Comprar descompte ronda tub d'acer - a l'engròs ronda tub d'acer en el preu barat - Jinjufeng\n1. producte introducció del tub d'acer rodó: informació bàsica: número de Model: tipus de sèrie/400ser de sèrie/300 200: fred laminats en calent laminats estàndard: ASTM, AISI, DIN, EN, GB, JIS tècnica: tractament laminats en calent laminats superfície freda: polonès plom temps: 7-15 dies després de la forta 2. producte paràmetre i....\n1. introducció producte delatub d'acer rodó:\nNúmero de model: 200 sèrie de sèrie/300/400ser\nTipus: Fred laminats en calent, laminats\nTractament de superfícies: polonès\n2. paràmetre producte i aplicació del tub d'acer rodó:\nDiàmetre: 6-630mm o personalitzada\nGruix: 0,4-30 mm\nPlaca d'acer inoxidable 201 (tub)\nPlaca d'acer inoxidable 202 (tub)\nPlaca d'acer inoxidable 301 (tub)\nPlaca d'acer inoxidable 304 (tub)\nPlaca d'acer inoxidable 321 (tub)\nPlaca d'acer inoxidable 316 (tub)\nPlaca d'acer inoxidable de 310S (tub)\nGruix estàndard de placa d'acer inoxidable\nmm 0.1, 0.2 mm, 0,3 mm, 0.5 mm, 0.6 mm, 0,7 mm, 0.8 mm, 0.9 mm, 1.0 mm, 1,5 mm, 2.0 mm, 2,5 mm, 3.0 mm, 5,0 mm, 6.0 mm 8,0 mm, 9.0 mm, 10 mm, 12 mm, 16 mm, 18 mm, 20 mm, 22 mm , 25 mm, 30mm\nSèrie de tub d'acer inoxidable:(tub d'acer inoxidable, tubs sense costura d'acer inoxidable, tubs decorativa d'acer inoxidable, acer inoxidable té costura tub, tub de sanitària d'acer inoxidable, tub de precisió de acer inoxidable, acer inoxidable capil • lar)\nSuperfície del tub d'acer inoxidable ha de superfície industrial, polir la superfície, mirall, dibuix superfície ordinari\n① d'acer inoxidable tub rodó canonada especificació\nGruix: 0,1 ~ 8.0 mm\nTubs: canonada, tubs sense costura, canonada industrial, canonada decoratiu (amb tub de costura, soldat, soldat, tub lluminós, canonada soldada directament costura), tubs de fluids, mànega, polit tub; Les especificacions estàndards de tubs d'acer inoxidable són més de 200 classes, la mida del qual són tots, petits tubs són més cars, especialment capil·lar. La capil • lar més baix es produeix per 304 materials, o la canonada posseís fàcilment. També es pot personalitzar per a les necessitats del client no estàndard de la canonada. Tubs sense costura s'utilitza principalment en la indústria, la superfície és boira, no la llum. La superfície del tub de costura és superfície brillant, el tub té una línia molt fina de soldadura, comunament conegut com canonada soldada, s'utilitza principalment per materials decoratius. Un altre tub de fluids industrial, la seva resistència a la pressió depèn del gruix de la paret. 310 i 310S per a tub d'alta temperatura. 1080 graus per sota es pot utilitzar normalment, la temperatura màxima és de 1150 graus.\nNota: l representa baix carboni, com 304L, amb un contingut baix en carboni de 304. h i S toleraria alta temperatura. com 310S que 310 resistència a alta temperatura. 304H és més de 304 resistent a la calor. Alta temperatura en acer inoxidable: 902. 904.902 L. 904 L, la temperatura d'ús normal va arribar a 1800-2000 graus. SS316 és un material nuclear. 316,316L és un acer marí amb resistència a la corrosió fort.\nHot Tags: al voltant de tub d'acer, a l'engròs, barat, preu, comprar descompte


Internet ens exposa a patir estafes si no anem amb compte. Aquests són alguns dels esquers que utilitzen els ciberdelinqüents perquè piquem.\nEls perfils més demandats en l'era digital requereixen una formació que dècades enrere no existia. Programació web i Social Media són alguns dels estudis que et preparen millor per treballar en temps d'Internet.\nAixí afecta la directiva europea de copyright als usuaris d'internet. Drets d'autor, responsabilitat, continguts.\nQuè és un podcast i per què està revolucionant la manera de consumir continguts a internet. Alguns dels podcasts més interessants.\nEls telèfons mòbils disposen d'una funció que els permet convertir-se en punts d'accés a internet per a tota mena de dispositius.\nDia Mundial de la Televisió. Un brindis per la nova televisió\nAmazon continua apostant per nous sectors dins la seva estratègia e-commerce\nJordi Gual analitza la transformació digital a Finance Disrupted\nConsells per a la protecció de la privacitat en dispositius connectats amb motiu del Dia de la Protecció de Dades a Europa\nTendències d’e-commerce per optimitzar l’experiència del client


El Consell aporta 131.500 euros per a la promoció i suport al sector equí de Menorca\nEl Consell Insular aportarà un total de 131.500 euros destinats a la promoció i suport al sector equí de Menorca. Així ho ha explicat avui el president d'aquesta administració, Santiago Tadeo, acompanyat pel conseller d'Economia, Medi Ambient i Caça, Fernando Villalonga; els presidents de l'Associació de Cavalls de Raça Menorquina, Cristóbal Marquès; de l'Associació de Criadors i Propietaris de Cavalls de Pura Raça Espanyola, Miquel Àngel Pons; de la Societat Hípica Amics del Noble Brut, Antoni Catchot, i de la Reial Societat Hípica de Ciutadella, Eugènia Bagur.\nAquest pla de suport compta amb set convenis nominatius per valor de 46.500 euros, dels quals cinc seran per a la promoció d'espectacles i curses celebrades durant l'any i el que queda d'aquest i els dos restants per a la millora de la formació del sector. A més, s'inclou una convocatòria de promoció, divulgació i borses de viatge per valor de 85.000 euros, la qual és la primera vegada que s'obre des de la institució insular.\nL'Associació de Cavalls de Raça Menorquina disposarà de tres convenis: dos per a l'organització de la Fira del Cavall i concurs morfològic, i un per a la millora de la formació de la raça. El total dels tres convenis és de 23.000 euros.\nL'Associació de Criadors i Propietaris de Pura Raça Espanyola disposarà de dos convenis: un per a la realització del Campionat de les Balears de Cavalls de Pura Raça Espanyola, que se celebrarà a Menorca, i un altre per a la millora de la formació específica del sector. Entre tots dos el pressupost és de 13.500 euros.\nEls hipòdroms de Ciutadella i Maó tindran un conveni cada un per a la promoció de carreres de trotons i la VI jornades del Consell Insular de Menorca, per valor de 5.000 euros cadascun.\nLa nova convocatòria és un línia de promoció directa per a les associacions, empreses i particulars dotada amb un pressupost de 85.000 euros i que ofereix dues línies bàsiques d'actuació:\nLa primera línia és el foment i la participació en esdeveniments i curses del sector equí dins i fora de l'illa, a manera de borses de viatges amb un límit màxim per associació o hipòdrom de 12.000 euros i un màxim per empresa o particular de 3.000 euros.\nLa segona línia és la divulgació dels esdeveniments que es realitzen a Menorca al voltant del sector equí, com pot ser la publicitat en revistes especialitzades, butlletins específics del sector, divulgació mitjançant publicitat en premsa escrita, ràdio i mitjans digitals de carreres, concursos i esdeveniments, i comptarà amb un màxim de 8.000 euros per associació i 3.000 euros per empresa o particular.\nEl president Santiago Tadeo ressalta la importància del sector equí i recorda que avui existeixen a Menorca més de 3.800 equins censats, a més de clubs hípics, hipòdroms, concursos, grups de cavalls, botigues hípiques, veterinaris, empreses d'espectacles, transportistes i ferrers.\n"Tal com ja s'ha fet amb la promoció de l'Avarca de Menorca, marca de garantia, aquí també s'activa una acció transversal amb els departaments d'Economia, Esports i també Turisme, tot açò per consolidar l'illa com un referent del món equí ", afirma Santiago Tadeo.\nPer la seva banda, el conseller Fernando Villalonga recorda que el principal objectiu del pla de promoció i suport del sector equí és "impulsar i donar suport a un sector que pot generar llocs de treball, créixer i diversificar la renda agrària del sector primari, sens dubte un sector amb un gran recorregut al qual des del Departament d'Economia, Medi Ambient i Caça feim costat fermament".\nFernando Villalonga ha explicat que la convocatòria respon a una demanda del sector, especialment pel que fa als desplaçaments.\nMaó, 11 setembre 2014\nConvocatòria d'ajuts de minimis per el sector equí de Menorca


Inici > Acords de govern > 2 de maig de 2007\nDimarts, 2 de maig de 2007\nAdaptació a les noves tecnologies dels equipaments de Justícia\nS'invertirà 37.459.105 euros durant els propers sis anys en dotar de serveis i infraestructures de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) la Ciutat de la Justícia de Barcelona i l'Hospitalet, els nous equipaments judicials, els centres penitenciaris i de justícia juvenil, i el Departament de Justícia.\nValoració per acollir-se a la Llei de la Dependència\nS'aprova una inversió de prop de 40 milions d'euros en els propers 4 anys destinada a la contractació dels 23 equips de valoració, integrats per 160 tècnics, que hauran de valorar el grau i nivell de dependència dels ciutadans que ho sol·licitin.\nConstrucció d'un nou CEIP a Montcada i Reixac\nMontcada i Reixac (Vallès Occidental) comptarà amb un nou Centre d'Educació Infantil i Primària (CEIP) amb una capacitat per a dues línies d'educació infantil i primària que s'anomenarà CEIP Mas Rampinyo\n6,6 milions d'euros per a obres a la xarxa viària\nEl Govern impulsa tres actuacions per tal de millorar la fluïdesa i seguretat del trànsit a les poblacions d'Alcanó (el Segrià), Camprodon (Ripollès) i Ullastret (Baix Empordà) (C-38, la C-12 i la GI-644).\nInversió de 4 M€ A la xarxa de Centres d'Acollida Turística de Catalunya (CATs)\nD'aquí al 2009 estan previstos els primers 11 centres situats al Pallars Jussà, Tortosa, Ripoll, Les, Montblanc, Cervera, Berga, Puigcerdà, Sallent, Vilajuïga i Teià. El pressupost total, de 4.155 milions d'euros, serà assumit a parts iguals entre Generalitat, Estat i ens locals.\nComissió Executiva Frankfurt 2007\nEs designen els nous integrants de la Comissió Executiva tenint en compte la nova composició del Govern de la Generalitat amb l'objectiu de reflectir la nova organització de la Generalitat i alhora donar per finalitzada la tasca del Consell promotor i la Comissió de Continguts, atès que ja han complert la seva finalitat.\nFormació de 864 joves com administratius de pimes\nEl Servei d'Ocupació de Catalunya (SOC) inverteix més de 3,5 milions d'euros en ajuts per a formació de joves. S'impartiran 72 cursos de simulació administrativa avançada durant el 2007.\nArrendament de 232 vehicles nous de Mossos d'Esquadra\nLa majoria dels nous vehicles es destinaran a cobrir el desplegament d'enguany previst per a l'1 de novembre. L'arrendament, que es farà pel sistema de rènding, anirà a càrrec dels pressupostos dels exercicis 2007 a 2013. El contracte s'ha fet per l'import de 9.334.200 euros.\nArrendament de 19 vehicles nous de Bombers\nEn concret, es tracta de 5 furgons de salvament, 4 unitats de punt de trànsit, 4 furgons de risc químic, 2 furgons de salvaments apícoles, 1 autobomba urbana pesada preparada per treballar en sinistres químics, 1 autobomba cisterna, 1 furgó d'equips respiratoris i 1 vehicle de càrrega.\nAltres acords destacats han estat la constitució del Consorci de l'Habitatge de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, el reconeixement oficial a l'Hamburg Associació Catalana d'El Pont Blau rep el reconeixement oficial del Govern, la subvenció de 310.000 euros per a la seu de la Fundació Catalana de l'Esplai i l'encàrrec de les obres de suport a la posada en marxa del centre penitenciari Brians-2.\nDocumentació dels acords de govern (2.911 KB)\nCompareixença del govern


