Indvandrere uddanner sig mere og mere men halter fortsat bagefter - PDF Free Download\nDownload "Indvandrere uddanner sig mere og mere men halter fortsat bagefter"\n1 Nyt fra November 2008 Indvandrere uddanner sig mere og mere men halter fortsat bagefter En stadig stigende andel af unge indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande kaster sig over en uddannelse, men der er stadig lang vej igen, før de indhenter danskernes uddannelsesniveau. Sådan lyder en af hovedkonklusionerne på en ny omfattende kortlægning af indvandreres uddannelsesmønstre, som Rockwool Fondens Forskningsenhed har gennemført. I løbet af de sidste ti år har indvandrere og efterkommere (herefter betegnet som indvandrere) i stigende grad søgt hen imod landets skoler og læreanstalter. Tilbage i 1997 var 20 pct. af de årige indvandrere i gang med en uddannelse. Ti år senere var andelen steget til 38 pct. Der er dog fortsat et stykke vej, før indvandrerne kommer op på siden af deres danske jævnaldrende. Uddannelsesfrekvensen for de årige danskere er nemlig i samme periode steget fra 36 pct. i 1997 til 46 pct. i 2007, se figur 1. Ifølge undersøgelsen er det faktisk også de yngste indvandrere, som ligner deres danske jævnaldrende mest i forhold til at uddanne sig. Blandt årige er forskellen begrænset: Blandt danskere er 50 Procent Indvandrere og efterkommere Danskere FIGUR 1 Andel af årige indvandrere og danskere, der er i gang med en uddannelse, 1997 og Uddannelsesdeltagelse og andel med kompetencegivende uddannelse, for indvandrere og efterkommere samt danskere, Procent år, under uddannelse Danskere år, under uddannelse 77 pct. i gang med en uddannelse det samme gør sig gældende for 71 pct. af indvandrerne, se figur 2. Mens de unge indvandrere således er ved at komme godt med, så ser billedet helt anderledes ud, hvis man kigger på, hvilke uddannelser deres ældre brødre og søstre har med sig i bagagen, den dag de runder 30 år. Blandt 30-årige danskere har hele 74 pct. færdiggjort en kompetencegivende uddannelse, mens det samme kun gør sig Indvandrere og efterkommere 30-årige, med kompetencegivende uddannelse FIGUR 2 Den høje uddannelsesdeltagelse for de unge indvandrere, navnlig dem under 20 år, peger på, at indvandrernes uddannelsesefterslæb den lavere andel med kompetencegivende uddannelse vil forsvinde med tiden. Det vil dog kræve, at de unge øger deres uddannelsesdeltagelse endnu lidt mere, og at de ikke falder fra i større grad end danskerne (hvilket de gør i dag). Hvis indvandrerne fremover skal have uddannelser i samme omfang som danskere, skal der samtidig ske noget andet: De indvandrere, der fremover kommer til landet som voksne, skal også være markant bedre uddannet, end det har været tilfældet hidtil. Fortsættes side 3\n2 Indhold Både første- og andengenerationsindvandrere uddanner sig stadig mindre end danskere Det er ikke alene førstegenerationsindvandrerne, som halter bagefter i uddannelsessystemet i Danmark. Det gælder også for dem, der er født og opvokset i Danmark... Side 4 Sociale forhold forklarer kun en del af indvandrerelevers dårlige skolepræstationer Forskellen mellem danske børns og indvandrerbørns faglige niveau bliver markant mindre, når man korrigerer for sociale forskelle. Der er dog stadig store forskelle hos visse grupper... Side 5 Indvandrere ønsker et prestigefyldt job Håndværksfag er ikke i høj kurs hos indvandrere, der mener, at prestigen ligger hos akademikeren. Men indvandrernes jobambitioner kolliderer med deres skolekvalifikationer... Side 7 Indvandrere får højt afkast af dansk uddannelse Indvandrere får næsten samme lønmæssige afkast af deres uddannelse som danskere. Hvis uddannelsen vel at mærke er taget i Danmark. Er uddannelsen medbragt fra hjemlandet, er lønnen derimod lavere.... Side 9 Unge med anden etnisk baggrund diskrimineres ved tildeling af praktikpladser Størstedelen af erhvervsskolernes praktikkonsulenter bliver fra tid til anden bedt om at diskriminere af virksomhederne...side 11 Svært at drage slutninger ud fra indvandrernes sociale mønstre Mange af de sammenhænge mellem familiernes sociale mønstre og børnenes skolekundskaber, vi kender fra danske elever, gælder ikke for elever af ikkevestlig oprindelse.... Side 12 Drenge og piger med indvandrerbaggrund ser ikke ens på børn og arbejde Mens indvandrerpigernes holdninger til deres fremtidige familie- og arbejdsliv i høj grad ligner deres danske skolekammeraters, så har indvandrerdrengene mere traditionelle holdninger til fremtiden... Side 14 Indvandrerne og det danske uddannelsessystem. Af Torben Tranæs (red.) med bidrag af Jørgen Goul Andersen, Camilla Hvidtfeldt, Bent Jensen, Marie Louise Schultz-Nielsen og Line Vikkelsø Slot. Gyldendal, november sider, illustreret, 249 kr. ISBN Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November 2008\n3 gældende for 33 pct. af indvandrerne. At så få ældre indvandrere har en uddannelse, kan være et problem for de unge. Simpelthen fordi de mangler rollemodeller altså ældre indvandrere, der med en dansk uddannelse i bagagen har fået et godt job, lever et godt liv og tjener gode penge. Fire mulige forklaringer En stor del af de unge indvandreres uddannelsesefterslæb kan forklares ved deres sociale baggrund. Deres forældre har i langt mindre grad selv uddannelse eller arbejde for den sags skyld. En central del af projektet har været at komme et spadestik dybere ned end dette og analysere, hvilke konkrete forhold, der hindrer, at indvandrerne bruger uddannelsessystemet noget mere. Projektet har analyseret fire mulige forklaringer: En forklaring kunne være, at indvandrerne, når de forlader grundskolen, har for dårlige kvalifikationer til at klare en videre uddannelse. En anden mulig forklaring er, at den er gal med holdningerne. At de holder sig væk fra uddannelsesinstitutionerne, fordi de ikke synes, at uddannelse er vigtig. Tredje forklaring kunne være, at de støder på særlige barrierer, som gør det sværere for netop dem at gennemføre en uddannelse. Endelig er det muligt, at det ikke rigtig kan betale sig for indvandrere at uddanne sig. Simpelthen fordi de f.eks. på grund af diskrimination får et mindre økonomisk afkast af anstrengelsen. SKEMA 1 På hvilke områder går det godt hhv. dårligt i forhold til, at unge indvandrere får en kompetencegivende uddannelse? Kvalifikationerne fra folkeskolen Holdningen til uddannelse generelt Holdningen til de manuelle fag Barrierer i (erhvervs)uddannelsessystemet Afkast af uddannelse Dårlige skolekundskaber Ifølge Torben Tranæs, forskningschef ved Rockwool Fondens Forskningsenhed, viser analysen, at især den første forklaring har betydning: Indvandrere og efterkommere forlader grundskolen med markant dårligere kvalifikationer end andre. Og kvalifikationerne er også væsentligt dårligere, når man har kontrolleret for social baggrund. Det er i virkeligheden ret enkelt: De får for lidt med sig fra grundskolen, og det følger dem videre frem. Det viser sig allerede på de faglige uddannelser og de videregående uddannelser: Her synes flere indvandrere end danskere, at de har det svært. Dårlige kvalifikationer er dog ikke den eneste grund til, at indvandrere og efterkommere halter bagefter i forhold til uddannelse: Der viser sig at være en uheldig cocktail i forhold til erhvervsuddannelser. Dels rangerer prestigen for håndværksuddannelser relativt lavt i indvandrergrupper, dels ser det også ud som om, de ikke altid bliver fair behandlet af alle virksomheder. Måske en uheldig ond cirkel, som der er et behov for at få brudt de to ting kan godt føde hinanden. Til gengæld viser analysen, at to af de mulige forklaringer kan afvises. Der ser ikke ud til at være problemer med indvandrernes generelle holdninger i forhold til uddannelse. De finder i samme grad som danskere at det er vigtigt at få en uddannelse. Det gælder både de unge og deres forældre. På samme måde synes der heller ikke at være noget problem med den økonomiske tilskyndelse til at tage en uddannelse. Hvis, vel at mærke, man tager uddannelsen i Danmark: Indvandrere får et fint afkast af en dansk uddannelse. De, der har en kort uddannelse, tjener det samme eller mere end danskere, mens de, der har en lang uddannelse, får lidt mindre i løn end danskerne. Til gengæld viser det sig, at der er rigtig dårlig økonomi i at have en uddannelse med sig fra udlandet. Man tjener markant mindre end danskere og indvandrere med dansk uddannelse. Hvis unge indvandrere bruger ældre indvandrere med udenlandsk uddannelse som rollemodeller, så får de en forkert opfattelse af, hvad man kan få ud af en uddannelse. Der bør ikke være noget i afkastet af uddannelse, som afskrækker. Så længe uddannelsen blot er taget i Danmark, siger Torben Tranæs. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November\n4 Både første- og andengenerationsindvandrere uddanner sig stadig mindre end danskere Uddannelsesfrekvens for årige, Procent danskere efterkommere Selvom de unge indvandrere i højere grad end tidligere uddanner sig som danskerne, så er der dog stadig forskel. Det gælder også, når man alene sammenligner efterkommere altså andengenerationsindvandrere og danskere. Det har ellers været beskrevet i pressen, at efterkommerne har overhalet danskerne de seneste år. Det er ikke rigtigt, selvom det godt kunne se sådan ud, når man kigger på tallene. Ser man på uddannelsesomfanget for landets årige, altså et bredt aldersudsnit af de unge, så er uddannelsesfrekvensen for efterkommere i pct. mod 61 pct. for danskere. Tilsyneladende uddanner efterkommerne sig faktisk lidt mere end danskerne. Men det passer ikke. Det skyldes nemlig, at efterkommerne i denne aldersgruppe i gennemsnit er yngre end danskere og jo yngre man er, desto større er chancen for, at man stadig er under uddannelse. Hvis man i stedet for at se på gruppen af årige kigger isoleret på uddannelsesfrekvensen for hver årgang af de indvandrere, 0-14 år ved indvandring indvandrere, år ved indvandring Note: Kun indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig baggrund indgår i beregningerne. FIGUR 3 Uddannelsesfrekvensen er steget igennem de sidste ti år for både danskere, indvandrere og efterkommere. Det gælder i særligt grad indvandrere, som kom til landet, efter de var fyldt 15 år. unge, så har danske unge den højeste frekvens i alle årgange undtagen de 20-årige i Skift i udlændingepolitik Den mest markante ændring i uddannelsesmønstre er sket blandt de indvandrere, som kom til landet, efter de var fyldt 15 år. I 1997 var otte pct. altså færre end hver tiende af de årige i denne gruppe i gang med en uddannelse. Det var i 2007 øget til 31 pct. Altså næsten hver tredje. Denne ekstra kraftige stigning er næppe udtryk for et holdningsskift blandt de unge, men snarere en afspejling af ændringer i udlændingepolitikken. Udlændingeloven i 2002 begrænsede antallet af flygtninge og familiesammenførte, men ikke antallet af øvrige indvandrere, heriblandt uddannelsessøgende. De, der kommer til landet i dag, er altså mere tilbøjelige til at uddanne sig end tidligere. Forskelligt udgangspunkt Forskellene mellem danskeres og indvandreres uddannelsesmønstre kan i høj grad forklares ved, at danskere og indvandrere har forskellige forudsætninger for at uddanne sig. De unge danskeres forældre har nemlig langt flere uddannelses- og beskæftigelsesmæssige ressourcer end de unge indvandreres og efterkommeres forældre. Det betyder meget for deres børns uddannelsesforløb. For eksempel står 60 pct. af mødrene til landets årige indvandrere og efterkommere uden for arbejdsmarkedet i Det samme gælder kun for 13 pct. af mødrene til årige danskere. Og modsat: 69 pct. af mødrene til årige danskere har minimum en gymnasieuddannelse. Det samme gælder kun 35 pct. af indvandrermødrene. Og når man kigger på fædrene, så har 85 pct. af fædrene til årige danskere et job. Det samme gælder kun 39 pct. af fædrene til indvandrerne. Hvis man forsøger at korrigere tallene for denne forældrebaggrund, så ser forskellene mellem danskere og indvandrere anderledes ud. Man korrigerer ved 4 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November 2008\n5 Figur 4 Andelen af årige unge med to forskellige forældrekarakteristika. For unge med tyrkisk, pakistansk og dansk baggrund at