Modehusene vender op og ned på modeåret - Eurowoman - Euroman '\n"Se nu, køb nu"-modellen vinder frem i modebranchen\nAnne Nørkjær Bang 10.februar 2016\nDen såkaldte "se nu, køb nu"-model vinder indpas i modebranchen, hvor flere og flere modehuse og brands forsøger at imødekomme kundernes krav om hurtig adgang til det tøj, de netop har set på catwalken.\nModeåret har traditionelt været forskudt, så det tøj, der kommer i butikkerne til efteråret og vinteren, bliver vist i foråret og det tøj, modehusene vil have os til at gå med i foråret og sommeren, bliver vist om efteråret. Men netop den måde at dele modeåret op på ser nu ud til at være på vej ud.\nI fredags annoncerede Burberry, at det traditionsrige modehus fra september 2016 skærer sine årlige fire modeshows ned til to, og at tøjet fra disse to modeshows nu vil være tilgængeligt for køberne umiddelbart efter showet.\nBurberrys administrerende direktør Christopher Bailey forklarer den nye kurs i en pressemeddelelse:\n"Disse ændringer giver os mulighed for at opbygge en tættere forbindelse mellem den oplevelse, vi skaber med vores shows, og det øjeblik, hvor folk fysisk kan udforske kollektionerne selv. Vores shows har gennem noget tid udviklet sig i den retning. Fra live streams og bestillinger direkte fra showet til live kampagner på sociale medier. Dette er bare det seneste skridt i en kreativ proces, der vil fortsætte med at være i udvikling."\nDen såkaldte ”se nu, køb nu”-model er blevet kaldt den største omvæltning for modebranchen siden ready-to-wear indtog modeugernes catwalks, og det er ikke kun hos Burberry, at man nu introducerer den nye tilgang til salg og markedsføring af mode – flere andre brands som Vetements, Thakoon og Rebecca Minkoff har inden for det seneste år truffet lignende beslutninger.\nFor eksempel har Tom Ford også netop aflyst sin planlagte forår/sommer-fremvisning på New York Fashion Week for i stedet vise en efterår/vinter-kollektion i september, som direkte efter showet vil være tilgængeligt for køberne.\n"I en verden som bliver mere og mere umiddelbar, er den nuværende model, hvor man viser en kollektion fire måneder før, den bliver tilgængelig for køberne, en antikvarisk idé, som ikke længere giver mening," forklarede designer Tom Ford i forbindelse med ændringerne i en udtalelse til pressen.\n"Vi bruger en masse penge og energi på at sætte et event op, der skal skabe begejstring om kollektionerne, inden kollektionerne er tilgængelige for kunderne. Ved at vise kollektionen i det øjeblik, den kommer i butikkerne, kan vi forhindre dette og samtidig tillade den begejstring, der bliver skabt ved et show, at påvirke salget og tilfredsstille vores kunders behov," uddyber han.\nLÆS OGSÅ: De 3 stærkeste tendenser fra modeugen i København\nLÆS OGSÅ: Sæsonskifte: 6 nye kollektioner du godt kan glæde dig til\nLÆS OGSÅ: Manden på gaden: London


I situationer, hvor vi ikke ser forhandlingen, bliver vi snydt\ne-Bog (Medlemmer DKK 273,60) DKK 342,00\nVi skal forhandle i et forum, hvor vi er åbne og kreative, men hvor vi samtidig afvejer både fordele og risici, som vores valg af redskaber medfører.\nDet er målet, at Bedre forhandling kan bidrage med et reelt bud på, hvordan du som forhandler får nogle gode, resultatskabende redskaber fra den interessebaserede forhandlingsværktøjskasse, samtidig med at du kan fastholde de mål, som du (og din mandatgiver) har med forhandlingen.\nBedre forhandling er skrevet som en 'best practice' med anbefalinger til, hvordan du som forhandler får flere redskaber at vælge imellem.\nDEL I. INTERESSEBASERET FORHANDLING\nKapitel 1: Hvad er en forhandling?\nKapitel 2: Den interessebaserede forhandling\nKapitel 3: Et opgør med forhandling ud fra rene positioner\nKapitel 4: Interessebaseret forhandling eller positionel forhandling?\nKapitel 5: Skepsis omkring interessebaseret forhandling?\nDEL II. ÉN FORHANDLING - 7 ELEMENTER\nKapitel 6: Relationsforhandlingen\nKapitel 7: Kommunikationsforhandlingen\nKapitel 8: Indholdsforhandlingen - interesser, mulige løsninger og legitimitet\nKapitel 9: Alternativer (BAF)\nKapitel 10: De 7 elementer\nDEL III. FORBEREDELSE\nKapitel 11: Forhandlingens faser\nKapitel 12: Forberedelsen\nKapitel 13: Hvordan afdækkes interesserne\nKapitel 14: Udveksling af information\nKapitel 15: Merværdi\nKapitel 16: Ideer, udspil og indrømmelser\nKapitel 17: Alternativer - BAF/BATNA\nKapitel 18: Baglandet og dit mandat\nKapitel 19: Kontakt din modpart tidligt\nKapitel 20: Få din modpart til forhandlingsbordet\nDEL IV. FORHANDLINGEN\nKapitel 21: Betydningen af processen for opfattelsen af resultatet\nKapitel 22: Start ordentligt\nKapitel 23: Del dine interesser og de mulige løsninger vær åben i forhandlingen\nKapitel 24: Relationen\nKapitel 25: Kommunikation og spørgsmål\nKapitel 26: Pauser\nKapitel 27: Uformelle forhandlingsrum\nKapitel 28: Tidspres og deadlines\nKapitel 29: Håndtering af den vanskelige modpart\nKapitel 30: Følelser\nKapitel 31: Magt og trusler\nKapitel 32: Når aftalen er i sigte\nKapitel 33: Afslut ordentligt\nKapitel 34: En afrunding\n"Forfatteren giver konkrete og umiddelbart brugbare råd inden for en teoretisk ramme. Bogen er helt i top, nem at læse og med mange gode eksempler og illustrationer."\n-5 stjerner - Ulla Bechsgaard, Jyllandsposten\n"Et godt og gennemarbejdet bud på en fornuftig forhandlingspraksis, der giver to vindere."\n-Jette Langberg, Lektørudtalelse, September 2012\n"Nicolai Robinson giver i sin bog en meget grundig gennemgang af de elementer, man skal være opmærksom på i forbindelse med en forhandling eller et forhandlingsforløb: Det er håndterlige, gode råd, som jeg løbende har forsøgt at tage i anvendelse i takt med, at jeg har læst mig gennem bogen. Jeg sidder tilbage med en række opmærksomhedspunkter, som jeg vil glæde mig til at tage i anvendelse og afprøve i kommende forhandlinger. Det er et godt råd i forhold til alle forhandlinger, at man skal være godt forberedt - Jeg vil godt supplere dette råd med, at en helt overordnet forberedelse til alle fremtidige forhandlinger kunne være at læse Nicolai Robinsons gode bog 'Bedre forhandling'."\n-Aase Henriksen, Danske Kommuner 2012\nHR Jura, 3. nummer 2013\nKurset er for alle, der arbejder med forhandlinger eller står over for at skulle forhandle i deres arbejde.\nEfter kurset vil du på konstruktiv vis kunne gennemføre forhandlingsforløb, der skaber tilfredsstillende resultater. Endvidere får du overblik over alle faserne i forhandlingsprocessen, hvor forhandlingsmødet blot er ét element og måske det mindst vigtige. Der vil blive arbejdet med interesserne bag parternes krav.


af Carine Febre | Adware Published: 2015 November 20, 03:04\nHvad er PrintOnKey?\nPrintOnKey er en løgnagtig stykke software klassificeret som adware. Det angreb computere pludselig, normalt via medfølgende software. Det er ikke en browserudvidelse det har derfor ikke en grænseflade. Ved du, hvad det betyder? Du kan ikke rigtig mærke tilstedeværelsen af denne mistænkelige program. Den potentielt uønsket program (HVALPEN) kan blive opdaget kun som en eksekverbar proces, der kører i din Jobliste. Processen hedder PrintOnKey.exe.\nDet er temmelig uheldigt, fordi ikke mange brugere konstant tjekke deres hverv bestyrer. Hvis du bemærker denne eksekverbare fil, kan du vide, at du er under angreb. Som et resultat, kan du fjerne PrintOnKey fra din computer. Adware bør ikke holdes på pc’en af mange grunde. En af dem er dets indgriben. Det angriber brugere med masser og masser af kommercielle reklamer. Det begynder at køre den anden du åbner din favorit browser. De browsere, der kan påvirkes af programmet er de mest populære dem: Google Chrome, Internet Explorer, og Mozilla Firefox. Slette PrintOnKey, hvis du vil bruge din PC normalt.\nHvorfor er PrintOnKey farlig?\nDet potentielt uønskede program vil ikke lette dine indkøb på nogen måde. Det er fordi den er oprettet til at indsamle penge fra dine klik, ikke at give dig de bedste tilbud. Du skal vide, at de reklamer, der vises på din browser kan omdirigere dig til websteder, vi ikke anbefaler at besøge. Du kan se, fleste af annoncerne, der kan være harmløse. Desværre, der er altid nogle falske reklamer. De vil straks omdirigere dig til farlige websteder. Uanset hvordan en annonce ser ud, er der altid mulighed for at blive smittet på grund af det. Derfor, bør du undgå alle annoncer. Det er vigtigt at vide, at der kan være en masse forskellige annoncer som bannere, pop-ups, Kuponer, lyd annoncer eller endog falske advarsel på systemopdateringer. Sidstnævnte er den farligste form for annoncer: denne form for advarsler kan inficere din pc med rogue sikkerhedsprogrammer, ransomware, og trojanske heste. Vi anbefaler dig at slette PrintOnKey nu, så du ikke ville have at beskæftige sig med alle de irriterende ting, der kommer med den.\nHvordan mig computer blive inficeret med PrintOnKey?\nDer er ingen kilde, hvorfra du kunne erhverve adware af dig selv. Det efterlader os med kun én mulighed: software bundter. PUP måtte har sneget i sammen med et andet program, du har hentet. Hvis du vil undgå sådanne situationer i fremtiden, her er vores tip: vælge Custom/avanceret tilstand, mens du installerer freeware og shareware. Hvis du gør dette, vil du se alle de programmer, der igangværende at blive installeret. Blot fravælge dem fra listen.\nSådan fjerner PrintOnKey fra min PC?\nPrintOnKey fjernelse bør være et stykke kage ved hjælp af et legitimt anti-malware og anti-spyware program. Hvad er mere, vil det ikke kun afinstallere PrintOnKey. Security tool vil også fjerne alt, udgør selv en lille trussel og vil holde din PC sikker fra indgående infektioner.\ntrin 1. Afinstallere PrintOnKey og relaterede programmer.\nFjerne PrintOnKey fra Windows 8\nFjerne PrintOnKey fra Windows 7\nFjernelse PrintOnKey fra Windows XP:\nFjerne PrintOnKey fra Mac OS X\ntrin 2. Slette PrintOnKey fra din browsere\nSlette PrintOnKey fra Google Chrome\nFjerne PrintOnKey fra Mozilla Firefox\nFjerne PrintOnKey fra Safari (Mac OS X)\nKlik på Go-knappen øverst til venstre på skærmen og vælg programmer. Vælg programmappe og kigge efter PrintOnKey eller andre mistænkelige software. Nu skal du højreklikke på hver af disse poster, og vælg Flyt til Papirkurv, og derefter højre klik på symbolet for papirkurven og vælg Tøm papirkurv.\nTryk på knappen Fjern ved siden af den uønskede PrintOnKey og slippe af med alle de andre ukendte poster samt. Hvis du er i tvivl om forlængelsen er pålidelig eller ej, blot fjerne markeringen i afkrydsningsfeltet Aktiver for at deaktivere det midlertidigt.


