L’Ajuntament de Tremp adquireix un local i un terreny per ampliar l’Escola Valldeflors | Pallars Digital\nL’Ajuntament de Tremp adquireix un local i un terreny per ampliar l’Escola Valldeflors\nEl consistori també cedirà una parcel·la al Departament de Salut per a la construcció d'un nou edifici d’oficines a la ciutat\nper Jordi Ubach Llorens, 8 de juny de 2021 a les 13:42 |\nL’Ajuntament de Tremp ha adquirit un local i un terreny, situats al carrer Tarragona de la ciutat, que posarà a disposició del Departament d’Educació amb l’objectiu d'ampliar l’Escola Valldeflors. Segons ha explicat l’alcaldessa, Maria Pilar Cases, aquest espai està al costat mateix del centre i s’ha decidit comprar-lo davant la “necessitat” d’ampliar l'escola. Aquesta operació suposa una inversió d'uns 220.000 euros, dels quals 183.300 euros els aporta la Diputació de Lleida i la resta, uns 36.700 euros, van a càrrec de l'ajuntament. Segons Cases, la conselleria d'Educació contempla construir-hi una sala polivalent.\nAquesta inversió ha estat possible gràcies a una modificació del pressupost aprovada per unanimitat en el ple celebrat aquest dilluns al vespre, que ha permès incorporar uns 300.000 euros del romanent de tresoreria. A més, l’ajuntament també destinarà 138.000 euros a la substitució dels comptadors d’aigua actuals per uns de més moderns, que permetran fer la lectura a distància i que milloraran l’eficiència dels consums d’aigua. La substitució dels comptadors suposa un cost de 334.000 euros, dels quals 196.000 provenen d’un ajut de la Diputació de Lleida.\nTot i que hi ha votat a favor, el grup municipal de Compromís per Tremp (CxT), a l’oposició, ha lamentat que el pressupost ja hagi patit vuit modificacions malgrat es va aprovar fa només tres mesos. Segons la portaveu de CxT, Sílvia Romero, les modificacions de pressupost han utilitzat els estalvis “per invertir en despesa corrent i no en nous projectes”. L'alcaldessa li ha recordat que el “principal gruix” del romanent va destinat a la construcció de l'Escola Municipal de Música.\nDe fet, Romero ha criticat l’equip de govern per haver utilitzat “gairebé el 70%” del romanent de tresoreria. La regidora socialista ha afirmat que l’ajuntament s’ha gastat un milió i mig dels 2.132.000 euros aconseguits “dels estalvis de molts anys”. Unes xifres desmentides poc després per l’interventor, que a instàncies de l’alcaldessa, ha explicat que dels 2.092.701 euros disponibles de romanent, fins la data el consistori n’ha utilitzat 1.109.644 euros. Això significa el 53% del total.\nCessió d’una parcel·la al Departament de Salut\nDurant el ple, l’alcaldessa de Tremp també ha anunciat la cessió d’una parcel·la al Departament de Salut perquè construeixi un nou edifici a la ciutat, on s’hi ubicaran les oficines del CAP de Tremp. Segons Cases, el terreny està situat just al darrere del Centre Cívic Tarraquet. De moment, aquest dilluns el plenari ha aprovat per unanimitat iniciar l’expedient per canviar la qualificació d'aquest terreny de domini public a domini patrimonial, una modificació necessària per poder fer-ne la cessió.\nMaria Pilar Cases també ha avançat, responent a una pregunta de l’oposició, que l’ajuntament ha iniciat converses amb Gestió de Serveis Sanitaris (GSS) per disposar d’algun espai proper a l’Hospital del Pallars per ampliar o millorar serveis.\nImatge del ple celebrat aquest dilluns. Foto: Jordi Ubach\nNova Oficina d’Atenció al Ciutadà\nL'alcaldessa també ha informat de les obres que s’estan duent a terme al vestíbul de l’ajuntament per fer realitat la nova Oficina d’Atenció al Ciutadà. Es tracta d'una obra que fa anys que s’havia plantejat i que s’ha decidit tirar endavant enguany davant la “necessitat” que hi ha, ja que, tal com a recordat la mateixa Maria Pilar Cases, actualment la ciutadania està sent atesa a la sala de plens de manera temporal.\nTremp estrena noves rutes de caminades urbanes\nL’Ajuntament de Tremp rebutja aturar les obres de la rotonda de la Font Vella\nTremp i Òmnium preparen el lliurament del Premi d'Honor de les Lletres Catalanes a Maria Barbal\nTremp planta cara a la judicialització per la municipalització de l'aigua\nPolítica, Escola Valldeflors, Departament d'Educació, Departament de Salut, educació, sala polivalent, Diputació de Lleida, Hospital del Pallars, romanent, estalvis, Escola de Música de Tremp, salut, CAP Tremp, ple, Ajuntament de Tremp\nFake News CxT\nPer Mentides el 8 de juny de 2021 a les 14:08\nVaje, vaje, els socialistes tirant de fake news!!!!!! Tornen els clasics! Silvia, el senyor Orrit vale, pero de voste no m’ho esperava. Es broma, si que m’ho esperava. Ha quedat ben desemmascarada. Bé pel periolisto.