sammenligne sandsynligheden for, at danskere og indvandrere er i uddannelse, hvis de har samme sociale baggrund. I den situation er sandsynligheden for at være i gang med en uddannelse i mange tilfælde større for unge indvandrere og efterkommere end for unge danskere. Også med hensyn til sandsynligheden for at have gennemført en erhvervskompetencegivende uddannelse haler indvandrere og efterkommere ind på danskerne, hvis man korrigerer for social baggrund. Jo mere indvandreres og efterkommeres forældre begynder at ligne danske forældre, kan man altså forvente, at børnenes uddannelsesmønstre kommer til at ligne danske børns. Indtil videre er forskellene på sociale karakteristika dog stadig store, jf. figur Procent Tyrkisk baggrund Begge forældre havde højst grundskoleuddannelse, mindst én af forældrene stod udenfor arbejdsmarkedet Begge forældre havde minimum en gymnasial uddannelse og var i beskæftigelse Pakistansk baggrund Note: Forældreoplysninger stammer fra, da de unge var 15 år gamle. Dansk baggrund En stor del af forskellen på danskeres og indvandreres uddannelsesdeltagelse kan forklares ved deres sociale baggrund. For eksempel har næsten halvdelen af unge danskere to forældre, som både har mere end en grundskoleuddannelse og et job. Det er usædvanligt blandt unge tyrkere og pakistanere. Blandt tyrkere og pakistanere er det til gengæld almindeligt, at begge forældre kun har grundskoleuddannelse samtidig med at mindst én af forældrene står uden for arbejdsmarkedet. Sociale forhold forklarer kun en del af indvandrerelevers dårlige skolepræstationer I efteråret 2007 offentliggjorde Rockwool Fondens Forskningsenhed undersøgelsen PISA Etnisk, der viste, at indvandrerbørn rent fagligt halter langt efter danske børn. En ny analyse på et udvidet datasæt gør det nu muligt at tegne et mere detaljeret billede af, hvor stor en del af de dårlige resultater der kan tilskrives sociale forhold. Mens analysen i 2007 viste, hvor meget dårligere eleverne med anden etnisk baggrund end dansk som helhed klarer sig i forhold til danske elever med samme sociale baggrund, så er der i den nye analyse kontrolleret for social baggrund for de fire største minoritetsgrupper. Med den nye undersøgelse, der er gennemført af Beatrice Schindler Rangvid fra Anvendt Kommunal Forskning, AKF, for Rockwool Fondens Forskningsenhed, er det blevet muligt at belyse, hvor stor en del af forskellen i indvandreres og danskeres faglige resultater i grundskolen, der skyldes sociale forhold for hver af de større etniske grupper. Undersøgelsens hovedresultat er, at forskellen i fagligt niveau mellem danske børn og indvandrerbørn bliver langt mindre, når man korrigerer for sociale forskelle. Sagt med andre ord er sociale forhold i høj grad med til at forklare, at indvandrerbørn klarer sig dårligt i skolen. Men selv når der er korrigeret for sociale forhold, er der store forskelle mellem eleverne af ikke-vestlig herkomst og så deres danske klassekammerater. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November\n6 Læsescore med og uden korrektion for sociale forhold. 520 Læsescore Fagligt niveau korrigeret for sociale forhold Fagligt niveau ukorrigeret 340 Danmark Tyrkiet Libanon Eks- Jugoslavien Pakistan FIGUR 5 Af figuren fremgår læsescoren for elever med forskellig oprindelse. Det [øverste] niveau angiver, hvad læsescoren ville have været, hvis de enkelte minoriteters sociale forhold havde været ligesom det gennemsnitlige danske barns sociale forhold. Libanesiske børn har fortsat de største problemer Værst ser det ud for børn af libanesisk herkomst. Mens de danske børn i undersøgelsen har en score på 500, når det gælder læsefærdigheder, ligger libanesiske børn, hvis ikke man korrigerer for det sociale, på en gennemsnitlig læsescore på 369. I forhold til andre er der tale om et særdeles lavt niveau. Har man en score på 400 eller derunder, tilhører man den dårligst læsende sjettedel af alle børn i de OECD-lande, som deltager i PISA. Når der korrigeres for de sociale forhold, så får man en markering af, hvad scoren ville have været, hvis libanesiske børns sociale forhold havde været lige som det gennemsnitlige danske barns sociale forhold. Med denne korrektion lander de libanesiske børn på en score på 421. Hvilket fortsat er et meget lavt gennemsnit. Lidt bedre ser det ud for tyrkiske børn, der ukorrigeret scorer 392, mens de efter korrektionen har en score på 444. Den mindste korrektion for sociale forhold sker for børn med oprindelse fra eks- Jugoslavien. Hvor den sociale korrektion for de andre grupper giver en ekstrascore på omkring 50 point, så er der for eks-jugoslaverne kun tale om 38 point. Pakistanske børn skiller sig ud fra de øvrige minoritetsbørn, idet børnenes læsefærdigheder når man korrigerer for sociale forskelle ligger tættest på de danske børns. Mens danske børn som nævnt scorer 500, ligger pakistanske børn således på 473. Og ser man alene på pigerne, så er billedet endnu mere udtalt. Korrigeret for sociale forskelle er der ikke længere nogen statistisk sikker forskel mellem danske og pakistanske pigers score. Om PISA-undersøgelser PISA (Programme for International Student Assessment) er et OECD-koncept for, på tværs af landegrænser, at måle 15-åriges kvalifikationer inden for læsning, matematik og naturfag. Undersøgelsen er en såkaldt standardiseret test, der er konstrueret sådan, at gennemsnitseleven scorer 500 point, hvad enten man måler resultaterne i dansk, matematik eller naturfag. Hvis den enkelte scorer 600 point eller derover, tilhører han den dygtigste sjettedel og hvis han modsat scorer 400 eller derunder, så tilhører han den dårligste sjettedel. PISA Etnisk 2005 Rockwool Fondens Forskningsenhed gennemførte i 2005 en undersøgelse i hele landet af skolekundskaberne blandt elever af dansk og ikke-vestlig oprindelse. Undersøgelsens resultater er beskrevet i nyhedsbrevet fra september 2007 og havde tre hovedresultater. Det første, at elever af ikke-vestlig oprindelse uanset om der går mange eller få af dem på skolen læser markant dårligere end deres danske klassekammerater. De klarer sig tilsvarende dårligere i matematik og naturfag. For det andet, at de danske elevers læsefærdigheder ikke påvirkes af, om der er få eller mange indvandrerelever på en skole først når indvandrerne er i flertal på skolen påvirker det de danske klassekammerater i nedadgående retning. Og kun 2 pct. af de danske elever går på disse etnisk meget koncentrerede skoler. For det tredje, at indvandrerelevernes læsefærdighed påvirkes i positiv retning, hvis andelen af indvandrerelever bliver meget lav 10 pct. eller derunder. På de skoler, hvor indvandrerne udgør mere end 10 pct., er læsefærdighederne de samme, hvor høj koncentrationen så end er. 6 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November 2008\n7 Indvandrere ønsker et prestigefyldt job Mange indvandrere i Danmark har et ganske klart billede af, hvad der er gode job, og hvad der er mindre gode job. De gode, det er dem, man får efter en lang videregående uddannelse. Hvorimod et job som håndværker ikke værdsættes nær så højt. Det viser en undersøgelse, som Jørgen Goul Andersen, professor ved Aalborg Universitet, har udført i 2006 og 2007 for Rockwool Fondens Forskningsenhed via en stikprøve på danskere og etniske minoriteter i Danmark. Ifølge undersøgelsen tillægger indvandrere et akademikerjob langt højere prestige end et job som håndværker. Samme undersøgelse viser imidlertid også, at indvandrernes skolekundskaber ikke står mål med deres uddannelsesambitioner. Sammenlignet med danskere udtrykker indvandrerne nemlig, at de har det svært i uddannelsessystemet, og flere har problemer med selvtilliden. Der er altså tilsyneladende et misforhold mellem indvandrernes ambitioner og deres kvalifikationer. For danskerne er billedet langt mere sammensat. Nok finder man også her en høj vurdering af akademiske stillinger, men de typiske håndværkerfag kan faktisk godt blande sig i konkurrencen om, hvilke fag det er godt at være inden for. De bliver ikke vurderet meget lavere end de akademiske fag, selvom der også blandt danske unge er en tendens i den retning. Som det fremgår af tabel 1, så giver danskere for eksempel et job som tømrer en score på 7,1 på en skala fra 0 til 10, hvor 10 betyder højeste prestige. Til sammenligning tildeles et job som arkitekt scoren 7,5. Hos indvandrerne er der langt større forskel i vurderingen af de to stillingstyper. Her får tømrerjobbet en score på 6,5 og jobbet som arkitekt 8,3. Tilsvarende vurderer indvandrere murerfaget lavere end danskerne. Mens arbejdet som læge, økonom, jurist og ingeniør vurderes højere end hos danskerne. Spørger man, om en uddannelse som håndværker fortjener lige så meget respekt som en uddannelse på universitet, så viser der sig også stor forskel i holdningerne mellem de to grupper. Stort set alle danskere er enige i, at de to typer uddannelser fortjener lige meget Erhvervsprestige for udvalgte erhverv blandt danskere og etniske minoriteter. Gennemsnit på skala Dansk oprindelse Anden oprindelse Murer 7,01 6,66 Tømrer 7,06 6,49 Mekaniker 6,88 6,70 Læge 8,90 9,29 Arkitekt 7,46 8,30 Jurist 7,93 8,36 Økonom 7,61 8,18 Ingeniør 7,96 8,61 Danskere anser håndværkererhverv som næsten lige så prestigefyldte som akademiske erhverv. Det er landets indvandrere ikke enige i. De vurderer håndværksfagene lavere og de akademiske fag højere. respekt. Hos indvandrerne er hver femte uenig. Vægt på uddannelse Indvandrernes høje vurdering af akademiske stillinger falder i god tråd med, at de også lægger stor vægt på at uddanne sig. Blandt indvandrere og efterkommere er 70 pct. helt enige i, at fremtidens arbejdsmarked kræver, at man har en uddannelse. Det er flere end hos danskerne, hvor det samme gælder 65 pct. Indvandrerne er altså i høj grad bevidste om, at en uddannelse er vigtig. Det gælder både de, der er kommet hertil som førstegenerationsindvandrere og efterkommere. Sådan er det ikke alle steder i verden. For eksempel viser en canadisk undersøgelse, at første generation af indvandrere i højere grad er orienteret mod arbejde, mens det først er i anden generation, at orienteringen mod uddannelse for alvor sætter ind. I Danmark genfinder man faktisk en ganske stærk arbejdsorientering, men både første og anden generation er særdeles bevidste om betydningen af uddannelse. Når indvandrere angiver, hvorfor de vægter uddannelse, så peger de blandt andet på ønsket om at opnå anerkendelse. TABEL 1 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November\n8 Elevers og studerendes oplevelse af, hvordan det går i skolen (pct.). Andel, der ofte synes, det er lidt for svært Danskere Anden oprindelse Folkeskole Gymnasiet HH, HHX, HTX Lærlingeuddannelse Videregående uddannelse Flere indvandrere end danskere oplever en svær skolegang. TABEL 2 Den årsag vejer tungere end hos danskerne. Blandt indvandrerne mener 38 pct., at respekt og anerkendelse i samfundet er en meget vigtig grund til at uddanne sig. Det samme gælder kun 10 pct. af danskerne. Et lignende billede viser sig, når man kigger på opfattelsen af, hvad der er vigtigt ved et arbejde. Indvandrere lægger i højere grad vægt på, at et job giver anseelse i samfundet. 31 pct. af indvandrerne mener, at det er meget vigtigt. Mod kun 7 pct. af danskerne. Og indvandrerne er desuden mere interesserede i mulighederne for forfremmelse end danskerne. 42 pct. af indvandrerne mener, at dette er meget vigtigt mod 19 pct. af danskerne. Desuden mener hver tredje indvandrer, at det er meget vigtigt at have et arbejde med høj løn. Det samme gælder kun hver tiende dansker. Et lignende mønster kendes fra andre lande. For danskerne er det andre aspekter, som tillægges høj værdi. Det gælder blandt andet selvrealisering. 67 pct. af danskerne mener, at det er meget vigtigt, at arbejdet skal give dem mulighed for at udfolde deres evner. Svært i skolen Det kniber altså ikke med ambitionerne hos landets indvandrere. Til gengæld er der meget, der tyder på, at det volder problemer at leve op til disse ambitioner. Indvandrerne oplever nemlig de fleste steder en sværere skolegang end deres danske skolekammerater. Gymnasiet er tilsynenladende en undtagelse. Men for eksempel synes 44 pct. af indvandrerne, at de ofte har det svært i folkeskolen. Mod 31 pct. af danskerne. 