P PE 1 Imatge 1 Col·laborador/a 138 Visites Bústia de suggeriments\npermòdol m ARQUIT/CULT POP Peça llarguera de fusta o pedra encastada al mur i parcialment sobresortint del parament, que hom empra per aguantar la perfila, o directament per reforçar altres bigues o llindes.\nEs tracta d’un element constructiu ja caigut en desús abans de l’arribada de les tècniques i els materials de construcció moderns. Així i tot, ben sovent encara es troben permòdols a les cobertes i llindes de les cases més antigues així com als porxos d’algunes esglésies.\nTambé es poden localitzar aquestes mènsules fent funció de sabates, és a dir, coronant els capitells de les agulles i pilastres. El balcó és una altra estructura suportada per permòdols. Aquí ocasionalment poden superposar-se dos d’aquestos elements per tal de permetre una major volada.\nFinalment cal citar com a funció pròpia d’aquestes mènsules la de suportar el tauló del banc gerrer quan és adossat al mur.\nTot i que al nucli històric de la ciutat d’Eivissa sovintegen els permòdols de pedra i marès, al món rural tan sols se’n solen trobar de fusta.\nEn qualsevol cas es tracta d’un element que gairebé sempre presenta motius ornamentals modelats a colps d’aixol o talls de serra, encara que per aconseguir determinades formes també són emprats els puntacorrents, les gúbies i fins i tot les barrines. Les diferents formes decoratives són generalment triades segons la funció, és a dir, depenent de les diferents posicions que el permòdol assoleix a la coberta, ja que segons varien aquestes posicions, canvia l’angle d’observació i en conseqüència el costat del permòdol més exposat a la vista. [AMB]


S'inaugura la Xarxa d'àrees d'autocaravanes del Penedès\nRedacció Sant Martí Sarroca 20-11-2019 09:38\nS'inaugura la Xarxa d'àrees d'autocaravanes del Penedès. Consorci de promoció\nActualment la xarxa es distribueix pel territori en 12 municipis, tots ells de fàcil accés des de les carreteres locals, vies principals de comunicació l'AP-7, la N-340, la C-15 i també la xarxa de transport públic de rodalies i busos\nAquest dilluns s'ha inaugurat a l’àrea d’autocaravanes de Sant Martí Sarroca la Xarxa d’àrees d’autocaravanes RV Penedès, amb la presència del Diputat Delegat de Turisme de la Diputació de Barcelona, el president del Consell Comarcal de l’Alt Penedès, el president del Consorci de Promoció Turística del Penedes i els representants alcaldes i regidors dels municipis que formen part d’aquesta xarxa.\nL'any 2016, el Consorci de Promoció Turística del Penedès -en el marc de la línia de subvencions Meses de Concertació de la Diputació de Barcelona- va aconseguir el suport per econòmic per desenvolupar el projecte de Xarxa d’àrees d’autocaravanes, que dotava al Consorci d’una subvenció que amb el cofinançament dels municipis participants superava la inversió total en més de 200.000 euros. RV Penedès vol oferir un servei al visitant que es desplaça en camper o autocaravana, que permeti visitar els pobles, els seus voltants i els atractius turístics de la destinació. La promoció turística i l’impuls al comerç de proximitat estan totalment vinculats a aquest projecte, permetent fomentar la relació entre ens públics i el sector privat.\nActualment la xarxa, es distribueix pel territori en 12 municipis, tots ells de fàcil accés des de les carreteres locals, vies principals de comunicació l'AP-7, la N340, la C-15 i també la xarxa de transport públic de rodalies i busos que ens permeten la connexió amb la ciutat de Barcelona de manera molt ràpida i còmode. Els 12 municipis que configuren la xarxa i que ofereixen serveis unificats als seus usuaris son: Vilafranca del Penedès, Sant Sadurní d’Anoia, Torrelles de Foix, Sant Martí Sarroca, Vilobí del Penedès, Santa Margarida i els Monjos, Subirats, Sant Cugat de Sesgarrigues, Mediona, Sant Pere de Riudebitlles, Sant Quintí de Mediona i el Pla del Penedès. Tanmateix aquest és un projecte viu i obert a créixer, tant amb nous espais públics com a incorporar a establiments privats que sumin a la iniciativa.\nRV PENDÈS és una nova proposta que segueix l’estratègia de màrqueting de Turisme de Catalunya, de productes 4D: Desestacionalitzadors, generadors de Despesa, Descentralitzadors i Diversificadors. Sens dubte, la nostra destinació té atractius suficients per seduir a aquests usuaris i si li sumem la nostra ubicació estratègica en els desplaçaments de nord a sud i de sud a nord, ens fan pensar que tenim una gran oportunitat per posicionar-nos com a destinació amable amb l’autocaravanista. Iniciem doncs un llarg i engrescador, recorregut per seguir treballant en la gestió i promoció d’aquest producte amb un pla d’actuacions que es desenvoluparan al llarg del 2020.\nDolors Carreras: “la prioritat ha estat atendre l'emergència, ajudar les famílies i protegir el nostre personal”\nKenneth Martínez: “No serà una temporada turística normal i hem de donar suport a les famílies i les empreses locals”\nLa policia de Vilanova deté un menor quan intentava robar una motocicleta\nLa policia Local de Vilanova denuncia 123 persones més per incomplir el confinament


Seat acollirà el parc fotovoltaic més gran de la indústria de l'automoció a Europa | Sostenible\nSeat acollirà el parc fotovoltaic més gran de la indústria de l'automoció a Europa\nLa planta de Seat a Martorell ha enllestit la primera fase del projecte "Seat al sol" amb l'engegada de dues plantes fotovoltaiques que produiran 6 milions de kWh anuals d'energia elèctrica neta. Durant el primer any de funcionament, aquestes dues plantes generaran molta més energia que la que han consumit els enllumenats nadalencs de Madrid i Barcelona conjuntament. Els més de 20.000 panells solars instal·lats en una superfície total de 135.000 m2, sobre les cobertes dels tallers i les carpes d'emmagatzematge provisional de vehicles, aconsegueixen una potència nominal conjunta de 4MW per a aquesta primera fase. L'execució d'aquesta primera fase ha suposat una inversió de 17 milions d'euros.\nEs volen reduir 2.800 tones de CO2 anuals.\nAmb aquest projecte, la planta de Seat a Martorell destaca que vol aportar importants beneficis ambientals, alhora que contribuir a la reducció de 2.800 tones en emissions de CO2 anuals. Durant els exercicis 2011 i 2012 es posaran en servei noves fases fins a culminar la que serà la major instal·lació fotovoltaica de la indústria de l'automoció a Europa.\n"Seat al Sol" contempla un total de sis plantes fotovoltaiques sobre una superfície de 320.000 m2 i una potència instal·lada de 10,6 MW. La companyia comptarà amb la capacitat de generar més de 13 milions de kWh anuals d'electricitat neta, xifra que equival al consum elèctric de 3.000 llars espanyoles, a més de contribuir a la reducció de 6.200 tones d'emissions de CO2.\nMàxima qualificació energètica a l’Escola Bressol\nL’Ajuntament de Sant Climent de Llobregat amb la col·laboració de l’AMB (Àrea Metropolitana de Barcelona), ha realitzat el tràmit de certificació energètica de quatre dels equipaments municipals: la Casal de Cultura, l'Ajuntament, l’Esplai i l’Escola Bressol Municipal.


Un advocat de víctimes de l’1-O destapa les mentides de la Guàrdia Civil a Sant Joan de Vilatorrada\nL’advocat diu que la Guàrdia Civil 'oblida interessadament' com els agents comencen a córrer amb les porres alçades i colpegen la gent en una acció 'd'atac'\nL’advocat que representa les víctimes de l’IES Quercus de Sant Joan de Vilatorrada, David Casellas, ha defensat que les càrregues que hi va haver l’1-O a l’institut van començar sense cap agressió prèvia per part dels ciutadans. En declaracions a l’ACN, Casellas ha assenyalat que el guàrdia civil que dijous va declarar al Tribunal Suprem espanyol no diu la veritat quan defensa que ‘els primers a pegar van ser ells’. Segons el lletrat, l’agent ‘oblida interessadament’ tota la seqüència que es pot veure als vídeos en què després d’intentar entrar sense èxit un primer cop al punt de votació, els agents corren cap a l’entrada, sense advertir ningú, amb les porres alçades i comencen a colpejar la gent. Per tant, segons l’advocat, no es tracta d’una acció de defensa, sinó d’’atac’.\nInstitut Quercus. Entre setmana s'hi passegen alumnes, avui la GC sota les ordres desmesurades del PP. #RajoyDIMISION #1Oct pic.twitter.com/K8tNc1UJHO\n— Yaël Ortiz (@yaelortiz1998) October 1, 2017\nL’advocat de les víctimes de l’1-O a l’IES Quercus de Sant Joan de Vilatorrada, David Casellas, ha assenyalat que en la declaració del guàrdia civil que aquest dijous va relatar els fets que va viure a l’institut del Bages davant el Tribunal Suprem almenys hi havia dos punts on no es va dir la veritat.\nD’una banda, segons Casellas, l’agent que declara ‘s’oblida d’explicar el més important’, que és el que passa entre que primer intent d’entrar al col·legi, quan a les escales es topen amb els Mossos d’Esquadra, i un cop ja són dins. Aquest moment entremig, ha assenyalat Casellas, és quan la policia accedeix pel passadís d’entrada a l’escola i es troba la gent allà que els impedeix el pas. ‘A la carrera, sense solució de continuïtat i amb les porres alçades comencen a donar cops de porra i escuts a les persones que es trobaven a l’entrada, sense cap agressió prèvia de cap ciutadà’. ‘Això no ho diem només nosaltres, sinó que ho ensenyen els dotze vídeos del moment dels fets, i també ho diu l’Audiència de Barcelona en una resolució’, ha destacat Casellas.\nSegons ha explicat el lletrat, en el procediment obert que hi ha ara mateix als jutjats de Manresa es recull aquesta visió. ‘I arran d’això s’imputa el cap de l’operatiu de la Guàrdia Civil al Quercus’, qui David Casellas ha recordat que haurà de declarar als jutjats de Manresa el proper 8 d’abril. ‘Tot això el guàrdia civil no ho va explicar’, ha afegit.\nD’altra banda, com molts dels seus companys davant el Tribunal Suprem, el guàrdia civil va relatar el suposat ‘odi que es mastegava en l’ambient’ i que va veure en la cara dels concentrats al col·legi, que els insultaven i també els proferien ‘cops de peu i de puny’. Casellas ha explicat que aquest agent, amb la identificació TIP U41506Z, va ser l’encarregat d’elaborar l’atestat que després es va presentar davant el jutjat número 2 de Manresa. En aquest atestat, Casellas ha dit que en cap moment s’explica res sobre cap mirada d’odi ni tampoc sobre la situació d’extrema violència que ara diu que va observar.\nCasellas ha explicat que l’única referència a la resistència de la gent que hi ha a l’atestat és la qüestió dels cops de peu. D’altra banda, però, de les pràctiques a l’exterior l’institut -en el moment en què la policia intenta entrar al col·legi- només consta a l’atestat un agent contusionat en un turmell que va anar al metge l’endemà 2 d’octubre a les 5 de la tarda. Un cop són a dins l’institut, a l’atestat hi figura l’agent a qui es llença una cadira metàl·lica.\nDavid Casellas ha destacat que una altra cosa que no va explicar el guàrdia civil és que quan els agents van sortir del Quercus a través d’un cordó policíac, els encarregats de mantenir la seguretat d’aquest cordó i ajudar-los a sortir van ser els Mossos d’Esquadra.


