Suvarofs Felttog i Italien og Schweiz 1799 :: Krigsvidenskab.dk\nKrigshistorien er et teknisk Middel til at skole sig og udvide sin Horisont.\nA. W. Grev Suvarof-Rymnikski, Fyrst Italiiski, kejserlig og kongelig og kejserlig russisk Feltmarskal. 1729—1800.\nI. Indledning — Krigsskuepladserne.\nRussernes Fremtrængen til Wien og Elben har sat Sindene i Bevægelse. Det har da Interesse at kaste et B lik tilbage i Historien og genopfriske de Tider, da russiske Hære ligesom nu stod i H jertet a f Europa. Interesse, ja — men kan vi lære noget a f det? Hvad kan vi i Flyvemaskinernes, Kampvognenes og Atombombernes Tidsalder lære a f Zorndorf og Kulm ? Siger ikke en a f den nyere Krigskunsts Læremestre: »Al Gransken i Fortiden er værdiløs, hvis man ikke deraf kan uddrage Lære fo r Frem  tiden.« Og kan da al den gamle K rigshistorie have anden Mission end at være Underholdningslæ sning fo r nogle faa specielt interesserede ? Jo, Krigshistorien har en større Opgave, thi — som General Allerup ogsaa udtrykker det — »det er Krigshistorien, der er det Middel, man bruger til at udforske Krigens Væsen og derigennem skole sig selv i militær Tænkning.« Og det har vi alle Brug for.\nSiden Peter den Store har russiske Hære 7 Gange kæmpet paa mellemeuropæiske Valpladser, nemlig:\n— 1711—16 i Nordtyskland og Danmark (Den store nordiske K rig ).\n— 1758—62 i Østtyskland (Den preussiske Syvaarskrig).\n— 1799 i Italien, Schweiz og Holland (Den 2. K oalition).\n— 1805 i Østrig (Den 3. Koalition).\n— 1813—14 i Tyskland, Frankrig og Danmark (Befrielseskrigene).\n— 1849 i Ungarn (Den ungarske Opstand).\n— 1945 i Tyskland, Ungarn m. fl. (Den 2. Verdenskrig).\nDer er her set bort fra de Tilfæ lde — 1734, 1807 og 1914 til 15 — , da russiske Hære i Østpreussen og ved nedre Weichsel kæmpede ved Mellemeuropas Østgrænse. V i vil i det efterfølgende begrænse os til et enkelt a f de ovennævnte Felttog — ikke fordi de andre er mindre interessante — men fordi Begrænsning nu engang er nødvendig.\nV i befinder os i Aaret 1799. Bonaparte er Aaret fø r draget til Ægypten. Direktorialregeringen i Paris har begaaet en Række Overgreb, især i Italien ; og franske Tropper har under Paaskud a f at komme som Befriere besat det neutrale Schweiz, dog med Undtagelse a f den sydøstligste Kanton, Graubiinden, som til Beskyttelse har hidkaldt østrigske Tropper. Denne Voldspolitik har f'aaet England, Østrig, Rusland, Tyrkiet og Neapel til at slutte sig sammen i den 2. Koalition. Fo r Ruslands Vedkommende var det mærkeligt nok en saa ringe Ting som Franskmændenes Besættelse a f M alta (undervejs til Æ gypten), der fik Bægeret til at flyde over, idet Kejser Poul følte sig specielt kaldet til at beskytte Malteserriddernes Rettigheder.\nI Krigene mellem Frank rig og Ø strig finder man som Regel 2 Krigsskuepladser — Sydtyskland og Norditalien, skilt ved det neutrale Schweiz. Krigen i 1799 danner fo r saa vidt\nen Undtagelse, som Schweiz var inddraget i K rigen og dannede et tredie Operationsomraade. Sydtyskland kom i 1799 kun til at spille en underordnet Rolle, idet Franskmændene straks blev fordrevet derfra og derefter indskrænkede sig til Forsvar a f Rhinlinien fra Aars Munding over Basel mod Nord. Denne stærke defensive Linie kunde de holde med forholdsvis svage Kræ fter, idet de bl. a. raadede over alle Fæstningerne.\nSchweiz, der blev en Hovedkrigsskueplads, kan deles i Jurabjergene, »Mitteiland« og Alperne. Jurabjergene blev ikke egentlig Krigsskueplads, men spillede en Rolle ved at skille Franskmændene fra deres Basis. Da Fjenden var Herre i Sydtyskland, maatte Forbindelsen hovedsagelig ske gennem den smalle Passage ved Basel, hvorfor den franske Overgeneral under næsten hele Felttoget anvendte ret betydelige Styrker til Dækning heraf. Mittelland er den Højslette, som mellem Jurabjergene og Alperne strækker sig fra Genfersøen til Bodensøen i en Længde a f ca. 250 km, men kun med en Bredde a f 30— 50 km. Det er den til militæ re Operationer bedst egnede Del a f Schweiz, og vi vil da ogsaa faa at se, at den østligste Del a f Mitteiland — Egnen mellem Zürich, nedre Aar, Schaffhausen og Konstanz — bliver særlig omstridt. Overgangen fra Mitteiland til Alpelandet sker terrasseformet, og fo r det østlige Schweiz’ Vedkommende gennem Terrainet om de store Søer, Vierw aldstattersø, Ziirichsø og Walensø, til Kantonerne U ri og Glam s, der begge allerede er rene Alpeegne. Alpelandet om fatter langt den største Del a f Schweiz. Alperne har deres Centrum i St. Gotthardpartiet, H e rfra udspringer de 5 vigtigste Floder: Reuss, Rhinen, Tessin (Ticino), Rhone og Aar. De fire første, der til at begynde med har H ovedretningerne Nord, Øst, Syd og Vest, deler det schweiziske Alpeland i 4 store Bjergkæder: Giarner-, Bundner-, W alliserog Berneralperne. Om disse gælder som Helhed, at de vestligste og de sydligste er de højeste. Da im idlertid Krigsbegivenhederne i 1799 i Schweiz næsten udelukkende fandt Sted i og Øst fo r en Linie betegnet ved Tessin— St. Gotthard— Reuss— Vierwaldståttersøen-—Aars Udløb i Rhinen, kan vi her nøjes med at betragte de fire Kantoner Tessin, U ri, Glarus og Graubunden. De er alle fire Alpelande med Bjergkamme paa 2500— 4000 m Højde, idet de højeste Toppe findes i de østligste Biindneralper (Pz. Bernina 4052 m). Højeste Punkt i Glarneralperne findes derimod i den vestlige Del (Todi 3623 m, 4— 500 m højere end de højeste Toppe ved St. Gotthard). F ra Bundneralperne falder Terrainet ret stejlt ned mod N orditalien, hvorimod Overgangen fra Glarneralperne til M ittelland Vest fo r Bodensoen er mere jævn. I Alpelandet ligger Skovgrænsen ved 1500— 2000 m. Højder paa over 2500— 3000 m er dækket a f Gletschere (evig Sne). Mellem de to Grænser findes Sæterregionen. Dalene er ofte meget snævre; deres Bund ligger 1000— 2000 m under Kammene. Norditalien (se Skitse 2) blev ligesom Schweiz Hovedkrigsskueplads. Kampene kommer her navnlig til at foregaa langs Alpernes Fod i Overgangen mellem Bjerglandet og Posletten, hvor de norditalienske Søer i Forbindelse med de fra Nord til Syd strømmende B jerg floder — Adige, Adda, Ticino — danner naturlige Forsvarslinier. De senere Kampe foregaar især i Overgangen mellem Posletten,Apenninerne og de liguriske Alper. I Italien kommer de mange Fæ stninger og Citadeller — Mantua, Ferrara, Alessandria, Tortona, Genua, Tu rin m. fl. som fra Begyndelsen er paa franske Hænder, til at spille en betydelig Rolle. Da Franskmændene hurtigt kastes langt tilbage baade i Sydtyskland og i Norditalien, men til Tider er H errer over hele Schweiz, kommer sidstnævnte Land til at ligge som en dominerende, frem skudt Bastion. Derved opstaar Muligheder fo r gensidige Flankeangreb. Disse Muligheder begrænses dog i høj Grad — i Nord ved den naturlige Forsvarslinie, som Rhinen og Bodensøen danner — i Syd a f Vanskelighederne ved at føre store Troppestyrker, A rtille ri og T rain over de høje Pas og gennem de smalle Dale.\nVed Felttogets Begyndelse staar de to Modstandere paa den nordligste Krigsskueplads langt fra hinanden, Franskmændene ved Rhinen, Østrigerne Øst fo r Bodensøen. Paa den mellemste er Franskmændene H errer i Schweiz med Undtagelse a f Graubiinden, der er besat a f Østrigerne. I Italien staar de to Modstandere tæt overfor hinanden ved den sydlige Ende a f Gardasøen.\nDet bliver paa alle tre Krigsskuepladser Franskmændene, der tager Initiativet, idet Direktorialregeringen i M arts 1799 befaler sine Hære at gaa til Angreb.\nII. Felttoget i Norditalien.\nTil Overgeneral paa denne Krigsskueplads havde Ø strig selv udbedt sig den fra Tyrkerkrigene berømte, nu 70-aarige russiske General Suvarof. Tsaren skrev selv til den gamle Feltherre: »Suvarof trænger ikke til Laurbær, men Rusland trænger til Suvarof.« Im idlertid var hverken Generalen eller de russiske Tropper ankommet til Italien, da Franskmændene i Slutningen a f Marts gik til Angreb. Indtil videre førte den ældste Divisionsgeneral, den ostrigske General K ray v. Krajowa, Kommandoen over Hæren, der stod Sydost for Gardasøen ved Verona. Kray betegnes a f Clausewitz som en »kraftig, brav og beslutsom Mand«, til hvem Tropperne havde fuld Tillid . Hans Modstande]', General Scherer, gaar efter Direktorialregeringens Ordre til Angreb. Styrkerne er nogenlunde jævnbyrdige, og Kampene føres i de første Dage med skiftende Held, men ender med, at Østrigerne den 5. A p ril vinder en afgørende Sejr ved Magnano Sydvest fo r Verona. Det er her Krays personlige, energiske Ledelse, der sikrer Østrigerne Sejren. Kort efter ankommer den russiske Overgeneral med de første russiske Tropper, 17.000 Mand. Kejseren a f Ø strig havde udnævnt Suvarof til østrigsk Feltm arskal. Denne vilde dog ikke uden videre bøje sig fo r den a f det østrigske Hofkrigsraad udarbejdede Felttogsplan. Da im idlertid de østrigske Generaler rettede sig efter Hofkrigsraadets stadige Indblandinger, blev Suvarof tilsidst nødt til at gøre det samme fo r ikke at skabe Forvirring . Størstedelen — ca. 80 Procent — a f de Tropper, som i Italien kom til at kæmpe under den russiske Feltherre, var Østrigere, og da denne hid til kun havde kommanderet over Russere og paa tyrkiske og polske Krigsskuepladser, og da han var en Mand med mange Særhede]', var der Stof nok til Gnidning. Han begyndte saaledes med at lade sine russiske O fficerer lære de østrigske Tropper, hvorledes et Bajonetangreb skulde udføres. Selvfølgelig blev Sejrherrerne fra\nMagnano fornærmede. Da østrigske Tropper en Dag maatte marchere ad opblødte Veje, havde deres Chef, General Melas, ladet dem gøre Holdt paa Halvvejen. Suvarof, der trods sine 70 A a r ikke skaanede sig selv, lod derefter meddele: »Jeg hører, at man klager over, at Fodfolket faar vaade Fødder. Den, der er en Svækling, kan blive hjemme!« Det var en slem P ille at sluge fo r den gamle General Melas, som a f Hofkrigsraadet paa Gi und a f Svagelighed havde faaet Tilladelse til at køre i Vogn. General Scherer havde efter Nederlaget ved Magnano fø rt Resterne a f den franske Felthæ r bag Addafloden, men havde spredt sine 28.000 Mand over en Fron t paa 100 km, en Fe jl, som hans E fterfølger, General Moreau, ikke naaede at rette. Thi den 27. A p ril, Dagen efter Kommandoskiftet, angreb Suvarof med 52.000 Mand, gennembrød ved Cassano Franskmændenes Centrum og kastede Moreau tilbage til Egnen ved Alessandria med et Tab paa 12.000 Mand mod 5.000 hos de Allierede. Franskmændene holdt sig endnu i en Række Fæ stninger og Citadeller — Mantua, Alessandria, Tortona, Turin , Genua m. fl.— som maatte erobres, fø r de Allierede var H errer i Norditalien. I alt Fald maatte de indesluttes, og Hofkrigsraadet lagde her særlig Vægt paa Mantua, som General K rav skulde erobre. Man vidste ogsaa, at den franske General Macdonald, som med en Arm é paa ca. JO.OOO Mand havde staaet ved Neapel, var i Anmarch. Suvarof havde da efter Slaget ved Cassano Valget mellem at udnytte Tiden til enten at underlægge sig Norditalien ved at erobre (indeslutte) Fæ stningerne eller helt at fordrive Moreau, d. v. s. kaste ham tilbage over den franske Grænse, evt. indeslutte ham i Genua. Suvarof valgte det første; og han har her sandsynligvis i nogen Grad maattet bøje sig fo r Hofkrigsraadets K rav — i alt Fald er det netop paa dette Tidspunkt, Spliden mellem de Allierede tager sin Begyndelse.