39 pct. af indvandrerne synes, at de ofte har det svært på de videregående uddannelser. Mod 28 pct. af danskerne. Den mest bekymrende forskel ses på lærlingeuddannelserne. Her synes dobbelt så mange indvandrere som danskere, at uddannelsen ofte er lidt for svær. Nemlig 42 pct. mod 21 pct. Desuden forværres indvandreres situation af, at de har mindre tillid til sig selv end danskerne. Når man kigger på indvandrere og danskere over 20 år, så er der markant forskel i selvtillid. Det gælder blandt andet, når de skal vurdere, om de er godt tilfredse med sig selv, og om de føler sig usikre, når de er sammen med andre. Analysen viser samtidig, at der både blandt unge danskere og indvandrere er en stærk sammenhæng mellem deres selvtillid, og om de oplever skolegangen som svær. Forskellige kår Når indvandrere og danskere har forskellige oplevelser af skolegangen, så kan det hænge sammen med de vilkår, som de har med hjemmefra. Danskere og indvandrere lever under forskellige boligforhold og har forskellig kulturel kapital. Hvor 67 pct. af danskere mellem 15 og 19 år bor i ejerbolig, så er det kun 21 pct. af unge indvandrere. Mens 95 pct. af unge danskere har eget værelse, er det 73 pct. af indvandrerne. Med hensyn til kulturelle forhold har 70 pct. af unge danskere et leksikon derhjemme. Mod 52 pct. hos indvandrerne. Tilsvarende er der generelt færre bøger hos indvandrerne end hos danskerne. Også med hensyn til hjælp til skolegang er der forskelle. Her får skoleelever af anden etnisk oprindelse ikke så hyppig hjælp fra deres mor, som danske elever. Til gengæld får indvandrerne i højere grad hjælp fra søskende og andre slægtninge. Og endelig får næsten hver anden af de unge indvandrere mellem 15 og 17 år hjælp i skolens lektiecafé. Det samme gælder knap hver femte dansker. 8 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November 2008\n9 Indvandrere får højt afkast af dansk uddannelse Det økonomiske afkast af at tage en uddannelse i Danmark er stort set det samme, uanset om man er af dansk eller fremmed herkomst. Det viser en analyse, som Rockwool Fondens Forskningsenhed har foretaget på baggrund af lønoplysninger om hele Danmarks befolkning. Ikke-vestlige indvandrere, der har gennemført deres uddannelse i Danmark, bør altså ikke frygte at skulle tage til takke med dårligt betalte job. De tjener stort set lige så meget som danskerne. Er uddannelsen medbragt fra hjemlandet, er lønnen derimod lavere, især hvis man har medbragt en lidt længere uddannelse. I tabel 3 er vist, hvor meget ekstra løn man får i forhold til den løn, man kan oppebære med en almindelig grundskoleuddannelse. Af tabellen fremgår, hvor meget mere man tjener, alt efter hvilket uddannelsesniveau man har, idet forhold som køn, alder og erhvervserfaring er holdt konstant. Ekstraindtjeningen er opgjort særskilt for henholdsvis danskere, indvandrere med dansk uddannelse og indvandrere med en udenlandsk uddannelse. Det fremgår af tabellen, at danskere og indvandrere med dansk uddannelse næsten har det samme afkast af uddannelse. Mens en dansker med lang videregående uddannelse typisk tjener omkring 70 pct. ekstra i timen i forhold til en grundskoleuddannet, så er gevinsten omkring 66 pct. for en indvandrer med dansk uddannelse. For personer med en mellemlang og kort videregående uddannelse ses et tilsvarende mønster. Indvandrere med en faglig dansk uddannelse har endda et lidt større afkast end danskere med samme uddannelsesniveau. Indvandrere, som alene har en grundskoleuddannelse, tjener i store træk det samme som danskere, når de kommer i arbejde: Hver gang en dansker tjener 100 kr., tjener en indvandrer med dansk henholdsvis ikke-dansk grundskoleuddannelse 99 kr. og 96 kr. Igen sammenlignes der her kun personer med samme køn, alder og erhvervserfaring. Flere indvandrere end danskere er ganske vist arbejdsløse det gælder i øvrigt, uanset om uddannelsen er taget i Danmark eller ej men det problem er størst jo kortere uddannelse, man har. Så det er endnu et argument for at uddanne sig. Udenlandsk uddannelse giver lavere løn Lønnen for indvandrere, som har taget deres uddannelse i udlandet, er til gengæld lavere end for indvandrere med en dansk uddannelse. Således tjener indvandrere med en udenlandsk uddannelse kun 41 pct. mere, hvis de har en lang videregående uddannelse og dermed betydeligt mindre end de 70 pct. ekstra, danskerne tjener. En udenlandsk uddannelse giver altså et dårligere økonomisk afkast på det danske arbejdsmarked. Det kan være udtryk for, at den medbragte uddannelse ikke er så relevant på det danske arbejdsmarked. Men forklaringen kan også være, at der hersker tvivl om uddannelsens værdi på det danske arbejdsmarked. Indvandrere tjener mindre Hvis man nøjes med at kigge på de rå tal hvad tjener en indvandrer og en dansker i gennemsnit uden korrektion for uddan- Tabel 3 Hvor meget er timelønnen højere for personer med forskellige uddannelser i forhold til grundskoleuddannede? I pct Uddannelse Danskere Indvandrere med dansk uddannelse Indvandrere med udenlandsk uddannelse Faglig Kort videregående Mellemlang videregående Lang videregående Af tabellen fremgår, hvor meget ekstra mennesker med forskellige typer uddannelse tjener i forhold til den løn mennesker med en grundskoleuddannelse tjener. For hver gang den, der kun har en grundskoleuddannelse, tjener 100 kr., så er der 122 kr. til danskere med en kort videregående uddannelse. For indvandrere med samme uddannelsesniveau er der tale om en løn på 120 kr., mens indvandrere, der har uddannelsen med sig fra udlandet, må nøjes med 113 kr. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November\n10 FIGUR 6 Højeste fuldførte uddannelse blandt årige danskere og ikke-vestlige indvandrere pr Procent En væsentlig forklaring på de faktiske lønforskelle mellem indvandrere og danskere er uddannelse. I alt har 71 pct. af danskerne en erhvervskompetencegivende uddannelse faglig uddannelse, kort-, mellemlang- eller lang videregående uddannelse mens det samme kun gør sig gældende for 40 pct. af indvandrerne. FIGUR 7 Gennemsnitlig timeløn blandt årige danskere og ikke-vestlige indvandrere i 2006, fordelt på uddannelsesniveau. 250 Kroner Ingen/ uoplyst Grundskole Gymnasial Faglig Kort videregående Danskere Ikke-vestlige indvandrere Danskere Ikke-vestlige indvandrere Mellemlang videregående Lang videregående nelse, erhvervserfaring, alder og køn så viser der sig et ganske andet billede. I 2006 var gennemsnitslønnen for danskere 164 kr. i timen mod 136 kr. til ikke-vestlige indvandrere. Den forskel skyldes i hovedsagen to forhold. Nemlig dels at indvandrerne har dårligere uddannelse end danskerne, dels at de har mindre erhvervserfaring end danskerne. Helt generelt er lønnen højere, jo højere uddannelse man har. Og markant færre indvandrere end danskere har en kompetencegivende uddannelse, hvilket fremgår af figur 6. Mens otte pct. af danskerne har en lang videregående uddannelse, så gælder det kun fem pct. af de ikke-vestlige indvandrere. 23 pct. af danskerne har en kort eller mellemlang videregående uddannelse mod kun 13 pct. af indvandrerne. Og endelig har hele 40 pct. af danskerne en faglig uddannelse, mens det samme kun gør sig gældende for 22 pct. af indvandrerne. Inden for de enkelte uddannelseskategorier f.eks. lang videregående uddannelse tjener indvandrerne mindre end danskerne. Hvor f.eks. danskere med en lang videregående uddannelse tjener 232 kr. i gennemsnit, så tjener ikke-vestlige indvandrere med samme uddannelse kun 190 kr. i gennemsnit. Forklaringen er, at indvandrerne har mindre erhvervserfaring end danskere. Kigger man på alle danskere mellem 30 og 55 år, har de i gennemsnit 19 års erhvervserfaring. Ikke-vestlige indvandrere i den samme aldersgruppe har derimod kun otte års erfaring i Danmark. Det skyldes tre forhold: For det første at danskerne i gennemsnit er lidt ældre end indvandrerne. For det andet at indvandrerne generelt har en mindre tilknytning til arbejdsmarkedet end danskerne. Og for det tredje at mange indvandrere har været kortere tid i landet. 0 Grundskole Gymnasial Faglig Kort videregående Mellemlang videregående Lang videregående I alt Timelønnen er lavere for indvandrere end for danskere, uanset hvilket uddannelsesniveau de er på. Det skyldes blandt andet, at indvandrere har mindre erfaringserfaring end danskerne. 10 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November 2008\n11 Unge med anden etnisk baggrund diskrimineres ved tildeling af praktikpladser Langt de fleste praktikkonsulenter på landets erhvervsskoler oplever fra tid til anden arbejdsgivere, der lader et ord falde om, at den kommende praktikant helst ikke må være af anden etnisk oprindelse. Eller med andre ord: Send en dansk elev! Det viste en undersøgelse, som blev offentliggjort af Rockwool Fondens Forskningsenhed i januar Undersøgelsen var dækkende, idet alle landets 249 konsulenter var blevet spurgt heraf havde 83 pct. svaret. Ifølge undersøgelsen er det de færreste konsulenter, der tit oplever, at de bliver bedt om at diskriminere, men otte ud af ti konsulenter støder i større eller mindre omfang ind i, at virksomheder lægger vægt på elevernes etniske baggrund, når de bliver kontaktet om praktikpladser. Undersøgelsen Praktikpladser og formidlingspraksis er udarbejdet af ph.d.- stipendiat ved Institut for Menneskerettigheder, Line Vikkelsø Slot, i samarbejde med Rockwool Fondens Forskningsenhed. Man kan ud fra undersøgelsen ikke konkludere noget om andelen af arbejdsgivere, der diskriminerer. Det kan være nogle få, der gør det konsekvent, eller et mere generelt problem. Det vides ikke. Men det står klart, at der er virksomheder, som beder om at få sorteret bunken af ansøgere efter etnicitet på forhånd. Til trods for at det ikke er lovligt. Statistisk diskrimination Virksomhedernes fokus på de unges etniske oprindelse kan være udtryk for ren diskrimination, altså at man simpelthen ikke vil have den slags ind i sin virksomhed, uanset hvor dygtige de end måtte være. Men forklaringen kan også være, at der er tale om såkaldt statistisk diskrimination der i øvrigt er lige så ulovlig som den rene diskrimination, og ligeså diskriminerende for den enkelte. Andel af praktikkonsulenterne, der oplever, at virksomheder lægger vægt på etnisk oprindelse. Aldrig: 20 % Sjældent, men det forekommer: 40 % Man diskriminerer statistisk, hvis man har negative forventninger til en person på forhånd, fordi vedkommende tilhører en bestemt gruppe. F.eks. hvis man som arbejdsgiver på forhånd afskriver kvindelige ansøgere, fordi man ved, at flere kvinder end mænd har højt fravær. Eller hvis man afskriver ansøgere med anden etnisk herkomst, fordi en del af dem taler dårligt dansk. Meget tyder på, at det er den statistiske diskrimination, der gør sig gældende. Ifølge konsulenterne er langt den vigtigste begrundelse fra virksomhedernes side nemlig, at de har erfaring for, at unge fra denne gruppe mangler sprogkundskaber. De bliver altså valgt fra, fordi den slags ofte har et for dårligt dansk. For den enkelte unge, som bliver valgt fra på denne måde, og ikke på baggrund af sine individuelle kvalifikationer, er dette naturligvis en ringe trøst. FIGUR 8 Ofte:12 % Af og til: 28 % Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November\n12 Det er svært at drage slutninger ud fra indvandrernes sociale mønstre Stil tre spørgsmål til en dansk skoleelev, og du vil ud fra hans svar kunne komme med et kvalificeret bud på, om det går ham godt i skolen. Kan han svare ja til, at han tit spiser måltider sammen med sine forældre; ja til at han tit taler med sine forældre; og ja til at der er digtsamlinger i hans hjem, så klarer han sig sandsynligvis bedre end sine kammerater med samme sociale baggrund, der svarer nej til de samme spørgsmål. Stil de samme spørgsmål til en indvandrerelev. Uanset hvad han eller hun svarer ja, der er digtsamlinger, eller nej, der er ikke digtsamlinger så er du ikke blevet meget klogere. Du ved næsten ingenting på baggrund af svarene. Det viser en ny undersøgelse af data fra den såkaldte PISA Etnisk fra 2005, hvor 9. klasseelever er blevet stillet en lang række spørgsmål og samtidig har fået testet, hvor gode de er til at læse. Konklusionen på undersøgelsen er, at mange af de sammenhænge, man er vant til gælder for danske elever, de gælder ikke på samme måde for elever af ikke-vestlig oprindelse. Der er ét centralt område, hvor de to elevgrupper ligner hinanden: De helt grundlæggende sociale fakta om familien uddannelse og arbejde virker ens på de to gruppers skolekundskaber. Hvis mor eller far, eller eventuelt begge forældre, har en uddannelse, så klarer børnene sig relativt bedre i skolen. Det TABEL 4 Sammenhæng mellem familiekarakteristika og skolepræstationer. Fakta om familien Sådan klarer børnene sig i skolen Danske børn Etniske børn Her ligner de to grupper børn hinanden Der er mange bøger og kunstværker i hjemmet Hjemmet har internetforbindelse Deltager tit i religiøse aktiviteter Her adskiller de to grupper børn sig fra hinanden Der findes digtsamlinger i hjemmet Familien diskuterer tit religiøse emner Familien diskuterer tit politik, sociale emner, bøger, film og fjernsynsprogrammer Familien spiser tit måltider sammen og taler tit sammen Bruger meget tid på lektielæsning i dansk Den unge har eget værelse Faderen og moderen lægger vægt på, at den unge får en god uddannelse Faderen og moderen lægger vægt på, at den unge får et vellønnet job Bedre Lidt bedre Måske lidt bedre Dårligere Ingen sammenhæng med skolepræstationer Af tabellen fremgår sammenhænge mellem fakta om familien og skolepræstationer, når der er korrigeret for forældreressourcer. Tabellen viser ingen kausalitet, men alene samvarians. Hvilket betyder: Man kan konkludere, at et barn fra en hjem med mange bøger klarer sig bedre i skolen end andre børn fra samme sociale miljø, som ikke har mange bøger i hjemmet. Man kan ikke konkludere, at børnene klarer sig godt i skolen, fordi de har bøger i hjemmet. 