påvirker adgangen til videnskabelig information 13 Opgave 1.4. At sikre at repositorier for videnskabelig information er bæredygtige og interoperable 13 Opgave 1.5. At samle de primære interessenter i debatten om videnskabelig information (forskere, forskningsråd, biblioteker og videnskabelige forlag) 14 Hovedområde 2. At styrke koordinationen mellem medlemsstaterne af politikker og praksis med hensyn til adgang og formidling 15 Opgave 2.1. At undersøge muligheden for at nationale forskningsråd definerer fælles grundlæggende principper om Open Access 15 Opgave 2.2. At øge gennemsigtigheden af de kontraktmæssige betingelser ifm. big deals finansieret af offentlige midler 15 Opgave 2.3. At arbejde for interoperabilitet af nationale repositorier for videnskabelig information med henblik på at fremme tilgængeligheden 16 Opgave 2.4. At bidrage til et effektivt overblik over fremskridtet på europæisk niveau ved at informere Kommissionen om resultater og erfaringer 16 Hovedområde 3. At sikre langtidsbevaring af videnskabelig information, herunder publikationer og data 17 Opgave 3.1. At definere en struktureret tilgang til langtidsbevaring 17 Opgave 3.2. At tage den videnskabelige informations specifikke karakteristika i betragtning ved etableringen af de lovmæssige rammer 19 Bilag Bilag 1: Kommissorium for det nationale arbejde med Open Access 22 Bilag 2: EU-Ministerrådets konklusioner om videnskabelig information i den digitale tidsalder 24 Bilag 3: Økonomioversigt og økonomiberegninger 32 Bilag 4: Tidsplan for implementeringen 34 3\n7 Opsummering af Open Access Udvalgets anbefalinger I det nuværende publiceringssystem betaler det offentlige for over 90 % af udgifterne 1 for en videnskabelig publicering, men rettighederne til publicering foræres som oftest væk til kommercielle forlag. Dette betyder, at institutioner, virksomheder m.m. derefter skal betale kommercielle forlag på markedsvilkår for at få adgang til forskningspublikationerne igen. Den nuværende adgangsbegrænsende publiceringsform kombineret med støt stigende forlagspriser er langt fra optimal i en viden- og forskningsbaseret verden, hvor forskere i private virksomheder, studerende og forskere på universiteter og andre læreanstalter samt den almindelige borger begrænses mærkbart i deres muligheder for at få adgang til viden. Dermed mister man også en nødvendig forudsætning for udvikling og innovation. En bevidst national Open Access-strategi vil kunne bidrage væsentligt til Regeringens Globaliseringsstrategi og målet om, at Danmark skal være et førende viden- og iværksættersamfund. Det er Open Access Udvalgets indstilling, at der så vidt muligt bør være fri adgang til resultaterne af offentligt finansieret forskning. Publicering i Open Access bør fortsat basere sig på en publiceringsproces med indbygget kvalitetssikring i form af peer review, og der skal arbejdes med at sikre adgang til danske forskningspublikationer og forskningsdata på langt sigt. Det er tillige udvalgets opfattelse, at Open Access ikke må stille sig hindrende i vejen for, at resultater fra dansk forskning offentliggøres i de mest anerkendte tidsskrifter. Udvalget har udarbejdet anbefalinger som knytter sig til både 2 gylden og grøn Open Access. Det er udvalgets vurdering at grøn Open Access er den mest farbare vej, hvilket også afspejles i udvalgets anbefalinger. Anbefaling 1. National Open Access-politik etableres af Videnskabsministeriet Open Access Udvalget anbefaler, at der formuleres en national Open Access-politik, som omfatter alle institutioner, som forsker og/eller formidler forskning baseret på hel eller delvis offentlig finansiering. Udgangspunktet er, at der så vidt muligt skal være fri adgang til resultaterne af offentligt finansieret forskning. Anbefaling 2. Forskningsråd og fonde etablerer Open Access-politikker Open Access Udvalget anbefaler, at alle forskningsråd og fonde implementerer Open Access-politikker, der lever op til den nationale Open Access-politik. Anbefaling 3. Universiteter og andre forskningsinstitutioner etablerer Open Access-politikker Open Access Udvalget anbefaler, at alle universiteter og forskningsinstitutioner etablerer Open Access-politikker, der lever op til den nationale Open Access-politik. Anbefaling 4. Den bibliometriske forskningsindikator bør koordineres med den nationale Open Access-politik Open Access Udvalget anbefaler, at Forsknings- og Innovationsstyrelsen i forbindelse med evaluering af den bibliometriske indikator overvejer, hvorledes indikatoren kan koordineres med den nationale Open Access-politik. Anbefaling 5. Etablering af samlet internetadgang til danske forskningsresultater Open Access Udvalget anbefaler, at der i offentlige forskningsbevillinger stilles krav om, at al dansk offentligt finansieret forskning bliver tilgængelig i universiteternes forskningsdatabaser og via en ny fælles internetportal, som formidler de samlede forskningsresultater med klar angivelse/kreditering af det udførende universitet. 1 Adgang Det svage led i forskningens værdikæde; Jakob Heide Petersen. DF Revy, nummer 7, november 2009, s Grøn Open Access refererer til parallel-publicering i et repository. Gylden Open Access dækker over tidsskrifter, hvor der betales et engangsbeløb for at publicere en artikel, der så igennem tidsskriftet bliver gjort online. Kilde: 5\n8 Anbefaling 6. Danske videnskabelige forlag udarbejder oplæg om omstilling til Open Access Open Access Udvalget anbefaler, at danske videnskabelige forlag bliver inviteret til at udarbejde forslag til, hvordan danske tidsskrifter og danske monografier kan omstilles til Open Access. Anbefaling 7. DEFF koordinerer implementeringen af Open Access Udvalgets anbefalinger Open Access Udvalget anbefaler, at Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek (DEFF) bliver ansvarlig for den forsatte koordinering af Open Access Udvalgets arbejde og implementeringen af Open Access Udvalgets godkendte anbefalinger i en projektperiode på fire år. Hertil hører også rollen som national støtte for universiteternes lokale rådgivere (kompetenceudvikling, videndeling, internationalt samarbejde mv.). Anbefaling 8. Professionel gennemførelse af oplysning, debat og dialog Open Access Udvalget anbefaler, at der kontraheres med et medie- og kommunikationsbureau til at planlægge, hvordan offentligheden kan inddrages i debatten herunder gennem dagspresse, events osv. Anbefaling 9. Koordinering af den danske Open Access-indsats i internationale fora Open Access Udvalget anbefaler, at forskningsrådenes danske repræsentanter i internationale forskningsfora såsom EUROHORCs og European Science Foundation sikrer koordinering af Open Access-politikker rådene imellem. Anbefaling 10. Øget fokus på Open Access i DEFF konsortielicenser Open Access Udvalget anbefaler, at der i DEFFs licensarbejde og i de internationale samarbejder, hvori DEFF indgår, sættes fokus på forhandling af forfatterafgifter i forbindelse med gylden Open Access, frihed til grøn Open Access, fradrag for frikøbte artikler og transparente forretningsmodeller for Open Access-publicering mod betaling. Derudover anbefales det, at DEFF forpligter sig til at arbejde aktivt på dette område og forsøger at forhandle aftaler om Open Access-publicering på nationalt plan. Anbefaling 11. Dansk medlemskab af Confederation of Open Access Repositories Open Access Udvalget anbefaler, at der efter DRIVERs ophør fortsat støttes op omkring det internationale samarbejde gennem medlemskab af Confederation of Open Access Repositories (COAR). Anbefaling 12. Etablering af en dækkende langtidsbevaringstjeneste for universiteternes publikationer Open Access Udvalget anbefaler, at der i tilknytning til den fælles portal for universiteternes forskningsresultater (anbefaling 5) etableres en langtidsbevaringstjeneste, der sikrer at universiteternes digitale publikationer kan læses og udnyttes over lang tid. Anbefaling 13. National planlægning af fri adgang til samt langtidsbevaring af primære forskningsdata Open Access Udvalget anbefaler, at der etableres en tværgående samarbejdsorganisation, der samler interessenter inden for området primære forskningsdata. Denne samarbejdsorganisation skal planlægge, hvordan danske forskningsdata kan arkiveres, således at man sikrer nutidig og fremtidig adgang. I planlægningen skal der redegøres for de økonomiske konsekvenser. Anbefaling 14. Dansk medlemskab af centrale internationale samarbejdsfora for håndtering og langtidsbevaring af videnskabelig information i bredeste forstand Open Access Udvalget anbefaler dansk medlemskab af og aktiv deltagelse i de to vigtige internationale samarbejdsfora på området, The Alliance for Permanent Access og DataCite. Herved sikres dansk udnyttelse af de globale erfaringer og løsninger såvel som den danske indflydelse på disse. Open Access Udvalget ser frem til det videre arbejde med implementeringen af anbefalingerne. 6\n9 Indledning Regeringen har ved Videnskabsministeren tiltrådt Ministerrådets konklusioner om videnskabelig information i den digitale tidsalder 3. Konklusionerne handler om: 1) At styrke de nationale strategier og strukturer for adgang til og formidling af videnskabelig information 2) At styrke koordinationen mellem medlemsstaterne af politikker og praksis med hensyn til adgang og formidling 3) At sikre langtidsbevaring af videnskabelig information, herunder publikationer og data samt vise den videnskabelige information i nationale bevaringsstrategier behørig opmærksomhed. Danmark har dermed forpligtiget sig til at sikre, at Ministerrådets konklusioner implementeres i Danmark. Med det formål at leve op til konklusionerne har Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling nedsat et Open Access-udvalg og placeret dette under styregruppen for Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek (DEFF). Open Access Udvalgets medlemmer Bo Öhrström, vicedirektør, DEFF, Styrelsen for Bibliotek og Medier (Formand) Birte Christensen-Dalsgaard, vicedirektør, Det Kongelige Bibliotek Niels-Henrik Gylstorff, overbibliotekar, Aalborg Universitetsbibliotek Carsten Riis, dekan, Aarhus Universitet, Det Teologiske Fakultet Mogens Sandfær, direktør, Danmarks Tekniske Informationscenter Grete M. Kladakis, kontorchef, Forsknings- og Innovationsstyrelsen Anders Bjørneboe, chefkonsulent, Universitets- og Bygningsstyrelsen Morten Rosenmeier, formand for Udvalget til Beskyttelse af Videnskabeligt Arbejde Nikolaj Borg Burmeister, chefkonsulent, Danske Universiteter (Observatør) Lise Mikkelsen, specialkonsulent, DEFF, Styrelsen for Bibliotek og Medier (Sekretær). Open Access Udvalgets opgaver I kommissoriet 4 for det nationale arbejde med Open Access er følgende opgaver angivet: 1) At planlægge implementeringen af Ministerrådets konklusioner 2) I forbindelse med planlægningen skal udvalget afklare: a) Hvordan offentligt finansieret forskning gøres offentligt tilgængeligt online b) Hvilke økonomiske konsekvenser der er forbundet med dette c) Hvordan implementeringen sikres opbakning fra danske forskere d) Hvilken rolle de forskningsfinansierende organer skal have i forbindelse med implementeringen e) Hvordan der tages højde for afklaring af ophavsretslige spørgsmål 3) At gennemføre planlægningen af Ministerrådets konklusioner 4) Forberede henvendelse til EU-Kommissæren for Forskning og Innovation samt EU-Kommissæren for Informationssamfundet og Medierne med en opfordring til, at kommissærerne udarbejder et fælles europæisk udspil til forlagsbranchen om Open Access-publicering. 