I dette kapitel af Gimp-manualen skal vi kigge på hvordan man arbejder med tekst. Vi skal desuden arbejde med lidt ”speciel effects”.\nDu kan downloade øve-materialet her: www.ejail.dk/downloads/gimp_pics/7_julebillede.zip\n7.1 Forarbejde: Ret op på billedet\n1) Unzip billedet i din projektmappe. Zip-pakken består af 2 billeder: julebillede.jpg og Rudolph.psd. Åbn julebillede.jpg i Gimp. Vi vender tilbage til Rudolph lidt senere.\nVi har her et nydeligt vinterbillede af statsfængslet, som vi gerne vil trylle om til et julepostkort.\nBilledet skal rettes lidt op:\n2) Klik på Rotate Tool i Toolbox.\nEt gitter bliver synligt og Rotate-boksen popper op.\n3) Rotér ned til Angle –1,40 og klik Rotate.\n4) Billedet skal nu beskæres: Ram billedet ind med hjælpelinjer. Hvis ikke du kan huske hvordan så check under 5. Optimer scanninger.\n5) Vælg Rectangle Select Tool og ram billedet ind.\n6) Vælg: Image > Crop to Selection.\n7.2 Text Tool\n7) Klik på Text Tool.\nText Tool tager udgangspunkt i din Foreground Color, som er den øverste blok i Tool Box. Til vores formål skal den være hvid.\nHvis ikke Foreground (FC) og Background Color (BC) er sort og hvid, så kan man klikke på de små blokke lige under farverne. Er FC sort og BC hvid, så kan man bytte rundt på dem ved at klikke på pilen lige opover BC.\nMan kan vælge en skrifttype under Aa (under: Text). Vi vender tilbage til skrifttyper og nøjes her med at nævne, at ikke alle har de samme skrifttyper installeret på computeren. Så, muligvis viser din Toolbox andre skrifttyper.\n8) Klik på billedet og skriv: Glædelig jul.\nSamtidig med teksten, dukker der et tekstredigeringspanel op. Vil man rette teksten, så skal man ”male den over”/markere den. Vi vil gerne have noget større og holder musen nede på den lille ”spinner” opad indtil den står på 100.\nObs! Nogle skrifttyper er større end andre, så muligvis er 100 alt for stor til det skrifttype, som du har valgt. Eller alt for lille!\n9) Skift til Move Tool, tag fat i teksten og flyt den på plads.\nMan kan til enhver tid rette i den tekst, man har skrevet i Gimp, ved først at klikke på tekstværktøjet i Toolbox og bagefter på teksten i dokumentvinduet.\nVi vil gerne have en skygge til teksten – en Drop Shadow. Før man vælger denne effekt skal man checke to ting:\na) Tekst-laget skal være aktivt.\nb) Alle selections skal være deaktiveret.\nDe første kan man checke i lag-panelet (Windows > Dockable Dialogs > Layers).\nDet andet ordner man ved at vælge: Select > None (er funktionen ikke aktivt så ér alle selections deaktiveret).\n10) Vælg: Filters > Light and Shadow > Drop Shadow.\nStandardindstillingerne er fine udover Opacity: Skyggen må gerne være lidt mere gennemsigtig. 50 virker godt i vores eksempel.\nThe Gimp har lavet et nyt lag til skyggen. Vi har nu tre lag:\n7.4 Let it snow!\nIngen jul uden sne. Lad os lave noget ”Artwork” (grafik uden brug af fotomateriale).\nVi skal bruge et par nye lag opover baggrundsbilledet.\n11) Markér (klik på) billedlaget og klik på Create New Layer-ikonet i bunden af layers-paletten.\nProgrammet vil nu gerne vide hvad der skal ske med laget: Vi vil gerne have et lag der hedder snow1 (der kommer en snow2 senere hen), det skal være lige så stort som selve billedet (1003 x 655 i vores eksempel – det er lidt afhængig af hvordan man har beskåret billedet). Til sidst vil vi gerne at hele laget fyldes med sort. Vores Foreground color er sort, så den vælger vi. Din Background color er sandsynligvis sort, hvis ikke du har klikket på farverne siden du har indsat teksten. I så fald må valget være: Background color.\nUps, det hele blev sort! Ingen panik, vi skal bruge det til at lave sne på.\n13) Vælg: Filters > Noise > HSV Noise...\nHSV Noise-filtret genererer en masse små hvide prikker og laver den sorte baggrund om til en slags stjernehimmel.\n14) Sæt Value til 135 og klik OK.\nMen vi skal ikke bruge en stjernehimmel. Vi skal bruge sne. Prikker er for små og for markeret. Begge problemer kan nemt løses ved at skalere laget.\n15) Vælg: Layer > Scale Layer...\nLaget i vores eksempel er, som vi har set, 1003 x 655.\nVi ganger bredden med 4 (højden vil automatisk følge med fordi ”kæden” til venstre for tallene er samlet).\n16) Klik på Scale.\nDet var bedre: Laget er blevet 4 x så stort. Prikkerne er dermed blevet 4 gange så store og lidt mere utydelige. Nu har vi noget, der ligner sne.\nSå mangler vi bare at kunne se fængslet.\nVi skal lege med sne-lagets Mode-menu (se nedenfor). Klikker man på pilen til venstre for Normal, så åbnes en rullemenu med en række Blending Modes. Det er lidt svært at sige noget generelt om Mode-menuen, men de forskellige Modes blander laget på den ene eller den anden måde med det underliggende lag.\nScreen fjerner sort. Og det er jo lige det, vi skal bruge.\nDet sorte er forsvundet efter, man har valgt Screen og det hvide, sneen, er tilbage.\nDer må godt komme lidt mere knald på sneen. Øger vi kontrasten, så bliver den lidt mere tydelig.\n17) Vælg: Colors > Levels...\n18) Træk skyderen til højre (highlights) lidt hen til midten for at øge kontrasten.\nDet blev bedre. Men vi vil gerne have noget mere dybde i sneen. Og også mere sne.Vi opretter endnu et snelag, som vi fylder med sort og kalder det snow2:\nOgså dette lag får noget HSV-noise. Denne gang Value 170.\nOg igen skalerer vi (Layer > Scale Layer...) laget. Men denne gang kun med faktor 3.\nLagkonstruktionen er nu som nedenfor:\nOg også her vælger vi Screen i Mode-menuen for at komme af med alt sort.\nNu mangler vi bare et par søde rensdyr i bunden af billedet.\n19) Vælg: File > Open og åbn Rudolph.psd.\nPsd betyder Photoshop Document. Så det er egentlig et dokument genereret i Adobe Photoshop (et andet billedbehandlingsprogram). Men Gimp har ingen problemer med at åbne det.\nRensdyrene er allerede fritlagt. Så vi han bare trække dem over fra det ene til det andet dokument. Det gør man ved at tage fat i rensdyrlaget og trække det over i julebillede-dokumentvinduet.\nRudolph.psd kan lukkes nu ved at klikke på krydset øverst til højre i dokumentvinduet.\n20) Vælg: Layer > Scale Layer... og giv rensdyrene størrelsen 300 x 228.\n21) Flyt dem på plads med piletasterne på tastaturet. Holder man SHIFT nede så flyttes de med 10 pixel ad gangen (i stedet for 1 pixel).\n7.5 Prikken over i´et...\n22) Vælg: Filters > Decor > Fuzzy Border...\n23) Accepter standardindstillingerne og klik OK.\nEt nyt vindue med Fuzzy Border-effekten popper op. Læg mærke til at det nye vindue kun har ét lag.\n24) Eksporter det som jpg og luk vinduet (vi behøver ikke at gemme dette billede som xcf).\n25) Gem arbejdsfilen (den med lag) som Gimp-fil (xcf). I vores eksempel hedder den: XmasCard.xcf.