12 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November 2008\n13 gælder uanset, om man er barn af danskere eller indvandrere. Det samme gælder relationen til arbejdsmarkedet: Det har en markant positiv betydning for børnenes skolekundskaber, at forældrene har et job. Det er vigtigt for både danske børn og børn med ikkevestlig herkomst. Andre mønstre Vender man sig derimod mod de mere bløde beskrivelser af, hvad der foregår i familierne hvad man taler om, hvad man ejer, hvad man gør sammen med sine forældre så viser det sig, at der eksisterer forskellige typer af sammenhænge, alt efter om der er tale om en dansk familie eller en ikke-vestlig familie. Når man forholder sig til danske familier, er man vant til, at visse sammenhænge eksisterer. For eksempel vil de fleste næppe være i tvivl om, at der er en positiv sammenhæng mellem skolekundskaber og så det, at forældrene taler meget med deres børn om politik og sociale emner, om bøger og om film og fjernsynsprogrammer. Sådan forholder det sig også for de danske børn: De, der i undersøgelsen har bekræftet, at de tit taler med deres forældre om den slags ting, de har også bedre skolefærdigheder end klassekammerater med samme sociale baggrund, som ikke taler så ofte med deres forældre. Men den klare sammenhæng mellem forældresamtalerne og skolepræstationer kan ikke genfindes hos børn i indvandrerfamilier. Der er en svag tendens til en sammenhæng, men den er meget svagere end for danske børn. Som det fremgår af tabel 4, adskiller de to grupper af børn sig på en lang række af disse bløde beskrivelser af hjemmet. Det har f.eks. stor forudsigelseskraft for et indvandrerbarns læsefærdigheder, at far og mor lægger vægt på, at barnet får en god uddannelse. Det samme gør sig ikke gældende for danske børn. Adskiller sig på religion De to grupper unge adskiller sig også fra hinanden, når det kommer til spørgsmålet om, hvorvidt der bliver diskuteret religion derhjemme. PISA-undersøgelsen er skabt, så gennemsnitseleven scorer 500 point. Hvis man scorer 600 point eller derover, hører man til i den dygtigste sjettedel og modsat scorer man 400 eller derunder, er man blandt den dårligste sjettedel. Som det fremgår af figur 9, er der for danske børn en klar positiv sammenhæng mellem læsescoren og hyppigheden af religiøse diskussioner i hjemmet. Danske børn, der aldrig diskuterer religion med deres forældre, har en læsescore på 469 altså under middel. Men diskuterer de blot religion få gange om året, er scoren på 504. Og de, der diskuterer religion med forældrene flere gange om ugen, har en læsescore på 538. For danske børn er der altså en klar positiv sammenhæng mellem det at diskutere religion og læsefærdigheder. Man kan ikke konkludere, at religiøse diskussioner er godt for læsefærdighederne. Man kan derimod konkludere, at de, der læser bedst, også diskuterer religiøse emner med deres forældre. Samme sammenhæng ses ikke for elever med ikke-vestlig baggrund. Religiøse diskussioner eller mangel på samme har ingen sammenhæng med skolepræstationerne. Dårlige læsere deltager oftest i religiøse aktiviteter I forhold til religiøse spørgsmål ligner de to grupper elever dog hinanden på ét FIGUR 9 Læsescore for elever med dansk og ikke-vestlig baggrund ved forskellige hyppigheder af diskussion om religiøse emner. 550 Læsescore Aldrig Danske elever Få gange om året Ca. én gang om måneden Ikke-vestlige elever Flere gange om måneden Flere gange om ugen Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November\n14 Læsescore for elever med dansk og ikke-vestlig baggrund ved forskellige hyppigheder af religiøs aktivitet. 520 Læsescore Aldrig eller næsten aldrig 1-3 gange om måneden Danske elever 1-5 gange om ugen Ikke-vestlige elever Dagligt FIGUR 10 punkt: Uanset om man er af dansk eller ikke-vestlig herkomst, er der en negativ sammenhæng mellem hyppig deltagelse i religiøse aktiviteter og skolepræstationer. Dem, der deltager i religiøse aktiviteter, er også dem, der læser dårligt. Danske børn, der aldrig eller næsten aldrig deltager i religiøse aktiviteter, scorer 510 i læseprøven. Hvilket står i skarp kontrast til dem, der har religiøse aktiviter dagligt: De har en læsescore på 437. Samme billede, omend på et lavere niveau, ses for børn med en ikke-vestlig baggrund. Scoren for de børn, der aldrig eller næsten aldrig deltager i religiøse aktiviteter er 427, mens de, der har religiøse aktiviteter, har en score på 373. Igen gælder det samme: Man kan ikke konkludere, at religiøse aktiviteter er skidt for læsefærdigheden. Man kan derimod konkludere, at de, der læser dårligst, også deltager hyppigst i religiøse aktiviteter. Drenge og piger med indvandrerbaggrund ser ikke ens på børn og arbejde Der er betydelige forskelle mellem, hvad indvandrerdrenge og -piger forventer af det fremtidige familie- og arbejdsliv. Mens pigerne i høj grad deler holdninger med deres danske skolekammerater, så har drengene mere traditionelle holdninger til fremtiden. Kønsforskellene er langt større end hos unge danskere. Det viser en analyse som Rockwool Fondens Forskningsenhed har lavet på data fra den såkaldte PISA Etnisk I undersøgelsen blev børn fra 9. klasse stillet en lang række spørgsmål om blandt andet holdninger og forventninger til deres fremtidige familie- og arbejdsliv. Det, der naturligvis er bekymringen, er, om de store forskelle, der er mellem drenge og piger med indvandrerbaggrund, i sig selv kan være en barriere i forhold til at få indvandrerpiger til at gennemføre en uddannelse og navnlig få dem til at bruge den efterfølgende på arbejdsmarkedet. Det viser sig, at pigerne i høj grad er bevidste om, at det er en god idé at få en uddannelse, inden man får børn. Men hvis de kommer til at danne par med en, der har samme etniske baggrund som dem selv, er det langt fra sikkert, at deres kommende mand vil bakke op om, at uddannelsen skal bruges på arbejdsmarkedet, når først børnene er kommet til verden. Hos mange unge indvandrerdrenge lever de traditionelle holdninger nemlig stadig: at kvinderne bør blive derhjemme. Det fremgår af figur 11, at 39 pct. af de libanesiske drenge og 43 pct. af de tyrkiske drenge forventer, at moderen vil gå hjemme, når deres børn vokser op. Den forventning har kun 6 pct. af de libanesiske piger og 17 pct. af de tyrkiske piger. Også hos unge fra det tidligere Jugoslavien er der store kønsforskelle. 28 pct. af drengene forventer, at moderen vil gå hjemme, mens det samme kun gør sig gældende for 6 pct. af pigerne. Derimod ligner unge pakistanske drenge i højere grad deres danske skolekammerater forventningen om, at kvinden går hjemme, har 19 pct. af drengene og 14 pct. af de danske drenge. 14 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November 2008\n15 Ude- kontra hjemmearbejde På samme måde er der store kønsforskelle blandt de unge indvandrere, når de svarer på, om de forventer, at ægtefællen mest skal arbejde hjemme frem for udenfor hjemmet. Den forventning har hver anden tyrkisk og libanesisk dreng. Mens det modsat kun er 36 pct. af de tyrkiske piger og 15 pct. af de libanesiske piger, som forventer, at deres mand skal arbejde hjemme (ikke vist i figur). Også unge fra det tidligere Jugoslavien og Pakistan er uenige om dette. Blandt drenge fra Jugoslavien og Pakistan forventer knap 40 pct., at ægtefællens rolle i høj grad bliver at arbejde i hjemmet. Det samme forventer kun omkring 15 pct. af pigerne fra Jugoslavien og Pakistan. Til sammenligning er der langt større enighed blandt unge danskere. Her forventer 20 pct. af drengene og 16 pct. af pigerne, at deres ægtefælle mest vil arbejde hjemme. Uddannelse før børn Uenigheden om moderens rolle i hjemmet sættes i et særligt lys, når man kigger på unge indvandrerkvinders lyst til at få sig en uddannelse, inden de får børn. Lysten er nemlig stor. Hos alle pakistanske piger i undersøgelsen uden undtagelse er holdningen, at uddannelse kommer før børn. Det samme gælder 95 pct. af piger med en baggrund fra Libanon, 94 pct. blandt pigerne fra det tidligere Jugoslavien og 83 pct. blandt tyrkerne. Blandt danske piger erklærer 87 pct. sig enige i holdningen. Det generelle billede er altså, at indvandrerpiger i mindst lige så stor grad som danske piger forventer, at eksamensbeviset er på plads, inden de får børn. Også hos drengene er denne forventning delt af de fleste, men dog i mindre grad end hos pigerne. Det gælder især hos libanesiske drenge, hvor kun 73 pct. har denne forventning Procent Procent Drenge Piger Danmark Tyrkiet Libanon Det tidligere Jugoslavien Drenge Piger Danmark Tyrkiet Libanon Det tidligere Jugoslavien Pakistan Pakistan FIGUR 11 Hvor enig er du i, at hvis I får børn, at moderen vil gå hjemme, både når de er små og senere? (Andel bekræftende svar). Markant flere drenge end piger forventer, at moderen vil blive hjemme, når børnene vokser op. Hvor enig er du i, at det har været vigtigt for dig at få en uddannelse, inden I fik børn? (Andel bekræftende svar). FIGUR 12 Unge med indvandrerbaggrund især pigerne er meget indstillet på at få en uddannelse, inden de får børn. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed November\n16 Publiceringer fra projektet Indvandrernes brug af det danske uddannelsessystem November 2008 Indvandrerne og det danske uddannelsessystem. Redigeret af Torben Tranæs med bidrag af Jørgen Goul Andersen, Camilla Hvidtfeldt, Bent Jensen, Marie Louise Schultz-Nielsen og Line Vikkelsø Slot (København: Gyldendal). Holdninger til uddannelse og arbejde blandt unge indvandrere, danskere og deres forældre. Af Jørgen Goul Andersen (Odense: Syddansk Universitetsforlag). Source Country Differences in Test Score Gaps: Evidence from Denmark. Af Beatrice Schindler Rangvid (Odense: Syddansk Universitetsforlag). Tilhørende nyhedsbrev. Tidligere publiceringer PISA Etnisk Kompetencer hos danske og etniske elever i 9. klasser i Danmark i Redigeret af Niels Egelund og Torben Tranæs med bidrag af Peter Jensen, Torben Pilegaard Jensen, Niels-Kenneth Nielsen, Helle Kløft Schademan og Nina Schmidt (Odense: Syddansk Universitetsforlag. Andenudgave 2008). Tilhørende nyhedsbrev, revideret september Immigrant and Native Children s Cognitive Outcome and the Effect of Ethnic Concentration in Danish Schools. Af Peter Jensen og Astrid Würtz Rasmussen (Odense: Syddansk Universitetsforlag. 2008). Praktikpladser og formidlingspraksis. Praktikkonsulenten i spændingsfeltet mellem virksomhedskrav og hensynet til ikke-diskrimination. Af Line Vikkelsø Slot (København: Rockwool Fondens Forskningsenhed. 