3 Council of the European Union; Council conclusions on scientific information in the digital age: access, dissemination and preservation. URL: (se også bilag 2) 4 Kommissorium for det nationale arbejde med Open Access; Kilde: 7\n10 Open Access Udvalgets fremgangsmåde Open Access Udvalget har i sit arbejde taget udgangspunkt i Berlin deklarationens 5 definition af Open Access: Open Access contributions must satisfy two conditions: 1. The author(s) and right holder(s) of such contributions grant(s) to all users a free, irrevocable, worldwide, right of access to, and a license to copy, use, distribute, transmit and display the work publicly and to make and distribute derivative works, in any digital medium for any responsible purpose, subject to proper attribution of authorship (community standards, will continue to provide the mechanism for enforcement of proper attribution and responsible use of the published work, as they do now), as well as the right to make small numbers of printed copies for their personal use. 2. A complete version of the work and all supplemental materials, including a copy of the permission as stated above, in an appropriate standard electronic format is deposited (and thus published) in at least one online repository using suitable technical standards (such as the Open Archive definitions) that is supported and maintained by an academic institution, scholarly society, government agency, or other well-established organization that seeks to enable open access, unrestricted distribution, inter operability, and long-term archiving. Open Access til videnskabelige publikationer betyder, at der er uhindret og vederlagsfri adgang (fremover udtrykt ved fri adgang) for hele verden til at læse og anvende resultaterne, og at man kan lagre kopier i repositorier 6. Fri adgang kan skabes ved grøn eller gylden Open Access: (i) Authors can make their own peer reviewed journal articles free for all online by depositing their final revised drafts in their own institution s OA repository or in a central OA repository immediately upon acceptance for publication. (This is also called Green OA. ) All the costs of publication continue to be paid through institutional journal subscription fees. (ii)journals can convert to the OA publication model: The journal itself makes its published articles free for all online and all publication costs are paid by the author (or the author s institution or funder) through individual publication fees, per article published, instead of through multiple institutional subscription fees, per journal subscribed to. (This is called Gold OA ). 7 Open Access Udvalget har udarbejdet anbefalinger, som benytter sig af gylden såvel som grøn Open Access. Udvalget lægger dog vægt på, at grøn Open Access umiddelbart er den mest farbare vej, idet den nødvendige infrastruktur fuldt ud er tilstede i Danmark. Samtidig tillader 90 % 8 af tidsskrifterne allerede den form for parallelpublicering, som grøn Open Access repræsenterer. Gylden Open Access i større udstrækning forudsætter, at forlagene har omlagt deres tidsskrifter til Open Access-forretningsmodellen, og at de samlede omkostninger for Danmark ikke øges herved. I dag forsøger visse forlag at tilbyde forfatterne et Open Access-frikøb af den enkelte artikel, samtidig med at institutionen betaler for at abonnere på selvsamme tidsskrift. Denne form for dobbeltbetaling vurderes som helt urealistisk og uantagelig, hvorfor forlagene må stimuleres til at omlægge til Open Access for en betaling, der ikke overstiger den nuværende. 5 Berlin Declaration on Open Access to Knowledge in the Sciences and Humanities. URL: openaccess-berlin/berlindeclaration.html 6 Et repositorie er et arkiv for forskningspublikationer og forskningsdata (ofte uden den nødvendige teknik til langtidsbevaring) 7 The immediate practical Implication of the Houghton Report: Provide Green Open Access now/ Harnard Steven. Preprint of article submitted for consideration in the Prometheus. 8 Den seneste optælling fra det engelske EPrints/Romeo projekt viser, at 95 % af tidsskrifterne er grønne eller lysegrønne. Se: Se også: Harnad, S. (2008) "Waking OA s 'Slumbering Giant': The University's Mandate To Mandate Open Access. New Review of Information Networking 14 (1):\n11 Open Access Udvalget lægger endvidere vægt på at sondre mellem perspektiverne på tidsskriftområdet og på bogområdet. Her tænkes særligt på de vilkår og muligheder, der gør sig gældende for de dansksprogede monografier. Følgelig bør disse gøres til genstand for en selvstændig fokuseret analyse og overvejelse. Uanset metode betyder Open Access fri adgang til forskningsresultater, en øget synlighed og dermed øgede anvendelsesmuligheder af forskningsresultater i forhold til det nuværende system, hvor adgangen er begrænset til de organisationer, der har råd til at betale for adgangen. Derudover kan de økonomiske konsekvenser for implementering af Open Access på et samfundsøkonomisk niveau diskuteres. DEFF har i 2009 fået udarbejdet en cost benefit analyse af de økonomiske konsekvenser af at indføre forskellige former for Open Access-publicering i Danmark. 9 Via DEFFs samarbejdspartnere i Knowledge Exchange er der udarbejdet tilsvarende analyser for Storbritannien og Holland. Denne rapports konklusion er, at afhængig af investering kan den samlede gevinst ved at indføre Open Access globalt for Danmark være cirka 300 mil. kr. årligt samt betydelige besparelser i den værdikæde, som producerer videnskabelige artikler. Besparelserne stammer fra mindre tidsforbrug hos forskerne og et mere velfungerende system for forskningskommunikation. Den samfundsøkonomiske gevinst kommer primært fra, at flere institutioner, virksomheder og borgere får hurtig og bedre adgang til forskningspublikationer. Open Access Udvalget har valgt at disponere sin rapport som en implementeringsplan, der tager udgangspunkt i Ministerrådets konklusioner: Council Conclusions on scientific information in the digital age: access, dissemination and preservation. Implementeringsplanen består af en række anbefalinger med angivelse af proces, aktører og økonomi. Nogle af anbefalingerne er af politisk og strategisk karakter, mens andre er praksisorienterede og kan bidrage med ny og nødvendig viden omkring etablering og sikring af fri adgang til data og publikationer også i et langtidsperspektiv. I henhold til kommissoriet vil Open Access Udvalget efterfølgende, i forbindelse med implementering af planen i dens godkendte form, have til opgave at følge implementeringen og sikre fremdriften. 9 Costs and benefits of Alternative Publishing Models: Denmark / Professor John Houghton, Centre for Strategic Economic Studies, Victoria University, Melbourne. Kilde: 9\n12 Open Access Udvalgets anbefalinger Open Access Udvalget har valgt at tage udgangspunkt i Ministerrådets konklusioner (bilag 2) og har udarbejdet i alt 14 anbefalinger inden for de tre hovedområder, hvor EU-landene forventes at arbejde med Open Access. Hovedområderne er: 1) At styrke de nationale strategier og strukturer for adgang til og formidling af videnskabelig information 2) At styrke koordinationen mellem medlemsstaterne af politikker og praksis med hensyn til adgang og formidling 3) At sikre langtidsbevaring af videnskabelig information, herunder publikationer og data samt vise den videnskabelige information i nationale bevaringsstrategier behørig opmærksomhed. Hovedområde 1 At styrke de nationale strategier og strukturer for adgang til og formidling af videnskabelig information Det første hovedområde handler om fastlæggelse af nationale strategier og strukturer for adgang til og spredning af videnskabelige information. Der skal udvikles klare politikker for videnskabelig publicering, adgangen til videnskabelig information skal sikres, forskernes ophavsret skal forvaltes, den tekniske infrastruktur skal være på plads, og hovedinteressenterne skal inddrages i debatten om strategien. Alle emner er nødvendige forudsætninger for, at Danmark kan sikre, at offentligt finansierede videnskabelige resultater så vidt muligt bliver frit tilgængelige. Opgave 1.1 At definere klare politikker for formidling og adgang til videnskabelig information, inklusive den tilhørende økonomiske planlægning I Ministerrådets konklusioner bliver medlemslandene som det første opfordret til at udvikle nationale strategier for spredning og adgang til videnskabelig information. Det er nødvendigt, at der fra statens side er en klar holdning til og politik omkring Open Access. Det skyldes de udfordringer, der er forbundet med en ny national publiceringsstrategi, den betydning fri adgang til videnskabelig publicering har og behovet for europæisk og internationalt samarbejde. En national Open Access-politik bør som minimum behandle emnerne Open Access, copyright, investering i spredning af forskningsresultater, repositorier og interoperabilitet, bevaring samt forholde sig til interessenter og samarbejdet mellem disse. Disse overvejelser er begrundelsen for Open Access Udvalgets anbefaling nummer et: National Open Access-politik etableres af Videnskabsministeriet. Universiteterne og forskningsrådene har en afgørende rolle i at sikre krav om fri adgang til forskningsresultater på tværs af alle fagområder. Det er derfor nødvendigt, at Det Frie Forskningsråd, Det Strategiske Forskningsråd, Grundforskningsfonden, Højteknologifonden og Rådet for Teknologi og Innovation udvikler Open Access-politikker, som koordineres med den nationale politik og strategi. Strategien skal implementeres på en måde, som varetager forskernes og forskningens interesser. Dette er baggrunden for anbefaling nummer to: Forskningsråd og fonde implementerer Open Accesspolitik. Universiteterne skal sikre lokale Open Access-politikker og de nødvendige tekniske løsninger. Dette er baggrunden for anbefaling nummer tre: Open Access-politik etableres af universiteter og andre forskningsinstitutioner. Den bibliometriske forskningsindikator er udsprunget af Globaliseringsstrategiens mål om, at kvaliteten i den offentlige forskning skal kunne måle sig med den bedste i verden. Den bibliometriske forskningsindikator har til formål at fremme publicering i de mest anerkendte udgivelseskanaler og 10\n13 styrke kvaliteten af dansk forskning. 10 Indikatoren har stigende indflydelse på den danske videnskabelige publicering, og den har haft positiv indflydelse på universiteternes indsats omkring registrering af deres forskningspublikationer. Den forsatte udvikling af den bibliometriske forskningsindikator bør koordineres med den nationale Open Access-politik. Dette er baggrunden for anbefaling nummer fire: Den bibliometriske forskningsindikator bør koordineres med den nationale Open Access-politik. Anbefaling 1 National Open Access-politik etableres af Videnskabsministeriet Open Access udvalget anbefaler, at der formuleres en national Open Access-politik, som omfatter alle institutioner, som forsker og/eller formidler forskning baseret på hel eller delvis offentlig finansiering. Udgangspunktet er, at der så vidt muligt skal være fri adgang til resultaterne af offentligt finansieret forskning. 1. Open Access Udvalget indstiller et forslag til national Open Access-politik til Videnskabsministeriet 2. Videnskabsministeriet forestår den nødvendige høring og beslutning 3. Implementering af national Open Access-politik. Økonomi Anbefaling 2 Forskningsråd og fonde etablerer Open Access-politikker Open Access Udvalget anbefaler, at alle forskningsråd og fonde implementerer Open Access-politikker, der lever op til den nationale Open Access-politik. 1. Etablering af Open Access-politik 2. Implementering af Open Access-politik. Økonomi Anbefaling 3 Universiteter og andre forskningsinstitutioner etablerer Open Access-politikker Open Access Udvalget anbefaler, at alle universiteter og forskningsinstitutioner etablerer Open Access-politikker, der lever op til den nationale Open Access politik. 1. Etablering af Open Access-politik 2. Implementering af politikken, herunder de nødvendige systemer og procedurer samt rådgivning af forskerne. Økonomi Anbefaling 4 Den bibliometriske forskningsindikator bør koordineres med den nationale Open Access-politik Open Access Udvalget anbefaler, at Forsknings- og Innovationsstyrelsen i forbindelse med evaluering af den bibliometriske indikator overvejer, hvorledes indikatoren kan koordineres med den nationale Open Access-politik. 