\nDen 25. M aj naar Macdonald Egnen Nord fo r Florens. Paa dette Tidspunkt staar Moreau ved Savigliano Syd fo r Turin , hvorfra han gennem de liguriske Alper vil trække sig tilbage til Rivieraen. De to franske Feltherrer, a f hvilke M oreau som den ældste har Overkommandoen, kan, da Genuabugten beherskes a f den franske Flaade, uden Vanskelighed forene deres Tropper ad Kystvejen, men foretrækker i Stedet den paa Skitse 2 viste Plan. Herefter skal Macdonald fra Egnen Nordvest fo r Florens støde frem over Appenninerne og bemægtige sig Modena og Parm a fo r derefter at rykke mod Nordvest med Direktion mod Piacenza. Denne Bevægelse vil Moreau støtte ved en Frem rykning over Genua— Novi, hvorefter de to Generaler vil forene deres Styrker ved Trebbiafloden. Forhandlingerne tog im idlertid Tid, og Moreau skulde først tilbage gennem de liguriske Alper. Macdonald blev derfor i 14 Dage staaende i Egnen ved Florens. Suvarof var blevet forstærket med 6.000 Russere og 15.000 Østrigere. Han raadede herefter ialt over 88.000 Mand, som den 8. Juni stod fordelt som vist paa Skitse 2. En M elding, som senere viste sig at være forkert, fortalte ham, at Moreau var blevet forstæ rket med 27.000 Mand fra Frankrig; og han regnede derfor med, at Moreau og Macdonald ialt kunde føre 60— 70.000 Mand imod ham. Foreløbig samlede han den størst mulige Styrke ved Alessandria. Foran Turin , hvis Fald ventedes hver Dag, efterlod han 8.000 Mand. Han sendte Befaling til K ray om at hæve Belejringen a f Mantua og marchere til Piacenza. Saaledes haabede den russiske Feltherre paa Slagmarken at kunne forene ca. 65.000 Mand og altsaa være sine Modstandere jævnbyrdig. Im idlertid vilde Hofkrigsraadet ikke opgive Mantua og sendte K ray en egenhændig Befaling fra Kejseren a f Ø strig til under ingen Omstændighed at hæve Belejringen a f denne Fæ stning — en Ordre, som den østrigske General ikke kunde andet end efterkomme. Skitse 2 viser begge Parters O pstilling den 8. Juni, Dagen fø r Macdonald rykker frem. Den 9. gaar denne i flere Kolonner over Apenninerne og sprænger den 12. i en Kamp ved Modena den a f K ray hertil detacherede Dækningsstyrke. Herefter svinger han mod Nordvest over Parm a mod Piacenza, hvor han efter Moreaus Befaling skal staa den 17. Juni, paa hvilken Dag Moreau selv vil være i Novi. Suvarof har den 12. samlet ca. 45.000 Mand ved Alessandria og Tortona, hvis Citadeller stadig holdes a f Franskmændene. Da hap erfarer, at Macdonald i Stedet fo r ad Kystvejen at forene sig med Moreau er rykket til Modena, ser han straks Chancen fo r at slaa de to Modstandere enkeltvis. Han efterlader derfor den østrigske General Bellegarde med 15.000 Mand med Befaling til at dække hans Ryg mod Moreau og rykker selv med de resterende ca. 80.000 mod Piacenza fo r at regne a f med Macdonald. Ved Trebbiafloden, hvor i sin Tid Hannibal sejrede over Romerne, støder de to Hære sammen i det tredages Slag den 17.— 19. Juni 1799. Styrkerne er omtrent iige: ca. 35.000 Russere og Østrigere (Suvarof, forstærket med General Otts D ivision) mod 37.000 Franskmænd (Macdonald, forstærket med Victors Division). Slaget ved Trebbia udvikler sig som et Rencontreslag mellem Floderne Tidone og Trebbia, efterhaanden som de to P a rter faar deres Styrker frem. A t skildre de mange skiftende Situationer og de med vekslende Held førte Kampe i det stærkt gennemskaarne, uoverskuelige Terrain vil føre fo r vidt. De fleste Sammenstød falder ud til de Allieredes Fo rdel, og om Aftenen den 19. er Franskmændene i udmattet T ilstand kastet tilbage over Trebbia. Macdonald beslutter derfor at tiltræde Tilbagetoget. Skønt Suvarof trues i Ryggen a f Moreau, der har drevet Bellegarde tilbage, beslutter han dog at regne grundigt a f med Macdonald. Han sætter derfor den 20. om Morgenen sin Hær an til en energisk Forfølgning, hvorved det lykkes ham at tilfø je Fjenden et meget stort Tab a f Fanger. Ialt mister Franskmændene i Dagene den 17.— 21. Juni ca. 16.000 Mand mod kun 6.000 paa allieret Side. M acdonald fører Resterne a f sin slagne Hær tilbage over Apenninerne og derfra ti! Genua, hvortil den ankommer den 17. Ju li i elendig Forfatning. E fte r Sejren ved Trebbia kunde Suvarof let have kastet Moreau ind i Genua eller tilbage over den franske Grænse, men han nøjes — vistnok efter direkte Ordre fra Kejseren a f Ø strig — med at dække Belejringen a f Fæ stninger og Citadeller, a f hvilke Tu rin falder den 20. Juni, Alessandria den 22. Ju li og Mantua den 28. Juli. Den russiske Feltherre kunde herefter trække bl. a. Krays Hovedstyrke til sig og i Egnen ved Alessandria raade over ca. 60.000 Mand, hvoraf dog en Del var bundet ved Belejringen a f Tortona. Franskmændene sendte Forstæ rkninger til Genua og begyndte i Vestalperne Opstillingen a f en ny Armé. General Joubert fik Kommandoen over Hæren ved Genua. Moreau skulde tage Kommandoen ved Rhinen, men befandt sig endnu ved Hæren, da Joubert i Dagene den 10.— 14. August rykkede frem til Novi, hvor han med 35.000 Mand indtog en noget udstrakt, men fra Naturens Haand meget stærk S tilling . Den franske General havde regnet med at kunne slaa Suvarof, inden K ray ankom fra Mantua. 1 Løbet a f den 14. blev han klar over Fejltagelsen, men indlod sig alligevel den følgende Dag i Kamp med sin overlegne Modstander.\nSlaget ved Novi den 15. August 1799 er vist paa Skitse 3. Franskmændene stod mellem Floderne Orba og Scrivia i de yderste nordlige Udløbere a f de liguriske Alper. Venstre Flø j under General Pérignon — 3 Divisioner, ca. 18.000\nMand — havde besat Højderne ved Pasturana og Nord derfor. Centrum og højre Flø j — 4 Divisioner, ca. 17.000 Mand — under General St. Cyr stod i to Grupper, nemlig 2 Divisioner ved og Vest fo r Novi og 2 Divisioner i Scriviadalen. A f disse holdt den ene, den kun 2.000 Mand stærke polske Division Dombrowski, Serravalle, som forsvaredes a f en østrigsk Bataillon, indesluttet. Det dominerende Monte Rotondo Sydøst fo r Novi synes kun at have været besat med svage Styrker. De Allieredes O pstilling fø r Slaget var om trent som vist paa Skitse 3 a. ouvarof havde helst leveret Slaget noget længere mod Nord, nede paa Sletten, hvor han kunde udnytte sit stærkt overlegne Rytteri. Da Franskmændene im idlertid den 14. b liver staaende, beslutter han at angribe den næste Dag fo r ikke at give Fjenden Tid til at sætte sig fast i den fra Naturens Haand meget stærke Stilling. V o rt Kendskab til hans Slagplan er meget mangelfuldt, men Sandsynligheden taler fo r følgende : Suvarof var klar over, at Franskmændene stod i 2 adskilte Grupper, og han har da villet tilfø je den vestligste, hvis Styrke han dog ikke kendte, et partielt Nederlag. General K ray faar derfor Befaling til ved Daggry at angribe Franskmændene ved Pasturana, hvor han støder sammen med General Pérignons 3 Divisioner. De to Modstandere er omtrent lige stærke -— ca. 18.000 Mand paa hver Side — og Kampen bølger med vekslende Held frem og tilbage fra Kl. 5 til 8. Her falder den franske Overgeneral Joubert, hvorefter Moreau tager Kommandoen. Im idlertid har Franskmændene indset Faren ved den store A fstand mellem deres to Grupper og den svage Besættelse a f Monte Rotondo. Divisionen W atrin har derfor faaet Befaling til fra Scriviadalen at rykke nærmere til Novi og bl. a. besætte Monte Rotondo. Da General K ray indser, at han ikke kan trænge igennem ved egne Kræ fter, anmoder han den russiske Avantgarde under General Bagration om Hjælp. Denne har Ordre til at vente, men da han ser, at Østrigerne er haardt trængt, rykker han Kl. ca. 9 frem mod Novi og den tilstødende Del a f den fjendtlige Stilling. Franskmændene er im idlertid her mindst lige saa stærke og staar i stærke og velforberedte S tillinger. Angrebet bliver derfor afslaaet. Bagration søger saa at omgaa No vi fra Øst, men netop paa dette Tidspunkt naar Divisionen W atrin frem og foretager — i Stedet fo r at besætte Monte Rotondo — et Modangreb mod Bagrations Flanke, hvorved denne kastes tilbage mod Nordvest. Nu rykker Suvarof selv frem med General Derfeldens 2 Divisioner og beordrer sam tidig K ray til at forny Angrebet. Derved lykkes det vel ikke at kaste Fjenden, men der tilvejebringes en vis Ligevægt, idet begge Parter nu har fø rt godt 30.000 Mand i Ilden. Der kæmpes i de næste Tim er til Kl. ca. 14 omtrent i den paa Skitse 3 b viste Fron t fra Pasturana til Nord fo r Novi, uden at der sker nogen væsentlig Forandring. Begge Parter er stærkt udmattede. Den, der først kan gribe ind med friske Tropper, har vundet Slaget — og det kan, da man fra fransk Side allerede har sat alt ind, kun blive de Allierede.\nSuvarof har Kl. 11 sendt Befaling baade til Melas og Rosenberg om at rykke til Hjælp. Melas, der er blevet underrettet om den kritiske Situation ved Novi, har allerede sat sig i March, inden han modtager Suvarofs Befaling. Skitse 3 b viser Retningen a f Melas’ Angreb. Det er klart, at Slaget dermed er uigenkaldeligt tabt fo r Franskmændene. Den russiske Feltherre har ved successiv Indsats a f sine K ræ fter opnaaet med jævnbyrdige Styrker at binde hele den fjendtlige Hær, og det Overskud a f Kræ fter, som han nu sætter ind, sikrer ham Sejren. H e rtil kommer, at Melas’ Angreb er sat an i den fo r Fjenden aller farligste Retning, mod Franskmændenes Tilbagetogslinie over Gavi. Det træder her tydeligt frem, hvilken Fe jl man fra fransk Side har begaaet ved ikke at sørge fo r en stærk Besættelse a f Monte Rotondo. Divisionen W atrin, der skulde have været anvendt hertil, er kastet ind i Kampen Nord fo r Novi og fastholdt her. Slutningen a f Slaget følger herefter egentlig a f sig selv. Kl. 14 naar Melas frem. Franskmændene søger i sidste Øjeblik at trække Divisionen W atrin tilbage fo r at danne en Fron t mod det nye Angreb, men kastes tilbage til Gavi, som det dog lykkes at holde, form entligt fo rdi Melas i Hovedsagen dirigerer sit Angreb i Retning mod — og Syd om Novi. Den franske højre Flø j slipper derved nogenlunde helskindet tilbage, hvorimod Katastrofen bryder ind over Resterne a f Centrum og venstre Flø j, der bliver oprevet og tildels taget til Fange. Blandt Fangerne er Generalerne Grouchy, Pérignon og Colli, a f hvilke den førstnævnte har faaet 6 Sabelhug, den anden 7, medens den sidstnævnte skal have været »helt sønderhugget«. Franskmændenes Tab beløber sig til ca. 10.000 Mand, hvoraf 3.000 Fanger, og desuden mistede de 37 Kanoner. De Allierede mistede ca. 8.000 Mand, hvoraf alene de 5.000 falder paa Krays Tropper. Slaget synes at være endt i alm indeligt Kaos, hvilket i Forbindelse med Troppernes Udmattelse har vanskeliggjort Forfølgelsen. General Rosenbergs Tropper naaede først V alpladsen Nord fo r Novi efter Mørkets Frembrud. Disse 10.000 Mand friske Tropper kunde have bevirket den franske Hærs totale Undergang, hvis de havde været hidkaldt i rette Tid og sat rig tig t ind. Nu maa man — i Betragtning a f den katastrofale Situation ved Melas’ Ankom st — sige, at Franskmandene slap relativt lempeligt; i hvert Fald er Tabet a f 3.000 Fanger og 37 Kanoner ikke imponerende. Derimod var det moralske Sammenbrud efter Slaget totalt, og det var en Hær i Opløsningstilstand, Moreau førte tilbage til Genua. H eri er der intet mærkeligt, thi det er nu engang den Skæbne, der rammer en Hær, som sætter alt paa eet K o rt og taber. En halv Snes Dage efter Slaget ved Novi faar Suvarof Befaling til med de russiske Tropper i Italien at marchere til Schweiz. General Melas bliver tilbage med de østrigske Tropper. Det lykkes denne at hævde Stillingen i Norditalien mod Franskmændenes fortsatte Generobringsforsøg, idet han sejrer i Slaget ved Genola den 4. November 1799. Først da Napoleon Aaret efter over St. S*. Bernhard er trængt ned paa Posletten, maa Melas vige i Slaget ved. Marengo den 14. Juni 1800 og rømme alt, hvad der er erobret siden Krays Sejr ved Magnano.