Es presenta la Unitat de Cardioncología de Teknon | Centro Médico Teknon\n| Es presenta la Unitat de Cardioncología de Teknon\nEs presenta la Unitat de Cardioncología de Teknon\nUna unitat especialitzada formada per experts en cardiologia i oncologia, que treballen de manera conjunta i coordinada per millorar el control, diagnòstic, tractament i el seguiment de la possible toxicitat cardíaca, millorant així la qualitat de vida dels pacients.\n16 / de desembre / 2019 / Centro Médico Teknon\nEl passat divendres 13 de desembre es va presentar la Unitat de Cardioncología a Centro Médico Teknon amb la intervenció de diversos especialistes i experts de l'àmbit.\nEs tracta d'una unitat pionera en l'àmbit de la sanitat privada i neix de la col·laboració de l'Institut Oncològic Teknon (IOT) i l'Institut del Cor. Dotada dels últims avenços tecnològics, les noves instal·lacions uneixen el coneixement i l'experiència d'especialistes de reconegut prestigi en les dues especialitats d'Oncologia i de Cardiologia.\nLa recent instal·lació a l'Institut Oncològic de la nova Unitat de Tractament de Radioteràpia True Beam STX amb el sistema CALYPSO i la utilització a l'Institut del Cor de tècniques avançades d'ecocardiografia, com el strain o deformació miocàrdica, que permeten una detecció precoç de la disfunció cardíaca no detectable per mètodes convencionals, doten a la nova unitat de tota l'experiència professional i la millor tecnologia per al seu funcionament. Aquestes noves eines faciliten un monitoratge molt efectiu de l'afectació cardíaca secundària al tractament amb radioteràpia i quimioteràpia, el que evita complicacions i lesions cardíaques irreversibles.\nLa Unitat de CardioOncologia ha creat un programa de control, diagnòstic, tractament i seguiment de la possible toxicitat cardíaca associada als tractaments oncològics que facilita l'accessibilitat dels pacients als últims avenços tecnològics i aposta per un tracte personalitzat en mans dels millors experts amb un únic objectiu: que els pacients amb càncer visquin més i millor.\nA la presentació van intervenir la Dra Teresa López Fernández, cardiòloga de l'Hospital La Paz de Madrid i coordinadora de Carcinologia del Grup de Treball de la Societat Espanyola de Cardiologia, que va explicar quins són els objectius, justificació i punts claus d'aquestes noves unitats.\nVan intervenir també els dos coordinadors de la Unitat de Carcinologia de Teknon, el Dr. José Ignacio Toscas, oncòleg radioterapèutic, que va parlar de les necessitats a què dóna resposta aquesta unitat, i el Dr. Arturo Evangelista, cardiòleg, que va explicar el paper dels biomarcadors sèrics i d'imatge per detectar la cardiotoxicitat. Per la seva banda, el cardiòleg Javier Limeres va detallar qui ha de ser valorat a la unitat i per què.\nEl director de l'Institut del Cor, el Dr. Xavier Ruyra, ha subratllat "el valor de la feina conjunta entre dos equips que sumen un gran potencial i que ha permès que aquesta unitat especialitzada es faci realitat"


La cartera del Fons de reserva de jubilació ascendeix a 1.403,6 milions | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl 30 de setembre passat la cartera d’inversions del Fons de reserva de jubilació (FRJ) ascendia a 1.403,6 milions d’euros, 11,9 milions més que en el tancament de l’any 2019, quan el patrimoni del fons era de 1.391,7 milions, segons es desprèn de les dades recollides a l’Informe trimestral de supervisió de la gestió i d’execució pressupostària corresponent al tercer trimestre del 2020 que ha fet públic el FRJ.\nAquest increment, però, es deu únicament a les transferències de la Caixa Andorrana de Seguretat Social (CASS) corresponents als excedents de la branca de jubilació, ja que malgrat que el fons va recuperar en el segon trimestre, i especialment en el tercer, bona part de la caiguda de valor de mercat dels seus actius degut a la incertesa generada per la crisi sanitària provocada per la pandèmia de la Covid-19, que va comportar una disminució de 103 milions del valor de la cartera en només tres mesos, la rendibilitat els primers nous mesos del 2020 va ser negativa.\nConcretament, entre l’1 de gener i el 30 de setembre el fons, que va rebre fins a 20,9 milions d’euros en transferències de la CASS, 0,4 dels quals corresponents encara a excedents del 2019 que no s’havien liquidat, va obtenir una rendibilitat, ja neta de despeses bancàries i de comissions de gestió dels actius financers, de -0,59%. Tot i això, el diferencial entre la rendibilitat de la cartera d’actius del FRJ i l’índex de referència va ser d’un 0,17%, ja que aquest últim va tancar els primers nous mesos del 2020 amb una rendibilitat del -0,76%.\nPel que fa a la volatilitat dels actius financers del FRJ, a 30 de setembre es va situar en el 7,3%, un percentatge molt inferior per exemple a la volatilitat de la borsa americana, que va ser del 22,4%, o de la borsa europea, que es va situar en el 22,3%. Per als actius de renda fixa la volatilitat en aquest període va ser del 2,8%.\nCom és habitual, l’informe incideix també en el compliment d’un dels objectius del Fons de reserva de jubilació com és el d’assolir a mitjà i llarg termini una rendibilitat superior a l’índex de preus al consum (IPC), una fita que s’aconsegueix si bé s’observa un menor diferencial que el que s’assolia en el mateix període de referència dels darrers exercicis.\nAixí, si s’agafa de referència els darrers deu anys, la rendibilitat anualitzada del Fons de reserva de jubilació ha estat del 2,24%, mentre que la inflació s’ha quedat en el 0,75%, és a dir, s’obté un diferencial favorable d’un 1,49%. Tot i ser inferiors, les xifres dels darrers cinc anys serien encara positives, ja que el FRJ ha obtingut en aquest període una rendibilitat anualitzada de l’1,81% i la inflació ha estat de l’1%.\nPel que fa a la distribució del patrimoni del fons, el 98,8% el constitueixen els actius financers. D’aquests, els monetaris ascendeixen a 153,8 milions d’euros, un 11% de les inversions del FRJ, i són principalment instruments financers a curt termini com poden ser dipòsits a termini, papers comercials, comptes corrents o fons monetaris, entre d’altres. Dins d’aquesta cartera, el Fons de reserva de jubilació compta amb una posició del 0,6% en deute públic d’Andorra (8,5 milions d’euros).\nLa renda fixa, 754,8 milions d’euros, constitueix el 53,8% de la cartera d’inversions i bàsicament està conformada per bons i obligacions, ja siguin sobirans (37,9%) o corporatius (57,3%) i majoritàriament amb una duració igual o inferior a cinc anys. De fet, només el 10,7% corresponen a bons d’entre cinc i deu anys. Així mateix, el 98,3% de la inversió en renda fixa és en euros, i únicament l’1,7% correspon a instruments amb dòlars estatunidencs. A causa de la política d’inversió i les restriccions establertes per limitar els riscos, la rendibilitat mitjana a venciment de les emissions en cartera a 30 de setembre del 2020 era negativa (-0,02%).\nPel que fa a la renda variable, que ascendeix a 385,7 milions d’euros, constitueix el 27,5% de la cartera del FRJ i està formada per accions cotitzades en mercats reglamentaris, ETF i fons d’inversió. Gairebé la meitat de les posicions en renda variable, el 41,1%, es troba invertida en mercats de la zona euro, mentre que la inversió en el mercat estatunidenc representa el 21,6% de la cartera. Les posicions en mercats emergents constitueixen només el 2,8% de la inversió en renda variable.\nD’altra banda, i aprofitant que l’estratègia d’inversió vigent preveu que es pugui invertir fins al 15% del patrimoni en altres tipologies d’actius, bàsicament inversions fetes a través d’organismes d’inversió col·lectiva, el FRJ compta amb 92,4 milions d’euros, el 6,6% de la cartera, repartits en diferents fons. En aquest sentit, l’informe recorda que l’adquisició d’aquest tipus d’actius per part dels diferents gestors “està supeditada a l’aprovació per part de la comissió gestora”, a la vegada que els productes proposats per aquests “han de ser comprensibles i estar sotmesos a una regulació reconeguda”.\nQuant a la cartera d’actius no financers, els comptabilitzats a valor net comptable, suposen únicament l’1,2% del fons del FRJ i corresponen principalment a immobles (16,8 milions). A més, a 30 de setembre passat, l’únic actiu de capital risc en cartera que tenia el Fons de reserva de jubilació eren les accions de la societat Semtee SA, per un import de 79.050 euros.\nPel que fa a la gestió, el 30 de setembre passat el 73% del patrimoni estava en mans de vuit entitats gestores externes, els cinc bancs del país i tres entitats franceses, segons la base de dos mandats de gestió –un de perfil moderat i un de perfil equilibrat– mentre que la comissió gestora del propi FRJ gestionava directament el 25,8% de la cartera. L’1,2% restant correspon a actius immobiliaris i capital risc.