1. Forsknings- og Innovationsstyrelsen overvejer, hvordan indikatoren kan koordineres med den nationale Open Access-politik 2. Implementering af den valgte tilpasning. Økonomi 10 Kilde: 11\n14 Opgave 1.2 At fremme internetadgangen til resultaterne af offentlig finansieret forskning uden omkostning for læseren gennem disse politikker, og med overvejelse af de økonomisk bæredygtige fremgangmåder herunder forsinket Open Access Alle universiteter har lokale forskningsdatabaser, hvor universitetets forskningspublikationer registreres og formidles. På nationalt plan høstes alle universiteters data til Den Danske Forskningsdatabase, der er en samlet indgang til formidling af dansk forskning. Via Den Danske Forskningsdatabase bliver danske forskningsresultater tillige synlige for det internationale publikum f.eks. via Google Scholar og DRIVER. 11 Ved at bygge videre på denne eksisterende tekniske infrastruktur kan det på enkel vis sikres, at offentligt finansieret forskning bliver frit og enkelt tilgængelig for alle brugere. Dette kræver en videreudvikling af den fælles nationale portal og en styrket formidlingsindsats. Dette er baggrunden for anbefaling nummer fem: Etablering af samlet internetadgang til danske forskningsresultater. I takt med at universiteterne i højere grad begynder at lagre forskningspublikationernes fulde tekst i de lokale repositorier, øges behovet for, at universiteterne kan trække på langtidsbevaringstjenester. I Danmarks leveres sådanne tjenester af de to pligtafleveringsbiblioteker, Statsbiblioteket og Det Kongelige Bibliotek. For at sikre adgangen over lang tid er der således en sammenhæng med anbefaling 12 under hovedområde tre om langtidsbevaring. Udgangspunktet er, at alle resultater af offentlig finansieret forskning skal være frit tilgængelige. Det bør undersøges nærmere, hvad dette betyder for de danske videnskabelige forlag, og hvordan disse kan hjælpes til at omstille til Open Access. De danske forlag beskæftiger sig hovedsagligt med udgivelse af dansksprogede monografier inden for humanistiske og samfundsfaglige discipliner. Sådanne udgivelser har en særlig økonomisk udfordring, idet de generelt ikke hviler i sig selv, men er afhængige af direkte tilskud. Dette er baggrunden for anbefaling nummer seks: Danske videnskabelige forlag udarbejder oplæg om omstilling til Open Access. Anbefaling 5 Etablering af samlet internetadgang til danske forskningsresultater Open Access Udvalget anbefaler, at der i offentlige forskningsbevillinger stilles krav om, at al dansk offentligt finansieret forskning bliver tilgængeligt i universiteternes forskningsdatabaser og via en ny fælles internetportal, som formidler de samlede forskningsresultater med klar angivelse/kreditering af det udførende universitet. Økonomi 1. Videnskabsministeriet og Forsknings- og Innovationsstyrelsen implementerer de nødvendige krav i forskningsbevillinger 2. DEFF og Open Access Udvalget udarbejder et forslag til en fælles portal, som også kan facilitere samspillet med de nationale langtidsbevaringstjenester 3. En ny fælles portal etableres og sættes i drift. 1. Udvikling af en ny fælles portal: 1 mio. kr. 2. Drift, support og formidling årligt: 1 mio. kr. 11 Digital Repository Infrastructure Vision for European Research (DRIVER). DRIVER er finansieret af EU og er et samarbejde omkring at bygge et netværk mellem repositorier med frit tilgængeligt indhold. Kilde: 12\n15 Anbefaling 6 Danske videnskabelige forlag udarbejder oplæg om omstilling til Open Access Open Access Udvalget anbefaler, at danske videnskabelige forlag bliver inviteret til at udarbejde forslag til, hvordan henholdsvis danske tidsskrifter og danske monografier kan omstilles til Open Access. 1. Open Access Udvalget udarbejder kommissorium 2. Forlæggerforeningen inviteres til at komme med udspil på baggrund af kommissorium 3. Forlæggerforeningen udarbejder forslag til, hvordan hhv. danske videnskabelige tidsskrifter og danske videnskabelige monografier kan omstilles til Open Access. Økonomi Opgave 1.3 At systematisk vurdere de forhold, der påvirker adgangen til videnskabelig information, herunder forskeres forvaltning af deres ophavsret til videnskabelige artikler, investeringen i formidling af videnskabelig information sammenlignet med den samlede investering i forskning, anvendelsen af finansielle redskaber til at forbedre adgangen, som momsrefusion ifm. bibliotekers abonnement på digitale tidsskrifter Det er den enkelte forsker, der som udgangspunkt har ophavsretten til egne publikationer. Forskernes ophavsrettigheder skal forvaltes på en måde, som er forenelig med en Open Access-politik. Der er følgeligt behov for en målrettet indsats og rådgivning i forhold til den enkelte forsker for at sikre, at alle rettigheder ikke afgives ved publicering. Denne rådgivning bør tænkes ind i den lokale implementering af universiteternes Open Access-politikker. Det enkelte universitet bør således sikre forskerne mulighed for vejledning og rådgivning omkring Open Access, ophavsret, deponering af publikationer i de lokale repositorier mv. Dette indgår som et element i anbefaling nummer 3 ovenfor. Opgave 1.4 At sikre at repositorier for videnskabelig information er bæredygtige og interoperable I Danmark har alle universiteterne forskningsregistreringssystemer og repositorier drevet og finansieret som øvrige dele af den lokale digitale infrastruktur. Disse systemer lever op til såvel de nationale som de internationale krav til interoperabilitet. På nationalt plan drejer det sig om protokoller til dataudveksling (OAI-PMH) og om dataformater (DDF-MXD) til brug for bl.a. den bibliometriske forskningsindikator og den fælles portal til formidling af danske forskningsresultater. På internationalt plan anvendes den samme protokol til dataudveksling (OAI-PMH), og de danske databaser indgår i den europæiske DRIVER portal og lever således op til de krav (DRIVER guidelines), der stilles i den forbindelse. Det er derfor Open Access Udvalgets vurdering, at der ikke er brug for yderligere tiltag i forhold til at sikre, at de danske repositorier er bæredygtige og interoperable. Behovet for at indgå aktivt i det internationale samarbejde berøres under Opgave\n16 Opgave 1.5 At samle de primære interessenter i debatten om videnskabelig information (forskere, forskningsråd, biblioteker og videnskabelige forlag) Det anbefales, at Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek (DEFF) bliver ansvarlig for den fortsatte koordinering af Open Access Udvalgets opgaver og implementering af udvalgets anbefalinger. Der er flere af anbefalingerne, som kræver projektstyring og administration. Derudover er det centralt for implementeringens succes, at der er de nødvendige ressourcer til at sikre fremgang og koordinere opgaver. Dette er baggrunden for Open Access Udvalgets anbefaling nummer syv: DEFF koordinerer implementeringen af Open Access Udvalgets anbefalinger. Der er behov for oplysning blandt interessenter, som har en rolle i videnskabelig publicering og formidling og dermed en interesse i en publiceringsmodel, som i højere grad er Open Access-baseret. I første omgang er udfordringen at få planlagt, hvordan opgaven gribes bedst an i forhold til forskellige aktører med henblik på at opnå bedst mulig oplysning, dialog og debat. Dette er baggrunden for Open Access Udvalgets anbefaling nummer otte: Professionel gennemførelse af oplysning, debat og dialog. Anbefaling 7 DEFF koordinerer implementeringen af Open Access Udvalgets anbefalinger Open Access Udvalget anbefaler, at DEFF bliver ansvarlig for den forsatte koordinering af Open Access Udvalgets arbejde og implementeringen af Open Access Udvalgets godkendte anbefalinger i en projektperiode på 4 år. Hertil hører også rollen som national støtte for universiteternes lokale rådgivere (kompetenceudvikling, videndeling, internationalt samarbejde mv.). Økonomi DEFF får ansvaret for 1. Den praktiske projektstyring af Open Access Udvalgets anbefalinger 2. Den centrale støtte til universiteternes lokale rådgivere på ophavsret og Open Access-området kr. årligt i 4 år. Anbefaling 8 Professionel gennemførelse af oplysning, debat og dialog Open Access Udvalget anbefaler, at der kontraheres med et medie- og kommunikationsbureau til at planlægge, hvordan offentligheden kan inddrages i debatten herunder gennem dagspresse, events osv. Økonomi 1. Der indgås aftale med et medie- og kommunikationsbureau 2. Kampagne igangsættes. 1.3 mio. kr. samlet til kampagne og opfølgning. 14\n17 Hovedområde 2 At styrke koordinationen mellem medlemsstaterne af politikker og praksis med hensyn til adgang og formidling De økonomiske og samfundsmæssige nyttevirkninger af fri adgang til videnskabelige forskningsresultater stiger i takt med, at mange lande indfører en aktiv politik og strategi for Open Access. I sin natur er det en opgave, som kun kan løses fuldt ud i et bredt internationalt samarbejde. Derfor er koordinering mellem lande på alle niveauer og i alle fora relevant og nødvendig for at opnå brugbare og holdbare resultater. Opgave 2.1 At undersøge muligheden for at nationale forskningsråd definerer fælles grundlæggende principper om Open Access Den internationale koordinering mellem de nationale forskningsråd er central med henblik på at sikre størst mulig udbredelse, men også i forhold til, at der stilles ensartede krav fra forskningsrådenes side på tværs af landegrænser. Denne opgave skal nødvendigvis løses i de pågældende fora. Dette er baggrunden for anbefaling nummer ni: Koordinering af den danske Open Access-indsats i internationale fora. Anbefaling 9 Koordinering af den danske Open Access-indsats i internationale fora Open Access Udvalget anbefaler, at forskningsrådenes danske repræsentanter i internationale forskningsfora såsom EUROHORCs og European Science Foundation sikrer koordinering af Open Access-politikker rådene imellem. 1. Anbefalingen implementeres af Det Frie Forskningsråd, Det Strategiske Forskningsråd, Danmarks Grundforskningsfond, Højteknologifonden og Rådet for Teknologi og Innovation. Økonomi Opgave 2.2 At øge gennemsigtigheden af de kontraktmæssige betingelser ifm. big deals finansieret af offentlige midler - og at vurdere muligheden for at opnå economies of scale ved aggregering af efterspørgslen DEFF har gennem flere år forhandlet licensaftaler til elektroniske tidsskrifter, e-bøger, databaser m.m. på vegne af alle faglige biblioteker under Kulturministeriet, Videnskabsministeriet og Undervisningsministeriet dvs. alle bibliotekstyper fra universitetsbiblioteker til gymnasiebiblioteker. DEFF deltager i diverse nordiske og internationale koordineringstiltag f.eks. International Coalition of Library Consortia (ICOLC) og Knowledge Exchange. Der er behov for en styrket indsats i dette arbejde omkring Open Access-emner som forfatterafgifter ifm. gylden Open Access, transparente forretningsmodeller, frihed til grøn Open Access (parallel publicering i repositorier), fradrag for frikøbte artikler og nationale frikøbsaftaler (fri adgang til dansk produceret forskning). Dette er sket i Holland, hvor man på nationalt plan har indgået en aftale med Springer om fri adgang til alle forskningspublikationer publiceret af hollandske universitetsforskere hos Springer. Dette er baggrunden for Open Access Udvalgets anbefaling nummer ti: Øget fokus på Open Access i DEFF konsortielicenser. 15\n18 Anbefaling 10 Øget fokus på Open Access i DEFF konsortielicenser Open Access Udvalget anbefaler, at der i DEFFs licensarbejde og i de internationale samarbejder, hvori DEFF indgår, sættes fokus på forhandling af forfatterafgifter ifm. gylden Open Access, frihed til grøn Open Access, fradrag for frikøbte artikler og transparente forretningsmodeller for Open Access-publicering mod betaling. Derudover anbefales det, at DEFF forpligter sig til at arbejde aktivt på dette område og forsøger at forhandle aftaler om Open Access-publicering på nationalt plan. Det skal understreges, at målet er, at udgifterne til licenser ikke på noget tidspunkt stiger som konsekvens af Open Access. 