\nKaster man et B lik tilbage paa Felttoget i Norditalien 1799, saa kan det ikke nægtes, at Russernes Krigsførelse i et og andet minder om »det tyrkiske Krigsteater, hvor Kampene hovedsagelig synes at have været fø rt med det Form aal at faa slaaet saa mange Mennesker ih jel som muligt.« Og selv om Clausewitz giver baade de østrigske og franske Hæ rførere (og blandt disse ikke mindst den senere Sejrherre ved Hohenlinden) en langt haardere K ritik end Suvarof, saa er det givet, at det ikke var gaaet saa godt fo r den russiske Hærfører, hvis han havde haft Bonaparte til Modstander. Suvarof havde ingen militæ rvidenskabelig Uddannelse. Han byggede udelukkende paa praktiske E rfa rin g e r fra sine mange Felttog i Forbindelse med sin medfødte sunde Fornu ft, sine ubestridelige Føreregenskaber og sin stærke Karakter. Men eet var at føre K rig mod Tyrkere og Polakker, et andet er at kæmpe mod Franskmænd, og da især i Revolutions- og Napoleonstiden, hvor den franske Hær i enhver Henseende indtog Førstepladsen. Slagene ved Trebbia og Novi blev leveret uden en paa forudgaaende Rekognoscering lagt Slagplan. Clausewitz fo rtæller følgende karakteristiske Træk: Fø r Slaget ved Cassano foreslaar Suvarofs Generalstabschef, den østrigske General Chasteler, at man først skal foretage en Rekognoscering, men Suvarof fe jer det til Side med Ordene: »Rekognosceringer, dem vil jeg ikke vide af; de bruges kun a f frygtsomme Folk til at avertere Fjenden om, at man kommer. Man kan altid træ ffe Fjenden, naar man vil. Kolonner, Bajonetter, blanke Vaaben, Angreb — det er mine Rekognosceringer!« Suvarof og hans Russere hørte ikke til de meget sk rivende, og vort Kendskab til K rigen i 1799 bygger derfor væsentligst paa østrigske og franske Kilder. Her var Østrigerne naturligvis interesserede i at frem stille det, som om den russiske Feltherre hovedsagelig havde Kray, Melas og Chasteler at takke fo r sine Resultater, og erkendes maa det, at han var vel tjent med dem alle tre, og at de østrigske Tropper i Norditalien kæmpede godt. Men Suvarof havde Egenskaber, som K ray og Melas, trods deres mange gode Sider, savnede eller ikke besad i tilsvarende Grad. Clausewitz sætter sikkert Tingene paa Plads, naar han siger: »Selv om Østrigerne under K ray ved Magnano havde vundet en Sejr, der tjente deres Vaaben til Æ re, saa vilde de ikke uden Suvarof havde vundet Slagene ved Cassano, Trebbia og Novi.« General Chasteler var en dygtig og taktfuld Generalstabschef, der havde netop de Kundskaber, som hans Chef manglede — han blev desværre haardt saaret foran Tortona — men ogsaa her siger Clausewitz med R ette: »Den mest fuld  komne Generalstab med de rigtigste Anskuelser og Principper giver ikke den udmærkede Fø ring a f en Armé, hvis den store Feltherres Sjæl mangler.« Denne Feltherresjæl har Suvarof, og den virker paa hans Underforere, ogsaa naar han ikke selv er tilstede. Derfor vover den ellers saa forsigtige Melas at optage den ulige Kamp ved Trebbia, og K ray holder, skønt til Tider meget haardt trængt, i Tim evis Stand ved Novi. Endelig er det værd at lægge Mærke til, at hvor Suvarof selv viser sig paa Valpladsen, der følger Sejren de Allierede, selv om de ikke netop er i Overtal.\nSom Anerkendelse for sine Sejre i Norditalien blev Suvarof udnævnt til »Fyrst Italiiski«.\nHistorie Militærhistorie Krigshistorie Schweiz Felttog Italien 1946 Årgang 1946


Faglig ledelse i praksis | lederliv\n- indsigter fra dagtilbudsområdet\nKvalitetsudvikling og evaluering, Læring og kompetenceudvikling, Professionelt lederskab, Pædagogisk ledelse\nHvad ved vi egentlig om faglig ledelse i praksis? Hvilke ledelseshandlinger skal man fokusere på, når man gerne vil udøve faglig ledelse, og hvorfor kan det være en god ide? Disse spørgsmål er omdrejningspunktet for indeværende artikel, som formidler resultaterne fra en litteraturgennemgang om faglig ledelse på dagtilbudsområdet, som VIVE har gennemført for Styrelsen for Undervisning og Kvalitet. I artiklen beskriver vi de konkrete ledelseshandlinger, som litteraturen fremhæver som betydningsfulde, når man bedriver faglig ledelse. Ligeledes beskriver vi, hvordan man kan systematisere og forstå handlingerne i relation til tre centrale temaer og syv tilhørende kerneelementer. Artiklen tager afsæt i ledelse på dagtilbudsområdet, men er relevant for alle, som ønsker at blive klogere på faglig ledelse i praksis.\n”Med en stærkere faglig ledelse er der basis for at skabe bedre resultater for borgerne for de givne ressourcer”. Sådan lyder et af budskaberne i en ny rapport fra Væksthus for Ledelse (2020). Og der er ingen tvivl om, at fokus på faglig ledelse er vokset i de seneste år (fx Ledelseskommissionen 2017; Grøn & Møller 2019; Væksthus for Ledelse 2020; Voxsted & Gottlieb 2019; Rennison & Andersen 2020). Det gælder både i forhold til at forstå, hvad faglig ledelse er (fx Rennison & Andersen 2020; Væksthus for Ledelse 2020), og hvad det kræver (fx Grøn & Møller 2019). Der findes imidlertid ganske lidt samlet viden om, hvordan faglig ledelse konkret udøves inden for et givent område, samt hvilken betydning udøvelsen af faglig ledelse egentlig har.\nVi forstår et kerneelement som en indsats, der består af en eller flere handlinger, som udløser mekanismer med en positiv virkning i en given kontekst. Eksempelvis kan lederens observation og feedback til medarbejderen (handlinger) medføre, at medarbejderen opnår ny viden og motivation samt ændrer praksis (mekanismer). Praksisændringen har en virkning i relation til den pædagogiske praksis og kan dermed have betydning for børnene. Kerneelementers virkning kan være afprøvet og dokumenteret på forskellig vis. Hovedparten af de kernelementer, som er identificeret i denne vidensopsamling, er udledt fra et eller flere studier, hvor de omtales som virksomme. Kerneelementerne er ikke testet i studier med eksperimentelle eller kvasi-eksperimentelle design.\nDer er en lang række forhold, som vedrører rammerne for udøvelsen af faglig ledelse. Den identificerede litteratur behandler særligt to ting, nemlig ledernes kompetencer for at udøve faglig ledelse samt forudsætningerne for at distribuere faglig ledelse til andre (se Lindeberg m.fl. 2021 for en uddybende beskrivelse). Det er i den forbindelse væsentligt at bemærke, at det vil være muligt for den formelle leder at distribuere arbejdet med de ledelseshandlinger, der præsenteres i artiklen til medarbejdere i dagtilbuddet. Det vil sige, at de præsenterede temaer og kerneelementer også er relevante i situationer, hvor lederen fastholder ansvaret for faglige ledelsesopgaver, men tager initiativ til at rammesætte, at de kan løses af andre (herunder typisk personer uden formelt ledelsesansvar).\nØvrige forhold spiller sandsynligvis også en rolle for rammerne for udøvelse af faglig ledelse (fx ledelsesspændet, distanceledelse, medarbejdernes kompetencer osv.), disse er blot ikke undersøgt i den identificerede litteratur.\nLitteraturgennemgangen inkluderer udelukkende studier, der\nomhandler faglig ledelse med direkte eller indirekte betydning for børn. Med indirekte mener vi via den pædagogiske praksis. Med betydning for børn mener vi ledelse med betydning for læringsmiljø, trivsel, læring, udvikling og dannelse\ner empirisk baserede. Dette med henblik på at sikre, at den tilvejebragte viden er funderet i en konkret udmøntet praksis, der allerede er høstet erfaringer med.\nfokuserer på ledelse bedrevet af ledere med et formelt ledelsesansvar for det pædagogiske personale\nfokuserer på den del af den faglige ledelse, der vedrører arbejdet i dagtilbuddet. Det vil sige ikke ledelsesopgaver i relation til eksterne samarbejdsparter og den kommunale ledelseskæde\nfalder inden for definerede inklusionskriterier vedrørende periode, geografi, sprog, kvalitet og formidling.\nLitteratursøgning bygger på en gennemgang af 1.614 studier fra dagtilbudsområdet og 952 studier fra det specialiserede børne- og ungeområde. I den endelige afrapportering er 70 studier fra dagtilbudsområdet og 3 studier fra det specialiserede børne- og ungeområde vurderet som relevante.\n(Se Lindeberg m.fl. 2021 for en detaljeret beskrivelse af undersøgelsens design og metode).\nDet teoretiske afsæt for litteraturgennemgangen om faglig ledelse\nSom afsæt for vores gennemgang af litteraturen har vi taget udgangspunkt i eksisterende teori om faglig ledelse. Dette har vi gjort for at skabe overblik og struktur over de studier, som er fremkommet via vores litteratursøgning om faglig ledelse på dagtilbudsområdet. Ud fra de gennemgåede studier har vi imidlertid også konkretiseret og tilpasset kategorierne i den eksisterende teori.\nEksisterende teori forstår faglig ledelse som en ledelsesadfærd, der er rettet mod den faglige kvalitet, hvor man både skal sikre en fælles forståelse af, hvad faglig kvalitet er, og understøtte, at opgaveløsningen lever op til denne forståelse (Grøn & Møller 2019). Helt konkret er vi inspireret af Lund (2020), der definerer faglig ledelse som ”lederens forsøg på at facilitere en fælles forståelse af professionel kvalitet og realisere dette i serviceleveringen”. Ifølge Lund (2020) indebærer faglig ledelse særligt tre ting:\n1) At skabe overensstemmelse mellem faglige normer (hvad vi på dagtilbudsområdet kan kalde det pædagogiske grundsyn) og organisatoriske mål. Dette indebærer at skabe en fælles forståelse af professionel kvalitet i organisationen, samt at sætte en klar retning for den professionelle indsats på en måde, så det understøtter de organisatoriske mål\n2) At udvikle faglig viden til at understøtte organisatorisk målopfyldelse.\n3) At aktivere faglige normer og viden i den professionelle praksis.\nSelvom vi har anvendt Lunds forståelse af faglig ledelse som et teoretisk afsæt for at skabe overblik og struktur over de studier, som er fremkommet via vores litteratursøgning, har vi også forholdt os åben til de fremsøgte studier og til de indsigter, som har vist sig her.\nDe temaer og kerneelementer, som vi præsenterer i artiklen, er således fremkommet i en vekselvirkning mellem Lunds teoretiske afsæt og en induktiv tilgang, hvor vi har konkretiseret og tilpasset kategorierne i forhold til de fremsøgte studier.\nDe endelige identificerede temaer og kerneelementer i artiklen, er illustreret nedenfor:\nFigur 1: Centrale temaer og kerneelementer identificeret i litteraturgennemgangen\nTema 1. Fastsætte en faglig retning\nAt fastsætte en faglig retning handler om lederens arbejde med at skabe en tydelig og eksplicit faglig retning for arbejdet i dagtilbuddet. Dette vedrører også lederens arbejde med at skabe overensstemmelse mellem de organisatoriske mål og det pædagogiske grundsyn i dagtilbuddet.\nMere specifikt handler temaet ”fastsætte en faglig retning” om arbejdet med at etablere en fælles forståelse blandt personalet af, hvad faglig kvalitet er, og om arbejdet med sikre, at det pædagogiske personale ved, hvordan den faglige retning relaterer sig til de daglige arbejdsopgaver.