L'oposició al 3+2 revifa el moviment estudiantil\nMilers d'estudiants prenen els carrers per protestar contra la reforma aprovada pel ministre Wert superant diferències entre organitzacions estudiantils en un front comú.\n27.02.2015 - 04:42\nLa manifestació ha acabat a l’interior de l’edifici històric de la UB, a les escales del rectorat / ENRIC CATALÀ\nÉs difícil dir si el ministre Wert té o no en compte el caràcter reactiu del moviment estudiantil, però amb la vaga d’aquest dijous els col·lectius d’estudiants han mostrat que davant els atacs reprenen força. Els representants estudiantils esperaven una bona participació però les manifestacions han superat les seves expectatives.\nEl moviment estudiantil català portava mesos en baixa forma des de la desarticulació de la PUDUP. La Plataforma Unitària en Defensa de la Universitat Pública va implosionar el curs passat per les desavinences entre diferents col·lectius d’estudiants i l’absència de professorat i treballadors i des de llavors el moviment s’havia reclòs en lluites més locals a les facultats.\nÉs una història que es repeteix en un moviment que acostuma a ser cíclic i reconstruir-se periòdicament. A la ciutat de València s’ha viscut un procés similar, i a Catalunya el cas de la PUDUP recorda les diferències en les plataformes unitàries de la lluita contra Bolonya.\nAra, el decret que obre la porta al model de graus de tres anys i màsters de dos ha permès a diversos sindicats i assemblees superar les diferències contra un mal major. A Barcelona milers d’estudiants han omplert el centre de la ciutat per demanar la retirada del decret i un posicionament contundent de les universitats.\nLa protesta contra el 3+2 ha omplert els carrers de Barcelona / ENRIC CATALÀ\nSense enfrontaments amb la policia, la manifestació convocada per AEP, AJEC, SEPC, FEU, la Federació d’Estudiants Anarquistes i diverses assemblees de facultat ha portat milers d’estudiants al centre de la ciutat, amb atacs a la borsa i entrada a l’edifici històric de la UB, una imatge que remetia a la vaga convocada amb gran assistència per la PUDUP el febrer del 2012 o a les protestes contra Bolonya.\nA la ciutat de València, la manifestació que ha sortit de la Facultat d’Història ha omplert els carrers sota l’eslògan “O els seus privilegis o la nostra dignitat”. La protesta estava convocada per la Coordinadora Estudiantil de València, plataforma en què s’han agrupat el Bloc d’Estudiants Agermanats (BEA), el col·lectiu Acontracorrent i el SEPC. Es tracta d’una plataforma que va començar a gestar-se ja a finals del curs passat i que ha pres forma enguany amb la qual els sindicats d’estudiants volen crear una marca forta i unitària. Hi ha hagut, però, alguns enfrontaments entre el Sindicat d’Estudiants i la resta d’organitzacions, tant a València com a Barcelona.\nArribem al pont de vivers durant la #Vaga26F amb ganes de canviar-ho tot. No ens llevaràn l’alegria per a combatre! pic.twitter.com/9CosxvUDoW\n— Acontracorrent (@Acontracorrent) February 26, 2015\nA Girona, tot i que la manifestació no ha estat tan massiva, ha comptat amb assistents notables. El rector de la UdG, Sergi Bonet, ha anunciat al Consell de Govern que marxaria abans d’hora per sumar-se a la manifestació contra el 3+2 –Bonet va mostrar el seu rebuig des del primer moment– i finalment el conjunt de l’òrgan ha decidit secundar la protesta.\nPer primera vegada, el Consell de Govern ha decidit adherir-se a la manifestació convocada @estudiantsudg #vagaudg #DecretWert — Rector UdG (@RectorUdG) February 26, 2015\n“No ens volem hipotecar per haver d’estudiar”, diu un cartell / ENRIC CATALÀ\nSembla que la vaga d’aquest 26-F podria ser l’inici d’una nova onada en el moviment estudiantil. A Barcelona, tot i que l’entrada a la UB recordava altres ocupacions, un estudiant va acabar per anunciar que “queda desconvocada l’ocupació, però la lluita no acaba aquí”. El més probable és que les organitzacions estudiantils segueixin donant guerra d’ara a final de curs. Tornen a tenir una reforma amb una amenaça clara que els anima a lluitar.


Muntanyenc: Diedre del Plec del Llibre\nNo sé si normalment teniu clar el perquè d'anar a fer una via en concret, probablement en algun cas si, i en altres no tant. Pensava tot això mentre anava cap al Plec del Llibre, sota el Puigsagordi, a Centelles. Una via que no porta enlloc, ni massa curta ni massa llarga, de roca dolentota, però que continuo pensant que té un gran atractiu.\nLa vaig veure venint de la Trona i em va agradar de seguida, és evident que va ser un amor a primera vista. Una mena de diedre perfecte (foto de dalt).\nEl primer tram és lleig, el gres patina i s'esmicola i no et pots protegir de cap manera fins al primer químic, situat molt amunt. Després ve un tram de terra i herba molt vertical on te la jugues. Imagino que per això l'hi han posat el V.\nSort del diedre final (a dalt), ferm, estètic, ben equipat i de roca compacte si no surts de l'eix central. En total 45 metres de gres estovat (tot i que a la guia diu que són margues). Unes concrecions calcàries superficials ajuden a donar una mica de consistència al conjunt.\nI si surts de la via o t'agafes a on no toca, la roca fa això tan gràfic que he posat a sota, escrostonar-se.\nAmb aquesta roca graduar és complexe, per això deixo a sota la ressenya del llibre. Tan sols destacar que el V no m'ho ha semblat, més aviat seria una mena de IV molt perillós, i que ja m'agradaria que tots els 6a+ que trobo fossin com aquest !\nPublicat per Gatsaule a 11:18 p. m.\nAixò és un llibre obert!\nMolt estètic! ;)\nEstic d'acord amb pgb, molt estètic. Però el més important és que la roca no s'esmicoli si hi ha caiguda....\nGatsaule, la via és molt maca estèticament, però hi deu haber alguna presa bona no? ja que a les fotos es veu molt compacte i esmicoladís, vaja una ganga! hi has anat en solo oi? cada cop ho domines més i vas tensat el fil...compte!\nLa via és sòlida al diedre, cal anar amb compte i escalar d'una manera podríem dir que especial per no relliscar, fent molta oposició i evitant les preses trencadisses. Potser per això el grau és 6a+, perquè no és una escalada evident com les que fem normalment. Em va agradar molt, però.\nI en solitari es veritat que et vas sentint més còmode a mesura que ho fas, però també tinc clar els riscos de fer-se mal estant sol i faig servir sistemes de seguretat redundants.\nÉs una forma especial d'escalar, prefereixo anar-hi amb amics, però reconec que també enganxa. I per entrenar és ideal, no pares mai a les reunions i escales el doble !\nA mi em va agradar molt la via, no se, alguna cosa especial deu tenir, potser la forma de la paret, no?\nNo et perdis el pilar Valldeneu!


Casa Vacanza Massimo Palermo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Mariano Stabile 229, Palermo Centre, Palermo, Itàlia, 90114 - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Vacanza Massimo\nAl visitar Palermo, vosté es sentirà com a casa a Casa Vacanza Massimo, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Casa Vacanza Massimo, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor, servei de llançadora.\nL'ambient de Casa Vacanza Massimo es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Casa Vacanza Massimo és una elecció inteligents per a viatgers a Palermo, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nEstació de tren de Palazzo Reale-Orleans es troba a menys de 1.47 km


el Passeig de Callús: Tenim un e-mail!\nPublicado por La colla a 11:08\nUna tele de plasma?? WAW!\nSi no ens la volen canviar per diners, el què podem fer és :\n2.Sortejar-la entre els implicats.\n3.Regalar-la a la gent necessitada\n4.Donar-la al Toni de la Maduixa a canvi de que ens inviti a barra lliure la resta dels dies de l'any.\nJo voto per la opció 4.\nLa última esta molt bé.\nSinó la podem subastar per internet o vendre-la a algú. És lo més just, més que no pas sortejar-la no?\n16 d’octubre de 2007, a les 11:26\nI sinó te le quedes tu Marc. No deixa de ser iniciativa teva això d'enviar el video...\n16 d’octubre de 2007, a les 11:41\nNONO que va!\nés una cosa que ens hem guanyat entre tots, a més la primera idea d'enviar-ho al zaping va ser de la Raquel ( i tampoc li donarem a ella, jeje)\n16 d’octubre de 2007, a les 11:42\nJajaja, com et passes...\nTambé es pot "invertir". Es ven i dp es compra una camara de video per poder grabar millor les parides :)\n16 d’octubre de 2007, a les 11:49\nPodeu fer com el del clip que el va anar canviant i va acabar aconseguint una casa...\nper cert com està el tema enigma??? donaràs la resposta aquest any Marc o ho deixes pel 2008?\n16 d’octubre de 2007, a les 11:53\nPer mi se la pot quedar el Marc, que es el que u a fet tot, pero tambe te part de la culpa el Barru que va ser idea d'ell fer la rampa.\n16 d’octubre de 2007, a les 13:57\nAquí hi hem participat tots, des de el Barru la idea, l'Ori el taller, Barru Miki Ori Marc les hores de taller, Pepet la bici, barru pepet ferran ori miki marc robert ferrané jordi xavi. . . montant la rampa, marc xavi els videos, i més gent animant pq saltéssim....\n16 d’octubre de 2007, a les 14:02\nQuè fort això de zonazàpping. Doncs no sé quants de vosaltres vàreu enviar el video, però jo el vaig enviar. Com vaig llegir per aquí que estaria bé que algú ho fés, ho vaig fer. Potser us han donat el premi per enviar el vídeo forces cops!\nPer cert: el proper cop no pareu tant aprop d'una corba!!!\n16 d’octubre de 2007, a les 14:26\nAcabo d'enviar un mail als de tv3 demanant si ens poden cambiar la tele per diners o algo que puguem disfrutar tots ( una bossa enorme de xuxes) a veure si demà han respòs!!\n16 d’octubre de 2007, a les 18:42\nMArc kuan tinguis resposta ens u dius i segons les opcions, llavors decidim.\nJo crec que com a bons callussencs que sou haurieu de donar la tele a la residència d'avis. Veurien el Cor de la ciutat de maravilla!\n17 d’octubre de 2007, a les 10:35\nNoticies fresques! :\nEls de zona zapping no ens poden cambiar el regal, pq Elbe patrocina el programa i és qui dona la tele. Llavors tenen les meves dades es posaran en contacte amb mi i l'enviaran.\nOri mira com funciona això de les subastes per E-bay!!\nQuan en tingui més notícies ja us informaré\n17 d’octubre de 2007, a les 19:13\nÉs una bona opció sisi, però abans, la donaria al Toni de la maduixa, a canvi d'unes quantes nits de barra lliure...\n17 d’octubre de 2007, a les 19:14\nLa millor solució serà que cada setmana anem enviant un video, golaprofundímetre, esperant el bus, himne callús, mates de l'ori, ball del feliu, ball a puigreig... i anem acumulant teles !\n18 d’octubre de 2007, a les 10:04\nE, DONCS NO X LES TELES, XO PODRIEU EVIAR MÉS VIDIOS, FINS I TOT A VIDIOS D PRIMERA AKET K NO C KMM C DEU DIR ARA. POTSER UNA TV NO, XO PODEU GUANYAR COSES, I SI MES NO RIURE UNA STONA PK SURTIU X LA TV!!! (M SEMBLA K A L'HOMOZAPING DONEN 1€ X SEGON K DURA L VIDIO, ENVIEU MOLTS!!!!)\n18 d’octubre de 2007, a les 13:42\nVaia tela... jo em pensava que sortiria més estona...\nOjú eh! Guanyador: Colla de Callús i Súria...\n18 d’octubre de 2007, a les 14:29\noSTI QUE BO! Jo encara no ho havia vist!!\nLo de la colla de Callús i Súria ho van posar pq al e-mail del passeig de callus ( callussos@hotmail.com) hi ha posat com a nom de qui ho fa servir " la colla de Callús i Súria" tot i que si arribo a saber que ha de sortir per la tele hi poso "la colla de Callussencs antisuriencs"!!! (el xavi ja és de callús...jeje\n18 d’octubre de 2007, a les 17:44\nK passa amb els de Suria, si tens algun problema mu dius a la cara, jeje, i ja saps qui soc.\n18 d’octubre de 2007, a les 18:13\nJaja no hi tinc res en contra........però hagués fet gràcia veure-ho per la tele!\n18 d’octubre de 2007, a les 18:21\neeeee PAU! Que això Callús és un poble de pau, tot i que la rivalitat que hi ha amb Súria és evident i també és SANA! No arriba la sang al riu...jeje. Que a Súria també hi ha molt bona gent.\n18 d’octubre de 2007, a les 18:49\nep, k jo soc d suria eh!!! i us recordo k em sopat junts i sortit de festa alguns dies (x no dir bastants)....\n18 d’octubre de 2007, a les 19:48\nVale vale! no pretenia ferir els sentiments de ningú! ja es veu que amb segons que no shi pot fer broma...\n18 d’octubre de 2007, a les 21:12\nEi companys del PDC...ja s'acosta la diada de tots SANTS...1 de novembre...són 4 dies de festa que s'han d'aprofitar per fer alguna cosa no??\nCom ho teniu la disponibilitat??\nVa, començo jo (disponibilitat Ferran)\nDijous: A partir de les 7h del vespre + nit lliure\nDivendres: Tot el dia lliure\nDissabte: Tot el dia lliure menys de 11h a 14h.\nDiumenge: Tot ocupat.\nSi coincidim de conya, i sino coincidim, doncs dieu-ho al més aviat possible perquè a mi m'agradaria fer alguna coseta, sinó amb uns, doncs amb altres.\nApa, totes les opinions són ben rebudes!!!\n19 d’octubre de 2007, a les 1:05\nDoncs jo no faig pont!\n19 d’octubre de 2007, a les 9:16\nEI aquest diumenge hi ha la caminada popular oi???\nQue hi hem d'anar?\nMiki si necesites ajuda pels controls o algo ja ho diras!!\n19 d’octubre de 2007, a les 9:42\n19 d’octubre de 2007, a les 13:38\njo faig un super mega pont, es a dir, desde dimarts a les 18h fins diumenge nit: 100% lliure!!!\n19 d’octubre de 2007, a les 13:48\nPel dia 1 em sembla que haviem parlat de fer una excursió a certa muntanya de l'alt berguedà, oi Ferran?\nUna altra cosa, miki i centre excunrsionista callús, molta sort amb la caminada de diumenge. Em sap molt greu no poder venir. Aquesta setmana corro pel Pallars. Vagi molt bé per aquí!\n19 d’octubre de 2007, a les 16:37\nRaquel, jo el dia 1 tinc partit amb el Manresa, t'ho volia dir quan et veigués que jo no podria venir a caminar....podeu anari igualment sense mi...tot i que em sap molt greu, però és que arribaré a Callús a les 7h de la tarda...no donara temps oi? :p\n19 d’octubre de 2007, a les 19:00\nHola, sóc l'Alfons Parcerisas, alguns em coneixareu...\nJa he vist els comentaris sobre la tele, jo crec que la podrieu donar a una escola rural i pobre, no sé, a la de Fonollosa, per exemple. Et sembla bé, Ferran?\n20 d’octubre de 2007, a les 19:11