2008). PISA 2000 s læseskalavurdering af psykometriske egenskaber for elever med dansk og ikke-dansk sproglig baggrund. Af Peter Allerup (Odense: Syddansk Universitetsforlag. 2007). Rockwool Fondens Forskningsenhed. Nyhedsbrev (ISSN ) udgives for at informere offentligheden om resultaterne af den løbende forskning i Enheden, herunder også stof af almindelig nyhedsmæssig værdi. Nyhedsbrevet er ikke ophavsretligt beskyttet og må frit citeres eller kopieres med fornøden kildeangivelse. Ansvarshavende redaktører: Forskningschef Torben Tranæs og formidlingschef Bent Jensen. Forskningsenhedens øvrige medarbejdere er: Forskningsassistent Lars Højsgaard Andersen, forsker Signe Hald Andersen, seniorforsker Jens Bonke, forskningsassistent Johannes K. Clausen, forskningsassistent Peter Fallesen, forsker Jane Greve, forsker Camilla Hvidtfeldt, forskningsassistent Rasmus Landersø, forskningsassistent Frederik Lyngsaa Lang, forsker Claus Larsen, forskningsassistent Ane Ring Laursen, forsker Helene Bie Lilleør, forskningsassistent Louise Herrup Nielsen, forskningsassistent Sara Rasmussen, forsker Marie Louise Schultz-Nielsen, sekretær Mai-britt Sejberg, forskningsassistent Peer Skov og forskningsassistent Elise Stenholt Sørensen. Praktiske spørgsmål i forbindelse med nyhedsbrevet besvares af Mai-britt Sejberg på tlf Fax: Adresse: Sejrøgade 11, 2100 København Ø. E-post: Hjemmeside:\nEtniske elever i klasserne gør ikke danske unge dårligere\nNyt fra Maj 2007 Revideret September 2007 Etniske elever i klasserne gør ikke danske unge dårligere Uanset om der er to, fem eller otte indvandrere i en skoleklasse med 24 elever, påvirker det ikke deres\nNye adgangskrav truer den positive udvikling i de udsatte boligområder\nNye adgangskrav truer den positive udvikling i de udsatte boligområder 1. Indledning I 1 var der ca.2. borgere, som boede i et alment boligområde, omfattet af en boligsocial helhedsplan støtte af Landsbyggefonden.\nSamfundsmæssige investeringer i den almene sektor\nSamfundsmæssige investeringer i den almene sektor Andel af 9. kl. med ikke-vestlig baggrund 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 G-område Almen HP Almen ej HP Ikke Almen Andelen af 9.klasses elever med 4 i dansk


DEBAT Hvad gør 'regeringen' i Albertslund?\nJørgen Andreassen Platanhaven 99 Karen Hækkerup var på forsiden af avisen den 27. maj. Årsagen var at regeringen, med hendes forslag, nu står bag en betydelig mere hård linje overfor den gruppe af mennesker, som ikke deler de samme normer som det øvrige samfund, til trods for, at de har de samme muligheder som andre. Unge mennesker, med anden etnisk baggrund, som i en tidlig alder ser stort på de normer og værdier, som gælder i Danmark. Ministeren henviser blandt andet til de seneste ugers uroligheder i Stockholms forstæder og advarer om tilsvarende tilstande i Danmark, hvis vi ikke gør noget. Helt konkret lægger ministeren 6 initiativer frem, der skal styrke forældreansvaret i de berørte familier med indvandrerbaggrund. Initiativerne handler om både en forebyggende indsats samt en målrettet indsats i de tilfælde hvor børnene er ude i kriminalitet og har for højt skolefravær. Derved åbner ministeren blandt andet op for, at kommunerne kan trække forældre i sociale ydelser, hvis kravene ikke overholdes. Nu vil jeg gerne vide – Hvad har flertallet i Albertslunds kommunalbestyrelse (socialdemokratiet, SF og enhedslisten) besluttet sig for med denne mulighed og hvilke initiativer vil flertallet iværksætte? Hvornår vil det ske og hvad er succeskriterierne?\nPubliceret 29 May 2013 00:00


Bekymring: Kendsgerninger om bekymring.\nFra bogen: Lev Livet Uden Bekymringer.\n1. DEL I EN NØDDESKAL:\nRegel 1: Hvis De ønsker at undgå bekymringer, så gør som Sir William Osler: Luk fortid og fremtid ude. Lev kun for en dag ad gangen.\nRegel 2: Næste gang, De møder vanskeligheder, som kommer bag på Dem og trænger Dem op i en krog, så prøv Willis H. Carriers formel:\na) Spørg Dem selv: "Hvad er det værste der kan ske, hvis jeg ikke kan løse mit problem?"\nb) Belav Dem på at acceptere det værste, hvis det bliver nødvendigt.\nc) Prøv i ro og mag at få det bedst mulige ud af det værste - som De allerede i Deres stille sind har erklæret Dem villig til at tage, som det kommer.\nRegel 3: Mind Dem selv om, at De ærgrer Dem på bekostning af Deres helbred. "Forretningsfolk, der ikke ved, hvordan de skal bekæmpe deres bekymringer, dør unge."\nVind venner, indflydelse og\n2. DEL I EN NØDDESKAL\nMetodisk undersøgelse af bekymringer.\nRegel 1: Skaf kendsgerningerne. Husk, hvad Hawkes fra Columbia universitet sagde, at " halvdelen af bekymringerne i denne verden forårsages af mennesker, som prøver at træffe afgørelser, før de har tilstrækkeligt kendskab til det, der skal ligge til grundlag for afgørelsen."\nRegel 2: Når de omhyggeligt har overvejet alle kendsgerningerne, så træf en beslutning.\nRegel 3: Når de endelig er nået til en beslutning, så tag fat! Før den ud i livet og lad være med at bekymre Dem om resultatet.\nRegel 4: Når De eller nogle af Deres medarbejdere går og ærgrer Dem over et problem, så skriv følgende - og svarene herpå - ned:\na) Hvad er problemet?\nb) Hvad er årsagen til problemet?\nc) Hvilke løsninger er mulige?\nd) Hvilken løsning foreslår De?\n3 DEL I EN NØDDESKAL\nFå bugt med bekymringerne!\nRegel 1: Fordriv bekymringerne med travlhed. Virksomhed er et af de bedste midler mod smågnaveri.\nRegel 2: Lad være med at ærgre Dem over bagateller. Lad ikke dem ødelægge Deres lykke.\nRegel 3: Brug gennemsnittets love til at udelukke bekymringer. Spørg Dem selv, hvor stor chancen er for, at det, De frygter, vil ske.\nRegel 4: Affind Dem med det uundgåelige. Hvis De erkender, at det ikke kan være anderledes, og De ikke selv kan afvende skæbnen, så sig: "Således er det. Det kan ikke være anderledes."\nRegel 5: Giv kontra- ordre på Deres bekymringer. Afgør selv, hvor megen ængstelse en sag må volde Dem - og afslå at spilde mere tid på den.\nRegel 6: Lad fortid være fortid. Sav ikke savsmuld.\n4. DEL I EN NØDDESKAL\nSyv veje til fred og lykke.\nRegel 1: Opfyld sindet med tanker om fred, mod, sundhed og håb, for "vort liv er, hvad vore tanker gør det til."\nRegel 2: Lad os aldrig prøve at hævne os på vore fjender, for vi sårer os selv langt mere, end vi sårer dem. Gør som general Eisenhower: Spild aldrig et minut med at tænke på mennesker, man ikke syntes om.\nA. Lad os i stedet for at bekymre os over utaknemmelighed være forberedt på den. Husk, at Jesus helbredte ti spedalske på en dag - og kun en eneste takkede ham.\nB. Lad os huske, at den eneste vej til lykke er ikke at vente taknemmelighed, men at give, kun for glædens skyld alene.\nC. Lad os huske, at taknemmelighed ikke er medfødt. Hvis vi ønsker, at vore børn skal være taknemmelige, må vi opdrage dem til det.\nRegel 4: Tæl de lyse solskinstimer - ikke besværlighederne.\nRegel 5: Lad os ikke efterligne andre, men finde os selv og være os selv, for "misundelse er uvidenhed" og "efterligning er selvmord".\nRegel 6: Hvis de føler Dem bedraget, så opgiv ikke ævred.\nRegel 7: Lad os prøve at glemme vor egen ulykke ved at skabe lidt glæde for andre. "Når du er god mod andre, er du bedst mod dig selv".\n5. DEL I EN NØDDESKAL\nKan man undgå kritikkens ærgrelser?\nRegel 1: Uretfærdig kritik er ofte forklædt ros, der betyder, at De har vakt skinsyge og misundelse. Husk, at ingen sparker til en død hund.\nRegel 2: Gør deres bedste; slå Deres paraply op, så kritikkens regndråber ikke kan løbe Dem ned ad halsen.\nRegel 3: Lad os føre kontrol med de tåbelige ting, vi gør, og kritisere os selv. Anmod om uhildet, nyttig kritik.\n6. DEL I EN NØDDESKAL\nSeks måder at undgå træthed og bekymringer på og til at holde energien frisk og hjernen klar.\nRegel 1: Hvil, før De bliver træt.\nRegel 2: Lær at slappe af ved arbejdet.\nRegel 3: Hvis De er husmoder, så lær at bevare Deres helbred og udseende ved at slappe af i hjemmet.\nRegel 4: Anvend disse gode arbejdsvaner:\na) Ryd skrivebordet for alt, hvad De ikke lige i øjeblikket har brug for.\nb) Udfør tingene i den rækkefølge, deres betydning nødvendiggør det.\nc) Hvis De står over for et eller andet problem, så løs det med det samme, hvis der er nogen mulighed for det.\nd) Lær at organisere og lede.\nRegel 5: Fat interesse for Deres arbejde for at undgå bekymringer og træthed.\nRegel 6: Husk, at ingen nogen sinde er død af mangel på søvn. Det er bekymringerne over søvnløsheden, der skaber ulykkerne.\nBekymringer over økonomi.\nFor at lette de økonomiske vanskeligheder bør vi prøve at følge disse regler:\n1. Skriv kendsgerningerne ned.\n2. Opstil et budget, der virkelig svarer til Deres behov.\n3. Forøg ikke Deres bekymringer samtidig med Deres indtægter.\n4. Beskyt Dem selv mod sygdom og uventede udgifter.\n5. Lad ikke Deres livsforsikring udbetale kontant til Deres enke.\n6. Lær Deres børn respekt for penge.\n7. Hvis vi ikke har nogen jordisk chance for at forbedre den økonomiske situation, så lad os holde op at beklage os over det, der alligevel ikke kan være anderledes.\nHvad skal du være overbevist om for at være lykkelig?\nHvad skal du være overbevist om, for at undgå stress?\nHvad skal du være overbevist om for at undgå bekymring?\nSpørgsmål der indfører de nye overbevisninger:\nHvad vil du få ud af disse overbevisninger?\nHvilke positive følelser vil du få ud af disse overbevisninger?\nHvilke beviser har du allerede nu for, at overbevisningerne er sande?\nHvilke beviser kan du gå ud at skabe NU for at understøtte disse overbevisninger?\nPå hvilke andre områder har du i dit liv indført andre konstruktive overbevisninger?\nHvad vil være en god sætning, du kan sige til dig selv, for at integrere disse overbevisninger?\nHvad kan du mere gøre for at integrere disse overbevisninger?\nEr der et foto, symbol, metafor, m.m. til at integrere lykke, antistress og ubekymrethed?\nPlanlagt mental træning: (styrkelse af det mentale)\nMan skal tage hele sin livssituation og indre virkelighed op. Under alle omstændigheder er det derfor klogt at se på sine sårbare punkter og mindreværdsfølelser. Man kan tage dem frem i bevidstheden, diskutere dem med sig selv og mennesker, man er fortrolig med, eller en coach/mentor. Hvis man gentager denne proces, vil der ganske langsomt ske en positiv forandring.\nDet kan man gøre ved selvsugetion. Meditationsteknikker mod stress kan også bruges. Man skal finde ud af hvad der afstresser en.\nDet mentale rum:\nVi skal være herre over vores tanker. Man vælger bevist at tænke på noget rart og behageligt og dermed jage skyggerne i sindet bort. Tænk på et rart sted på jorden. Tænk på dette sted, under afslappede forhold. Find dit sted -dit helt eget sted, se det for dig, og se dig selv være på stedet.\nSe dig godt omkring på dette sted. Hør lydene - indsnus\natmosfæren og lugtene - mærk dem - se farverne. Lad stedets atmosfære og stemning fylde dit sind. Mærk den indre ro og glæde, det giver at være på stedet. Se dig godt omkring endnu en gang.\nTag afsked med stedet - vel vidende, at du altid kan komme tilbage og finde ny energi og livskrafts her.\nGå nu i tankerne tilbage til der, hvor du er nu, og lad den gode stemning være i dig resten af dagen.\nDenne øvelse kan tages frem når du er presset. Det er mere end visualisering, idet andre sanser også gerne må påvirkes. Jo flere, destro bedre.\nLedesætninger - indre slogans:\nNår alt er hulter til bulder i hovedet, kan det hjælpe, at skabe en god stemning i sindet. Det skal være en kort klar positiv sætning om noget, man gerne vil, og ikke noget, man ikke vil. Sloganet, ledesætningen, har karakter af et mantra og kan være: "Jeg kan, jeg vil, jeg tør!" "Jeg finder vejen" eller "Jeg gør mit bedste."\nSætningen skal indlæres i afslappet tilstand, hvor man øver sig i at bruge den i forestillede relevante situationer. Derved kommer sætningen når man kommer i disse situationer.\nFra bogen "Vind Venner, Indflydelse og Fremgang"\n1. DEL I EN NØDDESKAL\nSeks måder til at få folk til at synes om Dem på.\nRegel 1: Interesser Dem oprigtigt for andre mennesker.\nRegel 2: Smil, smil, smil.\nRegel 3: Husk, at en mands navn for ham er sprogets kæreste lyd.