\nAt fastsætte en faglig retning består af to kerneelementer. For det første er det vigtigt, at lederen arbejder med at sikre en fælles forståelse af faglig kvalitet (kerneelement 1), og for det andet, at lederen arbejder med at konkretisere den faglige retning (kerneelement 2). I studierne fra litteraturgennemgangen ser vi to forskellige typer af eksempler på lederens arbejde med kerneelement 1. Her ser vi nemlig både eksempler på, at lederen selv rammesætter en forståelse af faglig kvalitet, og at lederen inddrager medarbejderne i værdi- og målfastsættelsen. Hvordan dette konkret sker, er uddybet i boks 2.\nKerneelement 1: Eksempler på handlinger i forbindelse med at sikre en fælles forståelse af faglig kvalitet\nLederen præsenterer egen forståelse af faglig kvalitet.\nLederen giver tydeligt udtryk for forventninger til det pædagogiske arbejde.\nLederen relaterer ny faglig indsats og mål til den lokale kontekst.\nLederen inddrager medarbejderne i fastsættelsen af værdier og mål.\nLederen inddrager medarbejderne i drøftelser om faglig retning i og på tværs af dagtilbud.\nEksempel på at lederen relaterer ny faglig indsats og mål til den lokale kontekst\nI et dansk studie fra litteraturgennemgangen beskrives, hvordan en dag-institutionsleder relaterer en ny kommunal indsats til en metode, som man gerne vil arbejde med i institutionen. Den nye kommunale indsats vedrører kommunal målstyring på dagtilbudsområdet. En udtalelse fra en pædagog viser, hvordan relateringen til den kendte metode skaber op-bakning til den kommunale indsats:\nPædagog: ”Vi ville gerne arbejde med Marte Meo igen […] og så kom [den nye indsats, red.] ind i billedet, og vores leder sagde, at det jo var en god mulighed [i forhold til vores planer om at anvende Marte Meo igen, red.]. Og så syntes alle, at det var en god mulighed” (Grøn, 2018; VIVEs oversættelse)\nSamlet set peger litteraturgennemgangen på, at arbejdet med at sikre en fælles forståelse af faglig kvalitet understøtter, at den faglige retning og de organisatoriske mål omsættes til konkret pædagogisk praksis. Desuden er der også flere studier, der peger på, at medinddragelse i målfastsættelsen skaber ejerskab og motivation hos det pædagogiske personale.\nI studierne fra litteraturgennemgangen ser vi også flere forskellige eksempler på handlinger i forbindelse med at konkretisere den faglige retning (kerneelement 2). Disse er uddybet i boks 3.\nKerneelement 2: Eksempler på handlinger i forbindelse med at konkretisere den faglige retning\nLederen ekspliciterer sammenhæng mellem faglige mål og pædagogisk praksis i forbindelse med pædagogiske drøftelser i personalegruppen.\nLederen inddrager medarbejderne i at udarbejde beskrivelser af, hvordan den faglige retning konkret kan omsættes til pædagogisk praksis.\nEt norsk studie giver eksempler på, hvordan den nationale rammeplan (der har paralleller til den pædagogiske lære-plan) omsættes til praksisbeskrivelser.\nDet er fx praksisbeskrivelser for ”voksenrollen”, ”god pæda-gogisk praksis ved måltid” og ”god pædagogisk praksis i garderoben”. Disse praksisbeskrivelser hænger fysisk i det pågældende dagtilbud. (Ljunggren et al., 2017)\nSamlet set peger litteraturgennemgangen på, at arbejdet med at konkretisere den faglige retning bidrager til, at den faglige retning omsættes til konkret pædagogisk praksis. Igen er der også flere studier, der peger på, at medinddragelse i konkretiseringen af målene skaber ejerskab hos det pædagogiske personale.\nTema 2: Indhente faglig viden\nIndhentning af faglig viden handler om den pædagogiske ledersarbejde med at indhente ny viden til dagtilbuddet og anvende den nye viden i den faglige udvikling. Det vedrører rammesætningen, præsentationen og delingen af ny faglig viden, og lederens forarbejde før – og forankring af – det pædagogiske personales deltagelse i kurser, tiltag og indsatser. Ligesom for det forrige tema, består udviklingen af faglig viden af to kerneelementer. For det første er det vigtigt, at lederen sikrer deling af ny faglig viden i dagtilbuddet (kerneelement 3), og for det andet, at lederen arbejder med at udvikle den faglige viden gennem kurser og indsatser (kerneelement 4).\nI studierne fra litteraturgennemgangen ser vi flere forskellige eksempler på handlinger i forbindelse med at dele faglig viden (kerneelement 3). Disse er uddybet i boks 4.\nKerneelement 3. Eksempler på handlinger i forbindelse med at dele faglig viden\nLederen præsenterer fagligt materiale for medarbejderne.\nLederen rammesætter, at det pædagogiske personale læser faglige tekster, som diskuteres i relation til egen praksis.\nLederen rammesætter, at det pædagogiske personale diskuterer cases med udgangspunkt i teori.\nLederen rammesætter, at nye begreber introduceres via faglige oplæg fra lederen eller andre medarbejdere.\nLederen rammesætter, at dialog og lærende samtaler sker ud fra forskellige forskningsbaserede samtalemodeller.\nI et svensk studie giver en leder denne beskrivelse af, hvordan faglig og teoretisk viden præsenteres og deles i en personalegruppe:\nVi benytter os af forskellige forskningsbaserede samtalemodeller og strukturer for dialog og læ-rende samtaler. [..] Vi introducerer nye begreber, som driver vores forståelse og praksis videre.\n(Nihlfors et al., 2017; VIVEs oversættelse)\nSamlet set peger litteraturgennemgangen på, at deling af ny viden i dagtilbud kan være med til at udvikle den pædagogiske praksis. Fagligt funderede samtaler kan understøtte udviklingen af fælles forståelser af begreber blandt det pædagogiske personale, og er væsentlige for, at begreberne kan anvendes i praksis.\nDer er to typer af handlinger forbundet til lederens arbejde med at udvikle den faglige viden gennem kurser og indsatser (kerneelement 4). Her har lederen nemlig både et forarbejde før det pædagogiske personales deltagelse i kurser, tiltag og indsatser, samt et arbejde med at forankre viden fra kurser, tiltag og indsatser i institutionen. Hvordan dette arbejde mere konkret sker, er uddybet i boks 5.\nKerneelement 4. Eksempler på handlinger i forbindelse med at udvikle den faglige viden gennem kurser og indsatser\nLederens forarbejde forud for kurser, tiltag og indsatser:\nLederen udarbejder statusanalyser og udpeger på den baggrund de områder, som institutionen vil prioritere i det videre udviklingsarbejde.\nLederen vurderer, om deltagelse i konkrete projekter kan bidrage til at etablere en fælles faglig retning for medarbejdergruppen.\nLederen vurderer dagtilbuddets behov for at styrke kompetencer inden for netop det område, som deltagelse i mulige projektet sigter på at udvikle.\nLederen knytter deltagelse i kurser til dagtilbuddets arbejde med et specifikt fokusområde for på den måde at opnå et fælles fagligt udgangspunkt for arbejdet.\nLederens forankring af viden fra kurser, tiltag og indsatser:\nLederen forventer og understøtter, at pædagoger deler viden fra kurser.\nLederen inddrager hele medarbejdergruppen, så ny viden forankres i hele dagtilbuddet\nI et norsk studie gives der eksempel på, hvordan der arbejdes med en ståstedsanalyse forud for deltagelsen i et konkret projekt. Her beskrev man institutionens udgangspunkt for projektet, målet for arbejdet, og hvad der skulle til, for at institutionen kunne bevæge sig i den ønskede retning. (Moen & Granrusten, 2019)\nSamlet set peger litteraturgennemgangen på, at det er en væsentlig opgave at sikre, at deltagelse i kurser, tiltag og indsatser baseres på konkrete overvejelser om udviklingsbehov og projekter, som sætter retning for medarbejdergruppen. I studierne betones arbejdet med at vidensdele og forankre viden fra kurser, tiltag og indsatser i hele organisationen. Her har det betydning, om lederen forventer og understøtter, at pædagoger deler den viden, de har fået på kurser.\nTema 3. Aktivering af faglig viden\nAktivering af den faglige viden handler om lederens arbejde med at sikre, at medarbejderne udfører deres opgaver med udgangspunkt i deres pædagogiske grundsyn og med aktivt brug af deres pædagogiske viden. Temaet består af tre kerneelementer, hvoraf to kerneelementer omhandler lederens involvering i eller facilitering af vejledning. Studierne giver anledning til en skelnen mellem organiserede og spontane former for vejledning. Organiserede former for vejledning er aftalt og afgrænset i tid og rum (kerneelement 5), mens spontane former for vejledning foregår løbende uden at være forud aftalte (kerneelement 6). Det sidste kerneelement vedrører lederens opbakning og engagement til og i det faglige arbejde (kerneelement 7).\nAktivering af den faglige viden handler om lederens arbejde med at sikre, at medarbejderne udfører deres opgaver med udgangspunkt i deres pædagogiske grundsyn og med aktivt brug af deres pædagogiske viden. Det handler i særdeleshed om lederens involvering i og facilitering af organiserede og spontane former for vejledning.\nI litteraturgennemgangen finder vi eksempler på tre forskellige typer af handlinger under organiseret vejledning (kerneelement 5). Lederen kan nemlig både selv være involveret i organiserede observationer og feedback, facilitere organiserede observationer og feedback og facilitere rum til refleksion og sparring. Hvordan dette sker er uddybet i boks 6.\nKerneelement 5. Eksempler på handlinger i forbindelse med organiseret vejledning\nLederens involvering i organiserede observationer og feedback:\nLederen foretager systematiske observationer og giver efterfølgende feedback.\nLederen foretager anmeldte tilsynsbesøg.\nLederens facilitering af organiserede observationer og feedback:\nLederen faciliterer organiserede kollegiale observationer og feedback,\nLederen faciliterer, at organiserede observationer og feedback foretages af eksterne konsulenter.\nLederens facilitering af rum til refleksion og sparring:\nLederen organiserer og faciliterer faglige møder, refleksionsgrupper og erfarings-deling.\nLederen faciliterer arbejdet med pædagogisk dokumentation for at stimulere til refleksion og diskussion.\nLederen udformer retningslinjer for faglige drøftelser på møder, som lederen ikke selv kan deltage i.\nLederen arbejder med at stimulere og opmuntre personalet til at handle og se tingene på nye måder, herunder at afprøve og evaluere nye faglige tilgange.\nNår lederen faciliterer organiserede ob-servationer og feedback, er det vigtigt, at det fortsat er lederen, der sætter den kollegiale vejledning i system, samt ram-mesætter og følger op på de vurderin-ger, som foretages af de eksterne konsulenter.\nNår lederen faciliterer rum til refleksion og spar-ring, sker dette særligt ved, at lederen organi-serer og faciliterer faglige møder, refleksions-grupper og erfaringsdeling. Det sker også ved, at lederen faciliterer brug af praksis-fortællinger, videoer, billeder, rollespil og andre former for pædagogisk dokumentation for at stimulere til refleksion og diskussion.\nSamlet set peger litteraturgennemgangen på, at lederens involvering i eller facilitering af organiserede observationer og feedback giver mulighed for at forbedre praksis. Det skyldes, at organiserede observationer og feedback bl.a. giver mulighed for at påpege forbedringspotentialer, og mulighed for, at den enkelte medarbejder kan trække på andres pædagogiske viden. Desuden kan lederens facilitering af rum til refleksion være en gavnlig måde, hvorpå man kan arbejde med at styrke organisatorisk læring og vidensudvikling i dagtilbud.