La intervenció arqueològica al campanar de Santa Maria de Puigcerdà. | Postexcavatòrix\nLa intervenció arqueològica al campanar de Santa Maria de Puigcerdà.\nDes de finals de 2012 i fins el març de 2013, promoguda per l’ajuntament de Puigcerdà i amb l’ajut de la Diputació de Girona, s’ha portat a terme l’excavació arqueològica del subsòl del campanar de l’antiga església parroquial de Santa Maria de Puigcerdà en el marc de la intervenció per a la restauració i l’adequació del seu entorn, sota la direcció dels arqueòlegs Júlia Miquel López i Oriol Achón Casas\nVista del fossat. Fotografia: Júlia Miquel.\nArran de l’excavació arqueològica s’ha pogut documentar l’evolució del temple des de la primera construcció romànica de finals del segle XII a inicis del XIII, que es troba representada per un dels murs de la nau i fins a tres contraforts. S’ha pogut constatar també la posterior transformació en un temple gòtic entre finals del segle XIII i inicis del XIV, i documentar les conseqüències dels desastres naturals que va patir l’indret: els terratrèmols de 1428, i altres d’accidents, com l’incendi del campanar el 1650 o del temple el 1785, i les posteriors reparacions que aquests desastres van originar. Els treballs arqueològics han permès constatar que el temple es va ampliar al segle XVII, amb la construcció de dues capelles laterals amb els seus vasos funeraris, i que també es va reformar l’atri i es va excavar un túnel del qual s’ha pogut documentar un tram de més de 12 metres, així com la construcció de capelles laterals a l’interior i la construcció del cor.\nLa documentació conservada ha possibilitat reconèixer les reformes fetes al segle XVIII per instal·lar un orgue, les reparacions i el programa decoratiu del segle XIX, i finalment, el procés d’espoli de l’església durant la Guerra Civil, amb el desmuntatge de les voltes i parets, per revendre’n els carreus i làpides, així com en el procés d’adequació de l’espai en ple franquisme.\nA la darrera fase de la intervenció arqueològica es va realitzar una rasa al quadrant Nord-est del sector, amb la intenció de localitzar restes del fossat del tancament defensiu de la vila de finals segle XII, que ja s’havia evidenciat parcialment a l’interior d’un vas funerari que reaprofitava una arcada del pont d’accés que travessava el fossat per accedir al portal Nord. La rasa va confirmar l’existència d’un fossat retallat al terreny natural i la construcció de la primera església. El seu mur nord, reforçat per almenys tres contraforts, és utilitzat com a tancament de la vila closa en aquest sector de Puigcerdà.\nFinalment l’excavació ha permès recuperar diferents elements patrimonials que formaven part de l’església gòtica i de les seves ampliacions del segle XVII, de la qual destaca la recuperació d’una clau de volta decorada i altres elements arquitectònics i decoratius de les portalades gòtiques.\nThis entry was posted on 17 Mai 2013 by Oriol Fort in arqueologia, notícia, patrimoni, preventiva, urgència and tagged campanar santa Maria de Puigcerdà, Júlia Miquel, Oriol Achón, reformes, romànic, segle XII, Tribuna d'Arqueologia (blog).


¿Com puc ajudar La Palma després del volcà?: Menja plàtan canari\n«El que fa falta són diners», recorda el director tècnic del Pevolca\nSegueix l’última hora sobre l’erupció del volcà de La Palma\n29 de de setembre del 2021. 08:32\nEl director tècnic del Pevolca, Miguel Ángel Morcuende, ha assenyalat aquest dimecres que enmig de l’erupció volcànica La Palma necessita ara «diners líquids» per a les famílies afectades i no tant materials bàsics, perquè aquesta cobertura està garantida.\n«El que calen són diners», ha assenyalat en una roda de premsa celebrada després de la reunió del comitè director, remarcant que no hi ha «queixes» sobre l’alimentació o la necessitat de mantes, roba o estris bàsics, més enllà d’alguna dificultat per al trasllat.\n«No hi ha problemes amb això, no aporteu més d’aquestes coses, tot i que s’agraeix. Els diners són el que millor anirà a les persones», ha comentat, amb referència a les iniciatives ciutadanes, empresarials i institucionals posades en marxa per recollir donatius.\nTant el Cabildo de La Palma com els ajuntaments d’El Paso i Los Llanos de Aridane han obert comptes bancaris o pagaments a través de Bizum per recaptar donatius.\nL’erupció del volcà a La Palma ha provocat onades de solidaritat amb les milers de persones que s’han vist afectades pels rius de lava que destrueixen tot el que troben al seu pas. Ara el que fa falta també és menjar plàtan palmer.\nEl magma esborra el mapa de l’illa\nL’implacable pas per La Palma de la lava\nRoba, estris, joguines, diners, menjar per al bestiar i les mascotes, oferiments d’ajuda psicològica o col·lectes de diners són algunes de les donacions que ajuntaments, associacions, entitats i particulars recullen a fi que La Palma es recuperi al més aviat possible.\nL’Ajuntament d’El Paso ha habilitat tres línies de telèfon per canalitzar les onades de solidaritat amb els milers d’afectats per l’erupció del volcà a La Palma. Els números de telèfon són:\nAjuda per a allotjament: aquells que disposin d’una habitació o una vivenda on puguin acollir les persones afectades per l’erupció del volcà poden trucar al 689.542.688.\nDonacions: els que puguin fer donacions hauran de posar-se en contacte amb el número 680.443.551.\nVoluntaris: els que hi vulguin col·laborar com a voluntaris s’han d’adreçar al 638.780.770.\nCaos a La Palma\nLa qualitat de l’aire empitjora i les carreteres s’esborren\nPesar en l’Isla Bonita\nPunts de recollida de roba i menjar\nLa Unió Artística El Cabo de Santa Cruz de Tenerife s’ha sumat a la campanya de solidaritat. Recollirà estris, roba, productes d’higiene, joguines, calçats o material escolar al seu local del carrer de La Noria, 15, de la capital de Tenerife tota aquesta setmana. Per a aquelles persones que no puguin desplaçar-s’hi i hi vulguin col·laborar, s’ha de trucar al 626.228.626. Al sud de Tenerife, també es poden deixar donacions de productes de primera necessitat al centre infantil Hormiguitas Park, a la Carretera General del Sur, 120, El Chorrillo, telèfon 662.957.966. Bancs\n. Recollirà estris, roba, productes d’higiene, joguines, calçats o material escolar 626.228.626.662.957.966. El BBVA ha llançat un pla de suport a les famílies i empreses que estan patint les conseqüències de l’erupció volcànica a La Palma, amb l’objectiu que puguin afrontar aquests moments d’incertesa i reprendre la normalitat. Aquesta entitat bancària ha obert dues línies de finançament, una per a particulars i una altra per a pimes i autònoms afectats.


Antonio Becarés: el mestre del Llissach que va impulsar l'handbol a Santpedor - Ona Bages\nInici Bages Antonio Becarés: el mestre del Llissach que va impulsar l’handbol a Santpedor\nAntonio Becarés al reportatge de Kicker.\nEl passat dissabte 29 d’octubre, Santpedor va perdre un dels mestres que havia educat a pràcticament mig poble: Antonio Becarés. Més conegut com a Donan va passar pràcticament tota la seva vida professional a l’escola Llissach. Però l’home, de 79 anys, tenia una altra passió: l’esport.\nNascut a la demarcació de Lleida, Becarés, va jugar un paper clau en la fundació del Recreatiu, l’equip que anys més tard acabaria donant pas al Club Handbol Santpedor. També va ser l’impulsor del primer equip femení d’handbol al poble.\nEn l’època daurada del club va entrenar el Juvenil que a la temporada 72/73 va jugar a la màxima categoria: la divisió d’honor. Aquell any, el Recreatiu Santpedor va jugar contra equips com el Granollers o el Barça.\nTot i això, molts santpedorencs el recordaran com a mestre i director de l’Escola Llissach. De fet, allà també va tenir un lligam esportiu: va ser professor de Pep Guardiola. Això va arribar a portar una televisió alemanya a Santpedor durant l’etapa que Guardiola va entrenar al Bayern i ell va ser part del reportatge de kicker.\nA part de l’handbol, també era un apassionat de l’esport amb raquetes i amb els seus amics va impulsar la pista de frontón i les pistes de tennis que hi ha als ‘Hermanos’. Unes pistes que encara estan en funcionament.


El complex comercial dels Cubics no aixeca cap | Gramenet 2.0\n← Els ambulatoris obriran la setmana del pont\nTancats a Can Ruti durant tot el pont →\nEl complex comercial dels Cubics no aixeca cap\n05/12/2011 2 comentaris\nEls cinemes no atreuen als colomencs i l’empresa no té un projecte clar pel recinte\nL’Hotel Ibis podria inaugurar-se el proper mes de març\nHavia de ser el nou complex d’oci de la Santa Coloma del segle XXI, segons la propaganda municipal de l’època, i estan sofrint un estrepitós fracàs. Els Cubics, sempre embolicats en la polèmica, tenen un centre comercial que consisteix en uns cinemes i poc més. Encara no hi ha data d’obertura per a l’Hotel Ibis, a causa de discrepàncies amb la promotora Prosavi, que estan en vies de solució. El cas és que no hi ha un projecte clar i atractiu, i que la població prefereix altres alternatives.\nUns ciutadans treuen entrades pel cine.\nEls cinemes dels Cubics, per més 3D i surround que tinguin, són incapaços d’atreure a la ciutadania. En altres centres comercials, els cinemes són un complement. La gent va de passeig i de compres i aprofita per anar al cinema, no a l’inrevés. En el complex colomenc l’oferta comercial és gairebé inexistent, ja que molts dels locals no s’han atrevit a obrir.\nUn inviable McAuto\nAra, els promotors del centre estudien muntar un moderníssim gimnàs amb spa, tai chi, i mil coses més. També volen muntar un McDonalds, tipus McAuto, en el gran local amb terrassa de l’esplanada, la qual cosa trencaria amb la concepció exclusiva per als vianants d’aquest sector del recinte.\nEl cas és que el promotors del complex d’oci no tenen un projecte clar i no saben com aixecar la zona d’oci dels Cubics.\nLa nota positiva és que l’hotel pot obrir-se en els propers mesos, probablement al març, aprofitant una gran fira com a Alimentària.\nFiled under Actualitat, Economia Tagged with cúbics, mcauto, mcdonals, prosavi\n2 Responses to El complex comercial dels Cubics no aixeca cap\nCopele Jose M Vazquez says:\n08/12/2011 a les 20:16\n“Normal.. es muy logico todo lo que pasa.. no saben hacerlo mejor. es culpa de algun regidor..que se lo hagan mirar estos del ajutament,,.”\n14/12/2011 a les 12:54\nsi espereu que la iniciativa privada ens tregui de la crisi aneu apanyats!\nsi espereu alguna cosa constructiva de l’oci mercantilitzat, aneu apanyats!\nsi espereu que la iniciativa privada respecti l’espai públic, aneu apanyats!\nsi espereu uns polítics que pensin en les persones com a tals, i no com a números, aneu apanyats!\nJo el que espero és que Mc Donalds no arribi MAI a establir-se al meu poble!