1. DEFF laver en plan for Open Access-aktiviteterne for licensområdet 2. Planen godkendes af Open Access Udvalget 3. Planen igangsættes. Økonomi Opgave 2.3 At arbejde for interoperabilitet af nationale repositorier for videnskabelig information med henblik på at fremme tilgængeligheden og søgbarheden af videnskabelig information på tværs af nationale grænser En forudsætning for at forskningsresultater kan deles på tværs af systemer er, at systemer og udvekslingsformater understøtter dette. DEFF har deltaget aktivt i det internationale samarbejde omkring repositorier via projekter i Knowledge Exchange og via Den Danske Forskningsdatabases samarbejde med DRIVER. Knowledge Exchange-samarbejdet er veletableret i DEFF-regi og omfatter flere internationale arbejdsgrupper og lejlighedsvise projekter på områder som repositorie interoperabilitet, Open Access, escience og primærdata, støtte til forskernes forvaltning af ophavsret mv. DEFF opfordres til at fortsætte dette engagement og til at sikre, at aktiviteter og resultater forankres bredt i universitetssektoren. DRIVER, der i en årrække har været finansieret af EU-Kommissionen, skal nu afløses af en fælles struktur, som er finansieret direkte af universiteterne og/eller deres nationale samarbejdsorganisationer på området. En sådan global Confederation of Open Access Repositories (COAR) er netop etableret, og Danmark bør tilslutte sig, således at såvel universiteterne som DEFF kan drage nytte af samarbejdet og dets fælles infrastrukturer. Dette er baggrund for anbefaling nummer elleve: Dansk medlemskab af Confederation of Open Access Repositories. 12 Anbefaling 11 Økonomi Dansk medlemskab af Confederation of Open Access Repositories Open Access Udvalget anbefaler, at der efter DRIVERs ophør fortsat støttes op omkring det internationale samarbejde gennem medlemskab af Confederation of Open Access Repositories (COAR). 1. DEFF bliver medlem på vegne af de danske repositorier 2. DEFF sikrer, at aktiviteter og resultater forankres bredt. Årligt medlemskab: kr. Opgave 2.4 At bidrage til et effektivt overblik over fremskridtet på europæisk niveau ved at informere Kommissionen om resultater og erfaringer med alternative modeller for formidling af videnskabelig information Der eksperimenteres i internationalt regi med forskellige alternative publiceringsmodeller, og eventuelle danske erfaringer bør udbredes og afrapporteres til EU-Kommissionen. 12 Kilde: 16\n19 Hovedområde 3 At sikre langtidsbevaring af videnskabelig information, herunder publikationer og data samt vise den videnskabelige information i nationale bevaringsstrategier behørig opmærksomhed Langtidsbevaring af videnskabelig information og data er vigtige emner i forhold til at sikre, at viden ikke går tabt på grund af teknologisk forældelse eller manglende struktureret indsamling og opbevaring. I Danmark sikrer Lov om Pligtaflevering af offentliggjort materiale langtidsbevaring på publikationsområdet, men når det handler om forskningsdata, er situationen en anden, omend Dansk Data Arkiv har en formel forpligtelse inden for en række, primært samfundsvidenskabelige områder. Opgave 3.1 At definere en struktureret tilgang til langtidsbevaring af videnskabelig information og at inkorporere denne tilgang i de nationale planer for digital bevaring, der er etableret i overensstemmelse med Kommissionens Anbefaling af 24. august 2006 og Ministerrådets Konklusioner af 13. november 2006 om kulturelle materialers online tilgængelighed og digital bevaring I Danmark sikrer Lov om pligtaflevering af offentliggjort materiale, at danske værker og materiale bliver pligtafleveret hos Statsbiblioteket og Det Kongelige Bibliotek, som er ansvarlige for langtidsbevaring af dokumenterne. Dette gælder for såvel fysisk som for digitalt materiale, som er publiceret på internettet. I henhold til den i 2005 reviderede pligtafleveringslov gennemfører Statsbiblioteket og Det Kongelige Bibliotek webhøstninger for at indsamle det på nettet publicerede danske materiale. Som nævnt ovenfor under opgave 1.2 vokser universiteternes behov for at kunne trække på langtidsbevaringstjenester i takt med, at de i stadigt højere grad lagrer forskningspublikationernes fulde tekst i deres lokale repositorier. I Danmark har de to pligtafleveringsbiblioteker etableret PINDAR arkivet, hvortil universiteternes publikationer hentes vha. OAI-høstning. Der er imidlertid behov for at udvikle denne løsning videre til en fuldt dækkende langtidsbevaringstjeneste for universiteternes publikationer, der løbende modtager og aktivt langtidsbevarer samtlige publikationer. Således kan universiteterne opdatere deres repositorier med teknisk ajourførte (migrerede) versioner af deres digitale publikationer, der teknisk set forældes og mister deres anvendelighed i løbet af relativt få år. Som nævnt under anbefaling 5 vil den nye fælles portal for universiteternes repositorier kunne lette overførslen af publikationer til den nationale langtidsbevaringstjeneste, der således kan fokusere kræfterne på selve den funktionelle bevaring af publikationerne. Dette er baggrunden for Open Access Udvalgets anbefaling 12: Etablering af en dækkende langtidsbevaringstjeneste for universiteternes publikationer. Digital bevaring er i øvrigt et meget stort område, hvor løsninger søges gennem internationale samarbejder. Statsbiblioteket og Det Kongelige Bibliotek deltager i EU-projektet Preservation and Longterm Access through Networked Services (PLANETS), hvor udfordringer i forhold til langtidsbevaring adresseres af et udvalg af nationalbiblioteker, nationale arkiver og universiteter. Fokus er bevaring af dokumentlignende objekter. Med hensyn til bevaring af data (primærdata, forskningsdata) er situationen en anden, og der er i høj grad behov for midler samt en fælles indsats og planlægning blandt de relevante aktører som universiteterne, Dansk Data Arkiv, nationalbiblioteker, forskningsbiblioteker og forskergrupperne. I den fælles indsats skal der tillige ses på aktiviteter hos NordForsk og EU. På sigt skal Open Access-politikker også omfatte data, men som situationen er p.t., er der ikke tilstrækkelig koordinering og infrastruktur til at stille kravet. I modsætning til en artikel, giver forskningsdata i sig selv ikke stor mening. Der vil være behov for at eksperimentere med metoder til struktureret indsamling og automatisk indhentning af informationer, der er nødvendige for fremtidig brug herunder også de retslige forhold. 17\n20 Bag forskningsdata ligger ofte mange implicitte antagelser, som er kendte i samtiden, men for at data kan være brugbare for andre end den gruppe, som producerede dem, skal disse dokumenteres. Dette er baggrunden for Open Access Udvalgets anbefaling nummer tretten: Nationalt samarbejde og eksperimenter omkring langtidsbevaring og fri adgang til primære forskningsdata. Anbefaling 12 Økonomi Etablering af en dækkende langtidsbevaringstjeneste for universiteternes publikationer Open Access Udvalget anbefaler, at der i tilknytning til den fælles portal for universiteternes forskningsresultater (anbefaling 5) etableres en langtidsbevaringstjeneste, der sikrer, at universiteternes digitale publikationer kan læses og udnyttes over lang tid. 1. DEFF og Open Access Udvalget udarbejder et forslag til langtidsbevaringstjenestens overordnede funktionalitet og samspil med den fælles portal og universiteternes repositorier 2. Langtidsbevaringstjenesten udvikles 3. Tjenesten sættes i drift. 1. Udvikling af langtidsbevaringstjenesten: 2 mio. kr. 2. Drift og support af tjenesten årligt: 1 mio. kr. Anbefaling 13 National planlægning af fri adgang til samt langtidsbevaring af primære forskningsdata Open Access Udvalget anbefaler, at der etableres en tværgående samarbejdsorga nisation, der samler interessenter indenfor området primære forskningsdata. Denne samarbejdsorganisation skal planlægge, hvordan danske forskningsdata kan arkiveres, således at man sikrer nutidig og fremtidig adgang. I planlægningen skal der redegøres for de økonomiske konsekvenser. Med det formål at få det bedst mulige vurderingsgrundlag for økonomien inddeles arbejdet i en fase 1 og en fase 2. Fase 1 er en planlægningsfase, hvor udredningsarbejdet påbegyndes, og hvor der gennemføres et undersøgelsesprojekt med henblik på at indsamle erfaringer og viden til at estimere det forventede økonomiske grundlag for en fælles national løsning for arkivering og langtidsbevaring af danske videnskabelige data. Fase 1 leverer input til fase 2, hvor udredningsarbejdet fortsættes, og der udarbejdes en afrapportering inklusive fremtidig økonomi. Via DEFF fortsættes det internationale samarbejde om primære forskningsdata i Knowledge Exchange. Økonomi 1. Videnskabsministeriet og Kulturministeriet udarbejder kommissorium for samarbejdsorganisation på basis af et oplæg fra Open Access Udvalget 2. Videnskabsministeriet nedsætter tværgående samarbejdsorganisation 3. Fase 1 påbegyndes 4. Fase 2 påbegyndes 5. Samarbejdsorganisationen afleverer oplæg til, hvordan danske forskningsdata kan arkiveres og langtidsbevares. 2.2 mio. kr. i alt over 2 år. 18


Alerana - officiel * brugsanvisning - Vitaminer\nALERANA 5% 60ML BOTTLE SPRAY TIL EKSTERN ANVENDELSE\nAlerana instruktioner til brug\nAlerana (ALERANA) Spray til ekstern brug 5% - Gennemsigtig farveløs eller lysegul farveopløsning.\naktiv bestanddel: minoxidil - 50,0 mg;\nHjælpestoffer: propylenglycol - 0,5 ml, ethanol 95% (ethylalkohol 95%) - 0,3 ml renset vand - op til 1,0 ml.\nAt være en perifer vasodilator, minoxidil, når den påføres eksternt, forbedrer mikrocirkulationen i hårfolliklerne. Minoxidil stimulerer den vaskulære endothelvækstfaktor (VEGF), som formodes at være ansvarlig for at øge kapillærpermeabiliteten, hvilket indikerer en høj metabolisk aktivitet observeret i anagenfasen (vækstfase). Minoxidil stimulerer hårvækst hos patienter med arveligt hårtab (androgen alopeci) i indledende fase. Den præcise virkningsmekanisme for minoxidil til ekstern brug i hårtab er ikke fuldt ud forstået.\nVed ekstern påføring absorberes Minoxidil dårligt gennem normal, intakt hud: Gennemsnitlig 1,5% (1-2%) af den totale anvendte dosis kommer ind i den systemiske kredsløb. Virkningen af associerede hudsygdomme ved absorptionen af Minoxidil er ukendt.\nMiddelværdierne for området under koncentrations-tidskurven (AUC) og den maksimale koncentration (Cmax) ved anvendelse af en 5% opløsning af minoxidil er henholdsvis ca. 18,71 ng / ml og 2,13 ng / ml. Tiden til at nå den maksimale koncentration (TCmax) med en 5% opløsning af minoxidil er 5,79 timer. Virkningen af minoxidil på hæmodynamik udtrykkes ikke, før den gennemsnitlige serumkoncentration af minoxidil når 21,7 ng / ml.\nSelv om det tidligere blev rapporteret, at minoxidil ikke binder til plasmaproteiner, blev det senere demonstreret ved in vitro ultrafiltrering ved sin reversible binding til humane plasmaproteiner i området 37-39%.\nDa kun 1-2% eksternt anvendt minoxidil absorberes, vil graden af dens binding til plasmaproteiner, der observeres in vivo efter ekstern anvendelse, være klinisk ubetydelig.\nMinoxidils halveringstid til ekstern brug er gennemsnitlig 22 timer sammenlignet med 1,49 timer til oral administration. 97% af minoxidil og dets metabolitter udskilles af nyrerne og 3% gennem tarmene.\nEfter ophør af lægemidlet fjernes ca. 95% af minoxidil, der påføres eksternt, inden for 4 dage.\nAlerana spray Alerana - anmeldelser\nAlerana spray Alerana 4 maj 2018\nJeg kunne godt lide alt. Efter to ugers brug optrådte 2% sprøjtehår i området med pandehår, og håret er sundere, jeg observerede ikke noget tab eller allergier. Kammerater, alt er individuel. I min erfaring er virkningen virkelig der.\nAlerana spray Alerana 29 oktober 2017\nSpray Alerana Jeg blev rådgivet af læge-trichologen, kom til ham med forfærdeligt hårtab. Alle former for folkemyndigheder blev forsøgt, alle maskerne gik til en endokrinolog, de blev kontrolleret, der var ingen anæmi, og alt sammen hældte håret ind og ud. Trichologen sagde, at jeg simpelthen har meget svage rødder, og der kan lejlighedsvis forekomme hårfald. Anbefalet til brug af Aleran. Sprøjten indeholder minoxidil, der styrker rodsystemet og forbedrer blodtilførslen og ernæringen af hårsækken. Kvinder er ordineret en dosis på 2%, mænd 5%. Spray jeg købte på apoteket. Praktisk flaske med dispenser. Siden har detaljerede instruktioner for alle produkter, herunder spray. De skal splashes 2 gange om dagen. Det lugter ikke modbydeligt. Efter 3 måneders brug stoppede mit hår helt ud, selv under vask og kæmning))) Jeg kan ikke få nok af det. Bliv stærk og stærk. Meget tilfreds med dette værktøj.