Corporate Governance i Harboes Bryggeri A/S Lovpligtig redegørelse jf. 107 b i årsregnskabsloven Regnskabsåret 2013/ PDF\nDownload "Corporate Governance i Harboes Bryggeri A/S Lovpligtig redegørelse jf. 107 b i årsregnskabsloven Regnskabsåret 2013/2014"\n1 Corporate Governance i Harboes Bryggeri A/S Lovpligtig redegørelse jf. 107 b i årsregnskabsloven Regnskabsåret 2013/2014\n2 delvist ikke Forklaring på delvist/ 1. s kommunikation og samspil med selskabets investorer og øvrige interessenter 1.1. Dialog mellem selskab, aktionærer og øvrige interessenter Det anbefales, at bestyrelsen sikrer en løbende dialog mellem selskabet og aktionærerne, således at aktionærerne får relevant indsigt i selskabets potentiale og politikker, og bestyrelsen kender aktionærernes holdninger, interesser og synspunkter i relation til selskabet Det anbefales, at bestyrelsen vedtager politikker for selskabets forhold til dets interessenter, herunder aktionærer og andre investorer, samt sikrer, at interessenternes interesser respekteres i overensstemmelse med selskabets politikker herom. Harboe lægger stor vægt på, at selskabets aktionærer har mulighed for at følge med i selskabets udvikling. Koncernens hjemmeside giver let adgang til aktuelle og detaljerede oplysninger om selskabets strategi, politikker, forretning og resultater. Koncernens ledelse fører en aktiv dialog med aktiemarkedet og gennemfører i løbet af året en række møder med potentielle og eksisterende investorer og analytikere. Præsentationer fra disse møder er tilgængelige på selskabets hjemmeside. Det er en integreret del af Harboes ledelsesfilosofi og grundlæggende værdier, at selskabet har gode og konstruktive relationer til virksomhedens interessenter, som er baseret på åben dialog og gensidig respekt. s primære interessenter og relationerne til disse 2\n3 delvist ikke Forklaring på delvist/ Det anbefales, at selskabet offentliggør kvartalsrapporter. drøftes løbende i selskabets bestyrelse. Harboe har formuleret en politik for relationerne til selskabets investorer, som findes i årsrapportens afsnit om aktionærforhold. Harboe søger endvidere som led i arbejdet med selskabets generelle samfundsansvar at opretholde gode relationer til øvrige nøgleinteressenter. Harboe offentliggør kvartalsrapporter Generalforsamling Det anbefales, at bestyrelsen ved tilrettelæggelse af selskabets generalforsamling planlægger afviklingen, så den understøtter aktivt ejerskab. Harboes generalforsamling indkaldes i henhold til vedtægterne med mindst tre ugers varsel sammen med den fuldstændige dagsorden. Alle dokumenter vedr. generalforsamlingen offentliggøres under en dedikeret menu på selskabets hjemmeside, og aktionærerne har mulighed for at få dokumenterne tilsendt direkte via e- mail. På generalforsamlingen giver ledelsen en detaljeret redegørelse for selskabets udvikling og strategi og opfordrer aktionærerne til debat herom. 3\n4 delvist ikke Forklaring på delvist/ Det anbefales, at der i fuldmagter til brug for generalforsamlingen gives aktionærerne mulighed for at tage stilling til hvert enkelt punkt på dagsordenen. I forbindelse med generalforsamlingen udarbejder Harboe fuldmagter, som gør det muligt for aktionærerne at tage stilling til hvert enkelt punkt på dagsordenen Overtagelsesforsøg Det anbefales, at selskabet etablerer en beredskabsprocedure for overtagelsesforsøg, der vedrører perioden fra bestyrelsen får begrundet formodning om, at et overtagelsestilbud vil blive fremsat. Beredskabsproceduren bør fastsætte, at bestyrelsen afholder sig fra uden generalforsamlingens godkendelse at imødegå et overtagelsesforsøg ved at træffe dispositioner, som reelt afskærer aktionærerne fra at tage stilling til overtagelsesforsøget. Harboe har i forlængelse af de nyeste anbefalinger for Corporate Governance formuleret en formel beredskabsprocedure, som sikrer, at aktionærerne får mulighed for at tage stilling til et eventuelt overtagelsestilbud ved en generalforsamling. Harboes bestyrelse vil i tilfælde af et overtagelsestilbud lægge vægt på at vurdere betydningen af tilbuddet for samtlige selskabets aktionærer og for selskabet generelt. 2. Bestyrelsens opgaver og ansvar 2.1. Overordnede opgaver og ansvar Det anbefales, at bestyrelsen mindst en gang årligt tager stilling til de forhold, der skal indgå i bestyrelsens varetagelse af sine opgaver. Bestyrelsen tilrettelægger i forbindelse med den årlige generalforsamling det kommende års bestyrelsesmøder og fastlægger sine væsentligste opgaver for året. 4\n5 delvist ikke Forklaring på delvist/ Det anbefales, at bestyrelsen mindst en gang årligt tager stilling til selskabets overordnede strategi med henblik på at sikre værdiskabelsen i selskabet. Selskaber Bestyrelsen fastlægger og opdaterer årligt selskabets strategi og afholder et årligt strategiseminar. Bestyrelsen løbende op på de strategiske initiativer og realiseringen af de fastsatte mål Det anbefales, at bestyrelsen påser, at selskabet har en kapital- og aktiestruktur, som understøtter, at selskabets strategi og langsigtede værdiskabelse er i aktionærernes og selskabets interesse samt redegør herfor i ledelsesberetningen i selskabets årsrapport og/eller på selskabets hjemmeside. Bestyrelsen vurderer løbende selskabets kapital- og aktiestruktur med henblik på at sikre et stabilt grundlag for selskabets langsigtede udvikling og værdiskabelse. Disse overvejelser og vurderinger er beskrevet i koncernens årsrapport Det anbefales, at bestyrelsen årligt gennemgår og godkender retningslinjer for direktionen, og herunder fastlægger krav til direktionens rettidige, præcise og tilstrækkelige rapportering til bestyrelsen. Bestyrelsen drøfter én gang årligt selskabets forretningsorden for bestyrelse og direktion samt kravene til direktionens løbende rapportering til bestyrelsen Det anbefales, at bestyrelsen mindst en gang årligt drøfter direktionens sammensætning og udvikling, risici og succesionsplaner. Bestyrelsen drøfter i forbindelse med den løbende rapportering selskabets resultater og udvikling. Som led i den fortsatte vækst og internationalisering af koncernens aktiviteter har bestyrelsen desuden fokus på den fortsatte tilpasning af den ledelsesmæssige organisation inden for de strategiske fokusområder også med henblik på 5\n6 delvist ikke Forklaring på delvist/ den mere langsigtede ledelse af koncernen Det anbefales, at bestyrelsen årligt drøfter selskabets aktiviteter for at sikre en for selskabet relevant mangfoldighed i selskabets ledelsesniveauer, herunder fastsætte konkrete mål og i ledelsesberetningen i selskabets årsrapport og/eller på selskabets hjemmeside redegør for såvel sin målsætning som status for opfyldelsen heraf. Selskaber Det er bestyrelsens vurdering, at Harboes organisation og ledelse imødekommer ønsket om mangfoldighed og muligheder for begge køn. Disse hensyn indgår i selskabets HR-strategi, som dog primært tager udgangspunkt i at sikre den rigtige faglighed og kompetence i organisationen. Harboes bestyrelse har fastsat et måltal for andelen af kvinder i bestyrelsen til 1/3, som skal være realiseret senest i forbindelse med selskabets ordinære generalforsamling i Harboes politik for at øge andelen af kvinder og sikre generel mangfoldighed på de øvrige ledelsesniveauer i organisationen er godkendt af bestyrelsen Samfundsansvar Det anbefales, at bestyrelsen vedtager politikker for selskabets samfundsansvar. Harboe har formuleret en politik for selskabets samfundsansvar og rapporterer om udviklingen på de prioriterede indsatsområder i årsrapporten. Som medlem af Bryggeriforeningen deltager selskabet endvidere i den løbende rapportering og udvikling af 6\n7 delvist ikke Forklaring på delvist/ branchestandarder for samfundsansvar Formanden og næstformanden for bestyrelsen Det anbefales at der vælges en næstformand for bestyrelsen, som fungerer i tilfælde af formandens forfald, og i øvrigt er en effektiv sparringspartner for formanden Det anbefales, at hvis bestyrelsen undtagelsesvis anmoder bestyrelsesformanden om at udføre særlige driftsopgaver for selskabet, herunder kortvarigt at deltage i den daglige ledelse, bør der foreligge en bestyrelsesbeslutning herom, der sikrer, at bestyrelsen bevarer den uafhængige overordnede ledelse og kontrolfunktion. Beslutninger om formandens deltagelse i den daglige ledelse og den forventede varighed heraf bør oplyses i en selskabsmeddelelse. ikke Det er bestyrelsens vurdering, at der aktuelt ikke er behov for en næstformand, men bestyrelsen vurderer løbende behovet i takt med udviklingen i selskabets strategiske udfordringer. Bestyrelsesformanden deltager ikke i den daglige ledelse af selskabet, men bestyrelsen vil tage behørigt hensyn til anbefalingerne, hvis en situation skulle opstå, hvor det måtte blive relevant. 3. Bestyrelsens sammensætning og organisering 3.1. Sammensætning Det anbefales, at bestyrelsen årligt redegør for hvilke kompetencer bestyrelsen skal råde over for bedst muligt at kunne udføre sine opgaver, sammensætningen af bestyrelsen, samt de enkelte medlemmers særlige kompetencer. I processen med identifikation af de nye bestyrelseskandidater er der lagt vægt på at tilføre Harboes ledelse relevante kompetencer inden for international strategisk ledelse, produktinnovation og salg. I selskabets årsrapport er og på hjemmesiden findes en 7\n8 delvist ikke Forklaring på delvist/ nærmere beskrivelse af bestyrelsens medlemme og deres kompetencer Det anbefales, at bestyrelsens udvælgelse og indstilling af kandidater til bestyrelsen gennemføres ved en grundig og for bestyrelsen transparent proces, der er godkendt af den samlede bestyrelse. Ved vurderingen af sammensætningen og indstilling af nye kandidater skal der tages hensyn til behovet for fornyelse og til behovet for mangfoldighed i relation til bl.a. alder, international erfaring og køn. Processen for udvælgelse og indstilling af nye kandidater til bestyrelsen ledes af bestyrelsesformanden og selskabets hovedaktionær, som indstiller kandidater til den samlede bestyrelsens godkendelse. I processen lægges der vægt på, at bestyrelsen er sammensat, så dens medlemmer bedst muligt supplerer hinanden i forhold til erfaring, alder, køn mv. med henblik på at sikre Harboe et kompetent og alsidigt bidrag til ledelsesarbejde Det anbefales, at der sammen med indkaldelsen til generalforsamling, hvor valg til bestyrelsen er på dagsordenen, udover det i lovgivningen fastlagte udsendes en beskrivelse af de opstillede kandidaters kompetencer med oplysning om kandidaternes øvrige ledelseshverv, herunder poster i direktioner, bestyrelser og tilsynsråd, inklusive ledelsesudvalg, i udenlandske virksomheder krævende organisationsopgaver, og at det oplyses, om kandidater til bestyrelsen anses for uafhængige. Aktionærerne modtager en beskrivelse af de opstillede kandidater, deres kompetencer, øvrige ledelseshverv og hvorvidt de betragtes som uafhængige forud for generalforsamlingen. Beskrivelserne er tilgængelige på selskabets hjemmeside Det anbefales, at selskabet i vedtægterne fastsætter en aldersgrænse for medlemmerne af bestyrelsen. ikke Det er bestyrelsens vurdering, at der ikke er behov for en aldersgrænse for bestyrelsen. Det er bestyrelsens opfattelse, at den løbende vurdering af de enkelte 8\n9 delvist ikke Forklaring på delvist/ bestyrelsesmedlemmers indsats og bidrag til bestyrelsesarbejdet er tilstrækkeligt grundlag for at vurdere fortsat medlemskab af bestyrelsen. Bestyrelsesmedlemmernes alder fremgår af årsrapporten Det anbefales, at de generalforsamlingsvalgte bestyrelsesmedlemmer er på valg hvert år på den ordinære generalforsamling. De generalforsamlingsvalgte medlemmer vælges for ét år ad gangen Bestyrelsens uafhængighed Det anbefales, at mindst halvdelen af de generalforsamlingsvalgte bestyrelsesmedlemmer er uafhængige, således at bestyrelsen kan handle uafhængigt af særinteresser. For at være uafhængig må den pågældende ikke: være eller inden for de seneste 5 år have været medlem af direktionen eller ledende medarbejder i selskabet, et datterselskab eller et associeret selskab, indenfor de seneste 5 år have modtaget større vederlag fra selskabet/koncernen, et datterselskab eller et associeret selskab i anden egenskab end som medlem af bestyrelsen, repræsentere en kontrollerende aktionærs interesser, inden for det seneste år have haft en væsentlig forretningsrelation (f.eks. personlig eller indirekte som partner eller ansat, aktionær, kunde, leverandør eller ledelsesmedlem i selskaber med tilsvarende forbindelse) med selskabet, et datterselskab eller et associeret selskab, være eller inden for de seneste 3 år have været ansat eller partner hos ekstern revisor, være direktør i et selskab, hvor der er krydsende ledelsesrepræsentation med selskabet, have været medlem af bestyrelsen i mere end 12 år, eller være i nær familie med personer, som ikke betragtes som uafhængige. Mere end halvdelen af bestyrelsens generalforsamlingsvalgte medlemmer er uafhængige. Det fremgår af årsrapporten, hvilke af bestyrelsens medlemmer som betragtes som uafhængige, ligesom oplysningen fremgår af indstillingen af bestyrelsesmedlemmer, der er på valg. 9\n10 delvist ikke Forklaring på delvist/ 3.3. Bestyrelsesmedlemmer og antallet af andre ledelseshverv Det anbefales, at hvert enkelt medlem af bestyrelsen vurderer, hvor meget tid det er nødvendigt at bruge på det pågældende arbejde, således at vedkommende ikke påtager sig flere hverv end, at hvert enkelt hverv kan udføres på en for selskabet tilfredsstillende vis. Bestyrelsen lægger vægt på og vurderer løbende, at de enkelte medlemmers øvrige arbejde og ansvar ikke forhindrer, at de kan udføre deres hverv i Harboes bestyrelse på tilfredsstillende måde Det anbefales, at ledelsesberetningen udover det i lovgivningen fastlagte indeholder følgende oplysninger om medlemmerne af bestyrelsen: den pågældendes stilling, den pågældendes alder og køn, om medlemmet anses for uafhængigt, tidspunktet for medlemmets indtræden i bestyrelsen, udløbet af den aktuelle valgperiode, den pågældendes øvrige ledelseshverv, herunder poster i direktioner, bestyrelser og tilsynsråd, inklusive ledelsesudvalg, i udenlandske virksomheder samt krævende organisationsopgaver, og det antal aktier, optioner, warrants og lignende i selskabet og de med selskabet koncernforbundne selskaber, som medlemmet ejer, samt de ændringer i medlemmets beholdning af de nævnte værdipapirer, som er indtrådt i løbet af regnskabsåret. Samtlige anbefalede oplysninger om bestyrelsens medlemmer fremgår af selskabets årsrapport Ledelsesudvalg (eller -komitéer) Det anbefales, at selskabet på selskabets hjemmeside offentliggør: ledelsesudvalgenes kommissorier, udvalgenes væsentligste aktiviteter i årets løb og antallet af møder i hvert udvalg, samt Der er nedsat et revisionsudvalg under bestyrelsen. Udvalgets arbejdsopgaver og aktiviteter i løbet af året samt udvalgets 10\n11 delvist ikke Forklaring på delvist/ navnene på medlemmerne af det enkelte ledelsesudvalg, herunder udvalgenes formænd, samt oplysning om, hvem der er de uafhængige medlemmer, og hvem der er medlemmer med særlige kvalifikationer Det anbefales, at flertallet af et ledelsesudvalgs medlemmer er uafhængige Det anbefales, at bestyrelsen nedsætter et egentligt revisionsudvalg, der sammensættes således, at formanden for bestyrelsen ikke er formand for revisionsudvalget og, at udvalget tilsammen råder over en sådan sagkundskab og erfaring, at det har en opdateret indsigt i og erfaring med finansielle forhold samt regnskabs- og revisionsforhold i selskaber, der har aktier optaget til handel på et reguleret marked Det anbefales, at revisionsudvalget inden godkendelsen af årsrapporten og anden finansiel rapportering overvåger og rapporterer til bestyrelsen om: regnskabspraksis på de væsentligste områder, væsentlige regnskabsmæssige skøn, transaktioner med nærtstående parter, og usikkerhed og risici, herunder også i relation til forventningerne for det igangværende år. delvist sammensætning og særlige kvalifikationer er nærmere beskrevet i årsrapportens afsnit om risikoforhold og afsnit om ledelse. Flertallet af medlemmerne i revisionsudvalget er uafhængige. Harboe har nedsat et revisionsudvalg, men har fundet det naturligt, at selskabets bestyrelsesformand, der har et dybdegående kendskab til koncernens finansielle og regnskabsmæssige forhold også er formand for revisionsudvalget. Arbejdet i revisionsudvalget foregår i øvrigt under tæt sparring mellem alle udvalgets medlemmer og trækker således på en bred sammensætning af finansielle og regnskabsmæssige kompetencer. Revisionsudvalget gennemgår forud for godkendelsen af finansiel rapportering regnskabspraksis og væsentlige økonomiske og risikomæssige forhold Det anbefales, at revisionsudvalget: årligt vurderer behovet for en intern revision, og i givet fald, fremkommer med anbefalinger om udvælgelse, ansættelse og afskedigelse af lederen af en eventuel intern revision, og den interne Revisionsudvalget vurderer årligt behovet for en intern revision. 11\n12 delvist ikke Forklaring på delvist/ revisions budget, og overvåger direktionens opfølgning på den interne revisions konklusioner og anbefalinger Det anbefales, at bestyrelsen nedsætter et nomineringsudvalg, der har bestyrelsesformanden som formand og som mindst har følgende forberedende opgaver: beskrive de kvalifikationer, der kræves i bestyrelsen og direktionen og til en given post, og angive hvilken tid, der skønnes at måtte afsættes til varetagelse af posten samt vurdere den kompetence, viden og erfaring, der findes i de to ledelsesorganer, årligt vurdere bestyrelsens og direktionens struktur, størrelse, sammensætning og resultater samt anbefale bestyrelsen eventuelle ændringer, årligt vurdere de enkelte ledelsesmedlemmers kompetence, viden og erfaring samt rapportere til bestyrelsen herom, overveje forslag fra relevante personer, herunder aktionærer og medlemmer af bestyrelsen og direktionen, til kandidater til bestyrelsen og direktionen, og foreslå bestyrelsen en handlingsplan for den fremtidige sammensætning af bestyrelsen, herunder forslag til konkrete ændringer. ikke Bestyrelsen har ikke nedsat et nomineringsudvalg, men vil løbende vurdere behovet. Bestyrelsen drøfter regelmæssigt selskabets ledelsesmæssige ressourcer og de ledelsesmæssige kompetencer, som bør være til stede på både kort og langt sigt Det anbefales, at bestyrelsen nedsætter et vederlagsudvalg, som mindst har følgende forberedende opgaver: indstille vederlagspolitikken (herunder Overordnede retningslinjer for incitamentsaflønning ) for bestyrelsen og direktionen til bestyrelsens godkendelse forud for generalforsamlingens godkendelse, fremkomme med forslag til bestyrelsen om vederlag til medlemmer af bestyrelsen og direktionen samt sikre, at vederlaget er i overensstemmelse med selskabets vederlagspolitik og vurderingen af den pågældendes indsats. Udvalget skal have viden om det samlede vederlag, som medlemmer af bestyrelsen og direktionen oppebærer fra andre virksomheder i koncernen, og indstille en vederlagspolitik, der generelt gælder i selskabet. ikke Bestyrelsen har ikke nedsat et vederlagsudvalg men vil løbende vurdere behovet. Væsentlige kontrakter afstemmes med bestyrelsens formand Det anbefales, at et vederlagsudvalg undgår at anvende samme eksterne rådgivere som direktionen i selskabet. Ikke relevant jf. bemærkning ovenfor. 12\n13 delvist ikke Forklaring på delvist/ 3.5. Evaluering af arbejdet i bestyrelsen og i direktionen Det anbefales, at bestyrelsen fastlægger en evalueringsprocedure, hvor den samlede bestyrelses og de individuelle medlemmers bidrag og resultater samt samarbejde med direktionen årligt evalueres. Væsentlige ændringer afledt af evalueringen bør oplyses i ledelsesberetningen eller på selskabets hjemmeside. ikke Bestyrelsen vurderer ikke, at der er behov for en formel evalueringsprocedure for bestyrelse og direktion. Bestyrelsesformanden påser, at der foregår en konstruktiv dialog på møderne, og at de enkelte medlemmer bidrager i henhold til deres kompetencer Det anbefales, at bestyrelsen i forbindelse med forberedelsen af generalforsamlingen overvejer, hvorvidt antallet af medlemmer er hensigtsmæssigt i forhold til selskabets behov. Herunder skal det sikres, at der kan foregå en konstruktiv debat og effektiv beslutningsproces, hvor alle medlemmer har mulighed for at deltage aktivt. Forud for selskabets årlige ordinære generalforsamling drøfter bestyrelsen sin fremadrettede sammensætning med afsæt i selskabets strategiske målsætninger og aktuelle stilling Det anbefales, at bestyrelsen mindst en gang årligt evaluerer direktionens arbejde og resultater efter forud fastsatte klare kriterier. Bestyrelsen vurderer løbende ledelsens arbejde og resultater i forbindelse med den løbende finansielle og forretningsmæssige rapportering på basis af de målsætninger og forventninger, der er formuleret ved årets start Det anbefales, at direktionen og bestyrelsen fastlægger en procedure, hvorefter deres samarbejde årligt evalueres ved en formaliseret dialog mellem bestyrelsesformanden og den administrerende direktør, samt at resultatet af evalueringen forelægges for bestyrelsen. ikke Bestyrelsen vurderer ikke, at der er behov for en formel procedure til evaluering af samarbejdet mellem bestyrelsesformanden og den adm. direktør. Bestyrelsesformanden og 13\n14 delvist ikke Forklaring på delvist/ den adm. direktør har en løbende tæt og konstruktiv dialog, og resultaterne heraf indgår i rapporteringen på bestyrelsesmøderne. 4. Ledelsens vederlag 4.1. Vederlagspolitikkens form og indhold Det anbefales, at bestyrelsen udarbejder en klar og overskuelig vederlagspolitik for bestyrelsen og direktionen, der indeholder en detaljeret beskrivelse af de vederlagskomponenter, som indgår i vederlæggelsen af bestyrelsen og direktionen, en begrundelse for valget af de enkelte vederlagskomponenter, og en beskrivelse af de kriterier, der ligger til grund for balancen mellem de enkelte vederlagskomponenter. Vederlagspolitikken bør godkendes på generalforsamlingen og offentliggøres på selskabets hjemmeside. Harboes bestyrelse lægger vægt på, at selskabet tilbyder direktion og øvrige ledelse konkurrencedygtige ansættelsesvilkår og vurderer løbende, hvilke elementer der skal til for at motivere og fastholde dygtige og resultatorienterede ledere. Bestyrelsen har indtil videre valgt ikke at introducere aktierelaterede incitamentsprogrammer. Koncernens nøgleledere er omfattet af et resultatorienteret bonusprogram. Desuden omfatter Harboes tilbud til nøgleledere en række særlige elementer som f.eks. bolig og andre personalegoder, der gør det attraktivt at være ansat i Harboe, selvom virksomheden fysisk er placeret langt fra de store bycentre. Alle ansatte i Harboe er omfattet af selskabets pensionsordning. Vederlagspolitikken beskrives nærmere i bestyrelsesformandens 14\n15 delvist ikke Forklaring på delvist/ Det anbefales, at der, hvis vederlagspolitikken indeholder variable komponenter, fastsættes grænser for de variable dele af den samlede vederlæggelse, sikres en passende og afbalanceret sammensætning mellem ledelsesaflønning, påregnelige risici og værdiskabelsen for aktionærerne på kort og lang sigt, er klarhed om resultatkriterier og målbarhed for udmøntning af variable dele, er kriterier, der sikrer, at hel eller delvis optjening af en variabel del af en vederlagsaftale strækker sig over mere end et kalenderår, og indgås en aftale, der giver selskabet ret til i helt særlige tilfælde at kræve hel eller delvis tilbagebetaling af variable lønandele, der er udbetalt på grundlag af oplysninger, der efterfølgende dokumenteres fejlagtige. beretning og godkendes på den ordinære generalforsamling. Direktionens og bestyrelsens vederlag er oplyst i årsrapporten. Fratrædelsesgodtgørelser for ledere udgør maksimalt to års vederlag. Bestyrelsen aflønning er baseret på fast honorar og omfatter ikke aktieoptioner. Se bemærkning under Det anbefales, at medlemmer af bestyrelsen ikke aflønnes med aktieoptioner- eller tegningsoptioner. Se bemærkning under Det anbefales, at hvis der anvendes aktiebaseret aflønning, skal programmerne være revolverende, dvs. tildeles periodisk og bør have en løbetid på mindst 3 år efter tildelingen. Ikke relevant jf. bemærkning Det anbefales, at aftaler om fratrædelsesgodtgørelse maksimalt udgør en værdi, der svarer til de sidste to års vederlag. Se bemærkning under\n16 delvist ikke Forklaring på delvist/ 4.2. Oplysning om vederlagspolitikken Det anbefales, at selskabets vederlagspolitik og dens efterlevelse årligt forklares og begrundes i formandens beretning på selskabets generalforsamling. Se bemærkning under Det anbefales, at aktionærerne på generalforsamlingen godkender forslag til vederlag til bestyrelsen for det igangværende regnskabsår. Bestyrelsens vederlag godkendes på selskabets generalforsamling for det igangværende regnskabsår Det anbefales, at der i årsrapporten gives oplysning om det samlede vederlag, hvert enkelt medlem af bestyrelsen og direktionen modtager fra selskabet og andre selskaber i koncernen, herunder oplysninger om fastholdelses- og fratrædelsesordningers væsentligste indhold, og at der redegøres for sammenhængen med vederlagspolitikken. delvist Det samlede vederlag for bestyrelse og direktion oplyses i årsrapporten. Bestyrelsen vurderer ikke, at det er relevant at oplyse vederlag for hvert enkelt medlem af bestyrelsen. De væsentligste elementer i fratrædelsesordninger for direktionen er oplyst i årsrapporten. 5. Regnskabsaflæggelse, risikostyring og revision 5.1. Identifikation af risici og åbenhed om yderligere relevante oplysninger Det anbefales, at bestyrelsen tager stilling til og i ledelsesberetningen redegør for de væsentligste strategiske og forretningsmæssige risici, risici i forbindelse med regnskabsaflæggelsen samt for selskabets risikostyring. Harboe analyserer og forholder sig løbende og mindst én gang årligt til de forretningsmæssige og finansielle risici, som har indflydelse på selskabets udvikling og resultater. Risikoforhold og håndteringen heraf er beskrevet i selskabets årsrapport. 16\n17 delvist ikke Forklaring på delvist/ 5.2. Whistleblower-ordning Det anbefales, at bestyrelsen beslutter, hvorvidt der skal etableres en whistleblowerordning med henblik på at give mulighed for en hensigtsmæssig og fortrolig rapportering af alvorlige forseelser eller mistanke herom. Bestyrelsen vurderer ikke, at det på nuværende tidspunkt er nødvendigt med en whistleblower-ordning. Harboe tilstræber gennem effektive rapporterings- og kontrolsystemer at skabe størst mulig transparens i ledelses- og beslutningsprocesser på tværs af koncernen. Bestyrelsen vil løbende vurdere behovet for en whistleblower-ordning Kontakt til revisor Det anbefales, at bestyrelsen sikrer en regelmæssig dialog og informationsudveksling mellem revisor og bestyrelsen, herunder at bestyrelsen og revisionsudvalget mindst en gang årligt mødes med revisor uden, at direktionen er til stede. Tilsvarende gælder for den interne revisor, hvis der er en sådan. Harboes bestyrelse og revisionsudvalg har en løbende dialog med selskabets revision. Revisionsudvalget mødes uden deltagelse af direktionen med revisor i forbindelse med regnskabsaflæggelsen. Desuden deltager revisor på bestyrelsesmødet i forbindelse med gennemgangen af årsrapporten Det anbefales, at revisionsaftalen og det tilhørende revisionshonorar aftales mellem bestyrelsen og revisor på baggrund af en indstilling fra revisionsudvalget. Revisionsudvalget indstiller årligt forslag til revisionsaftale og -honorar til selskabets bestyrelse. 17