Congelada la taxa d’aigua potable – TV Digital Ontinyent\nHome>Congelada la taxa d’aigua potable\nTV Digital Ontinyent 22/02/2019 General Comentaris tancats a Congelada la taxa d’aigua potable\nEn congelar la taxa enguany, l’Ajuntament assumeix el 1,2% d’increment que hauria costat als veïns i veïnes la revisió anual d’acord amb l’Índex de Preus al Consum prevista en l’ordenança vigent. Aquest estalvi per als consumidors s’afegeix als que es van produir en assumir l’Ajuntament l’increment de l’IPC en 2011 (2’4%), 2012 (2’9%) i 2013 (0’3%). En 2014 l’IPC va ser negatiu, i l’Ajuntament va rebaixar la taxa d’aigua d’acord amb aquest índex (-1%), mentre que en 2015 l’IPC va ser del 0% i en 2016 del 1’6%. Així les coses, els veïns i veïnes d’Ontinyent acumulen un estalvi del 9,5% al seu favor respecte del que haurien pagat si el Govern d’Ontinyent no haguera congelat la taxa durant estos anys.\nAnterior Augmenta un 55% els assistents a espectacles culturals\nSegüent L’IVVSA invertirà 3 milions d’euros al barri de La Vila


pensandoenarte55: EUGENIO MERINO & ACORRALADO\nContemplar la figura del Dalai Lama amb la indumentària de John Rambo en la seva obra Acorralat , o un grup de presoners de Guantánamo ballant al ritme d’Elvis Presley, Merino barreja dues filosofies i dues formes oposades de pensar vers la violència. No és un art pamfletari ni tant sols es pot anomenar polític, encara que hi tingui moltes lectures al respecte; invoca el caos, la mort i la destrucció si és necessari però des d’un univers creatiu ple d’humor càustic i profundament com dèiem al principi influenciat pels mitjans de comunicació. Amb l’Eugenio Merino ens endinsem amb un registre escultòric que combina les icones de la nostra societat, icones moltes vegades pop, i un treball acurat en la seva execució; aquests treballs cohabiten perfectament amb l'àmbit crític social que vertebra la col·lecció. Compleix perfectament el registre que articulem i assíduament acostumem a xerrar amb ell sobre els esdeveniments socials de la nostra època.\nAquest mètode de treball ens permet també discernir qui desenvolupa un bon discurs.Lo que yo hago tiene mucho que ver con la publicidad: que se entienda a la primera y lleve un juego, como hacer entender una cosa a través de otra. El engaño rápido”.\nArticula un discurs ple de referents actuals i marcadament àcid. La seva principal estratègia consisteix en desemmascarar realitats a través de gestos aparentment trivials però carregats de significació. Els seus treballs reflexen problemes reals i candents de la nostra societat:guerra,contaminació, problemes entre països desenvolupats amb subdesenvolupats,religió,política,problemes socials,etc.\nMerino estimula l’espectador per tal que vegi allò irònic en la tragèdia o el que és més amarg en un context satíric. Always és una peça on reflexa perfectament tot el seu discurs, bona tècnica d'execució, ironia en el seu màxim nivell i ens amplia la línia de crítica social que intentem que agafi una branca de la col·lecció .\nPublicado por Blog en 11:05


Reactivació econòmica: Transició Energètica presenta el projecte «iBUY», d’impuls a la demanda d’innovació a través de compra pública, davant més de 60 interessats\n15 setembre 2020Conselleria de Transició Energètica i Sectors Productius\nReactivació econòmica: Transició Energètica presenta el projecte «iBUY», d’impuls a la demanda d’innovació a través de compra pública, davant més de 60 interessats NNota Informativa\nEn la trobada en línia, s’han exposat el Pla d’Actuació de la Compra Pública Innovadora a les Illes Balears, les possibilitats de formació en aquesta matèria a través de la Fundació Bit, i també casos d’estudi en el territori\nLa Direcció General d’Innovació de la Conselleria de Transició Energètica i Sectors Productius ha duit a terme avui una trobada entre empreses, professionals i institucions públiques i privades interessades en el projecte europeu de compra pública innovadora «iBUY», que ha reunit aquest matí de forma telemàtica devers 65 participants.\nCal destacar que, actualment, en el marc del programa «iBUY», el Govern de les Illes Balears té oberta una consulta de mercat adreçada a trobar solucions innovadores en l’àmbit turístic, de la salut i de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC), que permetin fer front a la COVID-19.\nA partir dels resultats de la consulta, es publicarà un eventual procediment de licitació, el qual es podrà establir per mitjà del diàleg amb les empreses que proposin solucions.\nLa presentació del projecte «iBUY» ha estat a càrrec de la directora general d’Innovació, Nuria Riera, que ha expressat que la compra pública és una clara oportunitat per poder dissenyar unes Illes Balears segures amb tecnologies innovadores de control i gestió enfront de la COVID‑19, i alhora reactivar el teixit empresarial productiu, ja que aquest tipus de polítiques públiques incentiva la innovació dins les empreses i, alhora, la creació de treball estable i de qualitat.\nAquest esdeveniment ha comptat també amb la participació del director general de Fons Europeus de la Conselleria d’Hisenda i Relacions Exteriors, Félix Pablo.\nEn el marc d’aquesta presentació, s’han exposat el Pla d’Actuació de la Compra Pública Innovadora a les Illes Balears, les possibilitats de formació en aquesta matèria a través de la Fundació Bit i, així mateix, l’IB-SALUT i el SAM Manacor han exposat casos d’estudi en el territori.\nAquesta iniciativa disposa d’un pressupost d’1.147.000 euros, que permetrà a les entitats comunitàries participants subvencionar projectes. A les Illes Balears, la Fundació Bit posa a disposició 221.600 euros per finançar projectes en l’àmbit de la compra pública innovadora, cofinançats al 85 % amb fons FEDER.


Es mostren els missatges amb l'etiqueta de comentaris llibres. Mostrar tots els missatges\nL'Àfrica més bella i salvatge de Nick Brandt\nEn general, els fotògrafs de fauna posen l'èmfasi en capturar imatges d'animals salvatges en plena acció per reflectir el costat més impactant i cruel de la vida animal. El fotògraf Nick Brandt, però, n'és una excepció. Les seves imatges de bèsties salvatges a l'Àfrica són com retrats d'estudi idíl·lics i romàntics. Evitant l'ús de teleobjectius, Brandt fotografia lleons, elefants i girafes a pocs metres de distància en actitud tranquil·la i reposada, envoltats de cel i natura, i dotant-los d'un àuria mística única.\nEl resultat són unes imatges en blanc i negre d'una bellesa pictòrica corprenedora que ens connecten íntimament amb una natura tràgicament en perill d'extinció.\nAquest magnífic treball ha estat publicat en un llibre de fotografies titulat "On This Hearth", per Chronicle Books l'octubre de 2005, amb pròleg de la primatòloga Jane Goodall, coneguda arreu del món pels seus estudis sobre la socialització del ximpanzé. Es pot adquirir a la llibreria Kowasa per 39 €. Actualment, l'obra de Brandt també es pot contemplar a la Young Gallery de Brussel·les.\nEscrit per Maria Rosa Vila a 20:03\nEtiquetes de comentaris: animals, fotografia de natura, llibres\nJa és a la venda 'A Barcelona', el treball fotografic més poètic de Rafa Badia\nRecordeu que fa unes setmanes us vaig comentar que el fotògraf i editor gràfic Rafa Badia estava a punt de publicar el seu llibre 'A Barcelona'? (si no us en recordeu, podeu mirar el post que vaig escriue’n al respecte). Doncs bé, dijous passat el Rafa em va convidar a presentar-lo, acabat de sortir d’impremta, a la llibreria Altaïr de Barcelona.\nDurant la presentació, davant uns 50 amics, fotògrafs, alumnes i familiars seus, vaig tenir l’oportunitat de pronunciar unes paraules que més o menys venien a dir que 'A Barcelona', publicat per Arola Editors, és un llibre sorprenent i únic perquè fusiona dues vocacions (la fotografia i la poesia), d'una mateixa persona, en aquest cas el Rafa Badia: el Rafa Badia fotògraf i el Rafa Badia poeta. Dos talents que són dues manifestacions de la seva personalitat creativa absolutament polièdrica.\nEl Rafa Badia i jo, durant la presentació del seu llibre a la llibreria Altaïr.\nFoto: Mònica Tudela.\nEl llibre mostra una fotografia de carrer feta de moments fugissers senzills i irrepetibles, amb la ciutat de Barcelona com a teló de fons. En Rafa Badia ha captat amb la seva mirada totalment subjectiva aquests instants senzills i anecdòtics de la vida quotidiana al carrer. La seva fotografia, filla espiritual de l'instant decisiu de Cartier Bresson i la subjectivitat de Robert Frank, ni transgredeix ni denuncia. Podríem dir que el treball del Rafa s'inscriu dins el documentalisme més íntim, aquell que ofereix imatges extretes de la realitat quotidiana tamisada per la subjectivitat d'una mirada, la seva, que sap triar allò que és anecdòtic i senzill, però alhora excepcional.\nLa llum, la composició i el color són determinants en aquesta obra: la llum, incidint en la gent i en el paisatge urbà de Barcelona; la composició, rigorosa, intuïtiva i en el mateix instant en què Badia prem l'obturador; i els colors, nets, brillants i saturats. I tot això, fotografiant com un Cartier-Bresson del segle XXI, amb una càmera analògica i un objectiu de 50 mm. En plena era digital, aquesta seria per mi una altra de les virtuts del treball de Rafa Badia: l'absència total de tecnicismes i de noves tecnologies. Ni càmeres digitals, ni reenquadraments, ni Photoshops, ni retocs. Les fotos que podreu contemplar en el seu magnífic llibre són diapositives úniques que s'han passat al paper tal qual, sense trampa ni cartró. No han estat ni reenquadrades, ni retocades, fidels com són a un estil, el d'utilitzar l'enquadrament sencer, fruit del reflex compositiu pur i intuïtiu de Badia.\n'A Barcelona' és, a més, un compendi de jocs de paraules i imatges que expliquen 80 “instants robats”, com ell mateix diu. En el llibre, Badia ens explica cada foto amb un poema, i en fer-ho, tot adquireix una nova dimensió, en una simbiosi on els poemes són molt fotogràfics i les fotografies són com versos en una col·lecció de poemes visuals. En els poemes, en Rafa Badia ens dóna “la raó / que justifica la foto”, com ell diu en un vers. Per ell, qualsevol cosa pot ser una altra i l’explicació la trobarem en el poema. Els seus poemes estan plens de metàfores, de comparacions, de fantasies amb símils suggeridors i voluptuosos.\nUn exemple: la monumental bastida al carrer Rocafort recoberta d’una lona amb el retrat gegantí d’una noia, li ha despertat la imaginació al Rafa Badia, i en el poema, ha convertit la noia en Gulliver a Lil·liput, amb tots els lil·liputencs passejant-li pels braços mentre emergeix del terra.\n'A Barcelona' és la tercera entrega de He mirat aquesta terra una col·lecció de llibres de fotografia que ofereix una visió artística del territori català, publicada per Arola Editors. El podeu comprar a un preu de 30€.\nEscrit per Maria Rosa Vila a 20:05\nEtiquetes de comentaris: fotografia analògica, fotografia de carrer, fotografia documental, gent, llibres, poesia\nUn fotògraf nascut al Flickr\nFlickr és una plataforma de llançament per a una bona colla de fotògrafs amateurs que somien en arribar algun dia a la fotografia professional. Lars van de Goor, un holandès nascut a Amsterdam el 1964, n’és un. Al març de 2007 va començar a fer fotos de natura i a penjar-les al seu compte de Flickr, aconseguint rècords espectaculars de visites i comentaris.\nAra, Van de Goor ha donat el salt des de Flickr per iniciar una carrera artística que s’ha materialitzat en un llibre que recull una selecció de fotografies de boscos espectaculars, que es pot adquirir a través de Blurb.com, web des del qual es poden comprar les seves fotografies.\nLes imatges de Van de Goor estan determinades per uns paisatges suggeridors, on la perspectiva, els punts de fuga més enllà de l’infinit, l’equilibri de formes i el rigor compositiu hi tenen un protagonisme molt important. Els colors intensos i les llums etèries els aconsegueix gràcies a un retoc fotogràfic mesurat i efectiu.\nEscrit per Maria Rosa Vila a 19:39\nEtiquetes de comentaris: Flickr, fotografia de natura, llibres


RSH Navona Luxury Terrace Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia San Nicola De Cesarini 3, Pantheon, Roma, Itàlia, 00186 - Veure al mapa\nMés informació sobre RSH Navona Luxury Terrace\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Roma, no busqui més enllà de RSH Navona Luxury Terrace. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, RSH Navona Luxury Terrace és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que RSH Navona Luxury Terrace sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, RSH Navona Luxury Terrace és una selecció idònia per a la vostra estada a Roma.