\nI litteraturgennemgangen finder vi også eksempler på tre forskellige former for spontan vejledning (kerneelement 6). Lederen kan nemlig både selv være involveret i spontane observationer og feedback, kan være en spontan sparringspartner samt kan facilitere spontane observationer og feedback mellem kolleger. Hvordan dette sker er uddybet i boks 7.\nKerneelement 6. Eksempler på handlinger i forbindelse med spontan vejledning\nLederens involvering i spontane observationer og feedback:\nLederen foretager spontane observationer og feedback i forbindelse med, at lederen overværer den pædagogiske praksis (fx ved ”management by walking around”), eller ved at lederen selv deltager i udførelsen af det daglige pædagogiske arbejde (fx har timer på stuen).\nLederen foretager uanmeldte tilsynsbesøg.\nLederens som spontan sparringspartner:\nLederen deltager i uformelle samtaler med det pædagogiske personale om praksis.\nLederens facilitering af spontane observationer og feedback mellem kolleger:\nLederen faciliterer og rammesætter kollegiale spontane observationer og feedback, fx ved at sætte retningslinjer for, hvilken adfærd der skal gives feedback på.\nI et norsk studie gives eksempler på, hvordan en national rammeplan danner grundlag for lederes involvering i den uformelle observation. Her arbejder lederne med at synliggøre rammeplanens fagområder, temaer og værdier i det, medarbejderne gør, og der tales om tilstedeværelsen af disse i handlingen, mens handlingen foregår (Ljunggren et al., 2017). I studiet oplever medarbejdere, at lederens synliggørelse af rammeplanen er vigtig for kvaliteten i tilbuddet, og at arbejdet bliver mere interessant.\nSamlet set peger litteraturgennemgangen på, at lederens involvering i spontane observationer og feedback giver lederen en god mulighed for at observere, om den ønskede praksis rent faktisk implementeres i det daglige arbejde – samt mulighed for at følge op, hvis det ikke er tilfældet. Ligeledes fremhæves det positive i, at lederen kan tale om værdien i det, medarbejderne gør, mens handlingerne foregår. På samme vis kan de kollegiale spontane observationer og feedback både være med til at identificere uhensigtsmæssig adfærd, og skabe læring og udvikling. Fx ved at give eksempler på ønskede ændringer.\nDet sidste kerneelement handler om lederens opbakning og engagement til og i det faglige arbejde (kerneelement 7). Eksempler på handlinger under kerneelementet er opsummeret i boks 8.\nSamlet set peger studierne på, at lederens opbakning og engagement kan synliggøre lederens prioritering af bestemte aktiviteter, og kan indikere vigtigheden af disse.\nKerneelement 7. Eksempler på handlinger i forbindelse med lederens opbakning og engagement til og i det faglige arbejde\nLederen demonstrerer vigtigheden af specifikke aktiviteter ved fx at tage på de samme kurser som personalet, ved at komme med ideer til specifikke aktiviteter på personalemøder (fx relateret til den retning, man gerne vil i), og ved selv at deltage i aktiviteterne.\nLederen kommer med forslag til, hvordan man kan arbejde med prioriterede indsatser.\nDe temaer og kerneelementer, som præsenteres her, er udledt fra litteraturen om faglig ledelse på dagtilbudsområdet fra de sidste 10 år. De handlinger, som vi beskriver i artiklen, er derfor også eksempler på, hvordan der i de gennemgåede studier er arbejdet med kerneelementerne. Litteraturgennemgangen repræsenterer imidlertid ikke en udtømmende liste over kerneelementer, eller over mulige måder at arbejde med kerneelementerne på. Ligeledes skal det også bemærkes, at de tre temaer er tæt forbundne. Arbejdet og udviklingen af ét tema kan nemt få betydning for de øvrige. For eksempel kan indhentningen af ny faglig viden give nye indsigter og forståelser, som flytter på den fastsatte faglige retning.\nKarakteristisk for den fremsøgte litteratur er, at studierne om faglig ledelse for en stor del er teoretisk funderet, herunder en række håndbøger til ledere. I den endelig afrapportering har vi udelukkende inkluderet empiriske studier. Dette har vi gjort for at sikre, at den tilvejebragte viden er funderet i en konkret udmøntet praksis, der allerede er høstet erfaringer med. Af de empiriske studier er langt størstedelen kvalitative. Der er kun få studier, som anvender designs, der gør det muligt at undersøge effekten af forskellige handlinger. Litteraturkortlægningen viser således også, at vi har behov for mere viden om effekterne af de præsenterede kerneelementer og handlinger. Vi håber, at litteraturgennemgangen kan bidrage til overvejelser og diskussioner omkring, hvordan man kan arbejde mere systematisk med faglig ledelse.\nGrøn, C. L. H. (2018). Perceptions unfolded: managerial implementation in perception formation. International Journal of Public Sector Management, 31(6), 210-225.\nGrøn, C. H., & Møller, A. M. (2019). ”Faglig ledelse: Hvad er det? Og hvordan ser det ud i\npraksis?” Ledelse i Morgen – Tidsskrift for pædagogisk ledelse, 23(1).\nLedelseskommissionen. (2017). “Offentlige Ledere Og Ledelse Anno 2017 - Samlet Afrapportering Fra Ledelseskommissionens Spørgeskema.”\nLindeberg, N. H., Ladegaard, L. B., Nøhr, K & Larsen, K. S. (2021). ”Vidensopsamling om faglig ledelse på dagtilbudsområdet”. VIVE – Det nationale forsknings- og analysecenter for velfærd.\nLjunggren, B., Moen, K. H., Seland, M., Naper, L., Fagerholt, R. A., Leirset, E. og Gotvassli, K. Å. (2017). Barnehagens rammeplan mellom styring og skjønn - en kunnskapsstatus om implementering og gjennomføring med videre anbefalinger. Trondheim: Dronning Mauds Minne Høgskole for førskolelærerutdanning.\nLund, C. S. (2020). “Measuring Professional Development Leadership: Development and Validation of a Refined Scale”. Konferencepapir. EGPA 2020 Study Group III on Public Personnel\nMoen, K. H., & Granrusten, P. T. (2019). Eksterne forventninger til barnehagen som læringsarena for barn – konsekvenser for ledelse. In: Mørreaunet, S., Gotvassli, K., Moen, K. H., & Skogen, E. (ed.), Ledelse av en lærende barnehage. Bergen: Fagbokforlaget, 111-138.\nNihlfors, E., Johansson, O., & Steen, L. J. (2017). Förskolechefen, 2. uppl: En viktig länk i utbildningskedjan. Malmö: Gleerups Utbildning.\nRennison, B. W. B, & Andersen, F. B. (2020). ”Faglig ledelse 2.0 – bevæggrunde, begreber og basiselementer”. Lederliv.dk 30 august 2020. https://www.lederliv.dk/artikel/faglig-ledelse-20\nVoxsted, S. & Gottlieb, L. (2019). ”Faglig ledelse i Dagtilbud”. Forlaget Dafolo.\nVæksthus for Ledelse (2020). ”Fællestræk i faglig ledelse: Hvad karakteriserer faglig ledelse\npå tværs af opgavesøjler”? København. Væksthus for Ledelse.\nForsker, cand.scient.pol., ph.d\nVIVE, Det Nationale Forsknings-


Karrebæksminde Duatlon 2020\n25. maj 2019 kl.12:00:00\n17. marts 2020 kl.21:00:00\nVi har desværre i lyset af de seneste udmeldinger fra Regeringen, været nødsaget til at aflyse dette års Kbæk Duatlon.\nAlle der er tilmeldte er automatisk overført til 2021 eventen, som vi allerede nu kan melde ud vil ligge søndag d 25. april.\nDer er udendt mail til alle tilmeldte deltagere.\nKarrebæksminde Duatlon finder sted lørdag den 25. april 2020 og er den perfekte optakt for dig som skal deltage i Karrebæksminde Triatlon den 13. Juni 2020 eller skal teste formen af frem imod sæsonen 2020. Vi sørger for lækre ruter, musik, præmier og meget meget mere!\nRute Information og RaceGuide kan findes på hjemmesiden kbaektri.com\nFrem til 31. aug 2019 kl 23:59 eller max 50 pladser: 125 kr + administrationsgebyr\nFrem til 31. dec 2019 kl 23:59 eller samlet 150 pladser: 200 kr - administrationsgebyr\nFrem til 20. apr 2020 kl 23:59 : 275 kr + administrationsgebyr


Pandekager med citron - søde og lækre citronpandekager\nBrunch, Desserter, Fødselsdage, Opskrifter på kager\nPandekager med citron – søde og lækre pandekager med en mild smag af citron.\nHar du, ligesom vi har herhjemme, en svaghed for pandekager, kunne den her opskrift på citronpandekager være noget for dig. Det smager tæske godt og er blevet standard for mig altid at have en halv citron ved hånden, når jeg serverer pandekager for flokken herhjemme. Og det gør jeg. Ofte.\nDet smager helt formidabelt og tager lidt af den søde smag fra pandekagerne og gør dem mere friske, om man vil. Og følger du opskriften i de her pandekager med citron og kommer citronskal i får du nogle pandekager, som smager rigtig godt og lige får et anderledes twist end de sædvanlige pandekager. Vær opmærksom på ikke at komme den hvide del af citronskallen i dejen- den er bitter og gør intet godt for smagen. Den gule del derimod. Det smager godt.\nServeringsforslag til pandekager\nSom jeg skriver, bør du give det et forsøg at komme dråber af citronsaft over en færdige pandekage, har du ikke prøvet den udgave før. Det smager overraskende godt. Friske bær og en smule sukker er min favorit.\nOpskriften på pandekager med citron er næsten uden sukker, hvilket du så kan vælge at tilsætte ved servering. Sød sirup, for eksempel en god ahornsirup har aldrig generet nogen. Uh, det er godt.\nFlødeskum vendt med friske eller frosne(optøede) bær og en smule vanille er virkelig lækkert toppet på den færdige citronpandekage ved servering.\nen nem opskrift på de bedste pandekager med citron - mild og god smag\n100 gram smør(smeltet)\n1 stk. citron(skallen til dej og saften til servering)\nPIsk æg, sukker og mælk til luftigt.\nKom mel, vanille, citronskal(ikke den hvide hinde) og smeltet smør i og pisk til der ikke er klumper i.\nSteg hver pandekage - gerne så tynd som muligt- i lidt smør på mellemvarme i et par minutter. Pres citronsaft over ved servering - måske med lidt sukker.\nPandekage kage med hindbærskum, pandekager med mandelmælk, Klassiske pandekager med kærnemælk\nTak fordi du læste med. Det gør mig rigtig glad. Du er velkommen til at smide en kommentar eller sende stjerner efter opskriften. På den måde kan andre læsere se, at den er afprøvet og godkendt 🙂


Hvor højt kan skyer ligge? | illvid.dk\nSkyer ser ud, som om de ligger ret lavt. Er det altid tilfældet, eller findes der skyer i rummet?\nDe fleste skytyper ligger forholdsvis tæt på jorden. Men de såkaldte noctilucente (nattelysende) skyer ses 80 til 100 kilometer over jorden. Grænsen til rummet går pr. definition i 100 kilometers højde.\nSå vidt vides blev nocti-lucente skyer observeret første gang i 1885 af den engelske astronom T.W. Backhouse, og de har muligvis ikke eksisteret før. To år tidligere, i 1883, eksploderede vulkanen Krakatau i Indonesien, og aske blev kastet højt op i atmosfæren.\nNogle af partiklerne fra det voldsomme vulkanudbrud blev hængende og dannede de noctilucente skyer. Skyerne forsvandt ikke igen, og det menes at have en sammenhæng med den metan, der er sluppet ud i forbindelse med den industrielle revolution.\nI den øverste del af atmosfæren bliver metan omdannet til vanddamp, og det er med til at holde skyerne sammen. Det ser oven i købet ud til, at de breder sig.\nPå T.W. Backhouses tid kunne de noctilucente skyer kun ses nordligere end den 50. breddegrad, mens de i dag er observeret ned til den 40. breddegrad. Skyerne kan kun ses lige før solopgang og efter solnedgang, når Solen oplyser dem fra horisonten.\nHvad er perlemorsskyer?