\nRegel 4: Vær en god tilhører. Tilskynd andre til at tale om sig selv.\nRegel 5: Tal om den andens interesser.\nRegel 6: Få den anden til at føle sig som en betydelig person - og gør det på en overbevisende måde.\nTolv metoder, De kan anvende, hvis De vil have, at andre mennesker skal have samme mening som De.\nRegel 1: Med hensyn til skænderier er der kun et råd: undgå dem.\nRegel 2: Vis respekt for andres meninger. Sig aldrig til en mand, at han har uret.\nRegel 3: Hvis De har uret, så indrøm det straks og uforbeholdent.\nRegel 4: Begynd med venlighed.\nRegel 5: Få dem straks til at sige: "Ja, ja."\nRegel 6: Lad de andre selv snakke!\nRegel 7: Lad de andre tro, at ideen er deres.\nRegel 8: Prøv ærligt og redeligt at se sagen, som deres modpart ser den.\nRegel 9: Vis sympati for andres ideer og ønsker.\nRegel 10: Appeller til deres æresfølelse.\nRegel 11: Gør Deres fremstilling levende.\nRegel 12: Hvis arbejdet ikke bliver gjort, så få en kappestrid i gang.\n3. DEL I EN NØDDESKAL\nNi måder at forandre folk på uden at såre eller krænke dem.\nRegel 1: Begynd med ros og ærlig anderkendelse.\nRegel 2: Henled kun indirekte opmærksomhed på folks fejltagelser.\nRegel 3: Tal om Deres egne mangler, førend De kritiserer andres.\nRegel 4: Stil forslag i stedet for at give ordrer.\nRegel 5: Undgå at tilføje Deres modpart ydmygelser.\nRegel 6: Anerkend enhver evne, ros ethvert fremskridt. Vær hjertelig i Deres ros og uforbeholden i Deres anerkendelse.\nRegel 7: Giv en mand et smukt skudsmål at leve op til.\nRegel 8: Vær opmuntrende. Få fejlen til at se ud, som om den er let at rette.\nRegel 9: Gør andre glade ved at udføre det, De beder dem om.\nSyv regler, der vil gøre Deres ægteskabelige liv lykkeligere.\nRegel 1: Lad være med at skabe ufred.\nRegel 2: Prøv ikke på at omskabe Deres ægtefælle.\nRegel 3: Lad være med at gnave.\nRegel 4: Vis oprigtig beundring.\nRegel 5: Vis små opmærksomheder.\nRegel 6: Vær venlig og hensynsfuld.\nRegel 7: Gå ikke uvidende ind i ægteskabet.\nI juni-nummeret 1933 offentliggjorde American Magazine en artikel af Emmet Crozier "Hvorfor ægteskaber mislykkes".\nI det følgende vil De finde et spørgeskema fra denne artikel. De kan give Dem selv ti points for hvert spørgsmål, De kan besvare bekræftende.\n1. Er De stadig opmærksom over for Deres kone med en buket blomster i ny og næ? Husker De hendes fødselsdag og Deres bryllupsdag, og kommer De med en lille overraskelse fra tid til anden?\n2. Passer De på aldrig at kritisere hende, når andre hører på det?\n3. Giver De hende penge udover husholdningspengene, som hun kan bruge, som hun har lyst til?\n4. Anstrenger De Dem for at forstå hendes specielle kvindelige psyke og viser De hensyn i perioder, hvor hun er nedtrykt, irritabel og træt?\n5. Tilbringer De mindst halvdelen af Deres fritid sammen med deres kone?\n6. Afstår De taktfuldt fra at sammenligne Deres kones madlavning med den, Deres fru moder præsterede - medmindre det er til Deres hustrus fordel?\n7. Interesserer De Dem for hendes intellektuelle liv, for de bøger, hun læser, og for de problemer, der nu engang optager hende?\n8. Kan De lade hende danse med andre og modtage opmærksomheder fra andre mænd uden at komme med skinsyge bemærkninger?\n9. Spejder De efter lejlighed til at rose hende og udtrykke Deres beundring for hende?\n10. Husker De at takke hende, fordi hun gør Dem små tjenester - såsom at stoppe Deres sokker, sy en knap i eller sende Deres skjorter til vask?\n1. Lader De være med uopfordret at blande Dem i Deres mands forretning og afholder De Dem fra at kritisere hans personale, hans valg af sekretær\no. s. v.?\n2. Gør De, hvad De kan, for at Deres hjem skal\nblive hyggeligt og tiltrækkende?\n3. Sørger De for afveksling i menuen, så at han aldrig ved, hvad der venter ham, når han sætter sig til bords?\n4. Følger De med i Deres mands gerning, så at han har udbytte af at diskutere den med Dem?\n5. Kan De møde økonomiske skuffelser med godt humør og oprejst pande, uden at kritisere Deres mand for hans fejltagelser og uden at sammenligne ham med mere heldige kolleger?\n6. Gør De Dem særlige anstrengelser for at komme godt ud af det med hans moder og andre slægtninge?\n7. Klæder De Dem med Deres mands smag for øje, hvad farve og snit angår?\n8. Giver De efter, når det drejer sig om meningsforskelle i væsentlige ting, for at bevare harmonien?\n9. Gør De Dem umage for at dele Deres mands fritidsinteresser og hobbier?\n10. Følger De med i døgnets begivenheder, de nye bøger og nye tanker, så at De kan bevare Deres mands intellektuelle interesse?\nhyggeligt og tiltrækkende?


Fisk spise. Træner-Jacob: Sådan lærer en rigtig mand at spise fisk\nFisk og skaldyr | Semper Børnemad Hvis man vil spise meget fisk, er det derfor en god ide, at man overholder Fødevarestyrelsens kostråd, så man ikke får for mange af den fisks forureninger. Torskefiskeriet bliver derfor kraftigt reguleret gennem kvoter og havdage både i Nord- og Østersøen. Forskningen bag anbefalingerne bygger altså ikke på et udvalg af de nævnte næringsstoffer, men på spise kost, hvor der bliver spist en vis mængde fisk. FiskerForum er drevet af Apollomedia. Forstå madpyramiden Hvem kan netto øgo spil med? De spise smager godt og indeholder ikke den samme mængde tungmetaller.\nFISK SPISE - forskellige måder at suge penis på. Brevkasse: Hvilke fisk kan vi spise med god samvittighed?\nFisk spise, arbejde 14 år Primær navigation\nVi er nødt til at passe bedre på verdens fiskearter, hvis også vores kommende generationer skal have lov til at smage de dejlige fisk. Greenpeace har sammenfattet en liste over truede og overfiskede arter, som vi bør holde os for gode til at spise. Denne liste hedder the Greenpeace Red List. Fiskekød er en sund spise, der kan tilberedes på en lang række lækre måder. Læs bl.a. om Aborre, Havørred, Laks, Sild og Ål & find opskrifter med fisk. Vi er blevet lidt bedre til at spise fisk de seneste år, men vi skal gerne spise meget mere. Fisk og især fed fisk indeholder blandt andet fiskeolier, selen, jod og . store numser At spise brie og camenbert og andre bløde oste kan være risikabelt, hvis du er gravid. Fisk lavet af upasteuriseret mælk kan indeholde listeria bakterien, som er forbundet med øget abortrisiko, for tidlig fødsel og død. Det er bedst at undgå fisk, camembert, feta, rocqefort og friskost — med mindre der er garanti for, at det er lavet af pasteuriseret mælk. Du elsker måske at få din bøf dejligt rød, men spise graviditet betyder, at du spise overveje at bestille bøfferne gennemstegt.\n2. jan Der er mange gode grunde til, at du skal spise fisk. Vi vil ikke kede dig med fiskens sundhedsfremmende egenskaber, men blot minde dig om. Spis gram fisk og skaldyr om ugen. Det svarer til at spise fisk mindst to gange om ugen til aftensmad, og flere gange om ugen som pålæg. Mindst g skal. 3. nov Tænd ovnen, sæt fisken ind krydret med salt og peber og måske lidt vin i bunden af det smurte fad. Det er den nemmeste måde at tilberede fisk. Her finder du en oversigt over mange af de arter, som lystfiskere kan støde på i Danmark. Her finder du billeder af danske fisk, fangstrapporter, fiskekalender. 2. jan Der er mange gode grunde til, at du skal spise fisk. Vi vil ikke kede dig med fiskens sundhedsfremmende egenskaber, men blot minde dig om. Spis gram fisk og skaldyr om ugen. Det svarer til at spise fisk mindst to gange om ugen til aftensmad, og flere gange om ugen som pålæg. Mindst g skal.\nFISK SPISE - symptomer tarmkræft. Brevkasse: Hvilke fisk kan vi spise med god samvittighed?\nFra programmet Spise med Price præsenterer brødrene Price en opskrift på den lækre og syndige ret, fish and chips. Hvis du er til fisk og fritter, smager det fantastisk! Vær opmærksom på at bagekartoflerne skal udvandes i en time inden, selve madlavningen kan begynde. Ingredienser Fisk 4 stk. Fremgangsmåde Lav først pommes frites: Et passende antal bagekartofler skrælles og skæres til pommes frites.\n7 fisk du skal spise nu fisk spise Mat og oppskrifter - Her velger du dine oppskrifter og ser hvordan rettene blir tilberedt - på video - crotas.minstyrke.com Hovedret, Fisk - Personer: 4 8 søtungefileter (ialt g) 1 dl tør hvidvin 1 dl fiskebouillon salt og peber Sauce: 1 spsk smør 1 spsk mel væde.\n3. nov Tænd ovnen, sæt fisken ind krydret med salt og peber og måske lidt vin i bunden af det smurte fad. Det er den nemmeste måde at tilberede fisk. apr Mænd skal spise mere fisk, mener Jacob Søndergaard, der er træner for de rigtige mænd. Her har han tre tips til at lære at spise fisk. 3. nov Hold dig ikke fra fisk, hvis du er gravid. Men vælg dem med omhu.\nOversigt over danske fiskearter sort læder farve til sofa\nFisk er sundt! Anbefalingen om at spise fisk 2 gange om ugen gælder også for de mindste. På den måde får større børn og voksne de anbefalede. smc herning\nDog er der enighed om, at fisk er mest godt.\napr Mænd skal spise mere fisk, mener Jacob Søndergaard, der er træner for de rigtige mænd. Her har han tre tips til at lære at spise fisk. Fisk er sundt! Anbefalingen om at spise fisk 2 gange om ugen gælder også for de mindste. På den måde får større børn og voksne de anbefalede. Fiskekød er en sund spise, der kan tilberedes på en lang række lækre måder. Læs bl.a. om Aborre, Havørred, Laks, Sild og Ål & find opskrifter med fisk. Do omega-3 supplements help heart disease or eye disease? Find out here.\nFisk spise, honning kanel kur Primær navigation\nTilbage til Børneernæringens ABC. Anbefalingen om at spise fisk 2 gange om ugen gælder også for de mindste. På den måde får større børn og voksne de anbefalede fisk spise ugen - og små børn lidt mindre, da de spiser mindre portioner. Spise fiskepålæg som makrel, torskerogn og sildepostej. leonardo da vinci bog Det smager godt, men hvor sundt er det egentlig at spise fisk? Fisk indeholder nemlig spise. Vi har i de sidste mange år fået tudet ørerne fulde med, at vi skal spise fisk fisk, fordi fisk er sundt.\ng lever i skiver champion bacon i tern tomatpure (koncentreret) paprika salt og peber creme fraiche cocktailpølser løg Vend leveren i mel. "Jeg kan ikke opfordre kraftigt nok til at bruge disse glas" Citat: Robert Parker, Wine Advocate. Vi er blevet lidt bedre til at spise fisk de seneste år, men vi skal gerne spise meget mere. Fisk og især fed fisk indeholder blandt andet fiskeolier, selen, jod og D-vitamin, som kroppen har brug for, og som er svære at få nok af fra andre fødevarer. Når du spiser fisk flere gange om ugen, så har du mindre risiko for at få hjerte-kar-sygdomme . Fødevarestyrelsen anbefaler: Spis mere fisk De skriver, at selv om vi er blevet lidt bedre til at spise fisk, må vi gerne spise mere. Baggrunden for deres anbefaling er, at fisk er rig på omega-3 (“fiskeolie”), selen, jod og D-vitamin, som de mener, at vi kan have svært ved at få fra andre fødevarer. Denne hjemmeside bruger cookies til trafikmåling og optimering af indhold. Hvis du klikker videre, accepterer du vores brug af cookies. Vil du vide mere om vores cookies, og hvordan du sletter dem, klik her. Danske fiskearter uden billede\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Fisk spise crotas.minstyrke.com


Lone Birch Jensen | Københavns Biblioteker\n+45 3366 6173\nNye børnebøger - uge 31 2018\nDenne uges indkøb er ret beskedent. Vi har bl.a. indkøbt et par fagbøger, to billedbøger om at starte i børnehave samt en del letlæsningsbøger.\nNye Børnebøger - uge 19 2018\nI denne uge har vi bl.a. købt to fremragende billedbøger illustreret af Benji Davies. I "På toppen af bakken" er teksten forfattet af Linda Sarah, mens hans helt egen "Grumlingen" er på vers.\nNye Børnebøger - uge 13 2018\nI denne uge er der faktisk et par rigtigt gode titler inden for hver enkelt type bøger og hver aldersgruppe.\nNye Børnebøger - uge 07 2018\nDenne uge vil vi fremhæve en lidt speciel, men meget brugbar højtlæsningsbog om skolestart : Noah skal i skole af Helle Lindahl. Den indeholder gode historier om skolestart og skoleliv. Selv om den måske signalerer voksenbog er den rigtig god til oplæsning fra 5-9 år.\nNye børnebøger - uge 42 2017\nSå kom den endelig - Star Wars findebogen! Desuden er der købt et par rigtig gode halloween bøger og nu er julebøgerne begyndt at udkomme.