Perlemor Ring i Sølv eller Guld - Stort udvalg - Chanti.dk\nDu kan købe en flot perlemor ring her på siden, idet vi har mange perlemor ringe i vores udvalg af smykker. Bestiller du en perlemorsring, vil du få den sendt til døren, og du kan ende med en god besparelse, da vores perlemorssmykker og smykker med andre stentyper ofte er billigere end i butikkerne. Her på siden finder du alle vores ringe med perlemor. Du finder blandt andet perlemor ringe i en lang række design, størrelser og materialer her på siden.\nBestil en pæn ring med perlemor på Chanti.dk. Vi har mange moderne ringe i perlemor, som har smukke design, der vil appellere til de fleste kvinder. Vi lægger stor vægt på, at alle vores smykker følger tidens trend og har en høj kvalitet. Det gælder ligeledes vores ring med perlemor. Gennemse vores sortiment af perleringe og andre fingerringe og få smykkerne leveret hurtigt.\nSølv ringe med perlemor\nSølv ringe med perlemor findes i en lang række forskellige farver og design. Det, der bliver brugt til produktionen af perlemor, er faktisk det lag, der findes i skallen på en perlemusling og kan være for eksempel hvidt eller lavendelfarvet. Dette resulterer ofte i permorssmykker i hvide og lyse nuancer. Du kan se hele udvalget af ringe med sølv og perlemor her.


Medie: Coutinho er FÅ timer fra at blive Barcelona-spiller Footy.dk\nMedie: Coutinho er FÅ timer fra at blive Barcelona-spiller\nAf Jonathan Kjær | 06/08/2017 9:50\nEt medie melder her til morgen, at Coutinho er få timer fra at blive Barcelona-spiller.\nbeIN Sports skriver, at Coutinho er få timer fra at kunne kalde sig Barcelona-spiller. Coutinho var ikke at finde i Liverpool-truppen i går, da de spillede sommerens sidste træningskamp mod Athletic Bilbao.\nKlopp har tidligere været ude at sige, at Coutinho ikke forlader Liverpool i dette transfervindue, men Barcelona er desperate og de skal have fundet en erstatning for netop solgte Neymar. Derfor kan Barcelonas bud være for godt og højt til, at Liverpool kan afvise det.\nOfficielt: Monaco henter talent i Barcelona – Se her, hvor VILD han her Neymar forpurrer Barcelonas transferplaner: Bombarderer eftertragtet stjerne med beskeder om at tage med ham til PSG Paulinho: Jeg håber, at Barcelona henter denne stjerne Sejr i sæsonåbner: Barcelona besejrer Real Betis overbevisende Se Nelson Semedos første interview som Barcelona-spiller


Hvorfor taler man i søvne? - bedtime stories by The NAP Lab\nOmkring 1% af alle voksne taler ind i mellem i søvne. Som regel er det temmelig usammenhængende, og de fleste har glemt, hvad de præcist har sagt, når de vågner. Ifølge forskerne er det ikke en sygdom at tale i søvn, men det kan godt indikere nogle fysiologiske problemer.\nTale i søve: Betydning\nDer findes to situationer, hvor mennesker begynder at tale i søvne. Den første er i barndommen. Normalt begynder børn at tale i søvne efter voldsomme oplevelser eller levende episoder i livet, for eksempel det første besøg i børnehaven eller kontakt med dyr i zoologisk have. I disse tilfælde signalerer det ikke nogen mental eller fysisk svækkelse. Det er ikke en sygdom, men en funktion. På et socialt plan kan det på en eller anden måde måske blande sig, men heller ikke andet.\nDet er ofte nedarvet, hvis en af barnets forældre også talte i søvne i barndommen. Det hænder, at vanen ikke forsvinder med alderen. Det kan observeres hos 1-2% af mennesker, der begyndte at tale i søvne i en tidlig alder. Ud over at det kan medføre ubehag for andre, så udgør dette ikke et problem.\nDet kan indikere større risiko for at udvikle demens, hvis man taler i søvn\nMen hvis mennesker pludselig begyner at tale i søvne, når de er voksne, selvom de ikke gjorde det i barndommen, så er det alarmerende. Det er et ret tydeligt tegn på begyndende degenerative hjerneforandringer. Det kan indikere cerebrovaskulær insufficiens, åreforkalkning af hjernekarrene samt udvikling af demens, Alzheimers sygdom eller endda en tumor. Somnologer siger, at i sådan en situation skal man konsultere en læge og få foretaget en undersøgelse.\nKan du holde op med at tale i søvne\nDet vil nok ikke imponere dig, men det råd, som lægerne oftest giver, er at undgå stress og få nok søvn. Hvis drømmesamtaler generer din partner eller værelseskammerat, så er ørepropper en god gaveide.\nHvis du virkelig ønsker at finde årsagen til dine natlige monologer, skal du aftale en mini-undersøgelse. Skriv en søvndagbog i to uger, noter hvornår du går i seng og vågner op, hvilken slags drømme du har, dit medicinforbrug, hvilken mad og drikke du indtager. Vær særlig opmærksom på koffeinholdige drikkevarer, te, cola og alkohol.\nEn fitness tracker kan hjælpe med opgaven: Den registrerer både varighed og søvndybde. Hvis du er nysgerrig, kan du installere en app på din smartphone, der optager natlige samtaler uden at medtage de tidspunkter, hvor der er stilhed. Alle disse oplysninger kan vises til søvnlæge.