Vila-real aprova la pujada de l'IPC en l'IBI per a compensar part de l'augment de despeses per nous contractes, covid i herència del PP | Castelló Extra\nEl Ple de l’Ajuntament de Vila-real ha aprovat la modificació de l’Ordenança fiscal reguladora de l’Impost sobre Béns immobles (IBI) amb l’objectiu d’incrementar un 5% aquest tribut per a equipar-ho a la pujada de l’IPC, que arriba a un 5,5% interanual. L’augment de la contribució en un percentatge una mica més baix que l’encariment de la vida permetrà compensar part del desequilibri pressupostari del qual ha advertit la Intervenció municipal de cara a 2022 per l’augment de despeses i la caiguda d’ingressos. Un desequilibri degut principalment al repunt dels nous contractes, la pujada del cost d’alguns serveis com el tractament dels residus, l’esforç econòmic davant la crisi per la covid-19 i l’herència de l’urbanisme i el deute del PP, al que se suma el minvament d’ingressos, agreujat per la sentència del Tribunal Constitucional que suspén el cobrament d’impost de plusvàlua.\nL’alcalde de Vila-real, José Benlloch, ha remarcat durant el Ple que “ens enfrontem a unes circumstàncies tremendament complicades” i ha posat l’accent en què “Vila-real, a diferència d’altres ciutats, ha tingut la desgràcia que el Partit Popular ens va deixar una ciutat completament arruïnada i a més no tenim una taxa de fem que ens permeta assumir l’increment brutal en el cost de la gestió dels residus, que en els últims cinc anys ha sigut de cinc milions d’euros”.\nL’alcalde ha aportat els rebuts que ell mateix abona per l’IBI de les seues propietats per a demostrar que en deu anys la mitjana del que ha pagat és menor del que va abonar en 2011 quan governava el PP. Segons Benlloch, la mitjana d’increment en els últims deu anys en l’IBI “està per davall del que ha pujat el cost de la vida en aquest temps, que segons l’INE ha sigut del 9,7%” però en canvi “tenim el triple d’instal·lacions esportives, el triple de zones verdes, un bus gratuït, i el triple de subvencions amb entitats socials que ens ajuden a fer una ciutat competitiva”.\nEl president de la Comissió d’Hisenda, Xus Madrigal, ha xifrat en 4,4 milions d’euros el desequilibri previst en el pressupost del pròxim any a causa d’aquest increment de despeses i baixada d’ingressos i ha subratllat que amb l’increment de l’IBI concorde a l’IPC “només compensem un 20% d’aquesta quantitat”. El tinent d’alcalde ha desgranat l’increment de costos: 400.000 euros per la pujada del salari dels funcionaris aprovada pel Govern central; 950.000 euros pel nou contracte de residus i neteja viària; 223.000 euros per al contracte programa de Serveis Socials; 250.000 euros per l’increment del 3% en el cànon de Reciplasa per al tractament de residus; 180.000 euros per al reforç de neteja en col·legis: 100.000 euros més per a les entitats socials; 500.000 euros per a les accions del Pacte local pel renaixement; 250.000 euros per als plans d’ocupació cofinançats amb la Generalitat Valenciana i la Diputació. A això s’uneix una reducció d’ingressos, a conseqüència principalment de la supressió de l’impost de plusvàlua, que impactarà en 1,6 milions en els comptes municipals. Madrigal ha incidit en què “tampoc podem oblidar l’augment de les despeses financeres pel deute heretat del PP ni les sentències derivades de la gestió urbanística popular que continuaran arribant l’any vinent” i ha remarcat que, malgrat tot, “no podem deixar de prestar serveis ni llançar per la borda l’aliança social que hem teixit en deu anys”. La modificació de l’ordenança de l’IBI ha tirat avant amb el vot a favor de PSPV i Unides Podem i el vot en contra de PP, Compromís, Ciutadans i Vox.\nD’altra banda, el Ple també ha donat llum verda a l’adjudicació a Caixa Rural Vila-real de l’operació de préstec de 3.171.860 euros amb la qual el consistori podrà fer front a inversions de futur per a la ciutat com l’expropiació de terrenys per a la construcció del quart institut, la finalització de les obres del bescanviador de transports en l’estació de Renfe, la rehabilitació de l’alqueria de Botànic Calduch, el trasllat del servei d’Atenció i Tràmits al Gran Casino o la remodelació dels antics jutjats per a traslladar la regidoria d’Economia i el departament de Tresoreria; a més, aquest crèdit permetrà abonar les dues últimes sentències judicials derivades de la gestió urbanística del PP per a l’obertura de l’avinguda Portugal i la construcció del jardí de Jaume I en 2009 i 2010, que ascendeixen a prop d’1,4 milions d’euros. El préstec se subscriurà a interés d’Euríbor + 0,51, amb un termini d’amortització de 10 anys i dos anys de manca. L’adjudicació d’aquest préstec s’ha aprovat amb els vots a favor del PSPV, Unides Podem, Ciutadans i Compromís, i l’abstenció de Vox i PP.