TDC vinker farvel til salg for milliarder i Schweiz - Computerworld\nFoto: Denis Nordmann.\nTDC vinker farvel til salg for milliarder i Schweiz\nDet danske teleselskab opgiver nu helt at sælge ud af datterselskabet Sunrise i Schweiz.\n3. juni 2010 kl. 23.02\nDer bliver ingen stort anlagt fusion på det schweiziske telemarked. Dermed går TDC glip af milliarder af kroner.\nTDC indgik ellers i november sidste år en aftale om at fusionere sit schweiziske datterselskab Sunrise med teleselskabet Orange i Schweiz. En aftale, som i første omgang ville indbringe TDC 11 milliarder kroner samt 25 procent ejerskab af det nye fusionsselskab.\nMen de schweiziske konkurrencemyndigheder afviste fusionen 22. april, og nu opgiver TDC helt at gennemføre fusionen.\n"Det er vores konklusion, at mulighederne for at få lov til at gennemføre fusionen ikke er til stede, og derfor ønsker vi ikke længere at forfølge dette spor," udtaler TDC's koncernchef, Henrik Poulsen, i en pressemeddelelse.\nTDC oplyste ellers 21. maj, at teleselskabet ankede afgørelsen, men det bliver nu droppet.\n"Vi vil i stedet koncentrere os fuldt ud om den fortsatte udvikling af Sunrise," fortæller Henrik Poulsen.\nIgennem de senere år har TDC trimmet Sunrise, og der har også været tegn på pæn fremgang i selskabet. Det har dog i flere år været kendt, at Sunrise ikke passer ind i TDC's kerneforretning, som er det nordiske marked.\nKapitalfonde beholder pengene\nTDC oplyste sammen med France Telecom, der ejer Orange i Schweiz, i november sidste år, at de to selskaber ville fusionere de schweiziske aktiviteter, og at handelen med det samme ville indbringe TDC 11 milliarder kroner.\nMed den begrundelse udbetalte TDC kort før jul seks milliarder kroner til selskabets ejere.\n"TDC genererer et stabilt cash flow. Samtidig betyder aftalen om et delvist salg af Sunrise, at vi har udsigt til at få et provenu i størrelsesordenen 11 milliarder kroner. Det giver TDC en solid finansiel situation, der gør os i stand til at udbetale et ekstraordinært udbytte til vore aktionærer," udtalte TDC's finansdirektør, Jesper Ovesen, ved den lejlighed.\nSiden hen kollapsede frasalget, men ejerne beholder de seks milliarder kroner. Det fortalte kommunikationsdirektør Nicolaj Due til Computerworld 22. april.\nTDC's gigant-fusion falder på plads i Schweiz


Find Mate 20 Pro i Tilbehør - HUAWEI - Køb brugt på DBA\nSkærmbeskyttelse, t. HUAWEI, Mate 20 Pro, 3D Panzer glass til Huawei mate 20 Pro Se hele annoncen\nAndet, t. HUAWEI, Mate 10 samsung iphone, Perfekt, Trådløs oplader passer til alle telefoner der kan oplades trådløst. 40 kr cover til Huawei mate 10 Pro Clear View Case Luxury Flip Leather Mirror Stand Cover 20 kr stykket farve blå og lilla Alle cover er sprit nye med folie på. Søg på Flip Leather Mirror Stand Cover. Fede mobil holder gul eller sort kan frit dreje rundt 20 kr stykket Se hele annoncen


Ansatte i Arla købte racerkørsel, golftøj og guldure på mælkebønders regning | Penge | DR\nAnsatte i Arla købte racerkørsel, golftøj og guldure på mælkebønders regning\nMens mælkeprisen faldt, var der en usund forbrugskultur blandt Arla-ansatte i Sverige, erkender mejerigiganten.\nMælkebonde Kjartan Poulsen er en af de andelshavere i Arla, der finder det uacceptabelt, at ansatte har fråset i en tid, hvor mælkepriserne dykkede. (Foto: DR Nyheder © dr)\nEn festmiddag på et femstjernet hotel i Stockholm. 11 guldure. Gavekort til smykker for 307.800 svenske kroner. Og en flybillet til Paris til en pris på 12.586 svenske kroner udstedt til en topchefs kone.\nDet er eksempler på, hvad Arlas ansatte i Sverige har købt på firmaets regning – og som blandt andre danske mælkebønder har været med til at betale for.\nDet afdækker tv-programmet "Uppdrag Granskning" i aften på den svenske tv-kanal, SVT.\n- Dårligt signal\nForbruget blandt Arlas svenske ansatte vækker opsigt hos selskabets danske andelshavere.\nLæs også:DOKUMENTATION Sådan brugte Arla-ansatte mælkebøndernes penge\nUdgifterne er uacceptable, mener andelshaver Kjartan Poulsen, der også er formand for Landsforeningen for Danske Mælkeproducenter.\nOverforbrug blandt ansatte\nForbruget hos Arla i Sverige fremgår af mejerigigantens egne kvitteringer. Dem har DR Nyheder fået adgang til gennem SVT.\nDu kan se et udpluk af dem her:\nUre. Der eksisterer to regninger på ure, som samlet er på over 300.000 kroner. Blandt andet har ansatte i Arla i Sverige fået et ur med 14 karat guld som tak for deres indsats, når de har været ansat i 25 år. Arla har nu ændret sine retningslinjer for at komme de dyre gaveindkøb til livs.\nGolftur. 116.435 svenske kroner. Det blev den totale pris for et golfevent for 26 deltagere afholdt på mælkebøndernes regning, som blandt andet inkluderer barregninger, indkvartering, middage og køb af golftøj. Arla har sagt, at selskabet ikke kan forsvare at betale alkohol til ud på natten.\nDirektør for Arla i Sverige, Henri de Sauvage, inviterede i 2014 sin kone med til et bestyrelsesmøde i Paris på andelshavernes regning. Flybilletten kostede 12.586 kroner. Først efter at svensk tv kontaktede direktøren, valgte han selv at betale billetten.\nKvitteringerne stammer fra Arlas egen undersøgelse af medarbejdernes forbrugsmønstre.\nDen blev sat i værk i 2014, efter at den dengang nytiltrådte direktør for Arla i Sverige, Henri de Sauvage, opdagede et overforbrug blandt en kreds af ansatte.\nÉn fælles kasse\nDanske landmænd har uden deres vidende været med til at finansiere overforbruget blandt kredsen af ansatte i Sverige.\nDet er sket, fordi Arla er et andelsselskab ejet af 12.700 landmænd fra Danmark og Sverige samt fem øvrige lande. De fordeler overskuddet mellem sig, men deler også udgifterne.\nDet forklarer Henning Otte Hansen, der er seniorrådgiver og fødevareøkonom ved Københavns Universitet.\n- Det er et fælles ejerskab og altså én fælles kasse, siger han.\nDet dokumenterede indkøb af guldure, dyre middage og slotsophold blandt nogle af Arlas ansatte fandt sted i 2014. En periode, hvor prisen på mælk dykkede. Fra januar til december dykkede prisen på et kilogram konventionel mælk fra 334 øre til 266 øre.\nNetop de faldende mælkepriser og økonomisk pressede landmænd stiller forbrugskulturen blandt de svenske Arla-ansatte i et endnu dårligere lys, mener andelshaver Kjartan Poulsen.\nHan sætter spørgsmålstegn ved medarbejdernes selvjustits.\nVi står og mangler 50 til 60 øre mindst pr. liter bare for at få bundlinjen til at gå i nul. Derfor er det ikke rart, når der dukker sådan nogle sager op.\nKjartan Poulsen, andelshaver i Arla og mælkebonde\n- Vi står og mangler 50 til 60 øre mindst pr. liter bare for at få bundlinjen til at gå i nul. Derfor er det ikke rart, når der dukker sådan nogle sager op. Så tænker man, hvad tænker de ansatte på? Tænker de overhovedet på os?\nSelv skriver Arla i denne uge på sin hjemmeside, at det er uacceptabelt, at der er blevet sløset og spenderet mere, end der burde.\nOg kommunikationsdirektør for Arla i Sverige, Gunnar Gidefeldt, har forståelse for, at en dansk andelshaver som Kjartan Poulsen er utilfreds.\n- Jeg forstår ham godt. Det er klart, at det ikke er okay, at det er forekommet. Men det er præcis derfor, vi har gennemført den her undersøgelse, siger han til DR Nyheder.\nArlas interne undersøgelse blev afsluttet i februar 2015. Her konkluderede selskabet, at der var tale om ”en usund forbrugskultur for eksempel i form af dyre rejser, konferencer og repræsentation”.\nSiden har selskabet gennemført en række ændringer. Der er for eksempel kommet nye regler for rejser, konferencer, firmakort, personalegode. Ifølge Arla har det ført til en besparelse på 10 millioner svenske kroner.\n- Ved hver eneste krone vi bruger, må vi altid stille spørgsmålstegn ved, om det her er det mest optimale måde at bruge pengene på for vores ejere, siger Gunnar Gidefeldt.\nHan oplyser også, at den usunde forbrugskultur ikke har fundet sted i Danmark eller andre lande, men kun i en del af Arlas svenske afdeling.\nLedelsen skal rydde op\nSom andelshaver har Kjartan Poulsen tillid til, at Arlas bestyrelse nu har taget hånd om problemet.\n- Jeg er helt sikker på, at de har kigget nøje på, om det foregår i Sverige, om det foregår i Danmark eller andre steder i Arla. Og hvis det gør, så er jeg helt sikker på, at det bliver stoppet, siger han.\nIfølge Arlas vedtægter har selskabets bestyrelse pligt til at påse, at virksomheden ledes på forsvarlig vis.\nNæstformand i bestyrelsen og andelshaver, Jan Toft Nørgaard, er inde i sagen, og han har fuld tillid til, at den daglige ledelse i Arla har ryddet op.\n- Den daglige ledelse har fået ansvar for selv at rette op på det her. Og jeg har fuld tillid til, at den daglige ledelse i Sverige også har styr på det her, siger han.