Spil Law & Order: Criminal Intent udgivelsesdato , spil beskrivelse og system krav.\nZobra.ru » Spil » Law & Order: Criminal Intent\nLaw & Order: Criminal Intent - den fjerde del af den berømte quest serien er produceret baseret på den berømte TV-show "Lov og orden". I denne episode du vil undersøge straks 4 mord i fire forskellige episoder.\nDin helt - Robert bjerg, en detektiv fra new York police, en af de bedste detektiver i denne store by. For at vide, hvem der har begået en voldsforbrydelse, har du til at trave ud af alle deres færdigheder.\nI spillet vil du se, steder, hændelser, kommunikere med vidner (omkring 50 mennesker!) samt adgang til et udvalg af kriminalteknisk udstyr for at finde gerningsmanden.\nInnovation af denne del af serien, var fremkomsten af PDA - nu undersøgelsen er lettere, fordi du kan se foto beviser og vidner, der er til at læse dine noter og til at rejse med hjælp af digitale kort. Realistisk grafik og animation vil hjælpe dig til fuldt ud at fordybe dig i den fascinerende eventyr og til at forstå, om du vil være i stand til at lære sandheden?\n986 sted i rating spil\nDownload-spil Law & Order: Criminal Intent torrent gratis. Law & Order: Criminal Intent til at købe en licens.\nBubble Melody Bubble Melodi - logik spil fra Daredevil Development Ltd. til iOS.\nKool-Aid Maker Kool-Aid Maker er et puslespil fra Doodle Kaffefaciliteter Spil Og meget Mere Bi...\nSOLAR ANNIHILATION SOLAR UDSLETTELSE - logik spil fra reddeathgames til Xbox 360 (XBLA).\nTrailblazer Pionér - logik spil fra Ideer Pad til PSP.


Marshland | Magasinet KBH\nIntet menneske er en ø. Den engelske barokdigter John Donnes udødelige ord passer perfekt til ’Marshland’, denne fremragende neonoir-krimi, hvor folk og deres handlinger sumper sammen i og med vådlandet syd for Sevilla.\nStemningen er uforlignelig i dette marskland, hvor fotograf Alex Catalán zoomer ind på det fortættede landsbysamfund og ud i den overvældende helhed. De imponerende oversigtsbilleder reflekterer kontraster, der komplementerer hinanden og smelter sammen. Et øjeblik snirklede forgreninger der ligner hjernebark, det næste så geometrisk snorlige som ensartede plantegninger. Det uspolerede og det projekterede, der synes som uigennemskuelige puslespil af fortid og fremtid.\nSom den mordefterforskning de to storbybetjente Pedro (Raúl Arévalo) og Juan (Javier Gutiérrez) er tilkaldt for at udrede. Hver ny brik fører noget større med sig, og snart handler det ikke kun om forsvundne teenagepiger, men om prostitution, narkosmugling og korruption. Et sadistisk netværk af sammenfiltret kriminalitet, som det lokale politi længe har lukket øjnene for.\nSom sumplandet har plottet ind- og udløb i utal, og der efterlades mange løse ender. Men det er en del af tidsbilledet 1980, hvor mange stadig sumper rundt i slipstrømmen af Franco-diktaturet og har svært ved at tro på det nye demokrati. Juan og Pedro afspejler hver sin ideologi, og det er filmens knude, der løsnes og strammes formidabelt – imens den ene afslører den andens grumme fortid.\nAlberto Rodríguez er blandt de nyere spanske instruktørtalenter, og hans force er den eminente stemning og karaktertegning. I denne hans sjette film bugner det af alt mellem desperadoer, fatalister og realister – og selvom ikke alle er lige originale er de alle en betydningsfuld del i samfundsskildringen af det mystiske, mudrede marskland.\nDet spanske marskland har sin helt egen fascinerende historie gennem årtier, som originaltitlen – den mindste ø – vel nok hentyder til. Men den mindste ø er også mennesket, hvis valg og handlinger gør sit til at blive en del af helheden. Sjældent er det afbildet så råt og ulmende som i ’Marshland’.


Det er igen blevet den tid på året, hvor min familie beder mig om ønskesedler. For mig selv og for mine børn. Den sidste del er nem nok, men min egen part er altid et hovedbrud, for alle småting, jeg mangler, køber jeg, når jeg har brug for det. Og de store ting, jeg måtte drømme om, er simpelthen for dyre til, at de med rimelighed kan stå på ønskesedlen.\nMen i år har jeg undladt at købe de bøger, jeg søger, hvilket til gengæld giver mig nogle glimrende bud til ønskesedlen. I "gamle dage" når mine forældre rigtigt ville forkæle mig, så var de et smut i Metalized-kælderen i Badstuestræde eller på Store Kongensgade i Powerhouse (og dens senere navne og lokationer). Mine bogønsker er nok lidt sværere at finde i en fysisk butik, men familien er med årene også blevet ganske glade for online-handel, så mon ikke det går? Så slipper de også for at undres over, at der blevet røget ting og sager og drukket øl i åbningstiden i Metalized-butikken.\nStår du også og mangler noget at ønske dig, så kan du jo se, om der er noget på listen nedenfor, som kunne kopieres til din egen liste. Jeg skrev noget tilsvarende for snart ni år siden, og der kan du måske også hente lidt inspiration − Læs artiklen 'Blandet boghandel'. Herudover gav en kollega på Devilution for tre år siden også sit bud på metallisk læsestof, som kunne anbefales til ønskesedlen. Det kan læses HER.\n1. Rotting Ways to Misery: The History of Finnish Death Metal\nDen er endnu kun i pre-order, men kommer lige om lidt. Der findes masser af spændende obskur finsk dødsmetal, og selvom Amorphis og Sentenced udviklede sig i en mere melodisk retning, så er mine gamle helte heldigvis også med i denne bog, ligesom Demilich, Funebre, Rotten Sound og Convulse og så en hel masse, som sikkert efter læsning skal tjekkes ud.\nJeg har allerede læst om 'Swedish Death Metal', men den finske scene, den skal da også tjekkes ud på skrift. Måske er den god at læse i en sauna?\n2. Rust in Peace: The Inside Story of the Megadeth Masterpiece\nJeg var ganske begejstret for bogen 'Mustaine – A Life in Metal', og selvom der sikkert vil være genbrug på nogle af historierne, så skal jeg helt sikkert have dykket ned i bogen, som også inkluderer erindringer fra de andre medlemmer og har fokus på tiden omkring skabelsen af 'Rust in Peace'. Bogen udkom i det tidligere efterår i år, men det er altså en bog, jeg stadig har tilgode at læse.\nKommer den mon under træet i år, hr. Julemand, kære familie?\n3. Damn the Machine - The Story of Noise Records\nHer er en bog, jeg måske bare burde have købt. Den har været på ønskelisten flere gange de senere år, men det har endnu ikke været noget, jeg har kunne pakke ud, når folk har ment, at jeg skulle forkæles med en gave.\nBogen handler om pladeselskabet Noise Records og dennes stifter og fortæller om nogle af de mange vigtige bands på selskabet som Celtic Frost, Helloween, Kreator og Voivod. Det er en historie om dengang metallen stadig var ung og frisk, og for en som mig, der er en sucker for nostalgi, når det kommer til metal, så kan jeg kun forestille mig, at jeg vil være underholdt her.\n4. USBM: A Revolution of Identity in American Black Metal\nDet er måske en tilsnigelse at sige, at jeg har sparet bøger op til ønskesedlen, for som nummer 1 på min liste, så er denne bog også endnu i pre-order-status. Men med blot en god uges tid endnu til udgivelsen, så det skal nok blive en sort jul i år!\nJeg har godt nok læst Dayal Pattersons 'Black Metal: Evolution of the Cult', men hvor den bog havde et bredt geografisk fokus, så er det spændende ved den her, at det er de amerikanske bands, der får spalteplads. Det vil sige bands som Von, Absu og Wolves in the Throne Room. Det har aldrig været de amerikanske black metal bands, der har været væsentlig i black metal for undertegnede, men jeg forventer, at en sådan bog kan inspirere og byde på nye spændende musikalske bekendtskaber.\n5. Choosing Death: The Improbable History of Death Metal & Grindcore\nDet her er, når det ikke lige skal være dødsmetal på lokal vis, som de tidligere nævnte om finsk og svensk dødsmetal, velsagtens et af de mest essentielle værker om metallen med de gutturale, growlende røster. Det er således i sagens natur for en dødsmetalfan, et gigantisk hul i bogreolen, hvis ikke jeg snart får erhvervet mig dette stykke litteratur.\nOg det er sandt – det er altid fornuftigt at vælge Death:\nPå boblerlisten står 'Extremity Retained: Notes From the Death Metal Underground' af Jason Netherton (Misery Index) og så historien om Paradise Lost med en titel, der givet bandets succes gennem årene er en kende underspillet. Og det går også fint i spænd med frontmand Nick Holmes' tørre humor, som man kender det fra koncerterne. Bogen hedder 'No Celebration'.