\nAlerana spray Alerana 28. august 2017\nEfter at have brugt det begyndte håret at vokse meget hurtigere. Men glem ikke om den korrekte applikation og tid. Ligegyldigt hvor nyttig sammensætningen er, der er ikke noget mirakel, og håret kan ikke vokse 1 cm om dagen. Efter at have taget de stærkeste hormoner begyndte mit hår at falde ud, jeg måtte skære og vokse dem, og de begyndte at vokse meget langsomt, selv når min behandling sluttede. En ven kom til undsætning og ALERANA hårspray begyndte at bruge det og håret kom til liv, begyndte at vokse. I tre måneder med konstant brug har håret vokset med 5 centimeter, dette er en stor præstation for mig. Tilfreds med at jeg prøvede det, hjælper mig med at genvinde skønhed. Jeg vil søge videre, jeg håber om et år, at mit hår bliver fuldstændig restaureret.\nAlerana spray Alerana 24 januar 2017\nDer var en oplevelse af at bruge 2% spray i en måned, håret ophørte ikke med at falde ud, men de klatrede ikke mere, en skilleflyt syntes. Anvendelsen af sprayen fortsatte ikke. For nylig besluttede hun igen at købe spray, men denne gang købte hun 5%, hendes hår faldt ud og fortsatte. Jeg bemærkede ikke meget vækst fra 2%. En måned efter brugen af sprayen stoppede håret helt og holdent. Men jeg var lykkelig tidligt, efter 2 måneder var mit hår blevet det, som det ikke havde været i mit liv, der måtte afskæres. Hver gang du børster dit hår, er det 15-20 hår, efter at du har tørret dit hår, holder jeg mig stille, jeg ser og græder stille. Mit hår selv er tykt, tungt, tykt, for når der er få af dem, er det straks mærkbart. Hans hår var et bælte, måtte skære. Nu ved jeg ikke, hvordan jeg skal genoprette mindst den gamle stat, så i det mindste ville de stoppe så gudløse at klatre. Jeg fik en peber tinktur fra apoteket på internettet, jeg håber, at det vil hjælpe lidt.\nKommentarer Anmeldelse nyttig? Ja 11 · Nej 0\nAlerana spray Alerana 8. juni 2016\nFor at være ærlig ved jeg ikke engang, om det er bedre eller værre. Forud for denne spray faldt håret konstant i 2 år. Hver gang, som håret brugt, så mindst tre hår i hånden. Så begyndte hun at bruge denne spray. Som advaret, håret klatrede endnu stærkere. Denne rædsel varede omkring tre uger. Til sidst blev halvdelen af min musestang forblevet. Og her, "Åh, glæde," stoppede nedfaldet. Nå, undskyld, jeg kan ikke se nyt hår. Nu går jeg med tre hår på mit hoved, som nu ikke falder ud.\nNizhny Novgorod gæst\nAlerana spray Alerana 25 januar 2016\nJeg har meget tyndt blondt hår. Efter forlængelsen og efterfølgende fremhævning faldt trådene ud af templerne sammen med deres hår. At sige, at jeg var i en vild panik, er at sige ingenting. Naturligvis begyndte jeg straks at søge på internettet for forskellige måder at afhjælpe denne situation på. Jeg ville købe pantovig vitaminer, men jeg så denne spray Aleran. For at være ærlig, ville jeg ikke købe den, fordi jeg læste mange forskellige anmeldelser. Men jeg besluttede at det ikke kunne være værre, hvis jeg bare ville være helt skaldet :) i det øjeblik var jeg slet ikke sjov. Jeg købte denne spray. Begyndte at bruge i vantro. Men efter fem dage bemærkede jeg, at det lille hår begyndte at dukke op på de skaldede pletter. Det gjorde mig meget glad. Nå vil jeg fortsætte med at bruge videre. Og forresten skrev mange, at håret er skræmmende efter sprayen. Så jeg klatrer ikke. Alt er individuel. Jeg håber, at nogen vil hjælpe min anmeldelse. Jeg har aldrig skrevet anmeldelser overalt, og da der allerede er sket fremskridt her, og jeg tror, at mange mennesker står over for et sådant problem, besluttede jeg at skrive.\nAlerana Alerana spray april 3, 2015\nVelkommen! Jeg er 27 år gammel, mit hår begyndte at falde ud ved 20 år. Ved 26 var kronen næsten helt skrællet, jeg følte ubehag. På anbefaling af trichologisten begyndte han at tage Alerana 5%, Kosilan 5% blev også registreret, hvilket næsten ikke findes i apoteker. Jeg sidder på Aleran i den tredje måned som den var, pshikayu hver dag om morgenen og før jeg går i seng syv gange. I den første måned så jeg ikke nogen ændringer, den anden måned begyndte kløe, det tynde hår på toppen af hovedet faldt ud, og kun i den tredje måned viste effekten. I parallel bruger jeg shampoo til mænd Aleran. Jeg tror alt vil være normalt i 4 eller 5 måneder, jeg afmelder mig senere. Det eneste middel, der vil spare dig for skaldethed, er minoxidil 5% spray. Held og lykke til alle)))\nAlerana spray Alerana 8. marts 2015\nJeg begyndte at gå skaldet endnu mere.Frygtelig skæl optrådte.Jeg gik gennem et år, og jeg havde en perle, og jeg var 27. Jeg ville have kastreret producenten af dette produkt eller revet klitten uden at blive narret. forbløffende, jeg ville bare føje hår til håret. Det er synd, at producenterne bare kunne hælde noget væske med vand, for eksempel til en skilsmisse, for eksempel og ikke svovlsyre, forresten var den indeholdt i små doser, jeg forsøgte at undersøge\nAlerana Alerana Spray 25 februar 2015\nAlerana hjalp mig meget. Efter fødslen var der en alvorlig hormonal svigt. Af natur har jeg meget godt hår, og der faldt det ud, at det var en skam at gå foran min mand uden et tørklæde. Så jeg besluttede at tage en chance, jeg gik ikke til lægerne, jeg købte denne Alerana. Hvad vil jeg sige? Jeg bruger det i to uger, først bemærkede jeg ikke store ændringer, men nu i de sidste 3 dage har der været en stor del fremskridt, og hår er vokset, for eksempel frisurehårene er blandt dem der stadig har fletninger. Jeg var bange for, at resten ikke ville falde ud, fordi mange mennesker taler om det: stoffet virker således, at gammelt hår falder ud. Jeg har endnu ikke slået ud, og jeg ved ikke engang, hvad jeg ville gøre uden Alerana? Jeg håber og efter annulleringen vil der ikke falde noget ud. Jeg har ikke planer om at bruge det i løbet af 3 måneder. Jeg tror, at en ting vil være nok for mig :). Jeg vil ærligt sige, at jeg ikke vil have nogen til at bruge den uden at høre lægerne. Jeg tog lige risikoen og ligner ikke læger, men sådan er et forsøg ikke nogen joke. Lægen fortæller dig selv i planen, om Aleran kan eller ej? For eksempel læste jeg og forstod at der er en million kontraindikationer. Det giver endog ingen mening, hvis håret falder ud på grund af mangel på vitaminer og kan ikke være efter fødslen. Selv kvinder har en periode, hvor håret begynder at falde ud på grund af alder. Alt dette skal overvejes. Så vil Alerana gå til fordel, og ingen vil skrive om hende med fornærmelse :).\nJeg bruger denne kosmetiske (shampoo, spray og vitaminer) allerede i 3. uge. Ingen negative virkninger endnu. Hårvækst observeres heller ikke, men der er ikke noget hårtab. Jeg læste mange anmeldelser og negative og positive. Efter min mening er det ikke nødvendigt at skynde sig. Hver person er individuel, og derfor er det ikke så nødvendigt at reagere dårligt om denne kosmetik. Jeg tror, at resultatet ikke kommer tidligere end i 2-3 måneder. Derfor, hvem har en åbenbar skaldethed forsøge at eksperimentere! Og pludselig får du den bedste effekt! Det er trods alt bedre end at gå med skaldede pletter. Efter 2 måneder vil jeg rapportere i hvilken tilstand mit hår vil være.\nAlerana spray Alerana 16 december 2014\nJeg brugte Alerani spray, shampoo, drikke vitaminer efter et halvt år, resultatet var tilfredsstillende, mit hår stoppede at falde og blev lidt tykkere, men en dag begyndte mit hår at falde meget stærkt ud og jeg besluttede at gå til en tricholog. Jeg fik at vide, at der næsten ikke var nogen minoxidil i Aleran og dette fænomen er i rækkefølge af ting, dvs. penge ned i afløb. Hun anbefalede Azelomax-produktion af USA eller Reagan effektivt.\nKommentarer Anmeldelse nyttig? Ja 26 · Nej 0\nAlerana spray Alerana 2 februar 2014\nJeg vil skrive min historie. Hårproblemerne begyndte i alderen 17-18, udtynding i midten, men så var det mere og mere delikat, og da det ikke var bekymret, drak det op vitaminer, øgede lidt fluffen. I en alder af 22 år fødte hun situationen alvorligt, hun begyndte at bruge forskellige lægemidler (Vichy, Dukre, Reinfolt, burdock olie osv.). Alle havde praktisk talt ingen effekt, i 25 grader 2, som sluttede tragisk. på 6 ohm måned. Et halvt år med hysteri, en masse hormoner og så videre. Som et resultat begyndte situationen med håret at nærme sig den katastrofale. Omgået alle læger fra endokrinologer, gynækologer, trichologer, gastroenterologer, homøopater og så videre. Der er ingen definitiv diagnose, ligesom hormoner er normale, ingen parasitter findes, patenterne af karrene i livmoderhalsområdet er normale, alt er fint med skjoldbruskkirtlen, HIV, hepatitis er udelukket og så videre. enedes om, at det stadig er noget mere på grund af normerne for svigt i kroppen. men håret fortsatte med at kravle og blev til fluff: ((((Det tog kostbare kurser med mesoterapi i hovedbunden (lidt hjælp)), forsøgte plasmaferes. Minoxidil brugte det først, indtil den sidste TC var bange for trichologens advarsel om, at hvis du starter minoxidil, er det for evigt. bare stop, alt vil falde! Men jeg havde intet at tabe i bogstavelig og figurativ forstand og et halvt år siden begyndte jeg at bruge Aleran 2%. I første omgang og jeg var forfærdet, faldt alt i første måned med dobbelt kraft! pooh hele målet ove! Mange små hår, der har kæmpet med et sådant problem i mere end 10 år, tror jeg, jeg vil forstå, hvilken lykke det er! Efter 3 måneders brug er mit hår stoppet med at falde! Jeg er 5-10 pc'er om dagen! Mens jeg plejede at have op til 100! Nu er jeg den lykkelige ejer 5 cm bangs. Selvfølgelig er der en lille bivirkning i form af "en pande overgroet med en fluff".. Men jeg har allerede nået et sådant stadium, at fluffen på min pande gør mig glad. Og det kan nemt fjernes :)). Og en yderligere bivirkning. Det ser ud til, at håret i bikinizonen også reagerer på minoxidil. )))) Men som de siger voks til at hjælpe. noget som dette. Generelt, hvis problemerne af en midlertidig karakter, lægerne ikke var osv., Skal du først prøve de enklere stoffer. men for dem der har problemer på grund af hormoner, så skal Minoxidil ikke frygtes, og det hjælper virkelig i sådanne tilfælde!\nIoniseret børstefri hårtørrere - Priser\nNits i et barn - inkubationsperioden, hvordan man trækker sig hjemme og forebygger\nSådan helbrede skalp kløe hjemme\nHvordan gnides nicotinsyre i håret?\nkosmetik fra A til ZHårfarve od konstant glæde paletteConstant Delight hårolie til farvning: beskrivelse og specifikationerDen kosmetiske industri arbejder dag og nat til gavn for vores hud og hår.\nNikotinsyre til hår. Ansøgning fra tab og til vækst. Metoder og instruktioner


18 stationer bryder med Dansk Autohjælp – og danner ny konkurrent – BeredskabsInfo\nForsidenAutohjælp18 stationer bryder med Dansk Autohjælp – og danner ny konkurrent\nKonkurrencen på det danske marked for autohjælp bliver yderligere skærpet, når 18 stationsejere forlader SOS Dansk Autohjælp og stifter en ny virksomhed, der vil udbyde landsdækkende autohjælp fra 20 stationer. Den nye virksomhed, Redning Danmark, vil koncentrere sig om erhvervskunder, og blandt stifterne er flere af dem, der i sin tid var med til at stifte Dansk Autohjælp.\nDet er en ny struktur i SOS Dansk Autohjælp, som nu får 18 stationsejere – der i alt råder over 20 stationer – til at forlade Dansk Autohjælp og i stedet stifte Redning Danmark.\nRedning Danmark vil fra de 20 stationer betjene erhvervskunder med alle former for autohjælp. Den nye virksomhed vil blive etableret i august, når de forskellige stationsejeres kontrakter med SOS Dansk Autohjælp udløber. Indtil da kører stationerne fortsat for Dansk Autohjælp.\n”Mange af disse reddere har drevet deres stationer gennem flere generationer og er meget glade for, at de fremover fortsat kan yde vejhjælp over hele landet. Vi glæder os til at tilbyde erhvervskunder landet over fleksible løsninger til en konkurrencedygtig pris”, siger Søren Peters, der er adm. direktør i Redning Danmark.