Ristorante Al Castello, Teglio - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nBed and Breakfasts i Teglio\nFlyrejser til Teglio\nRestauranter i Teglio\nForslag til aktiviteter i Teglio\nBilleder af Teglio\nKort over Teglio\nAlle hoteller i Teglio Tilbud på hoteller i Teglio Billig rejse Teglio\n5-stjernede hoteller i Teglio\n4-stjernede hoteller i Teglio\n3-stjernede hoteller i Teglio\nTeglio Hoteller, som tillader kæledyr\nHoteller i nærheden af Palazzo Besta\nHoteller i nærheden af Torre de li beli miri\nHoteller i nærheden af Chiesa di Santa Eufemia\nHoteller i nærheden af Palasport di Teglio\nAlle restauranter i Teglio Restauranter i nærheden af Ristorante Al Castello\nPopulære køkkener i Teglio\nItaliensk restauranter i Teglio\nPizza restauranter i Teglio\nAlle aktiviteter i Teglio Aktiviteter i nærheden af Ristorante Al Castello\nEuropa›Italien›Lombardiet›Province of Sondrio›Teglio›Restauranter i Teglio› Ristorante Al Castello\n110 anmeldelser Nr. 7 af 19 Restauranter i Teglio Udmærkelsescertifikatet Italiensk, Pizza\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Via Carlo Besta 10, 23036 Teglio, Italien +39 (0) 342780305\nTeglio, Province of Sondrio 495 anmeldelser Ristorante San Pietro\nTeglio, Province of Sondrio 285 anmeldelser Reserver Ristorante Belandin\nTeglio, Province of Sondrio 205 anmeldelser Azienda Agrituristica Il Mulinel\nTeglio, Province of Sondrio 62 anmeldelser La galeda\nTeglio, Province of Sondrio 69 anmeldelser Ai tigli\nTeglio, Province of Sondrio 149 anmeldelser Mere Agriturismo Il Vecchio Torchio\nTeglio, Province of Sondrio 144 anmeldelser La Corna\nTeglio, Province of Sondrio 135 anmeldelser Agriturismo La Piana\nTeglio, Province of Sondrio 45 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Ristorante Al Castello Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Ristorante Al Castello, kiggede også på\nTeglio, Province of Sondrio Ai tigli\nTeglio, Province of Sondrio Alle restauranter I Teglio (19)\nHar du været i Ristorante Al Castello? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nVia Carlo Besta 10, 23036 Teglio, Italien Placering:\n+39 (0) 342780305\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Ristorante Al Castello og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Ristorante Al Castello og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Ristorante Al Castello Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 101 anmeldelser Base Valtellina Rafting\n23 anmeldelser Tenuta La Gatta\n22 anmeldelser Nino Negri\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 285 anmeldelser Ristorante San Pietro\n495 anmeldelser Ristorante Combolo\n149 anmeldelser Ai tigli


DAYS INN BY WYNDHAM SOCORRO (NM) - Hotel - anmeldelser - sammenligning af priser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Days Inn by Wyndham Socorro\nHoteller i nærheden af Capitol Bar\nHoteller i nærheden af New Mexico Tech Golf Course\nHoteller i nærheden af Harold's Southwestern Gifts\nHoteller i nærheden af New Mexico Tech Performing Arts Series\nRestauranter i nærheden af Days Inn by Wyndham Socorro\nAlle aktiviteter i Socorro\nAktiviteter i nærheden af Days Inn by Wyndham Socorro\nDays Inn by Wyndham Socorro anmeldelser\nSe alle 10 hoteller i Socorro\nNr. 9 af 10 hoteller i Socorro\nAlbuquerque International Lufthavn112 km\nSååå ( !) venligt personale!\nDa vi ankom, vi først havde et virkelig dejligt smalltalk med damen, Amy, arbejder i lobbyen. . Hun lærer tysk og vi er fra Tyskland, så vi havde mange ting at tale om. . . . Vi kunne virkelig godt lide den stemning af dette...motel . Værelserne er meget rene og udstyret med alt, hvad du behøver ( mikrobølgeovn, køleskab osv. ). Wifi er hurtigt og gratis. Morgenmad er inkluderet. Alt i alt: fantastisk værdi for pengene!Mere\nDet er et dejligt komfortabelt hotel. Ejerne er meget venlige og det er en stor værdi. Vil stærkt anbefale at bo her.\nSmeltet i New Mexico\nKlimaanlægget ikke tilstrækkelig til at køle værelser under denne varme. Skulle have aktiver klimaanlægget før check-in da vi ikke kunne tjekke ind før 14:00, poolen var meget beskidt og ikke nok stole\nLidt i alderen men stadig i god stand\nCheck - i specialist var super venlige og effektive. Dette er en ældre sted, men det er i meget god stand. Vi havde et ryger-værelse (efter eget valg) og det har ikke haft de vedhængende lugt af røg. Selve værelset var meget rent og sengen...meget behagelige. Morgenmaden var typisk, vafler, muffins, mælk, kaffe & appelsinjuice. Nød opholdet med undtagelse af den Wi - fi. Det var langsom, og jeg til at ringe til udbyderen direkte for at løse problemet. Inden for 15 minutter var det igen - der, og der løb godt.Mere\nEt af værelserne ikke har varmt vand og bruseren etage indeholder ikke vandet fra bruseren. Morgenmaden kunne være bedre. Servicen samt i receptionen. Da jeg checkede ind, var prisen var ikke den pris, som var på min kvittering e-mail, og når jeg så tjek den...næste dag, fik jeg at vide, at det er min fejl, når det var det faktisk en person i receptionen er fejl, at skolen ikke lever op til prisen i bekræftende e-mail.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende hos Days Inn by Wyndham Socorro.\n62 $ - 91 $ (Baseret på gennemsnitspriser for et standardværelse)\nsocorro days inndays inn socorro


Rovfugle flytter til storbyen - Dansk Ornitologisk Forening\nmandag 28. april 2014 Bemærk! Dette er en ældre nyhed!\nRovfugle dropper i stigende grad landlivet til fordel for en mere tjekket tilværelse som urban cool i byerne\nDen meget omtalte flugt fra land til by sker også i rovfuglenes verden.\nFor 40 år siden begyndte spurvehøgen at yngle i København. Nu er der op mod 50 par.\nMusvågen er netop begyndt at yngle tæt på storbyen i Utterslev Mose.\nVandrefalken, verdens hurtigste jæger, bor og jager fast i både Århus og København og kommer forhåbentlig til at yngle i kasser, som DOF har sat op.\nSE VIDEO: Vandrefalke får nye kasse på ølsilo\nTyske duehøge flytter til byen\nEndnu mere fart i urbaniseringen hos rovfugle er der i tyske storbyer tæt på Danmark.\nI Berlin yngler der nu omkring 100 par duehøge, lige så mange musvåger og flere par havørne, skriver bladet Fugle og Natur, der kommer til medlemmerne af DOF i disse dage.\nMasser af duer, krager og rotter – og næsten ingen forfølgelse. Hvorfor skulle rovfugle egentlig ikke foretrække livet i en hovedstad frem for de af og til barske vilkår i skovene?\n- Duehøgen er generelt i tilbagegang i Tyskland lige som i Danmark, men i storbyerne Berlin og Hamborg er situationen helt modsat, siger Ole Friis Larsen, hovedbestyrelsesmedlem i Dansk Ornitologisk Forening og bosat i Berlin i perioder.\n- Tyske ornitologer siger spøgefuldt, at duehøgen er lettest at kende på, at man aldrig ser den. Men sådan er det ikke i metropoler som Berlin og Hamborg, hvor masser af rovfugle har droppet landlivets trængsler til fordel for en mere tjekket tilværelse som urban cool, siger den danske ornitolog.\n- Bestanden ude på landet er halveret de seneste 20 år. Ornitologer i rovfuglebeskyttelsesgrupper finder jævnligt giftdræbte duehøge og ulovlige fælder i skovene, men ikke i Berlin. Millionbyen er derfor blevet et fristed for rovfugle.\n- Bestanden af duehøge er vokset fra ganske få par i 1970’erne til nu omkring 100 par. Efterhånden er alle byens skove, parker, kirkegårde, godsbaneterræner og øde industriområder besat af duehøge og andre rovfugle. Nye par etablerer sig nu i træer i baggårdshaver og grønne områder mellem store boligblokke, fortæller Ole Friis Larsen.\nDuehøg tager duer og krager i byen\nDuehøgen er en stor, kraftig rovfugl med et vingefang på op til 130 centimeter.\nDen er en dygtig jæger og kan tage bytte op til fasanstørrelse. Trods fredning sker der stadig ulovlig bekæmpelse af duehøge, både i Tyskland og Danmark, men i storbyerne kan den imponerende rovfugl altså finde fred.\nDe kommende år vil vise, om udviklingen i tyske storbyer fortsætter i Danmark.\nDet vil i så fald betyde, at de talrige duer, råger, krager og skader i byerne bliver udsat for naturlig bekæmpelse.\nDe er nemlig duehøgens foretrukne byttefugle i storbyerne.\nOle Friis Larsen, 40918071\nBiolog Knud Flensted, DOF, 21242275


Strik til baby -\nStrik til babyer er et af de mest spændende slags strikkeprojekter. Fra hatte og babysokker til babytæpper og trøjer, så har de små brug for lidt af det hele … og du kan drage fordel af alle disse vidunderlige strikkemønstre ved at bladre gennem disse babystrikkeopskrifter!\nHvis du strikker til en nyfødt, kan du lave en sød hue med Drops Garn mønstret, eller du kan strikke en blød og varm babyjakke fra Mayflower. Der er noget til enhver lejlighed i denne guide til strikkeopskrifter til babyer.\nUanset om du er interesseret i at lave et par babystøvler, strikhue, strikket sweater, blødt babytæppe eller noget derimellem, har vi noget til dig. Mulighederne er uendelige, når det kommer til disse flotte strikkemønstre til babystrik.\nInspiration til babystrik\nSkøn lille babykjole i lækkert babyuld\nBabykjole – Viking Garn nr. k1509-03\nHent den gratis opskift her\nAnbefalet garn (fra Strikkes.dk): Viking Garn – Baby uld nr. 300 & Baby uld nr. 307\nLækker babydragt i naturfarver med knapper\nBabydragt – Viking Garn nr. 1509-23\nHent den gratis opskrift her\nAnbefalet garn (fra Strikkes.dk): Viking Garn – Babyuld nr. 302 og babyuld nr. 308.\nFlotte knapper med tekst\n16 kr hos Strikkes.dk\nLækre strikkede babysokker\nHold babyens fødder varme med disse flotte strikkede babysokker. Fra enkel og traditionel til sjov og pyntet, så er der lækre strikkeopskrifter til babyer til alles smag og færdighedsniveau!\nDisse babystrikkemønstre hjælper dig med at holde din lilles tæer varme og glade. Desuden er strikkede babysokker gode gaver til babyshowers og dåb.\nSkønne baby strikhuer\nDet er ikke svært at holde babyens hoved og ører varme med en yndig baby strik hue. Disse behagelige huer er beskyttende, stilfulde og lette at strikke!\nFordi disse strikkede babyhue mønstre er så små, kan du lave dem relativt hurtigt og have et væld af muligheder til din baby. Eller skab disse baby huer som flotte gaver til venner og familie!\nBaby strik cardigan & bluser\nHvorfor fortsætte med at købe babybluser? Med lidt øvelse kan du lave flotte og bløde hjemmelavede bluser.\nUanset hvilken strikkeopskrift til baby du vælger, er din lille sikker på at gå med stil i disse strikkede babytrøjer. Strikkede babytrøjer er en fantastisk måde at holde den lille varm på i de køligere måneder.\nBabystrik til sæt\nHvad kan være bedre end et sød matchende sæt til den lille ny? Disse baby strikkemønstre spænder fra det traditionelle desing til det sjove mønstre på huer og vanter.\nDen sødeste del ved babysæt er, at du får et par baby strikkemønstre fra samme tema uden at skulle lede nettet igennem. Du vil elske de sæt, du kan finde i løsopskrifter eller kataloger, og disse strikkeopskrifter til babyer vil virkelig stå tidens prøve.\nLækre og bløde strikkede babytæpper\nLav noget varmtog lunt som babyen kan putte sig med ved at strikke et baby strik tæppe. Strikkede babytæpper er de gaver, babyen aldrig vil vokse ud af, og vil både se godt ud i børnehaven og holde ham eller hende varm, veltilpas og føle sig beskyttet om natten. Disse strikede tæpper kan endda blive familiearvestykker, der videreføres fra generation til generation.\nAt vælge det rigtige garn til babystrik er en vigtig beslutning. Heldigvis har vi laver forarbejdet for dig.\nTo af de vigtigste faktorer i garn til strikkede babymønstre er blødhed og vaskbarhed.\nEn babys hud er meget følsom, så du vil sikre dig at du behandler den så forsigtigt som muligt. Babyer er også tilbøjelige til at vride sig, spilde, kaste opog mange andre ting, så en vaskbar genstand der kan vaskes i maskinen, er det mest praktiske for dig som forælder.\nFør du foretager et køb, skal du være opmærksom på garnmærket. Hvis et garn er mærket uld, skal det også være superwash, da superwash uld er blevet behandlet for at gøre dem maskinvaskbare. En fin merinould er et godt valg til babystrik mønstre på grund af dets blødhed.\nHvis du er på udkig efter et garn med akryl, bomuld eller anden plantefiber skal du være sikker på, at den er blød nok til babyens følsomme hud. Derudover kan fibre som mohair og alpaca føles godt mod din hud, men de kan let irritere en baby og ikke være egnet til maskinvask.\nDen bedste måde at vide, om garnet du bruger er velegnet til babystrik, er at teste det på din egen hud. Gnid forsigtigt garnet mod indersiden af dit håndled eller under din nakke (begge følsomme områder) og se, hvordan det føles mod din hud. Føles det blødt og behageligt? Så er det sandsynligvis et godt valg til en lille baby.\nStrik til babyer – Tips og tricks\nDer er nogle enkle tips og tricks, du bør overveje når du strikker til babyer.\nType garn: Som nævnt ovenfor er det vigtigt at tænke over blødhed, holdbarhed og maskinevaskeegenskaber for det garn du vælger til babystrik. Generelt er bomuld og vaskbar uld sandsynligvis dine bedste valg.\nKonstruktion: Du skal overveje brugervenlighed og sikkerhedsproblemer inden du afslutter et strikkeprojekt. For eksempel skal en baby bluse naturligvis kunne komme over hovedet på en baby. Derudover skal du undgå mønstre, der har lange bånd på grund af den mulige kvælningsfare, og hvis der bruges knapper skal de sys på meget sikkert. For at undgå enhver mulighed for, at babyen trækker knappen ud og sluger den, kan du overveje at bruge en lynlås i stedet. Projekter, der har snore eller har mange små huller, kan potentielt være en sikkerhedsrisiko.\nFunktion: Inden du begynder på et strikket babymønster, skal du bruge et minut på at beslutte, om det du vil lave er beregnet til daglig brug eller er beregnet til at være en mere dyrebar ting. Hvis du laver noget, der skal bruges dag ud og dag ind, er det endnu vigtigere at vælge en maskinvaskbar fiber der holder godt. Er det noget der skal gå fra generation til generation, kan du vælge en mere dyrebar slags garn, da den ikke skal vaskes og bruges så ofte.\nFarve: Du kan naturligvis antage, at forældre vil have blå ting til deres søn og lyserøde ting til deres datter, men mange mennesker vender sig væk fra disse klichéer og stereotyper. Andre kender måske ikke barnets køn før det er født. Som et resultat er det en god ide at tale med forældrene, før du begynder dit strikkeprojekt for at sikre, at den eller de farver du har valgt, passer til forældrenes præferencer.