Modig kvinde fortæller: Sådan var min traumatiske fødsel | Kristeligt Dagblad\nboguddrag 24.02.15 Kl. 07:10\nModig kvinde fortæller: Sådan var min traumatiske fødsel\nOp mod en tredjedel af alle fødsler opleves som direkte traumatiske af kvinderne. I bogen ”Efterveerne – Den traumatiske fødsel” fortæller kvinder med fødselstraumer om nederlaget ved en dårlig fødselsoplevelse, om tankerne og barselstiden efterfølgende. Læs en af kvindernes fortællinger her\nJeg ville i dag gerne have barn nummer to, men jeg tør og kan ikke. Jeg er panisk ræd for en graviditet, skriver kvinde, der var udsat for en traumatisk fødsel. Modelfoto\nJeg blev gravid som 24‑årig. Jeg fødte en dreng, og derudover har min mand tre døtre fra et tidligere forhold. Jeg arbejder til daglig i en lederstilling i en stor virksomhed. Her er min beretning:\nOm det var min fødsel eller det samlede forløb, der gjorde det til en forfærdelig oplevelse for mig, er jeg usikker på. Men hvad jeg til gengæld ikke er usikker på, er, at det stadig i dag – over tre år efter – trækker tårerne frem og knuger i brystet, hver gang jeg tænker tilbage på min søns fødsel. I det daglige arbejder jeg meget med kommunikation, og jeg er slet ikke i tvivl om, at der i mit fødselsforløb var tale om store kommunikationsbrister mellem sundhedssystemet og mig. Jeg føler, at jeg undervejs i både graviditet og fødsel blev misforstået og en smule undervurderet. På grund af en familiehistorik med fødsler af meget store børn og med børn, der sad fast i bækkenet og pådrog sig hjerneskader, var jeg meget angst i forhold til fødslen. Reaktionen fra sundhedspersonalet var blot, at jeg jo ikke nødvendigvis var en kopi af min familie, så mit forløb kunne gå meget anderledes. De lægelige argumenter var sikkert i orden, men det ændrede ikke min opfattelse af, hvordan jeg blev behandlet, og det ændrede ikke det mindste på min angst. Derudover var nogle af mine allernærmeste alvorligt syge undervejs i min graviditet, hvilket naturligvis også bekymrede mig rigtig meget, og det gav jeg udtryk for, men der blev ikke taget yderligere hånd om mig af den grund heller.\nDa jeg blev gravid, havde jeg som de fleste førstegangsgravide mange spørgsmål og usikre øjeblikke. Fra uge syv i graviditeten blev jeg ramt af den første halsbetændelse, og frem til min søns fødsel nåede jeg at få ni halsbetændelser, hvilket i sig selv var en hurdle at skulle over. Sygdom med feber oven i lidt kvalme og madlede var en hård omgang, og jeg tog aldrig rigtig meget på eller nød min graviditet, som jeg ellers kunne læse mig til i diverse bøger, at man gjorde. Graviditeten blev tværtimod anstrengende at komme igennem.\nJeg glædede mig til dagen, hvor min søn skulle komme til verden, men var bange for fødslen allerede inden min graviditet. Som sagt var to fødsler i min familie endt med hjerneskadede børn, fordi begge børn havde siddet fast i bækkenet, og min angst for et lignende forløb var enorm. Jeg talte meget med jordemoderen om det, og efter en lang “kamp” henviste hun mig til sygehuset for at tale om muligheden for et eventuelt kejsersnit. Jordemoderen mente, at et planlagt kejsersnit kunne være en god løsning i mit tilfælde, og hun skønnede da også min søn til at være ret stor. Derfor henviste hun mig til sygehuset til samtale om planlagt kejsersnit.\nPå sygehuset mødte jeg hende, der i dag står for mig som årsagen til mit traume. Lad os kalde hende X. X var fødselslægen på sygehuset, og fra første øjeblik jeg trådte ind ad hendes dør, udtrykte hun arrogance med al sin autoritet og sine manglende evner for kommunikation. Selvom jeg til daglig selv arbejder som leder og vil mene, at jeg har et godt fundament til at klare lidt af hvert, fik X mig til at føle mig som den mest sølle kvinde i hele verden. Jeg oplevede, at X ikke forstod min angst for fødslen (begrundet eller ej), og jo mere overfladisk og nedladende hun talte til mig, des mere voksede angsten for fødslen. Hun sagde det ikke direkte, men hun udstrålede, at hun mente, at jeg var hysterisk og unødigt bekymret, og at nu måtte jeg tage mig sammen. Hun havde på ingen måde forståelse for, hvorfor jeg bekymrede mig. Hun tog udelukkende udgangspunkt i den fysiske side af graviditeten og fødslen.\nDer var ingen tvivl om, at X havde som mission at skulle overbevise mig om at fravælge et planlagt kejsersnit. Hun lagde stor vægt på alle risici i forbindelse med et kejsersnit og konkluderede, at hun derfor ikke kunne indstille mig til et kejsersnit. Jeg blev fulgt af X hver 14. dag de sidste måneder af graviditeten, fordi jeg var syg, og man i den forbindelse var usikker på min søns vækst. Desuden vendte han også den forkerte vej helt hen til de sidste uger af graviditeten. Ydermere stod han heller ikke fast, da fødslen senere gik i gang. I forhold til min fødselsangst blev jeg ikke tilbudt hverken samtaler eller andre former for behandlingstilbud. Min mand og jeg begyndte at overveje, om vi kunne leje os ind på et andet hospital eller på anden måde finde en løsning selv. Bagefter kan jeg sagtens efterrationalisere og se, at det ikke nødvendigvis var det planlagte kejsersnit, der var det vigtigste for mig, men derimod at få talt om min fødselsangst og den familiehistorik, som bekymrede mig i forhold til mit eget kommende fødselsforløb. I bund og grund er det jo langt ude at tænke, at man måske er nødt til at spekulere i, hvilket sygehus man skal køre til for at blive hørt!\nTerminsdagen oprandt, og der var ingen tegn på, at min søn ville komme ud, så derfor blev jeg indlagt til igangsættelse den 17. marts 2010. Jeg mødte spændt, angst og meget forberedt op til igangsættelsen. Jeg blev undersøgt, og der var desværre ikke mulighed for, at man kunne tage vandet, hvorfor man lagde stikpiller op og afventede yderligere. Mit hjerte hamrede, og jeg var måske en smule skuffet over, at det ikke havde været muligt at tage vandet, da jeg nu følte mig så klar, som jeg overhovedet kunne blive. Et døgn efter var der fortsat intet sket, og man valgte at oplægge en ballon for at udvide og indlægge mig natten over. Jeg var bange – og bange kan nok i virkeligheden slet ikke beskrive de følelser, der fyldte mig op. Det var den nat, jeg fandt ud af, at jeg ikke bare var bange, men angst.\nMin mand måtte sige godnat og farvel, og jeg blev lagt på gangen på grund af overbooking på gynækologisk afdeling. Jeg sov ikke den nat og forsøgte lidt desperat at få en snak med en social- og sundhedshjælper, der var på vagt. Midt i mylderet på gangen bed en kvindes historie sig fast i mig – hun var indlagt for at føde sit dødfødte barn.\nTragikomisk at ligge der og være bange for at føde, og så stod hun dér i sorg og smerte. Jeg ved ikke, hvad jeg havde forventet af sygehuset forud for fødslen, men jeg havde håbet på, at jeg var blevet mødt med forståelse, og tror, at blot en god snak kunne have ændret meget for mig og for min oplevelse af fødslen. Normalt er jeg meget ressourcestærk, men eftersom der var omstændigheder i løbet af min graviditet – både med mig personligt, der var ramt af så mange halsbetændelser med dertilhørende feber, og med nogle af mine nærmeste, som var alvorligt syge – der gjorde, at jeg var blevet angst og bekymret, så burde der have været fokus på den del også i løbet af min tid som gravid og fødende. Det stod endda i mine papirer, hvordan jeg havde det med alle de ting i løbet af min graviditet, og jeg kan den dag i dag ikke forstå, at man fra sygehusets side ikke formåede at opfatte, at kommunikation herom var meget vigtig.\nKlokken 8.00 næste morgen kom jeg på fødegangen igen og blev mødt af den sødeste jordemoder. Hun var venlig og empatisk og satte sig til fulde ind i mine tanker. Hun undersøgte mig og fortalte til min store overraskelse, at min søn ikke sad fast i bækkenet, og at hun derfor var bange for at tage vandet. En overjordemoder kom til og undersøgte mig på ny: De var enige – de turde ikke tage vandet, når han stod så højt oppe i bækkenet, da der var risiko for, at navlestrengen kunne falde ned foran. Overjordemoderen tog telefonisk kontakt til fødselslægen, der til min meget store forskrækkelse viste sig at være X. Efter lidt telefonkonference med hende besluttede de sig for, at de skulle tage vandet og observere på min søn og mig. Konferencen gjorde mig utryg, fordi jordemødrene bad X komme ned til mig og undersøge mig, men hun afviste at komme. Jeg havde småveer i løbet af formiddagen. Min søn lå stadig for højt i bækkenet, og jeg mærkede jordemoderens grundighed og ekstra opmærksomhed. Da veerne ikke rigtigt blev til mere, og jeg stadig ikke havde åbnet mig yderligere klokken 14, valgte man at sætte et vedrop på, og jeg skal love for, at jeg fik veer. Jeg fik så mange veer, at jeg fik ondt – rigtig ondt – og klokken 14.30 blev der bestilt epiduralblokade. Narkoselægen kom, og jeg fik mit drop, men jeg nåede kun lige at få det placeret, før jeg blev rigtig dårlig. Jeg fik ekstremt blodtryksfald, og jeg husker ikke meget andet, end at der pludselig var mange mennesker omkring mig. Da jeg kom til mig selv igen lidt efter, havde jeg to blodtryksapparater på, og roen, som jeg ellers havde fundet, var forsvundet.\nJeg mærkede også usikkerheden hos jordemoderen, der holdt tæt øje med mit blodtryk og var meget opmærksom på, om jeg var klar i dialogen. Måske netop fordi jeg kender lidt til området, kunne jeg tydeligt mærke, at hun testede mig, hvilket for mig indikerede, at der var noget galt. Min søn og jeg blev undersøgt yderligere, og overvågningen gjorde mig både rigtig tryg og rigtig utryg, fordi den også viste mig, at alt ikke var, som det skulle være.\nI timerne efter havde jeg det godt og tænkte et kort øjeblik, at jeg da uden problemer kunne klare dette. Klokken 15.30 var der jordemoderskifte til en jordemoder, der virkede ung og noget kølig. Klokken 17.30 var jeg fire centimeter åben, og jeg fik uro i kroppen, dog ikke værre end at jeg blot registrerede det, og så skal jeg ellers love for, at jeg nærmest fik kramper i maven. Igen blev stuen fyldt med mennesker, og det viste sig, at jeg havde fået en vestorm, som de ikke kunne få styr på trods frakobling af drop med videre. Klokken 18 var jeg ni centimeter åben, og jordemoderen var noget overrasket og bekymret over, at hun heller ikke vurderede, at min søn arbejdede sig med ned i bækkenet. Jeg fik presseveer og blev undersøgt af min jordemoder, der fortalte mig, at jeg stadig ikke var helt åben. Klokken var 19.00, og hun fortalte mig, at jeg ville føde på hendes vagt, der sluttede klokken 22. Jeg kiggede på uret og tænkte, at jeg nu manglede højst tre timer i smerte, og tanken gjorde mig glad. Klokken 21 var jeg næsten fuldt udvidet og havde haft presseveer i over tre timer. Jordemoderen masserede, trykkede og gjorde ved, og jeg fik at vide, at jeg skulle arbejde med mine veer. Jeg var afkræftet. Jeg fornemmede en uro hos de tilstedeværende på stuen. Der taltes om kejsersnit, og der blev ringet efter en læge. – Og ind kom X. Hun kiggede på mig med præcis det blik, der – allerede i konsultationerne – fik mig til at føle mig helt forkert. Hun undersøgte mig kort og sagde, at jeg bare skulle arbejde med. Holdet blev bedt om at arbejde videre, og hun vurderede ikke, at et kejsersnit var nødvendigt.\nKlokken blev 22, og der var igen vagtskifte – og jeg havde ikke født. Faktisk var tilstanden helt den samme, og jeg kunne mærke på den ellers kølige og måske meget professionelle jordemoder, at hun havde svært ved at forlade mig. Ind kom igen en ny jordemoder, der, helt som de to øvrige, blev usikker over, at min søn stod skævt og ikke helt nede i bækkenet. Faktisk stod han så højt oppe, at en sugekop ikke ville kunne nå ham. Min søn begyndte at blive dårlig, og jeg kunne ikke mere. Der konfereredes med X, og hun over-rulede fuldstændig jordemødrenes vurdering om, at et kejsersnit ville være den rigtige løsning. Det afgjorde hun helt uden at have undersøgt mig. Vi fik at vide af X, at en vaginal fødsel ville være det bedste for alle parter. Også selvom min søn stod skævt i bækkenet og var en meget stor baby. X sagde, at jeg jo også måtte tænke på, at der ville være ømhed efter et kejsersnit, og at jeg måske skulle ligge i sengen i to dage efter, hvorimod jeg efter en vaginal fødsel ville kunne komme op at gå med det samme.\nMin mand fortalte endnu en gang min og min families historie, men jeg fik bare at vide, at jeg skulle presse. Jeg pressede alt, hvad jeg kunne, og jeg kunne mærke, at noget var galt. Jeg kiggede skamfuldt ned ad mig selv og så til min frygt, at jeg lå i min egen afføring og blod – ret meget blod. Jeg følte mig ydmyget og rigtig krænket af situationen. En social- og sundhedshjælper gjorde rent efter mig. Min mand gik ud. Jeg fornemmede, at han græd. Min ellers så stærke mand kunne ikke mere. Jeg hørte ham fortælle jordemoderen, hvordan vi havde haft et noget ubehageligt forløb med X. Jordemoderen reagerede på det og kom lidt søgende tilbage til mig og spurgte mig om vores historie. Elektroden på min søn svingede ud. Nu skulle han ud! Jeg mærkede, hvordan alting føltes forkert. Helt forkert. Jeg lukkede øjnene og pressede – pressede alt, hvad jeg havde lært – kunne mærke, hvordan afføring og blod væltede ud af mig igen. Jeg lukkede øjnene og blev ved. Klokken 22.43 kom han ud.\nHan blev straks taget over og undersøgt, hvorefter han blev lagt hos mig. Jeg var høj af oplevelsen af ham på brystet og fornemmede faktisk ikke, at der fortsat var mange på stuen, før jeg blev hentet af en portør og kørt væk i meget hastig fart. På vej ned ad gangene blev jeg svimmel og havde svært ved at fokusere. Jeg fornemmede blot lysene, der kørte over mit hoved. En jordemoder kom løbende efter os og sagde et tal – pludselig var jeg på en operationsstue. Jeg var gået i stykker – helt i stykker indvendig og udvendig, fra for til bag. Det var en 4. grads bristning, og jeg havde mistet blod. Meget blod. Jeg blev opereret i tre timer. Midt om natten blev jeg genforenet med min søn og mand. Dagen efter kom X forbi os på sygehuset og fik kort sagt: “Ja, der kan du bare se, hvad jeg sagde – du kunne jo sagtens føde ham selv!” efterfulgt af et lille grin og et overbærende smil. Jeg var målløs og spurgte hende, om hun var klar over, at jeg var blevet opereret i tre timer efter fødslen, og at vores søn lå forkert. Hun smilede og sagde: “Ja, men han kom jo ud.”\nOg ja, han kom da ud, men her tre år efter har vi stadig problemer med vores sexliv, fordi jeg bristede så meget og efterfølgende blev opereret med meget arvæv til følge. Så jeg har både fysiske og psykiske ar efter fødselsforløbet. En vaginal fødsel er ikke bare automatisk lig med, at alt er gået godt. Jeg talte også med jordemoderen, som havde været meget påvirket af mit forløb, der var meget voldsomt, som hun sagde. Det var hende, der havde vurderet i løbet af fødslen, at et kejsersnit ville have været det rigtige valg at tage, både fordi min søn stod skævt, fordi han blev dårlig, og fordi jeg var så udmattet. Jordemoderens vurdering var jo som sagt blevet over-rulet af X, der ville have, at jeg bare skulle fortsætte. Hun var virkelig ked af forløbet, og selvom hun havde fri, sad hun hos mig og talte lidt med mig, spurgte til min søn og lignende. Jeg kunne godt mærke, at hun forsøgte at udvise mere omsorg for mig, end hun ville have gjort efter et normalt forløb.\nDen næste uge lå jeg med kateter og måtte nærmest bæres rundt. Jeg var altså ikke oppegående direkte efter den vaginale fødsel, som X ellers havde omtalt som værende én af de mange fordele ved at føde vaginalt frem for ved et kejsersnit i mit tilfælde. Jeg fik en masse materiale omkring bristninger af den kategori, jeg havde pådraget mig under fødslen. Efter en uge kom jeg hjem – træt og ked af det. Jeg havde svært ved at klare min søn og var taknemmelig for min mand, der arbejdede ihærdigt for at få familien til at hænge sammen. Jeg havde svært ved at holde på afføringen, og det gjorde gudsjammerligt ondt at skulle på toilettet. Såret blev ved at gå op, hver gang jeg var på toilettet. Jeg gik i stykker igen og igen. Jeg fandt på at fylde bind med vand og lægge dem i fryseren. Dem havde jeg så med mig, når jeg skulle på toilet for at dulme den værste smerte og stoppe blødningerne.\nDet var dog et stort problem for mig, da jeg kom tilbage på arbejde fem måneder efter, hvor jeg ikke kunne have bind liggende i fryseren, eller hvis jeg var væk hjemmefra, hvor jeg heller ikke kunne have frosne bind med. Ud over de fysiske smerter, der var forbundet med bristningen, så var der også de psykiske og mentale udfordringer.\nI dag er der udelukkende smerter i underlivet i forbindelse med vores sexliv – men det i sig selv er jo også en stor belastning for forholdet. To uger efter fødslen fik jeg en blødning, og min livmoder trak sig ikke sammen, som den skulle. Jeg blev advaret om, at operation kunne blive nødvendigt, men til alt held trak livmoderen sig sammen, efter\njeg fik medicin. Jeg skulle dog passe på mig selv og måtte ikke bære min søn. Han var ca. en måned, da jeg første gang kunne bære ham selv. Han var fire uger, før jeg kunne amme ham på grund af den morfin, jeg fik – fire uger er tabt. Amningen kom i øvrigt aldrig rigtigt i gang, men blev forsøgt som en form for styrkelse af relationen mellem min søn og mig.\nVed otteugersundersøgelsen ved min egen læge fortalte jeg, at fødslen havde været en rigtig dårlig oplevelse, men mere blev der ikke gjort ved det. Jeg havde selv rigtig svært ved at tale om det, og jeg føler også, at det har været meget tabubelagt at tale om – specielt hvor svært jeg har haft det med at skabe tilknytning til min søn. Jeg havde svært ved at forholde mig til min søn, og jeg kunne næsten ikke klare at have ham tæt på mig. Jeg vidste jo godt, at det ikke var normalt, men jeg kunne ikke se mig ud af det. Følelsesmæssigt kunne jeg ikke håndtere det. Min mand blev derfor den primære omsorgsperson for alle fire børn.\nVores hverdag kom til at dreje sig om rent praktiske ting, og det kunne jeg navigere i. Jeg kunne handle mig ud af de forskellige situationer i løbet af dagen. Men de naturlige “mor-ting” kunne jeg ikke rumme at udføre. Min mand vidste det godt, men vi kunne ikke få talt os ind på det, der gjorde ondt. Det var for smertefuldt at tage hul på. Derfor agerede vi bare i forhold til de dagligdags opgaver, og min mand tog mere og mere over i forhold til vores søn.\nI dag er min søn tre år og er fortsat mere fars dreng end mors dreng. Jeg har meget dårlig samvittighed og mange skrupler over, at min start som mor ikke var optimal. Da min søn blev fem måneder, startede jeg på arbejde igen. Vi fik en au pair derhjemme, som tog sig af vores søn. At komme tilbage til mit arbejde kunne jeg forholde mig til, og her havde jeg succes med det, jeg gjorde.\nDa vores søn var otte-ni måneder, gik det op for mig, hvorfor jeg ikke havde holdt mere barsel: Udadtil sagde jeg, at det var, fordi jeg gerne ville i gang med min nye stilling. At jeg jo havde fået en ret stor stilling i en ung alder, så jeg måtte i gang hurtigt. Men sandheden var, at jeg ikke kunne holde til at være sammen med min søn en hel dag. Trods det at dagen var delt ind i små bidder, hvor min mand klarede morgenen med børnene, og jeg herefter skulle være sammen med min søn i halvanden time, og så sov han i et godt stykke tid. Igen skulle jeg være sammen med ham i halvanden time, han kom derefter atter ud at sove, og så kom de store børn og min mand hjem og tog meget over i forhold til at lege og være sammen med vores søn. Så i virkeligheden var det jo ganske kort tid, jeg reelt var alene med ham. Og de første fem uger efter fødslen var min mand endda hjemme, og da vores søn var fire måneder, ankom vores au pair og blev sat ind i vores hverdag. Så reelt var jeg kun alene med ham tre og en halv måned, men det var næsten uoverskueligt for mig. Indtil for ganske kort tid siden kunne jeg ikke engang overskue at være alene med ham i bare en time. Det er dog blevet bedre, fordi jeg har tvunget mig selv ud i nogle situationer, hvor jeg har skullet være alene med ham.\nJeg var enormt grådlabil i min barsel, og jeg havde det egentlig bedst med, at min søn lå for sig selv. Selvfølgelig tog jeg ham op, hvis han græd – og jeg syntes, at han græd meget. Men den der nærhed og tæthed kunne jeg ikke håndtere. Jeg magtede ikke tilknytningen til mit eget barn. Så når jeg ikke kunne finde ud af at være mor, så kunne jeg da finde ud af at køre min karriere. Det blev min egen indre undskyldning for at starte på arbejde igen så forholdsvist hurtigt efter fødslen. Udadtil var folk meget benovede over, at jeg var så hurtigt i gang igen og bare kørte derudad. Jeg blev mere og mere bevidst om, at jeg manglede en relation til min søn. Når jeg sagde det højt, kunne omgivelserne ikke forstå det. “Du har da en relation til ham,” sagde de blot. Og ja, det havde jeg da også, men den dybde og nærhed og den dybe kærlighed jeg havde, men ikke kunne komme af med, blev jeg meget opmærksom på.\nJeg fik et tilbud om at komme ind til en jordemoder og tale om fødslen. Det var ikke et tilbud specielt rettet mod mig, men et tilbud som kommunen havde til kvinder, der havde født samme år som jeg. Jeg så det som en oplagt mulighed for at få talt om mit forløb, så jeg tog imod det. Det viste sig, at jeg skulle tale med en af de jordemødre, der havde været til stede under min fødsel. Dog var det ikke hende, der var der i selve situationen, da han blev født. Jeg åbnede op og fortalte, hvordan det havde været, og ikke mindst hvordan jeg havde det med min søn. Jordemoderen sagde, at hun godt kunne se, at det havde været et barskt forløb med store udfordringer – og at så måtte jeg jo se, hvordan jeg selv kunne finde ud af at gøre noget ved det. Hun havde ingen hjælpemuligheder eller yderligere tilbud til mig. Det var som at lukke Pandoras æske op: Jeg havde åbnet mig i løbet af de 45 minutter, det varede, men der var ikke noget, der kunne lindre og afslutte forløbet for mig igen på en god måde. Jeg vidste jo godt, jeg skulle have gjort noget ved det, men jeg vidste ikke, hvordan jeg skulle gribe det an. Hvor skulle jeg starte? Skulle jeg tage kontakt til en psykolog eller en terapeut, som kunne hjælpe mig med at løse mit problem?\nDet var stadig så tabubelagt for mig at skulle fortælle om, hvordan jeg i virkeligheden havde det med min søn, med fødslen og med belastningen heraf, at jeg ikke fik gjort mere ved det efter samtalen med jordemoderen. Jeg kunne ikke overskue at skulle tage initiativet selv, og desuden har jeg fået en grundlæggende mistillid til den del af vores sundhedssystem, som drejer sig om graviditet og fødsel. Jeg havde jo mange gange forsøgt at sige, hvordan jeg havde det undervejs i min graviditet. Og jeg oplevede kun at blive afvist og fejet af. Måske blev jeg misforstået, fordi jeg udadtil virkede så ressourcestærk. Men jeg synes jo, at jordemødrene og lægerne bør være kompetente nok til at se igennem overfladen og lytte til, hvad der virkelig bliver sagt med ord. Det kan ikke passe, at man er nødt til at sidde foran jordemoderen og græde hysterisk for at blive taget seriøst! Jeg savnede også at have haft mulighed for at tale om selve fødslen umiddelbart efter forløbet på sygehuset. Der var fokus på min søn og hans trivsel, men det faktum, at jeg var bristet fra ende til anden – og den ydmygelse jeg havde følt ved at ligge i min egen afføring og en masse blod – det var der på ingen måde opmærksomhed omkring. Tilsyneladende har ingen af de ni personaler, der var til stede på stuen\nunder fødslen, tænkt, at det måtte have været en voldsom hændelse for mig som fødende at opleve. Jo, måske har de tænkt det, men de har i hvert fald ikke efterfølgende håndteret det. Det kunne have været rart, hvis nogen allerede dengang havde talt med mig om det, talt med mig om operationen og hele det voldsomme forløb.\nDen anerkendelse, der er i at blive talt med og forstået, kunne have hjulpet mig rigtig meget, tror jeg. Det ville have givet mig en følelse af, at det ikke kun var mig, der oplevede hele forløbet som voldsomt og forkert. På intet tidspunkt fik vi noget at vide om, at der ville kunne komme en psykisk reaktion oven på fødselsforløbet. Der var ingen dialog om psykiske forhold overhovedet. Heller ikke min mand blev der spurgt til, selvom det var meget chokerende for ham at se mig have det så dårligt, mens jeg lå i mit eget blod og afføring. Det tog mig fem måneder, før jeg fysisk blev mig selv igen – bortset fra de fortsatte smerter i forbindelse med vores sexliv – og jeg er stadig ikke mig selv psykisk. Jeg har haft og har stadig rigtig mange flashbacks til fødselsforløbet, ligesom jeg har fået søvnproblemer, hvilket jeg ikke led af før fødslen. I starten var flashbacksene meget mareridtsagtige, og jeg brød sammen i gråd, når billederne trængte sig på. Nogle af billederne handler om blodet og afføringen, som jeg lå i, og som jeg følte som meget krænkende og grænseoverskridende. Andre billeder handler om situationen, hvor jordemødrene foreslår et kejsersnit, og X – via telefonen og uden overhovedet at have tilset mig – blankt afviser dem. Derudover har jeg sorte huller i min hukommelse, som gør mig ude af stand til at kommunikere fuldstændigt om hele forløbet. Selvom det indimellem lykkes mig at gemme forløbet helt væk, så ved jeg også, at når jeg taler om det, så bliver jeg svimmel, får hyletone i øret, rysteture og lignende reaktioner. Det kan gemmes, men på ingen måde glemmes.\nJeg ville i dag gerne have barn nummer to, men jeg tør og kan ikke. Jeg er panisk ræd for en graviditet, hvilket selvfølgelig sammen med de fysiske smerter påvirker vores samliv. På ingen måde kan jeg forholde mig til at skulle gå et lignende forløb igennem igen. Formentlig vil jeg få lov til at få et planlagt kejsersnit ved en eventuel ny fødsel, men eftersom jeg ikke kan få lovning på det og blive forsikret om, at det er 100 % sikkert, så tør jeg slet ikke at blive gravid. Jeg spurgte en jordemoder, men hun svarede, at det jo skulle undersøges og vurderes rent fysisk først. Da jeg efterfølgende spurgte, om de undersøgelser og vurderinger kunne laves på forhånd, kiggede hun på mig, som om jeg var åndssvag og svarede, at nej, det kunne der ikke blive tale om. Den udmelding er nok til, at jeg går i stå og ikke kan overskue at gå videre med mit ønske om et barn mere. Jeg tør ikke, for jeg véd, at der er stor risiko for ikke kun fysiske problemer, men sandelig også psykiske. Angsten, jeg havde dengang, vil jo være endnu større ved en ny graviditet og fødsel. Men fik jeg at vide, at det var 100 % sikkert, at jeg kunne få et planlagt kejsersnit, så ville jeg formentlig hurtigt gå i gang og forsøge at blive gravid. Det kan godt være, min tilstand bliver bedre, og at jeg får et godt forhold til min søn, men jeg kommer aldrig til at slippe fri af forløbet. Løbet er kørt i forhold til min søns start i livet. Jeg kan ikke gøre det om, og jeg kommer aldrig over det. Også om 10, 15 og 20 år vil jeg være rigtig ked af og bitter over forløbet, og jeg får sandsynligvis ikke flere børn på grund af det. Jeg tør ikke åbne for det og forsøge at bearbejde det, for jeg ved ikke, hvordan det vil blive håndteret. I det mindste ved jeg da, hvad jeg har nu, selvom det ikke er optimalt.\nEfterveerne - Den traumatiske fødsel\nOp mod en tredjedel af alle fødsler opleves som traumatiske af de fødende. Og 2-6 % af alle fødende udvikler PTSD (posttraumatisk stresssyndrom) som følge af traumatiske fødselsforløb.\nI Efterveerne – Den traumatiske fødsel fortæller kvinder med fødselstraumer ærligt om nederlaget ved en dårlig fødselsoplevelse, om tankerne og barselstiden efterfølgende, om ikke at turde få flere børn – og om at omgivelserne kan have svært ved at forstå, hvor traumatisk en fødsel kan være. Udenlandske og danske eksperter og terapeuter inden for området supplerer med deres viden om traumatiske fødsler, og der gives håndgribelige bud på, hvordan traumatiske fødsler og fødselsrelateret posttraumatisk stresssyndrom kan forebygges, imødekommes og behandles på en konstruktiv måde.\nLene Jørgensen (1974) arbejdede som folkeskolelærer i 10 år, indtil et traumatisk fødselsforløb resulterede i fødselsrelateret PTSD, som vendte op og ned på alt. Lene arbejder nu som forfatter, er gift med Kurt og mor til Julie.\nEr kejsersnit et livsstilsvalg?\n11.11.2011Liv & Sans\nVi svigter mødre, som har det svært efter fødslen\n01.06.2013Liv & Sans\nKristeligt dagblads kronik 1. juni 2013 Anette Marcher\nStore forskelle i brug af kejsersnit\n14.07.2014Liv & Sans\nNår det, der skulle være så smukt, ender som et traume\n14.02.2015Liv & Sjæl