dilluns 11 de setembre de 2006 | Revolta Global\nEl mateix Maragall ho diu: el PSOE va sacrificar tripartit i presidència sobre l’altar d’una entesa amb CiU: un pacte de suport a les polítiques neoliberals de l’executiu espanyol en matèria fiscal, laboral i en molts altres àmbits. El resultat? CiU brama a les portes de la Generalitat, com l’amo disposat a recuperar la finca que creu seva per dret diví. I ens recorda que és un partit d’ordre, disposat a cridar l’exèrcit per reduir els vaguistes “salvatges” i decidit a sotmetre una ciutadania immigrada que hauria de fer mèrits especials per gaudir dels seus legítims drets democràtics.\nEl programa del candidat Montilla tampoc sembla gaire engrescador, a còpia de garanties als grans interessos privats i d’insults vers els “ecologistes de saló” que volen “paralitzar el creixement del país”. Vet aquí els fonaments d’aquesta “sociovergència” tant reclamada, com a fórmula d’estabilitat institucional, per tot un sector de la patronal. Mentrestant, sota un “bipartit” interí, les multinacionals segueixen fent la llei: Braun tanca portes i Volkswagen es mofa de les sentències favorables als acomiadats i acomiadades de SEAT.\nLa direcció d’ERC sembla amoïnada per fer-se perdonar la gosadia de la seva tardana oposició a l’Estatut. Trist retorn a una “equidistància” que només pot afavorir les combinacions més conservadores! I, pel que fa a ICV-EUiA... ara podem mesurar el llast de la connivència amb un Estatut de rebaixes que pretenia barrar el camí de l’autodeterminació al poble de Catalunya. Aquesta actitud ha contribuït a desactivar el moviment ciutadà pel dret de decidir del passat 18 de febrer; ha agreujat la distància entre l’esquerra social i el jovent independentista; ha desorientat i despolititzat les classes populars...\nNo hi haurà avenç decidit cap a l’autodeterminació sense guanyar el cor de la gent treballadora. No hi haurà cap progrés sòlid enfront del liberalisme, si el moviment obrer no torna a fer seva la lluita per la llibertat nacional. A tall d’exemple, la crisi del Prat ha palesat la necessitat d’una gestió de proximitat de les grans infraestructures... i del seu caràcter públic. El tema de la immigració revela igualment la misèria del nou Estatut. Com integrar un col·lectiu que ja representa el 12 % de la ciutadania sense capacitat de regularització i d’accés als drets civils?\nNomés ens en sortirem a còpia de lluita, de recomposició dels moviments - com el que cal tornar a dreçar contra la guerra al Pròxim Orient, oposant-nos a l’enviament de tropes espanyoles al Líban -, de resistències sindicals i fabrils, d’accions solidàries... Alhora, esdevé urgent construir referents polítics. Les eleccions autonòmiques d’aquesta tardor seran un important terreny de lluita i de debat. Les frustracions acumulades sota el tripartit poden allunyar les classes populars de les urnes, afavorint el retorn de la dreta i, en qualsevol cas, l’accentuació de les polítiques liberals. Com obrirem doncs la via d’un govern veritablement d’esquerres que planti cara a les deslocalitzacions, que no temi enfrontar-se a bancs i especuladors per defensar el dret a l’habitatge, que aturi la destrossa del territori, que lluiti contra la pobresa i promogui la igualtat de drets? Com avançar cap a un govern, en fi, que cerqui el suport de la mobilització social i reivindiqui la plenitud dels drets nacionals?\nVet aquí la discussió que hem d’encetar sense tardança, i davant la qual els corrents antiliberals, l’esquerra alternativa i el moviment independentista tenim una responsabilitat indefugible.


Estàs a: Inici > setembre 2016\nCollaret personalitzat a partir de les inicials d’uns noms. Or groc, plata i pedres semiprecioses de colors\nAvui us ensenyem quest collaret acabat de sortir del taller. No posem noms, però l’hem fet a partir de les inicials (en minúscula) de la parella que ens l’ha encarregat, la M i la E. Ell (M) a volgut que … Seguir llegint →\nSolitari bicolor en or rosa i or blanc, brillant central de 0’42 qts i 6 petits brillants.\nAquesta setmana ens han demanat aquest anell en or rosa i or blanc. El brillant central, muntat en or blanc és de 0’42 qts i l’acompanyen a cada costat 3 petits brillants que representen als 3 fills de la parella. … Seguir llegint →\nSolitari de formes ondulants en or blanc i brillant de 0’39 qts\nIgual que arriba el cap de semana, aquest s’en va, quina llàstima! En fí, ja hem tornat i avui us volem ensenyar aquest solitari que acava de sortir del taller. En or blanc i brillant de 0’39 qts. De forma … Seguir llegint →\nAliances de casament personalitzades. Or i brillants\nVinga, que marxem de cap de setmana, un parell d’horetes més i… Aquestes aliances les hem fet recentment per a una parella que es casava. En or blanc el d’ell i en or rosa el d’ella, tots 2 comparteixen la … Seguir llegint →\nArracades en or groc texturat i citrí talla “trilló”\nAvui us ensenyem aquestes arracades en or groc i 2 citrins (cuarç) en talla “trilló” que acabem d’entregar. Aquesta talla en forma triangular, és molt popular en el món de les pedres precioses i semiprecioses. Aquestes en concret, pesen 4’8 … Seguir llegint →\nSolitari en or bicolor i brillant de 0’38qts\nA punt d’acabar la setmana us ensenyem aquest nou solitari en or bicolor i brillant de 0’38qts. Es tracta d’una parella que té 2 fills (nen-nena), que vindrien a ser els 2 aros amb or de color groc i or … Seguir llegint →\nPolsereta or blanc per a un naixement\nEl passat 8 d’abril va néixer l’Héctor i ens van encarregar aquesta polsera per a la seva mare Jessica, que bé que s’ho mereix! En or blanc matissat amb llana de diamant i brillantet que representa al nou-nat. Sabem que l’Héctor … Seguir llegint →\nSolitari en or blanc amb diamant talla brillant de 0’5 qts\nAcabem aquesta setmana “extranya” de tornada de vacances amb aquest solitari que acaba de sortir del nostre taller. Diamant talla brillant de 0’5 qts muntat amb 6 grapes sobre un braç doble i sinuós, tot en or blanc. Us agrada? … Seguir llegint →


Divertimento tonal, per a orquestra\nEts a: Botiga > Partitures > Divertimento tonal\nÉs senzillament una peça simpàtica i espontània sobre tres motius obertament tonals diatònics. El primer, en temps viu, agafa com a partida un motiu contrapuntístic d’escola, però en comptes d’evolucionar com si fos un motiu de fuga, resulta variat i contrastat amb un joc molt hàbil d’orquestració. El segon, en temps lent, parteix d’una melodia amorosa en una línia obertament tradicional. El tercer s’obra amb un lleu motiu en pizzicato, simpàtic i juganer, que desemboca en un lluminós final. Una música, potser sense grans ambicions esteticistes, però sempre fresca i excel·lentment elaborada. (Josep Solà)


El blog d'en Jaume: Resumint arguments:\nEspero que despres del que ha passat avui es vagi per totes. A guanyar amb el no.\nAixó suposa ser molt més agressius amb el text de la proposta d'Estatut.\nEls arguments de la defensa del "si" son clars, donem la réplica:\n1. Aquest Estatut es un, encara que sigui mínim, pas endavant.\nFals: No soluciona ni millora ni el finançament, ni el reconeixement nacional, ni la mancança d'infraestructures, ni el blindatge de transferencies que queden igual.\nEn finançament fixa dins l'articulat el model per el cual durant 25 anys hem tingut un dèficit fiscal mitja de, com mínim, el 7,5%. En reconeixement nacional nomes cal llegir la proposta per riure. En infraestructures, es fixa un percentatge durant 7 anys pero es resta el Fons de Compensacio Interterritorial (FCI) que el fixa el Estat. En blindatge de transferencies l'Estat pot seguir fet lleis de base intrusives i tot i ser el tema més treballat els mateixos que demanen el "si" preveuen dures batalles per conseguir evitar l'intrusisme.\n2. Si surt el "no" es un gran pas enrera.\nFals: Si surt el "no" tindrem 5(veure *) anys sense Estatut, pero podrem veure que passa amb el Pais Basc, Andalusia i altres. Tot el que ens dona aquesta proposta, en tant en que, igualment depen de la bona voluntat de l'Estat, pot ser cedit via 150.2. Es pot intentar en paralel amb el Pais Basc sortirnos de la trenyina "constitucional".\n3. Si surt el "si" sera un gran pas endavant.\nFals: Si surt el "si" l'Estat sense mes donará per tancat el "problema" català i es dedicarà al Basc. Mirem el punt 1 per dir el que no soluciona.\n4. Aquest Estatut dona mes recursos a Catalunya.\nFals: tot depen de la solidaritat i la bonança de les condicions a Madrid, com fins ara. No ens protegeix davant d'una hipotètica majoria absoluta a Madrid el mes mínim.\nUn "si" tanca el "problema" Català, per generacions o per sempre. Laralaralala lala. Com tu.\n* al no ser un NOU estatutet sino una reforma només un any en lloc de cinc\nPublicat per Jaume P a 10:26 p. m.\nQui, que no es conformi amb misèries, es pot creure que l'estatut contingui res realment important quan ni tan sols ens cedeixen l'aeroport de la capital de la nació? Perquè guanyi Zapatero (i Mas), ha perdut Catalunya.\nEncara no han guanyat, fins que no es vegi com acaba tot aixó no es pot dir qui guanya ;-)\nDe fet tots nosaltres decidirem votant qui guanya.


10:05 pm - Thursday, 9 July 2020\nLa fira, del 6 al 8 de març, reuneix a restaurants i parades del mercat.\nEl regidor de Comerç, Javier Martí, ha presentat este matí la III Fira del Pinxo i el Vi al costat de l’organitzador de l’esdeveniment, Félix Tejeda. Com a novetat d’esta edició, la mostra es trasllada al Mercat Central el divendres 6 de març fins al diumenge 8 per a incloure als establiments del recinte dins d’una fira que eleva el nombre de locals participants fins als huit.\nLa fira obrirà les seues portes el divendres i el dissabte de les 19.00 hores fins a les 00.00, i el diumenge en jornada matinal d’11.00 a 14.00 hores.\nEl públic podrà degustar les elaboracions i vins de Duo Gastro-bar, Casa María, La Solera, La Rua, El Mercat, Santa Quitèria, Pizzeria Di Maria i Divino. A més, les parades del mercat posaran a la venda pinxos elaborats amb productes propis dels seus negocis.\nL’esdeveniment comptarà amb dues actuacions en directe dins del propi Mercat Central. El divendres, a partir de les 21 hores, Cositas Buenas delectarà als assistents amb les seues rumbes i el dissabte, des de les 20 hores, Paradita Flamenca posarà el toc flamenc de la fira. A més, durant el matí del diumenge, els xicotets que acompanyen als seus familiars comptaran amb jocs d’animació infantil.\nEl públic que acudisca a la III Fira del Pinxo i el Vi haurà de traure tiquets per a les consumicions, atés que no estarà permés pagar en els negocis. Per a això, l’organització ofereix dues possibilitats: en primer lloc, tres euros un punxe i una beguda; i en segon lloc, cinc euros per dos pinxos i una beguda. Cadascun dels establiments oferirà entre quatre i huit propostes diferents per a atendre un públic divers.\nTal com ha destacat l’organització, “l’objectiu és que esta fira es convertisca en un al·licient per a atraure a més compradors fins al Mercat Central, al mateix temps que els locals de restauració d’Almassora aprofiten per a donar a conéixer la seua oferta i generar nous clients”, segons el regidor de l’àrea. En la mateixa línia s’ha manifestat Tejeda, que ha animat a la participació durant tot un cap de setmana reservat per a la gastronomia local.\nPrevious articleMarc Osorio: “Cada dia faré els deures i a practicar, que l’alcaldessa em va dir si volia ser la seua veu!”\nNext articleLa Plataforma per la Dignitat del Llaurador insta a Puig que els represente davant Europa


Boracay, el parc temàtic del turisme asiàtic. | Volant he vist - Blog de viatges i fotografia\nHome Filipines\tBoracay, el parc temàtic del turisme asiàtic.\nwritten by Jere 11/29/2014\nLa primera parada a Filipines la vam fer a l’illa més turística del país: Boracay. La seva platja és mundialment famosa i sempre surt entre les llistes de les millors platges del món. Com que era una zona tan turística vam decidir que fer-la al principi seria com una mena de transició natural entre el ritme frenètic de Hong Kong i les illes més salvatges de Filipines (des d’on escric ara).\nLa veritat és que ens esperavem una zona turística, però no tant! Boracay és un parc temàtic del turisme asiàtic, que arriba en massa des de Corea, Xina, Japó i de les mateixes Filipines. La platja (White Beach) és bonica, si, però els edificis la recorren sencera a peu de sorra i hi ha tanta gent al passeig que en hora punta es fa fins i tot molest passejar.\nLes atraccions que té l’illa, apart de la platja i rutes en vaixell al voltant de l’illa, són bàsicament esports d’aigua. Padel surf, moto d’aigua, parasailing, banana, cayac, pesca, etc.\nEl dia que vam arribar, a primera hora de la tarda, zombis de jet lag, només vam passejar per la platja. L’endemà vam fer moto d’aigua i padelsurf i el darrer dia la sortida en vaixell al voltant de l’illa. El fons marí de Boracay no és tan espectacular com a la resta d’illes filipines però té coralls bonics i peixets de colors.\nA Boracay vam descobrir l’extrema simpatia dels filipins, un patrimoni extraordinari del país sencer. D’aquesta petita illa ens quedem, sobretot, amb les postes de sol, impresionants de cada vespre. És un atractiu important però no suficient com per justificar la visita. Ens ho hem passat bé però ara, coneixen-t’ho, ens ho haguéssim estalviat.\nBoracay, el parc temàtic del turisme asiàtic. was last modified: January 2nd, 2016 by Jere