Magda Gregori Borrell: Ser dona i jove: la difícil equació - Social.cat\nDimarts, 22 d'agost de 2017 | 11:00 h\nSegur que us han fet aquesta pregunta: Quina edat tens? Tu ets molt jove, no? Sí, sóc jove. És cert que l’experiència és sinònim de més edat i recorregut professional però que siguis jove no vol dir que no tinguis coses a dir. I el més fotut és quan aquesta pregunta la formula un home, ja d’una certa edat, que "marcant paquet" -deixeu-me ser clara- parla amb una superioritat moral i intel·lectual repugnant.\nCobrem un 26% menys que els homes, patim uns índexs més elevats d’atur, rebem més agressions sexuals, participem menys en determinants espais públics i no ocupem determinats càrrecs de responsabilitat. Fets que evidencien i perpetuen les desigualtats de gènere en diferents àmbits de la vida. És un problema crònic. La manca de paritat ens converteix en un col·lectiu més invisibilitzat. I, malgrat tots els esforços, quan algunes defensem aferrissadament els nostres drets se’ns titlla de “feminazis”. N’estic farta que algunes persones "facin broma" amb conceptes que només desacrediten el feminisme, entès com l’equiparació de drets entre els dos gèneres.\nPerò no estic parlant només de persones de la meva quinta, sé que també els hi passa a altres companyes periodistes, o no, que ja ronden la quarantena. I si vols imposar-te i fer-te valdre, t’hauràs de sentir dir que ets esquerpa, eixuta, distant i, sobretot, ambiciosa. Per què no diuen això als homes de la meva edat? Per què ells tenen més credibilitat que nosaltres? No només és una qüestió de seguretat o confiança amb nosaltres mateixes, és un problema social. Simplement, no es prenen seriosament l’intel·lecte d’una dona jove, pel fet de ser dona i jove. I els dos paràmetres són importants. Al contrari no passa. Home i jove pot identificar-se amb una persona capaç de convèncer i seduir amb la mirada. Per què? Doncs pels estereotips de gènere que determinen com hem d’actuar uns i altres en determinades situacions i contexts. I si com a periodista et conviden en una tertúlia o entrevistes a determinades persones -homes i de 50 anys llargs- hauràs de trencar i superar tots aquests clixés. I no és fàcil. Et preguntaran la teva edat i quan hauràs superat aquest "tràmit", vindrà la fase de demostració de les teves capacitats. Per això, algunes decideixen, per exemple, no participar en alguns espais d’opinió o anàlisi. Crec que s’equivoquen. Per autoexigència i responsabilitat hem de fer el pas. Hem de fer sentir la nostra veu.\nSi com a dones tenim molts reptes, com a dones joves compromeses també. Que queda molta feina per fer és evident però que cal trencar alguns esquemes per aconseguir-ho, també. No podem permetre que res ni ningú menystingui la nostra feina. Com diu la cançó: "Sigues jove per sempre més".\nAquest article va ser publicat originàriament a Racó Català.


Màster en Recerca per al Disseny i la Innovació | Recerca per al Disseny i la Innovació | Màster a Barcelona\nCombina la investigació de tendències amb metodologies com el pensament creatiu. Transforma la societat i la indústria mitjançant la investigació qualitativa i etnogràfica, la interdisciplinarietat i la innovació.\nGuia docent M InvestigacionDisenoInnovacion CAST v3 0\nMàster en Recerca per al Disseny i la Innovació, títol propi expedit per la Universitat Pompeu Fabra (UPF).\nEd. Castellà (requereix anglès mig)\nEd. Anglès (requereix anglès alt)\n2 field trip de 5 dies. Despeses de viatge i allotjament no incloses.\nFeb 2020 a feb 2021\nDm, dx i dv, 17:00-21:15 h.\nGuia docent Calendari MiP 2019 2020 57\nCurs 2019-2020 (edició en castellà): 10.000 € (més 400 € en concepte de drets de preinscripció)\nTítol universitari, diploma de BA o equivalent o experiència laboral de mínim un any.\nCom podem conèixer les necessitats canviants i fluides de la societat actual? Com podem millorar la qualitat de vida a través del disseny i la innovació?\nEl màster combina dues disciplines molt potents en el procés d'innovació: la investigació de tendències i les metodologies àgils com service design i design thinking. El programa està enfocat a oferir eines actuals relacionades amb la investigació qualitativa i etnogràfica, la interdisciplinarietat i la innovació, dirigides a processos de transformació aplicables a la societat i a la indústria.\nEntenem la innovació com un procés d'acostament a la satisfacció de necessitats reals i canviants de l'usuari, amb la finalitat de millorar la seva qualitat de vida a través de productes, serveis, experiències i noves eines. Es pensen i es replantegen vells esquemes i s'arrisca per crear i prototipar a partir d'una investigació exhaustiva.\nDurant el curs desenvolupem projectes de recerca vinculats a empreses i al govern, en tres àrees principals: Innovació Corporativa, Innovació per a Pimes i Innovació Social. Hem treballat amb projectes reals per a Metges sense Fronteres, Hewlett Packard, Artemide, Lékué, Telefónica, Cirque du Soleil, Nike, Ajuntament de Barcelona i ACCIÓ entre d'altres, a més de projectes de transformació interna com La Biblioteca Enric Bricall, Sistema d'Admissions Elisava, MIDI Global Network, Elisava Alumni, etc.\nCol·laborem amb múltiples col·lectius, grups, institucions i universitats involucrades amb el tema d'innovació a Europa i Llatinoamèrica com Universidade de Lisboa, Rotterdam Business School, Ravensbourne College, HTW Hochschule für Technik und Wirtschaft Berlin, entre d'altres per enfortir xarxes i facilitar col·laboracions.\nEn cada edició explorem, amb dos field trips a ciutats europees, tendències, esquemes de treball i opinions d'usuaris, per aconseguir un ampli espectre d'opcions pel que fa a la innovació. Constantment realitzem workshops i esdeveniments que permeten ampliar la participació al voltant de temes com el disseny i innovació en serveis, les tendències, la innovació, l'estratègia i el design thinking.