BrainsBusiness : IKT i Vietnam\nVietnam er i stigende grad blevet en af Vestens foretrukne destinationer, når det gælder outsourcing. Det skyldes en ung og ambitiøs arbejdskraftressource, som arbejder hårdt for en efter vestlige normer særdeles konkurrencedygtig løn.\nDu kan læse mere om outsourcing i Vietnam på DanViet Consults hjemmeside.\nTil dette arrangement kan du høre om outsourcing muligheder i Vietnam.\nProgram09.0009.10 Velkommen09.1009.45 IKT i Vietnam - Outsourcing muligheder v/ Puk, DanViet Consult09.4510.15 Outsourcing i Vietnam v/ Nhat Anh, Direktør, VNASOFT\nNhat Anh vil dele ud af sin erfaring med outsourcing i Vietnam. VNASOFT fokuserer på iPhone og Android app udvikling10.1510.45 Outsourcing i Vietnam og Ukraine v/ Rasmus N. Andersen, Sales Director, Conscensia Rasmus vil dele ud af sin erfaring med outsourcing i Vietnam og Ukraine. Conscensias fokusområder ligger inden for SAS BI, Java og Microsoft10.45-11.15 Støttemuligheder i Danidas B2B program v/ Lars Siggaard Andersen, Konsulent, Andersen Consult11.1511.30 Supportmuligheder fra Væksthus Nordjylland v/ Bjarne Brodersen, Vækstkonsulent, Væksthus Nordjylland11.3011.40 Afslutning11.4012.30 Frokost og networking (vietnamesiske specialiteter)\nTid og stedDato: 7. juni 2011Tilmeldingsfrist: 2. juni 2011Tid: Klokken 9.00-12.30 (inkl frokost)Sted: NOVI, Niels Jernes Vej 10, Auditorium, 9220 Aalborg ØstArrangør: BrainsBusinessPris: Gratis deltagelse. Bemærk no-show gebyr DKK 300 ekskl. moms.Kontakt navn: BrainsBusiness ICTNORCOM, Anita B. M. KristensenKontakt e-mail: amk@ictnorcom.dk