Dainese Ergon Hjelm | Produkter 2020\nDainese Ergon Hjelm\nVideo: Купил ЭКИПИРОВКУ от DAINESE (Oktober 2020).\nDe fleste mennesker ville erkende, at Arai og Shoei er tophunde på markedet for motorcykelhjelm. Med låg, der sætter standarden for komfort, holdbarhed, finish og kvalitet, skal du spørge dig selv: Er der plads i den sjældne atmosfære på 400 dollars hjelme til en anden producent? Nå, nu er der et nyt barn på blokken der muskler ind på handlingen. Så sikre på, at de er på deres produkt, at du ikke finder deres navn noget sted på hjelmen. Forud for det måske det mest øjeblikkeligt anerkendte logo inden for motorcykelvæddeløb, er der ikke brug for nogen bogstaver for at identificere denne hjelm som tilhørende den Dainese stal af motorcykeltøj.\nDainese har været i racerbranchen i mere end 20 år, selvom du ville være hårdt presset for at vide, at den kiggede på GP-fotos fra 70'erne. Der var nogle ret usikre bogstaver langs benene på nogle få sponsorerede ryttere, men intet der virkelig fandt øjet. Pludselig i 1983 begyndte en ung amerikaner at vinde praktiserende læger, og han bar denne kæmpe djævelens hovedlogo bredden på bagsiden af læderne. Freddie Spencer og Dainese havde markeret sig. Siden da har Dainese kombineret unik stil og styrke i deres læderdragter, hvilket gør store fremskridt med anvendelsen af kropsrustning for at yde beskyttelse mod crashskade.\nNå, nu er der et nyt barn på blokken der muskler ind på handlingen.\nSiden siden har føjet støvler og handsker til deres tøjlinie, flytter Dainese nu ind i hjelme med Ergon-serien. Der er tre bemærkelsesværdige egenskaber ved den nye model: vægt, støj og styling. Mangel på de første to, masser af den tredje.\nEn kritisk komponent i en hjelms komfort og sikkerhed ligger i dens vægt. Anvendelsen af nye kompositmaterialer i de sidste par år har resulteret i en betydelig reduktion i hjelmassen sammenlignet med traditionelle glasfiber- og polycarbonatskaller. Ergon bruger carbon / kevlar-kompositfibre i den vævede skal på hjelmen, der er lamineret uden for formen. Det hævdes, at denne unikke proces øger styrke og reducerer vægten, det bedste fra begge verdener inden for hjelmdesign. På 1.230 gram er dette en af de letteste hjelmer på markedet. Byggeri udføres for Dainese af et firma i Taiwan, der også forsyner luftfartsindustrien, så deres proces har en stamtavle. Fløjlsfor, kindpuder og visirsystem er fremstillet og samlet i Italien.\nNogle smarte design er gået ind i hjelmen med det formål at forbedre både aerodynamik og reduktion af vindstøj. Et unikt venturi-system, der bruges til at ventilere hjelmen, fungerer via små plastikflapper på visirets drejeplader, der glider åbne for at afsløre huller, der fører ind i hjelmens kerne. Vind, der passerer over disse åbne klapper, giver en venturi-effekt, der suger kold luft gennem hjelmen.\nDainese's fantastiske race-replikaer\nDainese's system ser ud til at fungere ganske godt, skønt der opnås mindre afkøling end det, der fandtes med f.eks. En Arai Quantums udluftning. En stor forbedring med Ergon-serien er imidlertid niveauet for vindstøj. Dette er en alvorligt stille hjelm. Meget mere støjsvag end Araien, der har udluftning og visir sidepods, der fanger vind eksplosion.\nErgon'en kan bæres i lange ture uden ørepropper, noget der ikke kunne gøres med Arai.\nEt par måneder med mundpuckering er påkrævet, før Ergongs tunge kindepuder støber til ansigtets konturer, men giver en fremragende pasform, når den først er brækket i. En separat næseskjold leveres til direkte åndedræt væk fra visiret og er vigtigt udstyr, som hjelmen har en tendens til at tåge meget let. Der er et klemme på to positioner på hjelmens underkæbe, der kan åbne visiret for lidt frisk luft, men det er ikke helt effektivt og er vanskeligt at finde med en handsket hånd. Dette ser ud til at være den eneste fejl med et ellers fremragende design.\nErgongs grafik er simpelthen fantastisk, som man kan forvente, når man kommer fra Drudi, airbrushens konge. Drudi har designet grafik til verdensomspændende ryttere i de sidste fem år. Han blev bestilt af Dainese til at oprette Belzebu-linjen, der findes på hjelmen og andet Dainese-tøj. Med spolerne fra en pigtråd, gaffelhale, der skifter frem og tilbage, forstærkes det lidt uhyggelige billede af Daineses djævellogo for at skabe en luft af mild trussel. Brugt med et sort visir finder du bilchauffører, der trækker, så snart du fylder bagspejlet. Magi.\nErgon Belzebu fås i sort, gul og hvid. De, der leder efter mindre opmærksomhed, kan vælge et udvalg af almindelige og metalliske solide farver. Der er også et mere abstrakt grafisk design kaldet Rock, som emblemerer Daineses navn over hjelmen.\nDainese har skabt en hjelm, der kombinerer innovativt design med den nyeste teknologi og afslutter pakken med hovedvendende grafik. Hvordan kan de fejle, selvom hjelmen koster 400 dollars?


Single København mænd der er interesseret i bdsm Dating, SM Dating\nSingle København Mænd Der Er Interesseret I Bdsm Dating\nEr du på udkig efter København mænd? Søg gennem de nyeste medlemmer nedenfor og mød din ideelle match. Start en samtale og arranger en date i denne uge. Vores hjemmeside har hundredvis af medlemmer der leder efter en date med nogen ligesom dig! Opret din 100% gratis konto her\nJeg har leget med at blive domineret, og elsker en stærk kvinder der sidder på mit ansigt i timevis. Jeg er en smidig, gut med frisk på lidt af hvert.\nHey jeg er en ung fyr på 18 år som gerne vil af med sin mødom med pige/kvinde som har erfaring hvor jeg vil være din slave og jeg skal gøre alt hvad du siger om det er at tage pige tøj på eller om jeg skal slikke hele din krop ren eller hvad du ønsker (vil bare ikke har noget op i røven men kan...\nUng fyr søger domina\nHej hej tak for kigget:) Jeg søger en fræk og sød pige/kvinde som har nogle frække lyster i tankerne som hun gerne vil have udlevet, idet at jeg selv har en del;) Tænder på at finde og rykke grænser, så hvis du ligeledes er frisk på det, så hold dig endelig ikke tilbage......\nKvinden ER Gudindende\nJeg er en varm, inderlig, klog og omsorgsfuld mand, som altid har drømt om at prøve underkastelse, men som aldrig har prøvet det før. Nu skal det være! Jeg vil rigtig gerne bruges :-)\nErfaren sub s. d-quinde\nHej, jeg er en erfaren sub-fyr (ikke masochist, hvilket dog ikke udelukker smerte-nydelse). Jeg søger en D-diva, der har lyst til at holde mig som sit legetøj efter behov. Fortsættes...\nUndersåt og undermåler...\nUndersåt og undermåler søger en gudinde at tilbede\nJeg er 58/185/88 & 21 cm, slank, meget maskulin. Er total submissiv. Søger aldeles underkastelse og vil tilbede og forgude. Søger ydmygelsen, fornedrelsen og nedværdigelsen. Kan fuldstændig ydmyges og hånes. Jeg lystre adlyder uden tøven. Behandles som det laveste af det laveste. intet er for...\nHej Jeg er en frisk fyr i fyrrerne, som har dyrket SM i mange år, ca 20 år, både privat, samt hos proffer. Jeg er helt klart M`er og til det meget hårde SM, særlig CBT og trampling med høje hæle, som jeg har dyrket en del\nMaskulin sporty slave\nJeg er en sporty maskulin slave på 31 år fra indre København som søger en herskerinde til 24-7 master-slaveforhold. Nøgleord er dominans, tvang, opdragelse, ydmygelse, bondage, sm, pisk\nSøger lady for tpe\nRelaterede interesser: BDSM,\tFantasi,\tSex,\tCBT\nKøbenhavn lesbiske kvinder


Corona giver nyt perspektiv - Bæredygtigt Landbrug\nCorona giver nyt perspektiv\nAf ekstern skribent | 3. april 2020\nNej, den stabile fødevareforsyning skyldes ikke kun en stor indsats fra supermarkedskæderne og deres ansatte – understreger Maskinbladets chefredaktør\nI den almindelige politiske debat har der igennem flere år været mange, som har givet udtryk for, at landbrug i Danmark nærmest er et overflødigt erhverv – ja, der har i visse kredse udviklet sig en forestilling om, at landbruget nærmest er et skadeligt erhverv, som det vil være bedst for både økonomi og natur at slippe helt af med i den moderne udgave, som erhvervet har udviklet sig til.\nDet er synspunkter, som har været særligt stærke i kredse på stenbroen, hvor man over en kop café latte er verdensmestre i at forestille sig en hel masse om sammenhænge i verden uden at være belastet af faktuel viden og praktisk erfaring.\nMåske har nogen nu fået øjnene op?\nDesværre hjælpes erkendelsen ikke voldsomt på vej af politikerne, som på pressemøde efter pressemøde giver indtryk af, at en stabil fødevareforsyning skyldes en stor indsats fra supermarkedskæder og deres ansatte. I bedste fald ser vi en reportage fra et slagteri eller et mejeri, som i sandhed også yder en formidabel indsats.\nUden landmændene gik det ikke\nDet er selvfølgelig også rigtigt, at fødevarevirksomhedernes ansatte og de ansatte i supermarkederne udgør centrale hjul i fødevareforsyningen til danskerne.\nInden fødevarerne når frem i butikkerne, er der ydet en stor indsats af primærproducenterne – og deres leverandører.\nHvert eneste tandhjul er vigtigt\n(Indlægget har også været bragt som leder i Maskinbladet, du kan se onlineudgaven via linket HER. Skribenten har givet tilladelse til, at teksten gengives på Bæredygtigt Landbrugs hjemmeside).\n1 kommentar til “Corona giver nyt perspektiv”\n5. april 2020 kl. 13:11\nGad vide hvad hr Rasmus Dalsgaard regner med at få ud af sin nedladende generalisering om byboere? Fedter han for arbejdsgiver med hans café latte og stenbro hentydninger.\nDet er svært at forestille sig at de der levere fødevare til byboere syntes at det er i orden at svine deres kunder til.\nHan fortsætter: “Og mon ikke den skarpeste del af landbrugsmodstanderne nu erkender, at landbrugserhvervet spiller en helt central rolle i forsyningssikkerheden?”\nDe der først nu erkender landbrugserhvervet spiller en helt central rolle i forsyningssikkerheden hører slet ikke til blandt de skarpeste, så dem kan vi roligt se bort fra.\nHvordan kan nogen forestille sig være landbrugsmodstandere! Hvad bliver det næste? modstander af vejrtrækning.\nMon ikke hr Dalsgaard, forhåbentlig uforvarende, begår en reductio ad absurdum og ser modstand mod naturstridig industrialiseret kemi og medicinforbrugende produktionsformer som generel modstand mod fødevareproduktion.\nDe seneste årtier har stadig flere forbrugere vist deres utilfredshed med den øgede mængde gift der spredes på markerne, og medicin der burde være reserveret mennesker, men i stedet i store mængder hældes i raske dyr der er spærret inde i tusindvis, i stalde der samtidig fungere som virus og bakterie udklækningsanstalter, udelukkende for at sænke kiloprisen marginalt.\nDer er intet håb om at hverken nutiden eller eftertiden nogensinde vil takke landbruget for at risikere den generelle sundhed til gengæld for noget så usselt.