\nFormar investigadors amb capacitat de creació i participació en processos d'innovació i desenvolupament.\nOferir als professionals no vinculats al disseny eines que complementin la seva formació en camps científics, tècnics i humanístics, per potenciar el seu perfil professional i les seves oportunitats.\nOferir als professionals vinculats al disseny un espai d'interacció amb altres agents dels processos d'innovació per tal de treballar en equips multidisciplinaris.\nAbordar la innovació en un sentit ampli, incloent la seva vessant tecnològica, social, creativa, productiva i d'esquemes de negoci.\nFomentar la creació d'espais i esdeveniments d'intercanvi i col·laboració entre tots els agents vinculats als processos d'innovació, disseny de serveis i escenaris d'estratègia.\nFacilitar a organitzacions, empreses i governs l'exploració de nous serveis, sistemes, productes, estratègies i experiències a través de projectes reals vinculats a la innovació.\nManeig de metodologies i eines d'investigació online, offline i treball de camp.\nConeixement de l'anàlisi de tendències.\nEmpatia i pensament creatiu.\nViabilitat en projectes d'innovació, desenvolupament de plans i estratègies d'innovació\nConsultoria en innovació, disseny de serveis, design thinking, systems thinking i metodologies àgils.\nConeixement del team management, account management i project management.\nCapacitat de parlar en públic.\nDirector del Màster en Gestió avançada del Disseny. Estratègia i Empreneneduria\nMànager Acadèmic Executiu del Màster en Investigació per al Disseny i la Innovació


QUÈ PASSA AMB EL PERSONAL EN PRÀCTIQUES? - Benvingut/da a la web oficial del Sindicat de Mossos d'Esquadra\nQUÈ PASSA AMB EL PERSONAL EN PRÀCTIQUES?\nby SME | jul. 12, 2021 | COMUNICATS-USC\nAquesta passada setmana es va publicar una nota adreçada al personal en pràctiques del CME.\nEn aquesta nota, s’informava que els tribunals qualificadors es reuniran el dia 2 de setembre de 2021 per aprovar els resultats de la fase de pràctiques i proposar al Secretari General el nomenament com a funcionaris de les persones aptes a la fase de pràctiques.\nDe la mateixa manera, també s’informava que aquest nomenament es preveu publicar-lo al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya el 14 de setembre.\nAmb aquesta previsió, hi ha tres qüestions sobre les quals caldrà estar alerta:\nInicialment estava previst que les pràctiques finalitzessin a finals de juliol o inicis d’agost i, per tant, la primera nòmina com a funcionari de carrera seria la nòmina d’agost.\nAra que es preveu que el nomenament no es produeixi fins el 14 de setembre, es posposa també el cobrament de la primera nòmina com a funcionaris de carrera, sempre i quan a dia 14 de setembre no s’hagi abans la nòmina. En aquest cas, tot plegat es podria endarrerir fins a la nòmina d’octubre.\nPer tant, això implica que se seguirà cobrant un complement específic inferior al que es cobraria si ja es fos funcionari de carrera.\nA l’SME estem realitzant gestions per tal que el tribunal qualificador es reuneixi a finals de juliol o inicis d’agost per evitar aquest problema i els dos següents dels que ara us en parlarem.\nEl fet de ser nomenats un mes més tard del previst inicialment provoca que les vacances com a funcionaris de carrera que s’hauran de gaudir posteriorment al nomenament siguin del període comprès entre el 14 de setembre (dia del nomenament) fins a 31 de gener de 2022 (darrer dia de l’any policial).\nLes vacances gaudides fins a data 14 de setembre seran les compreses des de l’inici de la fase de pràctiques (28 juliol 2020) fins a la data en que inicialment estava previst finalitzar aquest període de pràctiques a finals de juliol o inicis d’agost. De fet, sobre aquesta previsió de finalització del període de pràctiques és sobre la qual es van demanar les vacances.\nI ara que passa amb aquest període des de finals de juliol fins al 14 de setembre en què es perllonga el període de pràctiques i ni s’hauran fet vacances corresponents a la fase de pràctiques i les corresponents al posterior nomenament?\nDoncs, per ara, si ningú es queixa, estan perdudes. De fet, l’Administració ni en parla i ho passa per alt.\nPer aquest motiu, des de l’SME estem fent tot tipus de gestions per garantir que tot el personal de pràctiques pugui gaudir d’aquests dies que ara mateix han quedat en l’aire.\n3. EL PROBLEMA MÉS GREU\nQue passa ara si amb aquest perllongament de les pràctiques es comet alguna errada en el servei? Es poden suspendre igualment les pràctiques?\nLa resposta és rotundament SÍ. Almenys, fins al moment en què el tribunal qualificador es reuneixi el 2 de setembre, i l’assumpte ja és molt més discutible entre els dies 2 i 14 de setembre, moment de la publicació al DOGC.\nA tots els efectes, s’és funcionari en pràctiques fins al nomenament al DOGC i, per tant, si al llarg de tots aquests dies en què es perllonga el període de pràctiques sobre l’inicialment previst es cometen errades, es corre el perill d’acabar essent declarat no apte.\nResumin: es perllonga el període de pràctiques perquè les persones del tribunal qualificador han de marxar de vacances (evidentment, aquest és el motiu, diguin el que diguin) i per aquesta raó, es generen tots aquests problemes al personal en pràctiques.\nNo hi ha dret que es posi en perill la carrera professional dels treballadors i treballadores.\nA l’SME, com no pot ser d’una altra manera, farem tot el que estigui en les nostres mans per evitar tot aquest despropòsit.\nUs informarem de les novetats.