Tænder • Type 2-diabetes • Videncenter for Diabetes\nType 2-diabetes Følgesygdomme Tænder\nDiabetes kan give betændelse i tandkødet, der hedder paradentose.\nPersoner med diabetes har en øget risiko for at udvikle forskellige sygdomstilstande i munden. I de fleste tilfælde er det tilstande, der opstår efter en årrække med diabetes.\nMen det sker også, at det rent faktisk er tandlæge eller tandplejer, som opdager, at en person har type 2-diabetes, fordi de har nogle specifikke tandsygdomme\nDiabetes reducerer tandkødets modstandsdygtighed og evne til at hele. Derfor forøges risikoen for betændelse i tandkødet og parodontitis (også kaldet paradentose) væsentligt.\nHvis du har diabetes, har paradentose ofte et hurtigere og mere alvorligt forløb, og det er vanskeligere at behandle.\nSiden 2003 har paradentose været betragtet som en følgesygdom til diabetes. Det er den hyppigste af de sygdomme i munden, der er relateret til diabetes. Andre sygdomme kan være gærsvampeinfektioner, mundtørhed, øget risiko for huller i tænderne og føle- og smagsforstyrrelser.\nHvad sker der i munden?\nNår der opstår paradentose i mundhulen, har man en betændelsessygdom i tændernes støttevæv (tandkød og knogle). Betændelsestilstanden skyldes bakterier i belægningerne på tændernes overflade. Hvis belægningerne ikke børste væk med tandbørsten, kan bakterierne sprede sig til tandroden.\nSker det, opstår der tandkødslommer, der kan indeholde mange bakterier og udvikle betændelse. Betændelsen nedbryder bindevæv og knogle, så tænderne bliver løse og kan falde ud.\nBakterierne kan også spredes fra tandkødslommerne til blodbanen. Det kan have betydning for blodsukkeret, der stiger ved betændelsestilstande i kroppen.\nPersoner med forhøjet blodsukker har en ekstra øget risiko for at få paradentose, fordi koncentrationen af sukker i spyttet stiger, når blodsukkeret er 10-15 mmol/l. Personer med velreguleret diabetes har ikke større risiko for paradentose end personer, der ikke har diabetes.\nMundtørhed eller nedsat spytproduktion kan være et symptom på, at blodsukkeret er for højt. Hos personer med type 2-diabetes kan årsagen til mundtørhed også være, at de tager meget og forskellig medicin, fordi de har andre følgesygdomme.\nIkke alle oplever, at mundtørhed og mangel på spyt er generende. Men det øger risikoen for huller i tænderne og betændelse i tandkødet, da tungen bruger spyttet til at holde tænderne rene.\nRisikoen for at få huller i tænderne hænger også sammen med, hvordan blodsukkeret er reguleret. Personer med velreguleret diabetes og god mundhygiejne er ikke i større risiko for at få huller end personer, som ikke har diabetes.\nØmt og hævet tandkød, der bløder ved tandbørstning.\nNår en person med diabetes får behandlet sin paradentose hos tandlægen, vil man ofte opleve en forbedring i langtidsblodsukkeret (HbA1c).\nGrundig mundhygiejne er vigtig for alle. Men med diabetes er det særligt vigtigt, fordi der er ændrede forhold som f.eks. mere sukkerholdigt spyt.\nBørst derfor tænderne grundigt mindst to gange om dagen, brug mellemrumsbørster og/eller tandtråd og følg din tandlæges/tandplejers råd om, hvor hyppigt du bør få lavet tandrensning og tandeftersyn.\nHusk at fortælle din tandlæge/tandplejer, at du har diabetes.\nDu kan også læse mere om tænder på Diabetesforeningens hjemmeside.


Ole Ahlberg - Galerie Wolfsen\nOle Ahlberg (1949) er dansk Pop Arts stormester.\nDer findes få, der ejer samme tålmodighed, teknik og talent som Ahlberg – og med sin sans for flotte, afklædte damer, kombineret med elementer fra bl.a. Hergés Tintin, har han sikret sig anerkendelse og berømmelse udover Danmarks grænser.\nTeknisk er Ole Ahlberg i fuld kontrol, han maler stramt og præcist til mindste detalje; alligevel fremstår fx Tintin perfekt tegneserieblød og oprigtig akavet i det voksne univers. Ahlberg formår at smelte to helt forskellige verdner sammen, uden at det bliver overkonstrueret.\nFør det folkelige gennembrud var Ole Ahlberg bedst kendt som (80’er) surrealist, og som del af kunstsammenslutningen ”Passepartout” lavede han allerede dengang stærke værker – og de var til at få fat på. I dag skal man tænke og handle hurtigt, hvis man vil eje et af de nye, originale værker.\nOle Ahlberg, Orange Sky - 2022, olie på lærred, 72x60 cm\nOle Ahlberg, The Getaway - 2022, olie på lærred, 72x60 cm\nOle Ahlberg, Mystery Mountain - 2022, olie på lærred, 43x37 cm\nOle Ahlberg, Hiking - 2022, olie på lærred, 72x60 cm\nOle Ahlberg, Dreamboat - 2022, olie på lærred, 43x37 cm\nOle Ahlberg, LA Menace - 2022 olie på lærred, 43x37 cm\nOle Ahlberg, Mermaid - 2021, olie på lærred, 72x60 cm\nOle Ahlberg, Frise - porcelæn, h: 31 cm\nOle Ahlberg, The Thinker - 2018, olie på lærred, 100x81 cm\nOle Ahlberg, Behind the Mirror - 2018, olie på lærred, 100x81 cm\nOle Ahlberg, Fontaine Bleau - 2021, olie på lærred, 43x37 cm\nOle Ahlberg, Uden titel - 2010, olie på lærred, 37x43 cm\nOle Ahlberg, Twilight - 2018, olie på lærred, 100x81 cm\nOle Ahlberg, Traveling light - 2020, olie på lærred, 100x81 cm\nOle Ahlberg, Research - 2021, olie på lærred, 43x37 cm\nOle Ahlberg, Black Book - 2020, olie på lærred, 43x37 cm\nOle Ahlberg, First Kiss – guld - mixed media, 23x19x14 cm\nOle Ahlberg, Kabul Open Office - 2021, olie på lærred, 43x37 cm\nFlyvefærdig - Ole Ahlberg 70 år\nI 2019 fyldte Ole Ahlberg 70 år, og det fejrede vi med et brag af en kæmpe, retrospektiv udstilling.\nOtterup Geværfabrik på Nordfyn lagde rammer til udstillingen, der bestod af lige omkring 150 værker, helt tilbage fra Ahlbergs første oliemaleri og frem til det dengang nyeste i 2019.