“La migranya és molt prevalent i discapacitant, però és un àrea de recerca poc convencional”, Dra. Marta Torres, Beca 2015 - Mutual Mèdica\n“La migranya és molt prevalent i discapacitant, però és un àrea de recerca poc convencional”, Dra. Marta Torres, Beca 2015\n"Lliurar la Beca a aquest projecte demostra el caràcter innovador de Mutual Médica", manifesta la Dra. Marta Torres Ferrús, el projecte de la qual, "Estudi funcional de la migranya mitjançant neuroimatge", ha guanyat la Beca Mutual Mèdica 2015, dotada amb 10.000 €. "M'alegra pensar que hem desenvolupar un projecte que mereix la seva confiança", apunta la doctora en aquesta entrevista.\nLa guanyadora de la Beca Mutual Mèdica 2015, la Dra. Marta Torres Ferrús, rep el premi de mans del Dr. Nolasc Acarín, president de la mutualitat.\nLa migranya pot presentar un curs variable al llarg de la vida. En algunes persones, la migranya pot remetre presentant pocs o cap atac mensual; però en un subgrup de persones, els atacs poden augmentar en freqüència fins a arribar a ser gairebé diaris, és la denominada migranya crònica.\nSabem que certs factors, com ser del sexe femení, la coexistència amb altres síndromes de dolor, la síndrome d'apnees obstructives de la son, l'obesitat i el consum freqüent d'analgèsics són factors de risc per a aquesta transformació, però en realitat desconeixem en quin moment es produeix i si les persones que la pateixen tenen unes característiques cerebrals basals diferents.\nCom es tracta d'una patologia de la funció cerebral, els estudis funcionals estan revolucionant el nostre coneixement sobre aquesta. La nostra línia de recerca té com a meta identificar, mitjançant tècniques de neuroimatge funcional com el PET-FDG i la RM funcional, les àrees i xarxes cerebrals que poden presentar una connectivitat alterada en els pacients amb migranya i, en especial, en aquells que presenten cefalea freqüentment.\nEl nostre objectiu és determinar si existeixen patrons d'activació cerebral que permetin classificar els pacients segons la freqüència d'atacs que pateixen (número de dies al mes) i si certament existeixen diferències que donin suport a l'actual classificació de la migranya en episòdica (menys de 15 dies de cefalea al mes) o crònica (més de 15 dies de cefalea al mes). A més, aquest projecte contribuirà a entendre millor els mecanismes implicats en la seva evolució i la resposta al tractament.\nQuè poden aportar els resultats d'aquest treball al món de la ciència, d'una banda, i als pacients, d'una altra?\nLa migranya és una malaltia prevalent que afecta gairebé el 20% de la població espanyola. Però, a més de freqüent, és una malaltia que provoca una gran discapacitat a aquells la pateixen. La migranya és la 8a malaltia global viscuda com a discapacitat.\nActualment, el diagnòstic i tractament de la migranya és purament clínic. En els darrers anys, la investigació en el camp de les cefalees ha centrat els esforços en descriure biomarcadors per al diagnòstic, la monitorització de la severitat i l'avaluació de la resposta al tractament. En altres àrees de la medicina, això és una realitat, i l'ús de biomarcadors como a guia en el diagnòstic i tractament d'una determinada patologia és una pràctica del día a día. Utilitzem marcadors de lesió cardíaca per al tractament de la síndrome coronaria aguda i marcadors tumorals en el seguiment del càncer. En canvio, els pacients amb migranya segueixen venint a les nostres consultes i preguntar-se si és cert que el que tenen és migranya i si necessiten o no iniciar un tractament preventiu.\nMitjançant el present estudi contribuirem a crear un "set" de mesures de neuroimatge característiques de la migranya i a confeccionar, així, el que podria esdevenir una eina diagnòstica objectiva de la migranya. Això permetrà diferenciar individus amb migranya de controls o altres tipus de cefalees primàries per donar suport a determinats diagnòstics, descriure els canvis associats a la freqüència i gravetat de la malaltia, predir la cronificació i avaluar la resposta a determinats tractaments.\nSense dubte, donada la alta prevalença de la migranya i la important discapacitat que comporta als que la pateixen, qualsevol avanç en aquest camp tindrà una gran repercussió.\nDe quina manera pot ajudar-lo el pressupost de què està dotat el premi que li ha concedit Mutual Mèdica?\nVaig escollir especialitzar-me en Neurologia perquè considero que les neurociències són encara un camp amb molts interrogants, que proporcionen un espai per a la recerca. Aquests interrogants en ocasions limiten les opcions terapèutiques per als pacients amb malalties neurològiques. Després d'haver acabat la meva formació especialitzada, tinc la determinació de continuar formant-me com a clínica i investigadora en el camp de les cefalees i el projecte que presento forma part del meu treball de tesi doctoral.\nEn definitiva, la dotació de la Beca Mutual Médica em permetrà formar-me com a investigadora i contribuir a un millor coneixement del funcionament cerebral. Tot amb l'objectiu final d'ajudar a millorar la qualitat de vida de les persones, que és el motiu pel qual algun día decidim fer-nos metges.\nLa migranya és prevalent i discapacitant, però és un àrea de la investigació menys convencional que altres neurociències. Lliurar la Beca a aquest projecte demostra el caràcter innovador de Mutual Mèdica. M'alegra pensar que hem desenvolupat un projecte que mereix la seva confiança. Sense dubte, el rebre una ajuda de Mutual Mèdica és un segell inicial de qualitat del projecte. Ara tocarà transformar la idea en una realitat pràctica.\nEls metges investigadors del nostre país... som molt creatius! Inventem els projectes i a més la fórmula per motivar-nos, treure temps i aconseguir els mitjans per portar-los a terme. I el resultat és una investigació d'excel·lència i d'un elevat reconeixement en l'àmbit mundial.\nPerò primer s'ha d'aprendre a investigar. Per a un metge jove, sense molta experiència en la recerca, no és fàcil accedir a les poques ajudes que existeixen per formar-se com a investigador. En aquest sentit, el suport d'entitats com Mutual Mèdica és, moltes vegades, l'única opció per iniciar la nostra carrera com a investigadors.\nOpino que tots ens hem d'implicar en la investigació. Des del malalt i personal sanitari, òbviament, fins a tota la societat en general, ja que potenciar la investigació és una responsabilitat de tots.\nCom a metge, formar-se com a investigador des de l'inici de la carrera aporta una visió més global i crítica de l'exercici mèdic i segur que millora la qualitat de la nostra assistència. Idear un projecte i tenir la sort de poder portar-lo a terme gràcies a la Beca Mutual Mèdica és una oportunitat única per això.


Tornada a l’escola amb incògnites - Diari de Terrassa\nTornada a l’escola amb incògnites\nEls alumnes van tornar a classe ahir amb la sensació que hi ha més incerteses ara que quan es va iniciar el curs al setembre. I és que la sisena onada amplificada per la variant òmicron està multiplicant els casos de contagis a la ciutat. En aquest context, el retorn a l’escola esdevé una incògnita. A més a més, s’ha de veure de quina manera afectarà els nous protocols establerts per la Generalitat. A educació infantil i primària, únicament s’indicarà quarantena quan hi hagi cinc casos o més, o un 20% dels alumnes del grup que hagin donat positiu en un període de set dies. A secundària, es mantenen els protocols establerts. L’alumnat immunitzat tampoc haurà de fer quarantena, mentre que els no immunitzats hauran d’aïllar-se durant set dies. A més, s’oferirà un test d’antígens gratuït a tots els alumnes d’un grup de convivència estable on hi hagi un positiu. Des de l’inici de la pandèmia s’ha demostrat que l’escola era un àmbit segur. Les mesures preventives han funcionat fins ara. Per això, esperem que ho continuïn fent.


L’escola serà catalana o no serà, per Josep Miquel Bausset - Castelló Notícies\nInici Autors/res L’escola serà catalana o no serà, per Josep Miquel Bausset\nL’escola serà catalana o no serà, per Josep Miquel Bausset\nParafrasejant la frase atribuïda al bisbe de Vic, Josep Torras i Bages, “Catalunya serà cristiana o no serà”, també a Catalunya, l’escola serà catalana o no serà. Per això ara cal defensar l’escola en català i la immersió lingüística més que mai, per l’agressió que està patint la nostra llengua per part de la justícia, que imposa el castellà a les escoles, per raons ideològiques i no pedagògiques.\nAfortunadament, l’Església Catalana (no com l’Església Valenciana), ha fet seu el català, amb bisbes que l’han defensat amb fermesa, com el mateix Torras i Bages, Narcís Jubany, Josep Pont, Ramon Torrella, Jaume Camprodon, Ramon Masnou, Antoni Deig, Joan Martí o Xavier Novell. Encara hui hi ha bisbes a Catalunya que amb fermesa, defensen el català, com l’arquebisbe Joan Enric Vives, d’Urgell, que amb valentia, deia el 2013: “Fa 25 anys que els bisbes vam dir-ho, hi haurà a qui li agrade més i a qui li agrade menys: Catalunya és una nació i té una llengua que s’ha de respectar”. Per això, molt assenyadament, l’arquebisbe Joan Enric afegia encara: “Allò que el país vaja vivint, els bisbes ho acompanyarem” (Programa la Xarxa, 22 de maig de 2013).\nEl P. Josep Massot, monjo de Montserrat deia fa uns anys, enyorant, en certa manera els bisbes clarament defensors del català que teníem després del Concili: “Hi ha hagut moments en què hi havia molts bisbes que defensaven el català i que estaven molt conscienciats. Ara la cosa no està tan clara: n’hi ha alguns que sí, d’altres que molt menys, i alguns diuen públicament que el tema del català i el catalanisme no els interessa. No sóc ningú per jutjar els bisbes, però hi ha algunes coses que no em fan gràcia”.\nCal recordar que al País Valencià, van ser només dos els bisbes que van defensar fermament la nostra llengua i la van introduir a la litúrgia: Josep Pont i Gol i Josep Mª Cases. Llevat d’ells, cap altre bisbe no s’ha compromès amb el valencià a l’Església.\nPerò aquesta llengua que s’ha de respectar, com deia molt assenyadament l’arquebisbe Joan Enric Vives, està amenaçada a Catalunya (i encara més al País Valencià), per la sentència del 25% de castellà. I és que aquesta sentència, ho recordava el director de Regió 7 (23 de març de 2022), és un preavís. L’atac a la llengua l’hem patit abans els valencians, amb un partit que governà durant vint anys la Generalitat del País Valencià, les diputacions i les principals alcaldies del país i que tenia per objectiu la destrucció del valencià. El resultat, com vam poder comprovar els valencians, va ser una persecució aferrissada de la nostra llengua.\nEl Sr. Marc Marcè, director del diari, Regió 7, ens recordava en el seu article, el que passa hui al País Valencià, on “el procés de minorització va més avançat” que a Catalunya: el TSJ del País Valencià “ha anul·lat projectes educatius de dos centres”, malgrat que “proposaven un 64% de català, un 26% de castellà i un 11% d’anglès”. I és que la justícia considera que aquest 64% de català, 26% de castellà i 11% d’anglès, “no és una proporció raonable”! I això en una llengua, com el català, que al País Valencià és molt més minoritzada que a Catalunya i que es troba en inferioritat de condicions, amb uns bisbes que no només no defensen la llengua, sinó que l’exclouen de l’Església.\nFa uns anys, el Tribunal Suprem, en un nou intent d’erosionar la nostra llengua, va prohibir 17 articles de la norma d’usos lingüístics de la Generalitat del País Valencià. El TS prohibí que el català fos la llengua prioritària de la Generalitat i que els governs valencià, català i de les Balears, utilitzaren la llengua que compartim, per relacionar-se administrativament. S’havien d’adreçar entre ells en castellà!\nI és que com va dir el poeta turc, Musa Anter, “Si la meua llengua sacseja els fonaments del teu estat, és perquè has construït el teu estat damunt del meu país”.\nLa situació de menyspreu de la justícia pel català, em recorda una anècdota que va viure mon pare: un dia, un guàrdia civil li va dir: “D. José, ¿cómo es que usted, un hombre con tres carreras, habla en valenciano como los patanes?”. Mon pare, que sabia que aquell guàrdia civil era de la Manxa, li va respondre: “¿Y los patanes de su pueblo, cómo hablan?”. L’home, posant-se la mà al tricorni, només va poder dir: “Coño, pues es verdad”.\nEl P. Josep Massot, monjo de Montserrat, ha dit, pel que respecta a la nostra llengua, que “cal treballar de valent, més encara tenint en compte com està el panorama a les Illes i al País Valencià”. I en una entrevista després de la seua elecció, l’abat Manel Gasch subratllava el paper de Montserrat, perquè continue sent “un lloc de defensa de la cultura i la llengua catalana”.\nPels drets lingüístics\nI és que, cal no oblidar-ho, el 25% de castellà a Catalunya, és el preavís del que hem patit els valencians. Per això el català ha de ser reforçat a l’escolat i no retallat, com fa la justícia.\nCom ha dit l’amic Vicent Partal (Vilaweb, 25 de març de 2022), “rendir-se és l’única política del govern de Catalunya”. I és que el conseller d’Ensenyament ha passat del: “català no es toca”, a acceptar aquesta situació de vulnerabilitat de la nostra llengua. “La lamentable proposta de reforma de la llei de política lingüística, és una rendició en tota regla”, ha dit Vicent Partal, tot i que el govern de Catalunya, “encara té la barra de voler presentar-la com una defensa del català”. Per això el pacte entre els quatre partits, com deia Vicent Partal, és “infame” (Vilaweb, 27 de març de 2022).\nCom ha dit l’actor Joel Joan, “quan et vens la dignitat ja no queda res” (Vilaweb 25 de març de 2022). I el pintor i escriptor Narcís Comadira: “em sent trist i enganyat”.\nIndignació dels alumnes i docents\nEl que és evident, és que els partits que han arribat a aquest consens sobre la llengua (reconèixer el castellà com a llengua vehicular), ho han fet a base d’un retrocés del català. I si, com és veritat, l’ús social del català ha reculat, la solució dels quatre partits (pressionats per la justícia), no és l’adequada, com ha dit Josep Enric Escribano, president del Tempir: “La resposta a l’exigència judicial, no és la correcta”. De fet, si el TSJ de Catalunya no haguera imposat el 25% del castellà, la Generalitat de Catalunya no hauria fet aquesta modificació, que deixa la nostra llengua encara més a la intempèrie. On queda la proclama: “El català no es toca?”. I on queda l’embat contra les lleis injustes? I és que el govern de Catalunya, ha passat del: “No acatarem la sentència del 25% i assumirem les responsabilitats”, a destrossar la immersió lingüística.\nPel que fa al País Valencià, encara estem pitjor. Un any després que les Corts aprovaren la llei de la funció pública valenciana, que incloïa el requisit lingüístic per als funcionaris, aquest requisit continua sense ser una obligació (Vilaweb, 27 de març de 2022). I això amb el govern del Botànic! O és del bonsai?\nFinalment, una pregunta de la qual ja em sé la resposta: ¿si el TSJ de Catalunya ha imposat el 25% de castellà, el TSJ (i el Suprem) tindran el 25% de català als jutjats?\nPerquè ¿com és l’escola espanyola sinó en espanyol o castellà? ¿O és que a Madrid, Sevilla o Salamanca, l’escola espanyola té un 25% de català, gallec o eusquera?\nArticle anteriorRetransmissió en directe: Òpera «Macbeth» de Giuseppe Verdi a l’auditori Rex\nArticle següentLlaurant la Llengua, per Leo Giménez: ‘arropir-se ’