L'Hospitalet jugarà el "play-off" d'ascens a Segona A i baixen a Tercera Sant Andreu i Barça B - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nL'Hospitalet jugarà el "play-off" d'ascens a Segona A i baixen a Tercera Sant Andreu i Barça B\nL'Hospitalet serà l'únic equip català que jugarà el "play-off" d'ascens a Segona A, juntament amb l'Alacant, l'Osca i l'Alcoià. Els barcelonins han derrotat, al minut 92, l'Eldenc amb un gol de David Giménez. En canvi, el Badalona i el Terrassa, tot i guanyar, s'han quedat a les portes del "play-off" d'ascens. La creu és el Sant Andreu, que acompanyarà el Barça B a Tercera Divisió i també l'Eldenc i el Barbastre. En canvi, el Miapuesta Figueres es mantindrà a Segona B, després de guanyar 0-4 al Miniestadi.\n26/05/2007 - 21.20\nEldenc, 0 - Hospitalet, 1\nL'Hospitalet disputarà el "play-off" d'ascens a Segona A, després que al temps afegit, al minut 92, David Giménez fes l'únic gol del partit, en el que era la seva primera diana de la temporada. Duel dramàtic, doncs, al camp de l'Eldenc. Mentre l'Hospitalet afrontava el partit com a quart classificat i, per tant, en places de "play-off", el conjunt local tenia opcions matemàtiques de salvar la categoria. La tensió i els nervis que s'han viscut sobre la gespa han impedit que el marcador es mogués fins entrat el temps de descompte i per insatisfacció dels dos equips el resultat d'empat a zero no beneficiava cap dels dos. Amb aquesta victòria "in extremis", l'Hospitalet acaba quart i serà l'únic català que disputarà la fase d'ascens. L'Eldenc baixa a Tercera.\nEspanyol B, 0 - Badalona, 3\nEl Badalona es quedarà sense jugar la promoció d'ascens a Segona A, tot i derrotar a domicili l'Espanyol B a Sant Adrià; el conjunt blanc-i-blau tenia ja la salvació matemàtica. Els de Francisco han inaugurat el marcador al minut 21 a través de Macanás en la rematada d'un córner. Amb el 0-1 els dos equips han marxat al descans. En la represa, Juanma Pons i Rubén Casado han completat la tarda per als badalonins amb el segon i tercer gol, respectivament. Tot i això, quan no depens de tu mateix fas que aquesta àmplia victòria tingui el sabor de derrota. El Badalona acaba cinquè classificat.\nTerrassa, 2 - Oriola, 0\nEl Terrassa era el tercer candidat que aspirava a les places d'ascens, però continuarà una temporada més a Segona B. Tampoc no ha servit la victòria per 2-0 dels egarencs. Raúl Pérez ha inaugurat el marcador just fregant el descans i, en el segon temps, el Terrassa ha fet el segon gol. El Terrassa acaba sisè classificat.\nBarça B, 0 - Miapuesta Figueres, 4\nEl Miapuesta Figueres ha aconseguit la salvació en la darrera jornada davant un Barça B que just la setmana passada va consumar el seu descens a Tercera. A més, el partit ha arribat després de la polèmica que ha sorgit aquesta setmana sobre la possible compra de la plaça del club empordanès per part de l'entitat blaugrana. Al descans, el Figueres ja guanyava per 0-2 gràcies a dues dianes d'Álvaro. Abans del segon dels blanc-i-blaus, però, el Barça s'ha quedat amb deu homes per l'expulsió d'Orlandi per vermella directa, per una dura entrada a Mito. En la represa, Banal, amb el tercer, i Miguel, amb el quart, han arrodonit la tarda. Amb aquest triomf, els figuerencs, que depenien d'ells mateixos, se salven i s'estalvien jugar la promoció de descens, que era el risc que corrien. El Figueres acaba catorzè i el Barça B, dinovè.\nVilajoiosa, 2 - Sant Andreu, 2\nEl Sant Andreu acompanyarà el Barça B a Tercera Divisió, després d'empatar al camp del Vilajoiosa. I és que la victòria "in extremis" del València Mestalla al camp de l'Osca (0-1), fa que l'equip valencianista jugui la promoció de descens i el Sant Andreu baixi directament tot i empatar a 45 punts en la classificació. El Sant Andreu acaba com a dissetè classificat.


El Museu del Barça, el més visitat de Catalunya el 2013 - FC Barcelona\nHomeClubNotíciesEl Museu del Barça, el més visitat de Catalunya el 2013\nEl Museu del Barça, el més visitat de Catalunya el 2013\nAmb 1.506.022 visitants, supera les xifres del Teatre-Museu Dalí de Figueres i el Museu Picasso de Barcelona El setembre de 2014 la instal·lació del FC Barcelona complirà el seu 30è aniversari\n[[BOTOVERMELL::VISITA EL CAMP NOU EXPERIENCE++::http://www.fcbarcelona.cat/camp-nou::HOR::NF::NO-TRACKING::::::]]\nEl 2013 va ser un any de lideratge per al Museu del FC Barcelona, ja que va tancar la seva activitat anual com el museu més visitat de Catalunya, amb 1.506.022 visitants. El segueixen en aquest rànquing, en segona posició, el Teatre-Museu Dalí de Figueres amb 1.333.430 i, tot seguit, en tercer lloc, el Museu Picasso de Barcelona amb 915.226 visitants, segons dades oficials facilitades pels propis centres.\nEl 2014, any de xifres emblemàtiques\nAquest lideratge del 2013 ha donat pas a un 2014 que va començar amb una nova fita que subratlla el destacat volum d’afluència d’aquest espai. El 4 de gener el Museu va rebre el seu visitant 25 milions. L’Àlex Jiménez i els seus dos fills, l’Estanis i el Dídac, de 10 i 7 anys, respectivament, van gaudir d’aquest honor i, a més de ser agraciats amb una visita exclusiva, van ser rebuts a l’entrada d’aquesta instal·lació pel vicepresident i responsable de l’Àrea Social, Jordi Cardoner, i pel director del Museu, Jordi Penas.\nAquesta fita milionària compartirà protagonisme aquest 2014 amb una altra xifra també molt significativa. El 24 de setembre d’aquest any el Museu complirà 30 anys d’existència, un número rodó que ens transporta al dia de la Mercè del 1984, data en què es va tallar la cinta de la seva inauguració.\nLes novetats que genera el mateix Club i les seves seccions esportives exigeixen que els continguts del Museu s’hagin d’actualitzar i repensar periòdicament. Una de les últimes novetats en aquest sentit ha estat l’ampliació de l’Espai Messi, on es poden veure -a més de les quatre Pilotes d’Or que ha guanyat l’argentí-, les tres Botes d’Or del seu palmarès; l’última, incorporada aquests mes de gener a les vitrines. Completen aquesta zona unes pantalles que emeten tots els gols que el ‘10’ ha marcat amb el Barça.\nEl Camp Nou Experience és el millor lloc per conèixer la història del FC Barcelona de primera mà i et permet contemplar les 22 Lligues, 4 Lligues de Campions i l’increïble palmarès del Club.\nD’altra banda, a l’espai multimèdia s’ha estrenat recentment un nou muntatge audiovisual on es poden reviure, en una projecció de gran format, els moments esportius més emocionants dels últims 10 anys. En aquest espai també es poden trobar unes pantalles tàctils on es recullen els 200 moments màgics de la història del Club.\nA més de visitar el museu interactiu, el Camp Nou Experience es complementa amb el ‘tour’ per les zones més emblemàtiques de l’Estadi, com són el terreny de joc, el túnel de jugadors, el vestidor de l’equip visitant i les zones de premsa.\nEl Museu acull el seu visitant número 25 milions