❤ Mamma Mia's Verden: Decembersyg...\nUh August endte november måned med en ordentlig omgang sygdom. Han kastede op i mængder jeg slet ikke troede kunne lade sig gøre for sådan en lille dreng. Vi har vasket alt hvad vi ejer af sengetøj/nattøj til ham, barnevognen, klapvognen og sengen. Pyhh sikke en aften og nat for den lille dreng.\nI dag har han feber og meget tynd mave. Men han har holdt lidt havregrød og banan i sig. Håber det bliver ved sådan resten af dagen. Det var 1. gang vi prøvede sådan en gang omgangssyge, så nok også det eneste vi ikke havde prøvet ;-)\nNu sover han, og jeg slapper af - big time, for når han vågner skal jeg igen være mor-er-frisk-og-nu-skal-vi-lege-mor.\nKan I have en smuk 1. december!\nFru Christensen 1. december 2010 kl. 12.59\nÆv Æv - det er godt nok korte pauser I har haft fra sygdom på det sidste. God bedring med ham, og glædelig 1. december :-)\nJulie 1. december 2010 kl. 13.35\nÅh den sygdom altså. Rigtig god bedring med ham!\nMicha 2. december 2010 kl. 10.26


Copenhagen Event – Skræddersyet julefrokost\nVi løser opgaven ned til mindste detalje\nSkal firmafesten være skræddersyet til jeres kollega – løser vi opgaven, selv til mindste detalje!\nHer hos Copenhagen Event elsker vi skræddersyede events. Vi har mange års erfaring i både skræddersyede og totaltilpasset løsninger til større og mindre firmaevents. Vores skræddersyede arrangementer starter allerede ved den første kontakt. Vi tager altid udgangspunkt i jeres ønsker og vi er yderst lydhøre hele vejen igennem, da succeskriteriet for os, udelukkende er jeres tilfredshed.\nVi har skræddersyet mange teambuildings og eventoplevelser til den enkelte virksomhed med afsæt i deres visioner, missioner, værdi og kollegaer – ligesom vi har hentet særlige foredragsholdere og entertainere hjem kun for at indfrie vores kunders ønsker.\nVi udformer også menuer efter jeres ønsker, tilpasset til allergigener, indsætter firmaets logo i eventmaterialet, ligesom vi skaber cocktails og meget andet opkaldt efter afdelinger, temaer eller noget helt tredje.\nUanset hvad jeres ønsker måtte være – så slipper vi fantasien og kreativiteten løs og kreerer et skræddersyet arrangement til jer og jeres kollegaer…


Brystsmerter Kirkens Korshær Odense / Porno Gratis\nTak til Jer som sendte indsamlere afsted. Tak til Jer som gik ud og samlede ind. Tak til Jer, som gav et bidrag. I Odense blev det til kr. I hele Danmark blev Mangler: brystsmerter. Kirkens Korshærs Sundhedsprojekt i Aalborg Kommune har ifølge . Citat fra sundhedsmedarbejder, Odense .. ter, kortåndethed, brystsmerter, abstinenser c. Kirkens Korshær er samarbejdspartner på projektet, der kommer i Brandts Passage , Odense C A Dangerous Method (t.o). at der er 52 procent større risiko for hjertekarsygdom, hvis man har brystsmerter...\nEscort nu forkæle din mand\nI nogle kommuner etableres der familieværksteder, og der kan etableres samarbejde om eksempelvis familierettet aktivering. Denne viden er vigtig i tilrettelæggelsen af plejen og behandlingen, for at patienten kan undgå unødig angst og genoplevelse af tidligere traumer. Endelig findes der gode råd til, hvordan læreren kan styrke forældresamarbejdet med flygtningeforældre, få et fornuftigt samarbejde med tolke, og hvilke vigtige samarbejdspartnere, der bør inddrages, når det for eksempel er nødvendigt med psykologiske og familiestøttende indsatser, som rækker ud over lærerens fagområde.\nderne, Kirkens Korshær og. Fedtekælderen .. træthed og brystsmerter. Dosering: . at ville flytte H.C. Andersens Hus i Odense til. Bornholm. Tak til Jer som sendte indsamlere afsted. Tak til Jer som gik ud og samlede ind. Tak til Jer, som gav et bidrag. I Odense blev det til kr. I hele Danmark blev Mangler: brystsmerter. Kirkens Korshær, Odense. 7 Korshærs varmestue i Odense. .. Feber, hoste, mavesmerter, kortåndethed, brystsmerter, abstinenser b....\nEn siger, han har hovedpine og har lagt sig på en sofa i lokalet. Tværfaglig børne- og familiebehandling på de specialiserede behandlingscentre for flygtninge med traumer hører under sundhedsloven og er gratis. Et vigtigt redskab i bearbejdningen er åbenhed over for sig selv og sine nærmeste. Traumer i familien kan påvirke flygtningebørns indlæring og evne til at omgås andre børn og kan dermed blive en pædagogisk udfordring. Det er netop i daginstitutionen, at børnene kan møde den forudsigelighed, struktur og tryghed, som de ikke nødvendigvis får hjemme. Grupperne skal diskutere betydningen af at have venner ud fra noget materiale. Der er en stor sandsynlighed for, at en del af kursisterne på et tilfældigt hold på en sprogskole er dyb anal sex billeder af dick. Men mange børn fra traumatiserede flygtningefamilier kan netop have svært ved at sætte ord på følelser og mærke sig selv og andre, brystsmerter Kirkens Korshær odense.\nTeksterne i menuen til venstre giver viden om de særlige forhold, der gør sig gældende for arbejdet med traumatiserede flygtninge. Indvandrere i Danmark Mange isolerer sig og mister kontakten med andre mennesker. Tegninger kan give anledning til, at børn får udtrykt noget, de har på hjerte. Underretninger om, at et barn ikke trives i daginstitution eller skolen, skal en børnesagsbehandler reagere på. Forskningsregistrant om psykosociale interventioner for børn og unge med flygtningebaggrund Dansk Flygtningehjælp Der er lavet en ordliste med ord til emnet, som skal gennemgås.\nONDE CITATER SHEMALE AALBORG Dansk pore bryster synonym\nSIGNING MOLDE BRYSTER NABO KONE Men fælles for dem er, at de har forladt deres hjemlande og eskort5 escort og massage com etablere sig på ny i eksil i Danmark. Strukturen kan skabes gennem faste rammer, forudsigelighed og orden. Organiseret leg kan hjælpe børnene med at bryde forvirring og restløshed gennem ordnede aktiviteter, som du som professionel støtter op om, indtil børnene selv er i stand til at varetage legen. Der er en stor sandsynlighed for, at en del af kursisterne på et tilfældigt hold på en sprogskole er traumatiserede. Nunc lacinia lacus interdum magna luctus viverra. Flygtningebørn - virkningsfulde indsatser. I menuen til venstre finder du viden og inspiration formidlet af fagfolk med erfaring på området.\nBrystsmerter Kirkens Korshær odense 164\nAabenraa kino ninja sex party


Jægersoldat om Yahyas stormriffel: Et særdeles effektivt våben – Ekstra Bladet\nBREAKING NEWS Sanders trækker sig 22 minutter siden Gratis livekoncert kun på Ekstra Bladet: - Det bliver første gang 30 minutter siden Storklubber kalder spillere til Italien 1 time siden Løbe-Gitte fik skældud af cyklist: Fulgte bare reglerne 11 minutter siden Indbrudstyv stjal 'skins' for 3000 kr. BREAKING NEWS Sanders trækker sig\nTirsdag d. 16. jan. 2018 - kl. 07:44\nYahya Hassan blev for nyligt anholdt, efter han havde poseret med fuldautomatisk stormgevær på Twitter. Nu poserer han med ny riffel. Jægersoldat kalder digterens automatvåben for 'meget effektivt'\nKort før jul blev den aarhusianske digter Yahya Hassan løsladt efter han havde afsonet en dom på et år og ni måneders ubetinget fængsel for blandt andet at have skudt og såret en 17-årig mand.\nDen 22-årige digter formåede ikke at være løsladt længe, før han igen mandag i sidste uge blev anholdt af Østjyllands Politi.\nDet skete efter han havde delt et billede på det sociale medie Twitter, hvor han poserede med det, der ligner et ægte stormgevær af typen FAMAS.\n- Østjyllands Politi får det til at lyde som en succeshistorie, at de anholdt mig forleden aften. De glemte bare lige at fortælle, at jeg blev løsladt fra Politigården uden grundlovsforhør efter blot tre timers varetægt. Så hvem er det, der er dum, lød det fra Yahya Hassan på Facebook og Twitter efter anholdelsen.\nStormgevær og coke\nPolitiet fandt aldrig FAMAS-riflen, men kunne ved besøget hos den aarhusianske digter konstatere, at den han var i besiddelse af 12,97 gram hash og 1,91 gram kokain.\nSøndag aften var den så gal igen.\nYahya Hassan delte et nyt billede på Facebook, hvor han er fotograferet ned langs løbet på en anden type riffel end den, der fik ham i fedtefadet i første omgang.\n'Har fjenden på sigtekornet', skriver Hassan i forbindelse med billedet uden dog at specificere hvem denne 'fjende' er.\nEkstra Bladet har været i kontakt med Østjyllands Politi for at høre, om de har genbesøgt den 22-årige digter efter hans seneste våbeneskapader. Herfra lyder svaret, at man ikke udtaler sig om personsager.\n- Vi er selvfølgeligt også til stede på de sociale medier og undersøger mistænkelige forhold, når vi opdager dem. Vi er bekendte med det omtalte opslag, men vi kommenterer ikke på specifikke personers opslag på de sociale medier eller deres sager, oplyser pressemedarbejder ved Østjyllands Politi Jakob Christensen.\nEkstra Bladet har også forsøgt at tage kontakt til den kontroversielle digter, men han er endnu ikke vendt tilbage på vores henvendelser.\nJægersoldat: Effektivt våben\nEkstra Bladet har vist Yahya Hassans våbenbilleder til den tidligere jægersoldat Thomas Rathsack.\nSom tidligere jægersoldat har Thomas Rathsack et indgående kendskab til allierede styrker såvel som fjenders våben og udrustning.\nUdfra de tilsendte billeder, kan Rathsack ikke identificere den riffel, som Yahya Hassan senest har poseret med, men riflen fra i mandags, fortæller han, er den fransk produceret stormriffel med navnet FAMAS.\n- Det er et våben, der i vid udstrækning bruges i den franske hær. Det bruges af langt de fleste franske enheder i forskellige konfigurationer. Almindelige danskere vil måske have set det hos de soldater, der patruljerer i den franske hovedstad, fortæller Thomas Rathsack.\nDen tidligere elitesoldat Thomas Rathsack kalder FAMAS-riflen Yahya Hassan poserer med for et 'særdeles effektivt våben'. Ud fra billedet kan han ikke se om der er tale om et ægte våben eller en vellignende replika. Privatfoto\nIfølge den tidligere elitesoldat er FAMAS'en speciel, da geværet er designet sådan, at magasinet sidder bag aftrækkeren. Rathsack har prøvet at affyre det, og han kalder riflen for et 'effektivt våben'.\n- Franskmændene ville ikke bruge det, hvis det ikke var et godt våben. På dansk kalder man den type våben for et stormgevær. Man bruger det typisk på afstande på op til 200-300 meter.\nFAMAS-riflen vejer 3.61 kg, er fuldautomatisk og benytter den samme type ammunition som den berygtede AR-15 riffel, der er blevet amerikanske massemorderes foretrukne våben. Foto: Alamy Stock Photo/Ritzau Foto\nUd fra billedet kan Thomas Rathsack ikke afgøre, om der er tale om en replika, men han kalder den meget virkelighedstro.\nåbne mere op