Hvad er en ikke-grundlæggende industri?\nGrundlæggende og ikke-basale er de to brede branchekategorier. Grundlæggende industrier består af små og store virksomheder, der primært sælger til eksterne kunder. Ikke-basale industrier består primært af små virksomheder, der sælger til lokale kunder, herunder grundlæggende og ikke-basale virksomheder. Eksempler på grundlæggende virksomheder omfatter store fremstillings- og mineselskaber, mens ikke-basale virksomheder omfatter spisesteder, servicevirksomheder, små konsulentfirmaer og nærbutikker.\nIfølge en beskrivelse af økonomisk basis teori offentliggjort på webstedet for Florida State University Department of Urban og Regional Planning, er grundlæggende industrier kritiske for økonomisk udvikling, fordi de bringer indtægter fra eksterne kunder og støtter de ikke-basale virksomheder. Økonomisk styrke påvirker beskæftigelse, statsbudgetter, investeringer i den private sektor og byplanlægning. For eksempel vil et amt med kun ikke-basale industrier sandsynligvis mærke virkningerne af en økonomisk nedtur, som f.eks. Nedsat beskæftigelse og befolkning.\nBasismultiplikatoren - forholdet mellem den samlede beskæftigelse og den grundlæggende industrielle beskæftigelse - er en måde at estimere den ikke-basale og grundlæggende beskæftigelse i en region. For eksempel, hvis en bilfabrik - der sælger størstedelen af sin produktion uden for værtslandet - beskæftiger 10.000 ud af en samlet beskæftigelse på 25.000, er multiplikatoren 25.000 divideret med 10.000 eller 2, 5. Med andre ord understøtter hvert enkelt industrivirksomhed yderligere 1, 5 ikke-basale job, for 2, 5 job. For en autoanlæg kan disse ikke-basale job være hos nye og brugte bilforhandlere, kropsbutikker og reservedelsleverandører. Regioner med flere industrielle virksomheder har sandsynligvis høj multiplikatorer.\nAntagelses- og placeringskvotientmetoderne er to fælles måder at analysere den grundlæggende og ikke-basale beskæftigelse i en region. Forudsætningsmetoden forudsætter, at visse industrier altid er grundlæggende - som f.eks. Fremstillings- og føderalsektoren - og at alle andre industrier er ikke-basale. Placeringskvotientteknikken gør ikke en sådan antagelse. Det bestemmer niveauet for grundlæggende og ikke-grundlæggende beskæftigelse ved at sammenligne en lokal økonomi med en større referenceøkonomi, som en statslig eller national økonomi. Placeringskvotienten for hver branche er forholdet mellem to forhold: tælleren er forholdet mellem den lokale erhvervslivs beskæftigelse og den samlede lokale beskæftigelse, og nævneren er forholdet mellem referenceøkonomiens beskæftigelse i industrien og den samlede beskæftigelse. En placeringskvotient på mindre end eller lig med 1, 0 indebærer, at beskæftigelsen i branchen er fuldstændig ikke-basisk, mens et hvilket som helst antal større end 1, 0 indebærer et vist niveau af grundindustriens beskæftigelse.\nVirksomheder og regeringer har brug for skøn over økonomisk vækst og befolkningstendenser for at forberede budgetter og planlægge kapitalinvesteringer. For eksempel kan en region med overvejende ikke-basale industrier se, at beboere forlader for at søge arbejde andetsteds. Omvendt vil en region med en ny olie- og gasminedrift sandsynligvis opleve en befolkningsboom. En simpel metode til fremskrivninger er at anvende konstant-share projection-tilgangen, som forudsætter konstante forhold for økonomisk aktivitet. For eksempel, hvis et amts nuværende ikke-basale erhvervsliv er 5 procent af statens ikke-basale beskæftigelse, forbliver denne procentdel konstant i løbet af de næste fem år og længere.


NYT: Lille fremgang i industriproduktionen i juni - Danmarks Statistik\nLille fremgang i industriproduktionen i juni\nIndustriens produktion og omsætning juni 2018\nMed en stigning på 0,3 pct. gik den samlede industriproduktion lidt frem fra maj til juni. Stigningen kom efter et fald i maj på 1,1 pct. og en stigning i april på 1,3 pct. I perioden april-juni steg industriproduktionen samlet set med 0,6 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder, og fortsætter dermed den stigende trend. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.\nIndustriproduktionen steg i tre ud af tolv branchegrupper i juni\nKun i branchegrupperne maskinindustri, medicinalindustri og møbler og anden industri var der stigninger i produktionen fra maj til juni. Disse branchegrupper vægter tilsammen 47,1 pct i det samlede produktionsindeks og opvejer faldet i de øvrige branchegrupper. Størst var faldet i branchegruppen transportmiddelindustri med 13,0 pct. Dette fald kan tilskrives et højt niveau i maj måned. Sammenlignes industriproduktionen i april-juni med januar-marts var der en stigning i syv ud af de tolv branchegrupper, der samlet vægter 66,8 pct.\nIndustriens samlede omsætning faldt 0,7 pct. fra maj til juni, men lå i april-juni 3,4 pct. over de foregående tre måneder. Eksportmarkedsomsætningen faldt 0,1 pct. i juni, og hjemmemarkedsomsætningen faldt 1,8 pct. Mellemproduktindustri var den sektor med størst tilbagegang i juni på 2,5 pct. Alle tal for omsætning er målt i løbende priser og korrigeret for normale sæsonudsving.\nIndustriens produktion og omsætning, sæsonkorrigeret. Juni 2018\nIndustriens produktion, sæsonkorrigeret. Juni 2018\n7. august 2018 - Nr. 299\nNæste udgivelse: 7. september 2018


Tænk karriereudvikling bredere, hvis du vil motivere dine medarbejdere | New Stories\nTænk karriereudvikling bredere, hvis du vil motivere dine medarbejdere\n15. august 2018 af Hanne V. Moltke\nDialog, Karriere +6\tDialog, Karriere, Karrieudvikling, Ledelse, ledelsesudvikling, Medarbejdersamtaler, medarbejderudvikling, MUS\nMange organisationer møder deres medarbejderes tanker om karriereudvikling med et system af få og stive karriereveje. Og mange organisationer gør sig for få bevidste tanker om, hvad de selv og medarbejderne betragter som udvikling.\nFaktisk ligger der en stor værdi og motivationsfaktor for den enkelte medarbejder i en mere nuanceret og individuel snak om karriere og udvikling.\nSå hvordan lykkes vi med at tænke karriere og udvikling bredere – med det formål at bevare motivationen hos medarbejderne?\nDet giver god mening at starte med at få et begreb som karriere på plads. For i begrebets oprindelige betydning gemmer der sig en god forklaring på, hvorfor vi er opdraget til at tænke karriere og karriereudvikling relativt smalt.\nKarriere er afledt af det latinske ord for væddeløbsbane\nKarriere er afledt af det latinske ord carraria, som betyder væddeløbsbane, og det har sat sig i den gængse forståelse af begrebet – som et ræs, hvor det gælder om at komme først eller længst i arbejdslivet. Mange forbinder karriere med avancement, fra ét trin til det næste. Som et skridt op ad karrierestigen.\nMange organisationers arbejde med medarbejderudvikling og karriereveje er ofte for ”klodset” i forhold til de mangfoldige ønsker, der findes hos medarbejderne.\nI mange (særligt større) organisationer bliver det til få, fast udstukne karriereveje: Fra menig medarbejder kan man enten blive faglig leder eller projektleder, man kan gå specialistvejen, eller man kan gå ledervejen. Og udvikling kommer hurtigt til at handle om at udstyre medarbejderen med de relevante ’bæreraketter’ for hurtigst muligt at komme op på det øverst mulige trin på stigen.\nOfte bliver samtaler om karriereveje kondenseret i MUS-samtalen, hvor ’karrieremål’ fastsættes, og der gives tilbud om relevante kurser og efteruddannelser. Men det afspejler bare ikke den virkelighed, som manges arbejdsliv udfolder sig i…\nUdvikling på arbejdspladsen er en firkantet kliché\nAlle vil gerne udvikle sig. Men ordet udvikling (og karriereudvikling) er desværre blevet nærmest synonymt med en enkelt vej – ledervejen. Mange organisationers arbejde med karriereveje er alt for ”klodset” i forhold til de mangfoldige ønsker, der findes hos medarbejdere.\nEt mere nuanceret syn på karriereveje er også med til at kvalificere MUS-samtalen og gøre det til en motiverende dialog, hvor medarbejderen føler sig set og hørt.\nHvordan nuancerer man medarbejderudvikling?\nMan kan blive en del klogere ved at sætte sig ind i de teorier, der findes om karriere og medarbejderudvikling gennem historien. Det kan ruske op i den lidt stive tankegang om, at karriere og udvikling på arbejdspladsen går i en bestemt retning – og det kan ikke mindst vitalisere MUS-samtalen, hvis man bruger sin viden om forskellige syn på karriereveje i MUS-samtalen.\nEt match mellem jobfunktion og person\nVisse teorier arbejder ud fra tanken om, at der kan skabes et match mellem jobfunktion og person. Disse teorier arbejder også ud fra tanken om, at nogen eksperter ved hjælp af test, assessment-centre eller personlige interviews kan afdække, hvorvidt der er tale om et match. Om det er muligt, kan diskuteres, men vi kender alle tanken om at læse et jobopslag eller en jobbeskrivelse og tænke: ”Det er lige mig”.\nSamspil mellem arbejdspladsens miljø og person\nAndre teorier ser på et match eller samspil mellem arbejdspladsens miljø og person. Her er det ikke nødvendigvis en rød tråd i karrieren, der motiverer, men det at medarbejderen har det rigtig godt på arbejdspladsen, som er det udslagsgivende.\nVærdimatch mellem person og job\nAtter andre taler om glæden og meningsfuldheden mellem værdimatch mellem person og job/arbejdssted. Det kan eksemplificeres ved, at en medarbejder får lov til at arbejde med det han/hun brænder for, og som er i tråd med medarbejderens værdier. Det kan også være, at der i virksomheden er en tydelig kobling mellem den enkelte medarbejders ”produktion” og det samlede fælles mål.\nLivsfaser hos medarbejderen\nOg andre teorier ser på livsfaser hos medarbejderen og det sam- eller modspil arbejdspladsen opleves at yde. En medarbejder i en organisation sagde engang til mig: ”Jeg har været ansat i flere perioder… måske på dårlige vilkår, men det har været vigtigt, fordi jeg har fået lov at være her i svære perioder i mit liv.”\nTilfældigheder i karriereudvikling\nI starten af 2000-årene opstår teorier om tilfældigheder i karriereudvikling, som peger på, at medarbejdere kan forsøge at gøre sig selv klar til både at respondere på det uplanlagte eller de uforudsete omstændigheder og desuden selv kan være med til at skabe fordelagtige uplanlagte begivenheder. En medarbejder fra en større offentlig organisation, som vi tidligere har arbejdet med, siger det meget præcist: ”Min karrierevej er der, hvor appelsinerne er faldet ned i min turban”.\nHvad motiverer folk i deres arbejdsliv?\nKigger vi nærmere på, hvad der motiverer folk i deres arbejdsliv i relation til karriere, har en række empiriske undersøgelser peget på:\nindflydelse og udfordringer\nkreativitet og personlig og faglig udvikling\nekspertise, tryghed, mulighed for fordybelse\nfornyelse og uafhængighed\nMedarbejdere motiveres ofte af flere motiver\nDen enkelte medarbejder motiveres ikke nødvendigvis af ét motiv, men drives ofte af forskellige ”motiver” på én gang. Og heri kan der også gemme sig paradokser: Hvis en medarbejder fx både bliver motiveret af fordybelse og forandring.\nHer er samtaler mellem leder og medarbejder – herunder MUS’en – særligt vigtige. For det er i dialogen med sin leder, at medarbejderen kan tale om at balancere sine forskellige motivationsfaktorer i det omfang, opgaverne gør det muligt. Det vil øge den pågældende medarbejders tilfredshed og i øvrigt fungere som en stærk motivationsfaktor.\nDet er en af lederens fornemste opgaver at sætte sig ind i den enkelte medarbejders motiver og imødekomme dem i det omfang, det er muligt – af hensyntagen til organisationens strategi, drift og kerneopgave.\nPointen er også her, at hver enkelt medarbejder har forskellige ”mix” af motiver. Derfor er lederens fornemste opgave at sætte sig ind i den individuelles motiver og imødekomme dem i det omfang, det er muligt.\nMange har – som udløber af de forskellige teorier – forsøgt at erstatte begrebet ”karriereveje” med andre metaforer:\nKarriere som arv\nKarriere som en trappe\nKarriere som noget der skabes eller bygges op\nKarriere som rytmisk/cyklisk forløb afhængig af livsfase\nKarriere som et match\nKarriere som netværk og relationer\nKarriere som en rolle\nKarriere som en fortælling/en historie\nKarriere som en undersøgelse\nKarriere som en buffet\nMan kan skabe udvikling på mange måder\nDe fleste ønsker at have et godt arbejdsliv, hvor udvikling kan se ud på mange måder. Ser man bort fra udvikling forstået som kurser og uddannelser (som naturligvis fortsat er nødvendige), kan man skabe udvikling på mange måder, der i den grad understøtter den lærende organisation.\nFølgende understøtter også udviklingen hos medarbejderne:\nløbende samtaler med aktionslæringsfokus,\nudvidelse af arbejdsopgaver osv.\nOg ikke mindst feedback fra relevante andre.\nDisse typer af udviklingstiltag kan understøtte følelsen af et godt og meningsfuldt arbejdsliv på måder, som forestillingen om den fast udstukne karrierevej ikke nødvendigvis kan.\nSavner du værktøjer til at arbejde med medarbejderudvikling, der motiverer og fastholder? Vi holder løbende MUS-workshops for ledere og HR-konsulenter. Du finder vores næstkommende workshop her.\nDel gerne med dit netværk\nHanne V. Moltke\nHanne er partner i New Stories og arbejder med ledelsesudvikling, team-coaching, social kapital og konfliktopløsning i både offentlige og private organisationer. Hanne arbejder desuden med hybrid ledelse i organisationer, som hun både holder oplæg om og arbejder med i forhold til ledelsesudvikling, samarbejde og arbejdsfællesskabers produktivitet. Hanne er medforfatter til en lang række bøger og artikler om social kapital, coaching og hybrid ledelse.\nTilmeld dig vores nyhedsbrev, hvor du får viden og værktøjer fra vores maskinrum\nDerfor er fleksibilitet så afgørende på fremtidens arbejdsplads\nHybrid ledelse: Sådan finder du balancen, når alle vil arbejde fleksibelt\nDerfor er god onboarding så vigtigt – og sådan gør du det\nFører lederudvikling til bedre ledelse?\nHvordan lykkes du som leder på den hybride arbejdsplads?\nPædagogisk ledelse afsnit 2: Sådan bruger I feedback til at styrke jeres arbejdsmiljø\n+45 30 43 23 50