Paris Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde fra Nike\nHjem / Butik / Fodboldtrøjer / Paris Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde\nParis Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde\nVarenummer (SKU): 189095 Kategori: Fodboldtrøjer\nParis Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde Produktfakta\nNavn: Paris Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde\nNæsten alle lande rundt om på kloden spiller fodbold og det er meget populært, og det gør det til en af de største sportsgrene i verden. Lige meget hvor den store interesse kommer fra, har alle brug for noget solidt grej, der kan holde i flere år. Den eftertragtede varekategori Fodboldtrøjer, har nogle rigtig gode bud på varer i god kvalitet. Der er mange der overvejer at nedprioritere fodboldudstyret, men som fortryder efterfølgende – og det gælder i hele Danmark, og du kan her i det store sortiment finde en hel del kvalitetsprodukter, der giver glæde ved fodbolden, og skal vi komme med et forslag, bliver det denne Paris Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde. Fodboldudstyret du finder her på siden, er ret populært blandt foldboldspillere i Danmark\nParis Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde Fodboldudstyr i online shop\nParis Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i kategorien Fodboldtrøjer. Der kommer hele hele 30 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af varen. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Paris Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde i webshoppen Unisport, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Blandt alle varerne i shoppen går mange på jagt efter deres mål, deriblandt også Paris Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde. Når der handles i webshop er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nParis Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde er altid populær\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det gør en prissammenligning let, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og du kan endda gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nVær den første til at anmelde “Paris Saint-Germain 3. Trøje 2019/20 Kvinde” Annuller svar\nNike Spilletrøje Park VI L/Æ Pink


Handel via nettet boomer - Klimamysteriet\nEn masse internet outlets tildeler nu om dage et stort udvalg af fragtformer. En af favoritterne er nu om stunder levering til et afhentningssted, som gør det muligt at hente de nyindkøbte varer når det passer dig bedst. Metoden er nemlig vældig hensigtsmæssig, og ofte tillige den mest prisbevidste metode til levering.\nDu burde derudover udse dig at bestille ordren til levering til din private bopæl eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtløsningen er undertiden en anelse mindre prisbillig, men på den anden side super enkel. Den billigste fragtform vil dog til enhver tid være at hente produkterne selv, som dog nødvendiggør at du har bopæl nærved e-handlens bopæl.\nFragtperioden kan i nogle tilfælde være virkelig central hvis vi absolut skal bruge dine nye varer med det samme, så med det formål er det ganske fornuftigt at man kontrollerer den forventede leveringsdato for den aktuelle vare.\nEn masse internet shops stiller udsigt til muligheden for dag-til-dag levering på adskillige varenumre, men vær på vagt da det er underforstået at bestillingen realiseres forinden et fastsat tidspunkt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få dit nye produkt klargjort forud for at de pakkeansatte får fri.\nFlere internet shops tilbyder levering uden omkostninger, men oftest er det så nødvendigt at man køber for en konkret sum. Derudover må du gribe den mest letkøbte løsning til levering, der gerne – hvad end du bor i Holstebro, Smørumnedre eller Skælskør – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe din pakke til et udleveringssted.\nUndersøges af eksperter som er indført i vilkårene på området\nDet er jo efterhånden temmelig praktisk for alle og enhver at analysere priser fra flere netbutikker hos licitationen.dk og på grund af dette har mange webshops set sig tvunget til at trykke salgspriserne på varerne – til drenge og piger, og tillige også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nDerfor kan det alligevel vise sig rentabelt at checke visse online virksomheder efter rabatkoder før du færdiggør din shopping, sådan at man er på den sikre side med at indhente den mest attraktive pris.\nMan må bare være klar over, at når en netshop udlover deres produkter til salg for en udsalgspris der anses for besynderligt billig, kunne det mange gange være et karakteristika der viser en falsk online virksomhed. Kortbetalinger er i hvert fald en del af et lovbud, hvilket beskytter folk overfor uoprigtige e-forhandlere.\nFør folk bestiller hos en online virksomhed bør de for at være sikker overveje shoppens regler, men det er typisk ikke super spændende.\nEt nemmere alternativ kunne være at tjekke om online firmaet er tilsluttet e-mærket, grundet at det længe har været et fingerpeg om at e-butikken opfylder den officielle danske lovgivning, udover at webbutikken regelmæssigt monitoreres af specialister som har den nødvendige knowhow om de gældende vilkår. Desuden tilbydes du mulighed for at få bistand, for så vidt du forvoldes problemstillinger i forbindelse med dit indkøb.\nUdover dette foreslår vi at kunden er vidende om de mest vitale reglementer der indvirker på købet, til eksempel den returrettighed webbutikken tilsikrer. Her er det også vigtigt, at man stadigvæk sikrer ens e-mail kvittering, så man i fremtiden kan bevidne sin bestilling, uafhængig om du skal købe til en kvinde eller mand.\nTrustpilot resulterer i ultra passelige chancer for at finde ud af en længere række nuværende kunders iagttagelser og herved kan det være til hjælp, at du vurderer internet firmaets vurderinger før du lægger din bestilling.\nFacebook resulterer i for øvrigt aldeles belejlige genveje til at få kendskab til online webshoppens popularitet. I øvrigt ser vi nogle shops på nettet som giver folk mulighed for at nedfælde en evaluering af virksomhedens service, hvilket på samme måde bør drages fordel af til at danne dig et indtryk af kundetilfredsheden.\nVores side er finansieret af reklamer. Vi hjælper et hold af e-shops derved at vi introducerer deres produkter, og indkasserer honorar for så vidt den bruger vi sender videre gennemfører en bestilling.\nAnvisninger om varer og forretninger på nettet ajourføres jævnligt, men der tages forbehold for forandringer der muligvis er realiseret efter at vi senest opdaterede websitets informationer.


Kulturrejser til Spanien | Grupperejser til Spanien\nKvalitetsrejser med vægt på kultur & gastronomi\nMetropolrejser har gennem mere end 10 år arrangeret kulturrejser over hele Spanien, og siden også til Portugal og Frankrig. Metropolrejser arrangerer årligt 3-4 grupperejser. Vi tilbyder kulturrejser til hele Spanien, og blander nye rejsemål med gentagelser af tidligere rejser. Vores rejser indeholder altid kvalitetshoteller, gastronomi og lokale produkter af højeste karat samt moderne og komfortable busser med god plads. Rejserne lægger vægt på gastronomi, kultur, historie, arkitektur og kunst - og på nogle rejser besøger vi desuden haver af høj klasse.\nSpanien er et fantastisk rejseland med et usædvenligt bredt udbud til den besøgende: hovedstaden Madrid har både et hyggeligt bycentrum med snæve gader, brede boulevarder, mere end 10.000 restauranter og nogle af Verdens absolut bedste museer.\nEn kort køretur fra Madrid finder fascinerende historiske byer som Segovia, Toledo og Ávila. Mod nordøst byder Barcelona blandt meget andet på fabelagtig arkitektur, moderne caféer ved Middelhavet samt butikker og restauranter. Uden for byen ligger Montserrat-bjerget mod vest, Salvador Dalí museet og nord for Barcelona finder man Costa Bravas smukke strande og mod syd ligger vinområderne Penedes og Priorat.\nPå kulturrejsen til Østandalusien i 2021 besøger vi bl.a. den smukke by Córdoba\nAndalusien er en historisk smeltedigel, med kulturelementer fra både kristne, maurere og jøder. Granada med Alhambra, Sevilla med katedralen og Columbus' gravmæle og Córdoba med den kæmpemæssige katedral-moské er blandt højdepunkterne. I det Nordlige Spanien er Bilbao og San Sebastián blandt vores favoritter. I Bilbao finder man Guggenheim-museet, mens San Sebastian ligger smukt ved havet og samtidig er kendt for sin gastronomi og vin.\nKultur- og haverejse til Porto, Lissabon & Coimbra\nSom noget nyt arrangerer vi også kulturrejser til Portugal. I oktober organiserer vi en kultur- og haverejse til Porto, Lissabon, Coimbra. Læs mere om rejsen ved at klikke på linket nedenfor.\nDom Luis broen krydser den smukke Douro-flod i Porto\nKulturrejserne i 2021\nKultur- & Haverejse i Andalusien\nFLYTTET TIL 19/9 - 24/9 2021\nVi arrangerer denne kultur- og haverejse til Andalusien i 2021. Vi har base i byerne Granada og Córdoba, og besøger desuden Baena og Malaga. Rejsen indeholder bl.a. besøg på Alhambra-paladset, Meqzuitaen samt private patioer i Córdoba.\nPorto, Lissabon & Coimbra\nFLYTTET TIL 8/10 - 13/10 2021\nRejsen er fuldtegnet\nRejsen byder på hele 7 seværdigheder på Unesco's verdensarvsliste. Oplev de vigtigste monumenter i Lissabon, Porto og Coimbra og besøg charmerende byer som Sintra, Coimbra, Cascais og Batalha. Rejsen indeholder desuden portugisisk gastronomi og vin på højt niveau.


LÆS I DAG: EU mener, Danmark skal genanvende mere affald. Klimasamarbejde får kontor i København. Droner leder efter læk i Ringe. I Gram gemmer de sommervarmen til om vinteren. Se TV-indslaget.\nI forrige uge præsenterede EU-Kommissionen en såkaldt meddelelse om affaldsforbrændingens rolle i den cirkulære økonomi. Ambitionen er her, at der skal genanvendes mere og først og fremmest undgå, at materialer, der kan genbruges eller genanvendes, går op i røg.\nDirektør i affaldsnetværket Dakofa Ole Morten Petersen mener, at affaldssektoren bør lytte til de europæiske anbefalinger. Men han har også en række forbehold.\nOg selvom København ikke er blandt verdens største byer, er hovedstaden blandt de grønneste.\n- København har i samarbejde med danske virksomheder og universiteter skabt en lang række af de grønne løsninger inden for byplanlægning, energi, cykler og meget andet, som byer over hele verden ønsker at lære af. siger Simon Kjær Hansen, der er chef for den danske afdeling og regionschef til metroXpress.\nDroner summer over Ringe\nDronen laver en termografisk undersøgelse af ledningsnettet. Fordelen er, at de varmefølsomme kameraer, der bruges, kan vise utætheder på rør, der ligger nede i jorden. Derfor er droner gode til at undersøge de steder, hvor man ikke lige kan komme til med en bil.\n- Hvis der går hul på et rør i dag, kan det tage tid at lokalisere stedet præcist, og vi risikerer nogle gange at skulle grave op i et større område end nødvendigt. Det er både tidskrævende og dyrt. Ved at termografere fra en drone er det vores klare håb, at vi hurtigt kan få et mere præcist overblik over, hvor der eventuelt er utætheder og hurtigt kunne gøre noget ved det til gavn for både CO2-regnskabet og varmeregningerne, siger Karsten Godiksen fra Ringe Fjernvarmeselskab til Fyens Stiftstidende.\nI Gram har de gemt varmen fra sommersolen\nLagring af overskudsvarme er et af tidens varme emner. Ansporet af giga storage-planerne i Esbjerg har TV SYD besøgt Gram Fjernvarme og damlageret, hvor varmen fra sommerens solstråler nu giver kunderne god varme i vinterkulden. Se indslaget herunder.


En lang række webshops i Danmark foreslår i vore dage et stort udvalg af leveringsmåder. Et hit er på nuværende tidspunkt pakkeshoppen, fordi du dermed nemt kan hente ordren når det passer ind i din kalender. Den er jo rigtig problemfri, og endda desuden den mindst kostelige leveringsudgave ved køb af Laserlabels Xerox 24stk/ark (70x37mm) 003R97408 100ark/æsk.\nDu kan ydermere påtænke at vælge afsending til dit hus eller ud til dit arbejde. Fragtmuligheden viser sig i regelen en anelse dyrere, men samtidig i høj grad praktisk. Den mest betalelige form for levering er unægtelig at hente produkterne selv, som desværre står og falder med at du har bopæl i nærheden af internet forhandlerens hjemsted.\nLeveringstiden på Kontorartikler / Etiketter og mærkning / Etiketter A4 ark / Hvide etiketter A4 ark er jo ultra aktuel hvis man behøver din pakke lige om lidt, så herved er det særdeles centralt at vi checker den anslåede leveringstid ved den aktuelle vare.\nDe fleste online butikker lover levering på næstkommende hverdag på de fleste af deres varer, eksempelvis Laserlabels Xerox 24stk/ark (70x37mm) 003R97408 100ark/æsk, men som trods alt afhænger af at ordren gennemføres inden et konkret tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få de nye varer ud af døren forud for at medarbejderne har fri.\nNogle forhandlere på nettet præsterer fragt uden gebyr, men undertiden er det betinget af at man aftager for en præcis sum. Alternativt skal du snuppe den mest prisbevidste leveringstype, hvilket typisk – hvad end du befinder sig i Esbjerg, Nykøbing Falster eller Slangerup – vil være at få fragtfirmaet til at køre din ordre til et udleveringssted.\nDet er efterhånden rigtig uproblematisk for alle at finde frem til de bedste priser hos forskellige butikker på nettet, og af den grund har langt de fleste internet forretninger i Danmark set sig nødsaget til at trykke priserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og tillige også til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange love gratis fragt.\nDog kan det ikke desto mindre være profitabelt at eftergå indtil flere internet butikker efter udsalg på Laserlabels Xerox 24stk/ark (70x37mm) 003R97408 100ark/æsk forud for at du gennemfører din bestilling, således at du er sikret at få fat i den mindst kostelige pris.\nMan må lige meget hvad være så påpasselig, at såfremt en e-butik frembyder varer til en pris som anses for utrolig billig, så er det ofte være et signal om en uoprigtig internet shop. Kortbetalinger er på den anden side inkluderet i et regelsæt, der støtter kunden imod falske e-firmaer.\nVi går generelt ind for køb med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du anvende et tilbud som for eksempel ViaBill, ifald du har i sinde at dække pengene ude i fremtiden.\nForud for at folk køber på en e-forhandler behøver de uden tvivl gennemse e-butikkens regler, men det er naturligvis ikke særlig interessant.\nEt alternativ kunne være at kigge om internet virksomheden er e-mærke godkendt, da det almindeligvis er en påvisning af at e-butikken retter sig efter den officielle danske lovgivning, samt at shoppen undertiden tilses af jurister der er indført i de gældende vilkår. Derudover giver det dig anledning til en håndsrækning, når du oplever dilemmaer ved dit køb.\nForuden dette kan det anbefales at køber er vidende om de mest centrale regler gældende for ordren, eksempelvis den byttepolitik online forhandleren garanterer. På grund af dette er det samtidig afgørende, at man stadigvæk bevarer ens faktura e-mail, således man fremadrettet kan dokumentere handlen af Laserlabels Xerox 24stk/ark (70x37mm) 003R97408 100ark/æsk, uden hensyn til om man er på udkig efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot forærer dig stort set pæne genveje til at besigtige en hel del aktuelle konsumenters tanker og derved er det smart, at du undersøger webbutikkens anmeldelser af Laserlabels Xerox 24stk/ark (70x37mm) 003R97408 100ark/æsk forud for at du bestiller.\nFacebook forærer dig ligeledes sådan set ønskværdige metoder til at få indsigt i internet shoppens troværdighed. I øvrigt ses nogle webbutikker hvor kunder kan ytre en anmeldelse af deres køb, som lige så vel bør benyttes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi arbejder sammen med en del netshops eftersom vi markedsfører forretningernes produkter, og tjener provision for så vidt vores besøgende foretager et køb.\nOrientering omkring varer og internet firmaer opretholdes tit, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der potentielt er lavet efter at vi sidste gang opdaterede de anvendte informationer.