rashelp.pingna.se › Praktiske artikler › Luksus chili con carne\nChili con Carne - Opskrifteriet- gode opskrifter helt enkelt Jeg har tidligere delt en ret så lækker opskrift på Chili Sin Carne med dig. Den her udgave er vel egentligt i bund og grund den con, forskellen er bare, at denne udgave har en carne kødligende konsistens og struktur. Den minder faktisk om en klassisk Chili Con Carne, så det er en perfekt chili til dig, der søger lidt inspiration til en luksus dag eller to om ugen. Her vil du nemlig ikke savne kød! Det smager fantastisk og det er en ret der altid går lige ind hos gæsterne. hans thybo 1. jan Da jeg jo jagtede den ultimative Chili con carne, blev der ikke sparet på varerne – Ægte Valrhona-chokolade, luksuskaffe fra Colombia, god. den bedste opsrkift på lækker hjemmelavet chili con carne som kan laves både mild i en familievenlig udgave og som en hot udgave - få opskrift her.\nLuksus chili con carne Opskrift: Chili con carne lavet med kanel og chokolade\nTrend køkkener - luksus chili con carne. Kød til chili con carne\nLuksus har tidligere delt en ret så lækker opskrift på Chili Sin Carne med dig. Den her udgave er vel egentligt i carne og grund den samme, forskellen er bare, at denne udgave har en mere kødligende konsistens og struktur. Den minder faktisk om en klassisk Chili Con Carne, så det er en perfekt opskrift til dig, der søger lidt inspiration chili en kødfri dag eller to om ugen. Her vil con nemlig ikke savne kød! Det smager fantastisk og det er en ret der altid små billige julegaver lige ind hos gæsterne. Chili con carne i luksus udgave. En gang oprydning i skabet, hvor jeg fandt en pose brune bønner, som sang på sidste vers, resulterede i dagens aftensmad. Min udgave af chili con carne er en luksus udgave, og jeg vover pelsen og hævder, at det er verdens bedste chili con carne. Den minder faktisk om en klassisk Chili Con Carne, så det er en perfekt opskrift til dig, der søger lidt inspiration til en kødfri dag eller to om ugen. Her vil du nemlig ikke savne kød! Chili Sin Carne eller for den sagsskyld Chili Con Carne, er noget af det nemmeste at lave. Luksus chili con carne g tykkam, spidsbryst, eller et lignede stykke kød 3 dl tørrede bønne fx kidney røde eller hvide 1 spsk olie 1 dl linser røde eller grønne 10 perleløg eller 2 alm løg i både 1 rød peber 2 gulerødder 2 stænger bladselleri. fodselsdags kostume Min con af chili con carne er en luksus udgave, og luksus vover pelsen og hævder, at det er verdens bedste chili con carne. Jeg lavede en kæmpe carne, så jeg kunne smide halvdelen i fryseren, til en dag hvor det skal være nemt.\n6. feb Claus Holm laver den klassiske chili con carne men i en forbedret og luksuriøs version. Gode råvarer, rødvin, kalvefond og selvfølgelig bønner. En kraftig og stærk chili con carne opskrift af Brødrene Price. Den klassiske ret laves i en stor portion, og kan nemt fryses ned i mindre. Denne chili con carne tager ikke lang tid at bikse sammen, men den må gerne stå og simre en times tid, så den bliver ekstra smagfuld. Se den lækreste opskrift .\nTlf 45 717 417 27. Afhentning lager. Knudlundvej 22, Hal 2, 8653 Them. Ring for aftale 45 717 417 27.\nDen bedste Chili Con Carne. af Ditte Ingemann 1. februar Chili. Jeg er helt vild med simremad – både fordi det smager godt, det er nemt, og det er en god. 6. feb Claus Holm laver den klassiske chili con carne men i en forbedret og luksuriøs version. Gode råvarer, rødvin, kalvefond og selvfølgelig bønner.\nEn kraftig og stærk chili con carne opskrift af Brødrene Price. Den klassiske ret laves i en stor portion, og kan nemt fryses ned i mindre. Denne chili con carne tager ikke lang tid at bikse sammen, men den må gerne stå og simre en times tid, så den bliver ekstra smagfuld. Se den lækreste opskrift . Her får du opskriften på verdens bedste Chili con carne – intet mindre! Jeg har justeret og justeret – og nu er den lige i øjet. Prøv den, og lad mig høre, om jeg.\nLuksus udgave af chili sin carne luksus chili con carne\nEn klassisk fyldig chili con carne, som giver mad nok til flere dage. Kan laves både stærk og mild - Find den bedste opskrift her. 3. okt Her får du min bedste opskrift på chili con carne. jeg føler, at retten lige får prikken over i'et og bliver en smule mere luksus, når det kommer i.\nChili con carne på den nemme måde: En klassisk fyldig chili con carne til en kold dag. Server med sprød gulerodssalat og tortillachips. 4. dec Mormormad hedder det i folkemunde. Vi har givet chili con carne et sundt og kalorielet twist, som selv din granny vil elske. Find den nemme. sep Her får du en lækker og gratis opgave på en mexicansk luksusudgave af Chili con carne fra Bente Nissen Lundsgaards kogebog Smagen af.\nLuksus chili con carne hvid vila kjole\nDen lækreste chili con carne – i ovnen… luksus chili con carne\nNoter Hvis din Chili Sin Carne bliver for 'tør' så tilsæt lidt ekstra chili. Jeg glæder mig til at følge mere med i luksus blog, con til at se hvad du carne på af spændende ting.\nDette er én af de retter jeg ofte anbefaler folk der ikke er vandt til at spise plantebaseret, som måske bevidst ønsker at undgå sojabaseret plantekød, men som gerne vil lave et fyldigt og mættende måltid der samtidig kan imponere familien eller vennerne. Derudover mener jeg ingredienserne kanel, kakao og spidskommen er et must! Derudover skal en chiligryde have tid til at stå at simre, og serveres rygende varm. Luna Krause Mor, bonusmor, blogger på Månebarnet, madaktivist, medstifter af Danmarks veganske forening, og mentor i VeganerUdfordringen.\nJeg synes det virker som lovlig længe at stege den i 3 timer v. Jeg plejer at give den 20 min. 225 og derefter 20-25 min. Tak for kommentarerne. Jo, 3 timer er længe.\nsep Her får du en lækker og gratis opgave på en mexicansk luksusudgave af Chili con carne fra Bente Nissen Lundsgaards kogebog Smagen af. Den bedste opskrift på Chili con Carne. Dette er luksus udgaven af Chili con Carne, som indeholder både øl og chokolade. En spændende varriant med.\nSmukke danske piger - luksus chili con carne. Kød til chili con carne\n3. dec Jeg fik rigtig meget lyst til chili con carne i aftes, og begyndte at tænke i sammensætningen af ingredienser til sådan en ret. Det endte ud som. okt Min udgave af chili con carne er en luksus udgave, og jeg vover pelsen og hævder, at det er verdens bedste chili con carne. Jeg lavede en. Min udgave af chili con carne er en luksus udgave, og jeg vover pelsen og hævder, at det er verdens bedste con con carne. Jeg lavede en kæmpe portion, så jeg kunne smide halvdelen i fryseren, til en dag hvor det skal chili nemt. Brun kødet, kom løg, hvidløg og krydderier ved. Brun det godt af. Hæld vandet fra bønnerne og skyl dem i koldt vand. Kom bønnerne ved kødet sammen med øl, vand, og luksus tomater.\n4. mar Luksus chili con carne. g tykkam, spidsbryst, eller et lignede stykke kød 3 dl tørrede bønne fx kidney røde eller hvide 1 spsk olie 1 dl linser. Den bedste opskrift på Chili con Carne. Dette er luksus udgaven af Chili con Carne, som indeholder både øl og chokolade. En spændende varriant med. Luksus chili con carne Stil bønnerne i køleskabet natten over. Tilsæt chokolade og laurbærblade. Tilsæt peberfrugt, majs og tomatkoncentrat og lad retten simrer uden låg i yderligere 30 minutter. Jeg lavede en kæmpe portion, så jeg kunne smide halvdelen i fryseren, til en dag hvor det skal være nemt. Savner du inspiration til nem og lækker hverdagsmad?\nChili con carne i luksus udgave Chili con carne\nEn chili con carne er en rigtig familieklassiker. I min nemme opskrift er der både bønner og chokolade, men ingen chili. Server med ris eller i tortillas. chili krydderi\nmar Denne opskrift på chili con carne gør det let at kave en ordentlig portion, så der kan fryses ned til senere. Nydeligt med ris, creme fraiche og evt. Luksus chili con carne. 6 pers. Ingredienser. 3 løg 3 fed hvidløg 2 spsk. olie g okseklump krydderiblanding af: 1½ spsk. usødet kakao 2 tsk. spidskommen. syerske brudekjole\nDen minder faktisk om en klassisk Chili Con Carne, så det er en perfekt opskrift til dig, der søger lidt inspiration til en kødfri dag eller to om ugen. Her vil du. sep Min chili con carne blev simpelthen så lækker forleden, hvor jeg sådan set lavede den som jeg plejer, men tilsatte ovnristet butternut squash. Hvad med også at prøve?\nSund chili con carne (Klima-venlig mad, guides, information og inspiration!)\nChili: Brun kødet grundigt af i en tykbundet gryde i neutral olie. Tilsæt fintsnittede løg og hvidløg, og sauter dem med i minutter. Tilsæt krydderiblandingen. skilsmisse blanket pdf\nCon Jaco har шje for de nyeste overfladematerialer, der direkte virker tempererende i skoen. Jaco har lavet sko i mere end 100 еr - og den erfaringsbase og viden om fodens funktion kombineret med det kompromislшshed i materialevalg og udvikling er luksus carne, at Jaco kan designe sko, der lever op til Jaco s kvalitet. Unik komfort og pasform. Hos Jaco er der ikke noget der hedder Den skal chili gеs til i ballon levering uger.\nLuksus chili con carne 4.2\nChili con carne kan være god hverdagsmat, men her kommer en oppskrift som passer til helg eller fest – med to typer kjøtt og bønner. Rista brød og rømme er alt du trenger ved siden av. Chili con carne i luksus udgave. En gang oprydning i skabet, hvor jeg fandt en pose brune bønner, som sang på sidste vers, resulterede i dagens aftensmad. Min udgave af chili con carne er en luksus udgave, og jeg vover pelsen og hævder, at det er verdens bedste chili con carne.\nFriday, August 16, 2019 6:44:26 PM\nChili con carne skal smage af noget! Den skal smage af sol, varme og fremmede lande. Det må ikke bare blive en lidt anderledes kødsovs. Og nej, det er ikke, fordi den skal være hylende stærk - den skal bare være en anelse eksotisk. Læs vores opskrift her.\nSaturday, August 17, 2019 12:09:14 PM\nDette er én af de retter jeg ofte anbefaler folk der ikke er vandt til at spise plantebaseret, som måske bevidst ønsker at undgå sojabaseret plantekød, men som gerne vil lave et fyldigt og mættende måltid der samtidig kan imponere familien eller vennerne. Hemmeligheden bag en god Chili Sin Carne (=chili uden kød) er kombinationen.\nTuesday, May 21, 2019 1:37:21 PM


CfK: Archive: Project: Lars Kiel Bertelsen\nUdgangspunktet for dette projekt er den antagelse, der hersker almindelig enighed om, at fotografiet er det modernes mest centrale billedmedium. Ifølge denne antagelse må man opfatte fotografiet som en form for metafor for eller apoteose af modernitetens synsvilkår. Fotografiet er på een gang den logiske følge af et moderniseret billedblik og en forudsætning for selvsamme blik.\nDenne antagelse har i løbet af 1970'erne og 80'erne udmøntet sig i en voldsom teoretisk og praktisk interesse for fotografiet. Sideløbende med kunstinstitutionens indoptagelse af fotografiet i den kunstneriske markedsstrøm har man kunnet se en voldsom teoretisk fascination af fotografiet udfolde sig. Denne fascination nåede et klimaks i slutningen af 1980'erne, hvorefter fototeorien synes at have lidt af svære tømmermænd, som den først nu, midt i 1990'erne, er ved at overvinde. Således falder denne 'krise' i teoridannelsen sammen med fremkomsten af det digitale fotografi, som i kraft af sit fundamentalt anderledes teknologiske grundlag retter et skarpt lys ind mod det traditionelle fotografis væsensbestemmelse. Man kan med nogen ret sige, at med det digitale fotografi træder vi ind i den post-fotografiske æra, hvorefter fotografiet for evigt er henvist til en plads blandt alle de andre billed-procedurer. Fotografiet har mistet sin sær-status i billedernes familie.\nDet betyder imidlertid ikke, at fotografiet er stillet skakmat - tværtimod. Det digitale skrålys på det traditionelle - eller skulle man hellere sige det kemiske - fotografis status har snarere åbnet for helt nye æstetiske praksisser inden for det fotografiske felt, ligesom også hybridformer imellem kemisk og digitalt fotografi i de kommende år vil spille en stadig mere markant rolle inden for samtlige fotografiske funktionsfelter: pressefotografi, reklamebillede, 'kunstfotografi'.\nMen har det digitale fotografi virkelig afsluttet eller defineret den fotografiske epoke på samme måde, som vi siger, at postmodernismen har defineret modernismen, så mangler der i ekstrem grad en post-fotografisk gennemskrivning af fotohistorien, der kan modsvare de postmodernistiske positioner, der er fremskrevet inden for snart sagt alle andre æstetiske områder. Dette nye blik gør det muligt at genlæse fotohistorien ud fra radikalt anderledes optikker end de, der hidtil er blevet bragt i anvendelse i forhold til fotografier.\nProjektet sigter mod en sådan genlæsning. Det kræver et meget åbent blik på fotografiet, både som medium og som konkret, æstetisk produkt. Idet vi 'lægger fotografiet bag os', får vi pludseligt et mere afslappet forhold til det kemiske fotografis mytologiserede aftryk; dets status som indeksikalt spor efter en virkelig virkelighed. Denne mimesis-problematik kan med god ret siges at have været en blindgyde for fototeorien, der ustandselig er løbet ind i 'virkeligheden' som en mur. Samtidig må det erkendes, at netop disse sammenstød har slået magiske gnister, der har været med til at udvikle foto-teoriens særegne poesi, og dermed har været et væsentligt element i skabelsen af en ny form for æstetik-videnskabelig diskurs, forankret et sted imellem observation, indlevelse, åndemaning og samfundsanalyse.\nI en post-fotografisk optik bliver alle fotografier i en vis forstand samtidige, sammenlignelige, sammenhængende. Det digitale fotografi saboterer med sin altid manipulærbare struktur ikke blot det enkelte fotografis status som et unikt, og dermed historisk, tids-snit, men undergraver samtidig hele fotohistoriens historicitet. Introduktionen af digitale billedteknologier udsætter fotohistorien for et teoretisk loop uden sidestykke, der med eet slag bringer de allertidligste historiske fotografier ud i samme forståelsesmæssige 'lag' som de mest moderne billeder. Under alle omstændigheder må man, med en let parafrase, forudsætte, at den post-fotografiske æra ikke er fotografiet ved dets afslutning, men ved dets begyndelse, og at denne begyndelse er genkommende.