L'IMO de Lleida contribueix a la inserció laboral de 1.617 persones durant el 2021 - Teleponent\nInici Societat L’IMO de Lleida contribueix a la inserció laboral de 1.617 persones durant...\nL’IMO de Lleida contribueix a la inserció laboral de 1.617 persones durant el 2021\n1.608 persones participen en el darrer any en els diferents programes d'ocupació que ofereix\nUn total de 847 persones han trobat feina durant el 2021 a través de polítiques actives d’ocupació de l’Institut Municipal d’Ocupació (IMO) Salvador Seguí de Lleida, mentre que 770 ho han aconseguit mitjançant a les seves ofertes.\nAixí es desprèn de la memòria de l’organisme autònom de l’Ajuntament de Lleida, que s’ha donat a conèixer aquest dilluns durant la reunió del Consell rector. Per altra part, 1.608 persones han participat en els diferents programes d’ocupació de l’IMO, de les quals 550 ho han fet en accions formatives durant el mateix període de temps.\nEl regidor d’Ocupació i Responsabilitat Social i president de l’IMO, David Melé, ha valorat molt positivament aquestes dades, ja que, malgrat que les xifres de l’atur han continuat essent elevades en el darrer exercici, el mercat laboral ha experimentat una clara recuperació respecte a l’any 2020. “S’ha assolit crear ocupació i els indicadors marquen un cert optimisme”, ha ressaltat.\nEn el marc del Consell rector de l’IMO, s’ha presentat una comparativa entre els anys 2019-2020 i 2021, que expressa clarament l’evolució que ha patit el mercat laboral en aquests tres anys, la davallada considerable de l’activitat del 2020 per la covid-19, que ha anat remuntat el 2021, recuperant el nombre d’insercions laborals.\nAixí mateix, en la reunió s’han presentat alguns dels resultats obtinguts a través de les cinc línies estratègiques de l’IMO que es van proposar durant l’any 2021.\nDe la línia de personalització, s’ha redefinit l’entrevista inicial; de la línia que fa referència a les empreses, s’ha fet un decàleg de bones pràctiques; de la línia de digitalització, s’han creat productes i serveis específics d’inclusió digital; de la línia aliances, s’han destacat les col·laboracions amb altres regidories, organitzacions i entitats, i de la línia de gestió del coneixement, s’ha millorat el sistema d’informes que s’aconsegueixen de la base de dades.\nA la vegada, s’ha presentat el pla d’actuació 2022, que inclou els objectius que l’IMO es proposa amb vista a l’actual exercici i les noves línies estratègiques a treballar. David Melé també ha destacat la dedicació i la implicació del personal tècnic i administratiu de l’institut municipal per a continuar amb la gestió de programes i serveis, els quals aporten valor a la ciutat i suport a la ciutadania.\nD’entre les dades que s’han donat a conèixer, destaquen les 669 ofertes que les empreses han introduït al Servei d’Intermediació Laboral de l’IMO i les 275 empreses que han col·laborat en els diferents programes, sigui a través de contractacions o acollint persones en pràctiques.\nEn un altre punt, s’ha presentat la liquidació del pressupost del 2021 de l’IMO, així com el reconeixement de crèdit i la modificació de crèdit per incorporació de romanent.\nEl Consell Rector de l’IMO està compost per 17 persones, entre es quals hi ha representants dels diferents grups polítics de la Paeria, els dos sindicats majoritaris (UGT i CCOO) i representants de la Junta de govern i del Comitè d’empresa. També hi participen la COELL i la FECOM com dues de les organitzacions empresarials més representatives de Lleida. FDS\nArticle anteriorComencen cinc dies de vaga educativa contra la política del conseller Cambray i per reclamar millores\nArticle següentUn 31% dels docents fan vaga a Primària i un 8,7% a Secundària, segons Educació, i un 60 i un 75%, segons els sindicats


» La Diputació converteix Fitur en motor econòmic dels municipis valencians amb productes turístics de qualitat\nLa Diputació converteix Fitur en motor econòmic dels municipis valencians amb productes turístics de qualitat\nEl president, Jorge Rodríguez, i la vicepresidenta, Mª Josep Amigó, coincideixen en la importància d’un canvi de rumb en la gestió del Patronat de Turisme que han aplaudit els empresaris del sector\nRodríguez: “hem tractat de professionalitzar l’antiga fira dels polítics per a convertir-la en la dels municipis, les empreses, la generació d’ocupació i l’activitat econòmica”\nAmigó ha destacat “la nostra forma mediterrània d’entendre el món, que fa que visitar València i els seus pobles siga una experiència irrepetible”\nEl model turístic de la Diputació de València ha experimentat un canvi de rumb que en pràcticament any i mig ha derivat la gestió dels recursos cap a productes turístics de qualitat, en contraposició al model de destinacions que tradicionalment es venia imposant. Així ho han expressat en Fitur els màxims responsables de la institució provincial. Tant el president, Jorge Rodríguez, com la vicepresidenta, Mª Josep Amigó, han coincidit a l’hora de destacar la col·laboració entre institucions per a aconseguir que el turisme valencià siga “un motor econòmic per als municipis i comarques”.\nRodríguez ha destacat que “una vegada més hem vingut a Fitur a mostrar el millor de les comarques valencianes, però aquesta vegada ho hem fet sota una mateixa marca, una marca única per a la Comunitat Valenciana molt més potent”. “Aquest treball compartit entre la Diputació, la Generalitat i els ajuntaments és la millor forma de construir un futur”, ha afegit el president de la Diputació.\nEn paraules de Jorge Rodríguez, “hem tractat de professionalitzar l’antiga fira dels polítics per a convertir-la en la dels municipis valencians, les empreses i l’activitat econòmica; en definitiva, la fira del turisme com a motor econòmic i generador d’ocupació”. El president ha volgut agrair als alcaldes i regidors el seu treball per a aconseguir que la presència de la Diputació en aquest certamen “haja passat de l’oci al negoci, com han reconegut els empresaris valencians del sector turístic”.\nPer la seua banda, la vicepresidenta, Mª Josep Amigó, ha manifestat que “fa un any presentem la nova marca turística i amb ella una nova forma de fer política des de la Diputació, que potencia la identitat valenciana i que està socialment compromesa”. Amigó ha considerat que “així es reflecteix també en la nostra manera de fer turisme”.\nLa vicepresidenta ha continuat dient que “és possible fer política i turisme amb uns nous paràmetres i que d’aquesta forma és millor per als valencians i valencianes, com ho demostren els indicadors econòmics”, i ha posat especial èmfasi en la col·laboració entre institucions a la qual feia referencia el president: “treballant tots a l’una és com s’aconsegueixen les coses”.\nPer a acabar, Mª Josep Amigó ha posat l’accent en “la nostra forma mediterrània d’entendre el món, que fa que visitar la nostra casa siga una experiència irrepetible”, en al·lusió al vídeo promocional de València Turisme en Fitur.\nLa diputada de Turisme, Pilar Moncho, ha fet balanç de l’any de gestió en el Patronat, que ha qualificat de “positiu”, perquè “s’ha aconseguit canviar la màquina interna de gestió turística i s’ha apostat per incorporar noves peces a l’engranatge turístic valencià, com la col·laboració amb la resta d’administracions”.\nMoncho ha incidit també en què en prendre el comandament del Patronat es va posar de manifest que “els municipis tenien magnífics recursos, però manca de productes turístics que els posaren en valor”. La diputada ha exemplificat aquesta idea presentant els set nous projectes turístics creats entre el Patronat de Turisme de la Diputació i ajuntaments com els de València, Gandia, Llíria o Tavernes.


L’estratègia del museu Van Gogh s’exposa entre els alumnes del Màster en Gestió Cultural | UIC Barcelona\nLa directora del Departament de Relacions Públiques de la institució, Milou Halbesma, ofereix una classe magistral als estudiants de màster i postgrau per explicar els objectius i resultats del pla de màrqueting i comunic\nEl museu Van Gogh és una de les institucions culturals més prestigioses a nivell mundial. Les sales del museu alberguen les obres d’un dels pintors més importants del postimpressionisme. L’últim any ha rebut la visita de 2,2 milions de persones i té una comunitat en línia de vuit milions de seguidors. Són algunes de les xifres que constaten la importància, dins i fora d’un museu, l’estratègia de màrqueting i de comunicació del qual és fonamental.\nAixí ho va explicar la directora del Departament de Relacions Públiques, Milou Halbesma, en una conferència principalment dirigida als alumnes de Màster i Postgrau en Gestió Cultural, de la Facultat d’Humanitats. “No és només un museu, és una institució”, va assegurar Halbesma, qui va exposar la importància de la projecció de marca, de l’estratègia digital, de segmentar el públic, fidelitzar els visitants i avaluar correctament la informació interna.\nHalbesma va deixar clar que al seu departament és molt important “vincular la fama de Van Gogh amb el museu Van Gogh” i aprofitar la seva projecció mundial tant a nivell internacional com en el seu entorn més immediat: Amsterdam. L’objectiu de tot plegat, com va explicar, és oferir una experiència satisfactòria en un museu amb nom propi.