Acabarem prenent mal\nBarcelonaEn el seu intent per fer de la F1 un esport encara més popular, els responsables de Liberty Media van decidir que la cursa d’ahir es pogués veure gratuïtament en sis països diferents a través de Twich, en una experiència totalment puntual. Twich és una plataforma creada el 2007, i rep cada dia la visita d’un mínim de quinze milions d’usuaris. Actualment el seu objectiu és la difusió d’esports electrònics, una megafinestra oberta a les competicions virtuals.\nPerò als Grans Premis la guerra és amb foc real, i quan un pilot la vessa el game over és ineludible i no hi ha opció a tornar a la pantalla inicial. Quan el motorista Marco Simoncelli es va matar al Gran Premi de Malàisia (aquesta setmana ha fet justament vuit anys), jo portava mesos escrivint que la conducció tan agressiva de l’italià podia acabar tenint conseqüències importants. Quan va arribar l’accident de Sepang em va saber molt greu haver-ho fet... però la desgràcia ja era inevitable.\nAquest cap de setmana, a Mèxic, hem vist un Max Verstappen amb una agressivitat que ha superat amb escreix els límits de la competitivitat. No hi ha dubte que l’holandès té un talent extraordinari i un potencial per ser campió del món. Però una cosa és ser valent, i una altra és ser un inconscient. És evident que no té por i, segurament, la seva manera de pilotar deu engrescar molt els usuaris de Twich. Però les curses, la vida, no són un joc quan passen a més de 300 quilòmetres per hora.\nEstà bé ser agosarat, però aquest esport, a part de talent, també requereix entendre molt bé el concepte del respecte. Pels altres, però també per un mateix. Dissabte va perdre una merescudíssima pole per no respectar les banderes grogues, i quan va conèixer la corresponent sanció va tenir una actitud de pinxo impròpia d’un esportista professional. Ahir primer se les va tenir amb Hamilton, i després amb l’altre Mercedes, el de Bottas, a cops de volant. I durant la cursa va remuntar i es va anar obrint pas amb una particular barreja d’habilitat i inconsciència.\nJos Verstappen, el seu pare, va protagonitzar alguns incidents desagradables quan estava en actiu, tant dins com fora de la pista. Com a pilot era força bo (menys que el seu fill), però que fos capaç de posar un ganivet al coll de la seva dona en una baralla domèstica ja ho diu tot. Potser per això l’any passat el Max va perdre els papers quan a Interlagos es va plantar al box d’Esteban Ocon i li va etzibar quatre empentes mentre li demanava explicacions per una acció que no li havia agradat. Actituds així potser colen als videojocs, però no a la vida. Prendrem mal.


La inclusió financera a l'Índia i els reptes per a la banca | CaixaBank Research\nLa inclusió financera a l'Índia i els reptes per a la banca\nLa inclusió financera, un aspecte clau per a l'avanç dels països en desenvolupament, és un gran desafiament per a l'Índia. En un país on més de 265 milions de persones (el 21% de la població) viuen amb menys d'1,9 dòlars al dia, la reducció de la pobresa i de la desigualtat econòmica és un dels objectius socials més importants. En aquest context, la inclusió financera és una mesura fonamental per aconseguir aquesta meta. Sense un accés a serveis financers bàsics, els individus pobres i les empreses petites han de dependre dels estalvis o d'altres fonts informals de recursos per invertir en educació, crear una empresa o afrontar accidents o sinistres. En termes macroeconòmics, la inclusió financera augmenta l'estalvi, promou la inversió i el consum de béns duradors i, en última instància, afavoreix el creixement econòmic.1 En aquest article, analitzem el grau d'inclusió financera a l'Índia i els principals reptes del procés.\nLa inclusió financera a l'Índia ha millorat de manera significativa en els últims anys. Entre el 2011 i el 2014, més de 175 milions de persones van passar a tenir un compte bancari, xifra que representa el 18% de la població. Arran d'aquest notable avanç, l'accés als serveis financers a l'Índia és alt en comparació amb el d'altres països d'ingressos mitjans i baixos i és inferior al d'uns pocs països, com, per exemple, Kenya, on la popularitat de la banca mòbil ha impulsat la inclusió financera. Malgrat aquesta evolució, el 2014, més de 600 milions de ciutadans indis (el 47% de la població) no tenien un compte bancari en una institució financera formal. De manera similar, el país presenta una de les taxes d'informalitat del sector financer més altes del món, atès que el 12% de la població adulta té préstecs per canals no formals.\nPer promoure un progrés encara més intens de la inclusió financera, el Govern va impulsar, el 2014, el programa Pradhan Mantri Jan Dhan Yojana (PMJDY, per les sigles en hindi de Pla del primer ministre en relació amb els diners dels ciutadans). Entre l'agost del 2014 i el començament de desembre del 2015, el programa ha aconseguit que s'obrissin més de 194 milions de comptes.2 Com els bancs estatals representen el 70% dels actius del sistema bancari, el Govern els va encomanar la tasca de ser el principal vector d'inclusió financera pel costat de l'oferta, de manera que, actualment, són responsables del 78% dels comptes creats sota aquest programa. El pla s'ha beneficiat de la iniciativa del Govern d'oferir una targeta biomètrica única (Aadhaar)3 a cada ciutadà indi, la qual cosa ha facilitat el compliment dels requisits d'identificació de clients (know your client). D'altra banda, també cal destacar que, a l'abril del 2014, el Reserve Bank of India, banc central i supervisor financer del país, va concedir dues llicències bancàries condicionades al fet que el 25% de les oficines dels nous bancs estiguessin en regions rurals, amb l'objectiu d'afavorir, precisament, la inclusió financera. Aquesta promoció de la competència és fonamental per a la inclusió financera, ja que incentiva els bancs tradicionals (públics) a innovar per poder oferir serveis financers a nous segments de clients.