Kick-off på stort bioethanolprojekt\nEUDP, som hører hjemme i Energistyrelsen, har via midler afsat på Finansloven, givet tilsagn om støtte på op til 9,8 millioner kroner til udvikling af forretningsplaner for en kommende bioethanolfabrik i Måbjerg mellem Holstebro og Struer.\nLokale forsyningsselskaber og DONG Energy, som sammen står bag Maabjerg Energy Concept, har tegnet diagrammer og regnet på tallene, siden man i august 2011 offentliggjorde planer om at etablere intet mindre end Verdens første fuldskala-fabrik til produktion af bioethanol baseret på halm.\nOg efter, at EUDP i december gav et forhåndstilsagn, kunne man altså onsdag fejre det officielle 'kick-off' på det mere detaljerede projektarbejde. Og der er grund til at være både glad og stolt, lyder det fra bestyrelsesformand for EUDP Torkil Bentzen:\n"Formålet med EUDP er at fremme en effektiv anvendelse af energi og bidrage til at gøre Danmark uafhængig af fossil energi i 2050. Derfor syntes vi også, at det lød spændende, da Maabjerg Energy Concept fremlagde tanker om både at producere fossilfrit brændsel til transport og blandt andet også at gøre varmeforsyningen i Holstebro og Struer helt fossilfri. Lykkes det, er der virkelig noget at være stolt af," siger Torkil Bentzen og tilføjer, at han glæder sig til at følge med i de løbende tilbagemeldinger fra projektet.\nStøtten fra EUDP udgør cirka en fjerdel af projektet samlede budget for den første fase. Formand for styregruppen i Maabjerg Energy Concept Jørgen Udby er meget tilfreds.\n"Vi betragter det som en blåstempling, og det er vi naturligvis stolte af. Det har også stor værdi for lokalsamfundet, som håber, at Maabjerg Energy Concept vil skabe en masse arbejdspladser," siger Jørgen Udby.\nMaabjerg Energy Concept møder første milepæl allerede i slutningen af april, hvor man afslutter den første store analyse, der skal vise, om de teknologiske og økonomiske ambitioner er bæredygtige. Hvis alt går vel, vil man allerede fra 2016 kunne producere op til 73 millioner liter bioethanol på årsbasis. Ethanol bruges typisk som tilsætningsstof i benzin for at gøre den mindre miljøbelastende.\nHvis planen for Maabjerg Energy Concept realiseres fuldt ud, er der tale om anlægsinvesteringer på over to milliarder kroner. Bioethanolfabrikken vil i mere end én forstand blive et nordvestjysk vartegn: På de første skitsetegninger strækker fabriksanlægget sig over en hel kilometer.\nJørgen Udby, Bestyrelsesformand i Maabjerg Energy Concept I/S, tlf. 51 58 73 10


Individuelle samtaler » ARBEJDSMILJØEksperten A/S\nVi tilbyder samtaler med medarbejdere eller ledere, der af en eller anden grund har brug for at bringe mere klarhed ind i arbejdslivet.\nEmner for et samtaleforløb\nEt samtaleforløb kan tage udgangspunkt i stress, worklife balance, mobning, organisatoriske udfordringer, karriereafklaring, eller problemer på hjemmefronten. Alle med det til fælles, at de gør, at det kan være svært at klare de dagligens udfordringer på sit arbejdet.\nVi mange stor erfaring med samtaler og afhængigt af emnet arbejder vi ud fra forkellige metoder.\nVores erfaring er, at dette giver klienten mulighed for at komme til bunds i problematikker og at der samtidig er tid til en dialog om mulige løsninger. Vores klienter oplever det som en stor lettelse, at der er tid nok til samtalen. Samtaler på ca.1,5 time – i stedet for de traditionelle 45 min – har desuden den fordel, at der sjældent er brug for særligt mange samtaler. Som regel aftaler vi et forløb på 3-5 gange, men oftest kan der skæres i antallet af samtaler fordi, der nås så meget pr. gang.\nFortrolighed og eventuelt ledelses involvering\nVi arbejder altid under tavshedspligt, men hvis klienten og psykologen sammen kommer frem til, at det kunne være en fordel at inddrage ledelsen, så gør vi gerne det hvis det viser sig at problemerne bunder i organisatoriske eller ledelsesmæssige forhold.\nTilbagemelding til organisationen, hvis ønskeligt\nI større organisationer har vi gode erfaringer med tilbagemeldinger til HR eller den øverste ledelse. Vi kan selvfølgelig ikke sige noget om samtalernes indhold, da dette jo er fortroligt, men det vi kan, er at vise et overblik over antallet af henvendelser fra de enkelte af organisationens afdelinger, og dermed give den øverste ledelse vigtig information i forhold til, om der er afdelinger, som har brug for særlig støtte og opmærksomhed.


Pleasure Stroker Onaniprodukt - tjek prisen her\nHjem / Butik / Universe / Pleasure Stroker Onaniprodukt\nVarenummer (SKU): 5060211961151 Kategorier: Billig Sexshop, Loving Joy, Mænd, Mærker, Onani Handjobs, Onaniprodukter, Pocket Pussy & Realistiske Vaginaer, Tilbud, Tilbud til Mænd, Universe\nPleasure Stroker er lavet i et blød real feel materiale, der smyger sig om dig og pirrer dig med sin indvendige struktur. … læs mere her\nNavn: Pleasure Stroker Onaniprodukt\nVare ID: 5060211961151\nPleasure Stroker Onaniprodukt fra LovingJoy\nVidste du, at sexlegetøj indgår naturligt i mere end halvdelen af alle parforhold i vores breddegarder. Når man gerne vil prøve noget nyt og samtidig være tryg, der er mange steder, man kan udfolde sig, men soveværelset er stadig det foretrukne sted. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, er der mange, der finder det de leder efter hos LovingJoy som leverer kvalitetsprodukter i den frække genre, fx denne Pleasure Stroker Onaniprodukt. Der er ingen grund til at være nervøs eller bange for at lave sin køb i shoppen, dem der pakker din pakke sørger for at den er neutralt pakket ind, så ingen kan se, hvad du har bestilt.\nPleasure Stroker Onaniprodukt puster liv i sexlivet\nPleasure Stroker Onaniprodukt er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i vores gruppe af varer Mænd,Mærker,Onaniprodukter,Universe,Tilbud til Mænd,Loving Joy,Tilbud,Onani Handjobs,Pocket Pussy & Realistiske Vaginaer,Billig Sexshop. Du får oven i købet hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Pleasure Stroker Onaniprodukt hos den populære shop Sinful.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, deriblandt også det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nPleasure Stroker Onaniprodukt og online fordele\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er betingelserne lidt gunstigere, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Derudover har du et meget større udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Når du handler online er du også fri for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nMange leder efter den billigste Pleasure Stroker Onaniprodukt på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud på produktet her: Gå til shop\n27 reviews for Pleasure Stroker Onaniprodukt\nVær den første til at anmelde “Pleasure Stroker Onaniprodukt” Annuller svar


Start dit eventyr i dag Hvad er hasardspil for noget? Når der bliver snakket om hasardspil, så er der mange, der forbinder det med casino spil. Det defineres nemlig som hasardspil også kaldet pengespilfordi det kategoriseres som uberegneligt. Casino spil er primært baseret på held, hvor du ikke har den helt store indflydelse på, om du vinder eller ej. Hasardspil defineres dog også som andet end casino spil: du kan fx spille på lotterier, som udelukkende er baseret på lodtrækning, der afgør, hvem der vinder.\nIndbetalingskravet er 60 kr. I pakken medfølger der desuden 9 turneringsbilletter. Samtlige forhold for poker kan findes på hjemmesiden. De fleste kampagner hos gælder foran casino og poker, men odds-sektionen plejer normalt også at køre med enkelte interessante kampagner. Et tilbagevendende tilbud ved sport er forhøjede odds på udvalgte kampe. Det bliver for omfattende at nævne alle casino- og pokertilbud ved her. Kort om sport I slutningen af tallet blev grundlagt af israelske iværksættere. Man fik hurtigt udviklet et godt varemærke og blev børsnoteret pr. London tilbage i , men det var først i , at Idræt blev lanceret som en selvstændig blad.\nQuicksPins mål er at udvikle høj fortrin slot spil, der skubber til grænserne for genren, og selvom det er en forholdsvis ny virksomhed, er det den friske, sprøde, unikke ideer plus passion play, der har gjort kompagni til et populært valg for på spillere. Holdet, der bestod af brancheveteraner fra både leverandører og operatører, medførte et skift i form af nyskabelse og kvalitet. Hurtig Spin AAA videofilm slots, der er fokuseret på objektet, stil, design, elegance, kunst, lydeffekter plus særlige egenskaber, der overstiger deres konkurrence og for deres hårde arbejde plus passion, udvikleren har tildelt sociale skuespil udbyder af året og Mobile Gaming Software Leverandør af Årets og omfattede priserne Innovation i RGN. Top Quickspin Spil Quick Spin har en knap spil portefølje, og med fokus på kvalitet, der er klassificeret. QuickSpin boutiqueen er henvendt til spillere, der tilbeder rige animationer, sofistikeret visuelle temaer, lydeffekter, farverig grafik og masser af skuespil som video slots. Quick Spin slots har en bred vifte af interessante og tankevækkende temaer. Nogle er designet baseret på historier fra vores barneår ligesom den store stygge ulv, Guldlok og de vilde bjørne og Beowulf, mens andre fokuserer på legender plus berømte romaner såsom De Tre Musketerer, og Treasure Island plus deres berømte og unikke tema spil såsom Syv Highs 7, Epic Journey og Second Strike nogle af de mest spillede spil spillet online. Mens de fleste software virksomheder i sin genre har en tendens til at skabe aldeles bred vifte af spil, ved hjælper af QuickSpin sin energi til at skabe veldesignede og tankevækkende spil, der er unikke og let kan identificeres ved navn og design. I øjeblikket er det meget mindre end man fleste, men det er klart, at den indsats, det har gjort indtil udvikling og mærkning af disse skuespil har haft en positiv effekt, fordi Quickspin navn er velkendt.