\nCom a part del PMJDY, les autoritats han promogut una sèrie d'incentius per estimular la demanda de comptes bancaris. En establir que els pagaments de subsidis governamentals i d'altres ajudes socials es tramitessin mitjançant els nous comptes, el Govern va crear incentius per a la seva obertura. Al seu torn, l'Estat s'ha beneficiat d'una reducció de les despeses d'administració d'aquestes transferències, ha previngut la corrupció i ha augmentat el control sobre els destinataris últims dels beneficis, ja que cada compte bancari està associat a una targeta única d'identitat.4,5 A més a més, associats als comptes bancaris, es van incloure altres productes financers subsidiats pel Govern, com targetes de dèbit, assegurances d'accidents i de vida i plans de pensions.\nTotes aquestes mesures d'inclusió financera han afavorit de manera particular certs grups socials tradicionalment exclosos del sistema financer, com els agricultors i els jornalers. El programa ha permès obrir comptes conjunts per a aquests treballadors i ha fet que aquests grups siguin més atractius per als bancs, ja que generen més transaccions i tenen una millor capacitat financera per operar de forma cooperativa. Finalment, el programa d'inclusió financera es beneficia de les anomenades externalitats de xarxa, per les quals la utilitat que els nous clients obtenen de l'accés als serveis financers depèn del nombre d'individus que també hi tinguin accés. En aquest cas, la inclusió de determinats grups en el sistema financer crea una massa crítica de nous clients, la qual cosa facilita que interactuïn entre si i amb altres segments de la societat, i augmenta l'interès i la competència per part dels bancs, en enfocar-se a aquest segment de mercat. Aquesta situació afavoreix la creació de productes financers destinats a aquests nous clients i, en conseqüència, creix el seu interès per obtenir aquests nous productes financers.\nEl gran repte per a la banca és poder rendibilitzar els nous milions de clients amb ingressos molt baixos. Perquè aquest model de negoci sigui sostenible, es requereix escala, costos operatius molt reduïts i una oferta de productes financers específics per a aquests segments de clients, basada en serveis de transaccionalitat, en productes simples d'estalvi i en assegurances. Actualment, les taxes d'utilització dels nous comptes del programa PMJDY continuen sent baixes, ja que el 34% té un saldo zero, mentre que el total de dipòsits puja a 4,1 milers de milions de dòlars (una mitjana de 20 dòlars per compte).6\nLa implementació de nous models de negoci i la utilització de les noves tecnologies seran imprescindibles perquè la inclusió financera sigui sostenible. La mediació d'agents o de corresponsals (per exemple, correus, benzineres o altres establiments) ja ha permès una significativa reducció dels costos del PMJDY, ja que el cost de l'obertura d'un compte a través d'aquests canals és una quinzena part del que representaria per a una oficina bancària. Segons estimacions de mercat, el cost d'obrir i de mantenir els nous comptes sota el programa PMJDY és de 3-4 dòlars anuals per compte. L'State Bank of India, el banc estatal més gran del país, ha estat pioner a l'hora d'utilitzar aquest canal, que ha representat el 90% dels comptes que s'han obert sota el programa.7 Per facilitar-ne l'ús, es distribueixen terminals portàtils als carters, que permetran l'autorització de transferències mitjançant les targetes d'identitat Aadhaar, de manera que s'elimina la necessitat que una persona es desplaci a una agència o a l'oficina d'un corresponsal. Finalment, la digitalització i l'ampliació de l'ús del mòbil per a transaccions bancàries contribueixen a augmentar l'escala de les transaccions. Malgrat que la taxa de penetració dels mòbils a l'Índia és elevada, l'ús per a les transaccions és baix en relació amb altres països en desenvolupament, a causa de les diferències de plataformes i de procediments adoptats pels bancs.8 Per facilitar la digitalització de la banca índia, la National Payments Corporation of India desenvolupa una interface única de pagaments basada en la targeta biomètrica Aadhaar.\nEn el futur, una major inclusió financera haurà d'anar acompanyada, també, d'una major alfabetització financera i de l'expansió de registres de crèdit per evitar els riscos associats a un increment de l'endeutament. L'educació financera dels nous clients i dels agents o dels corresponsals és particularment important, ja que una gran part no havien tingut mai accés a serveis financers formals fins a la posada en marxa del PMJDY. Finalment, la utilització de les targetes biomètriques Aadhaar podrà contribuir a generar i a mantenir noves bases de dades de crèdits, la qual cosa facilitarà les estimacions de potencials pèrdues i la fixació del preu dels nous productes financers.\n1. Vegeu «The Global Findex Database 2014. Measuring Financial Inclusion around the World», Banc Mundial, abril del 2015.\n2. Vegeu «Progress Report, Pradhan Mantri Jan Dhan Yojana», Ministeri de Finances, Govern de l'Índia, desembre del 2015.\n3. L'Aadhaar (en hindi, «fundació») és el document nacional d'identitat de l'Índia, que inclou informació biomètrica de cada persona (fotografia, empremtes dactilars\ni iris) i redueix el nombre d'identitats duplicades o falses.\n4. Vegeu «The Opportunities of Digitizing Payments», Banc Mundial, agost del 2014.\n5. Vegeu «India: Jump-Starting Financial Inclusion», Institute of International Finance, juny del 2015.\n6. Vegeu la nota núm. 2.\n7. Vegeu la nota núm. 5.\n8. Vegeu «Report of the Technical Committee on Mobile Banking», Reserve Bank of India, febrer del 2014.