Creen una tecnologia que produeix hidrogen a partir d'aigües residuals capaç de capturar el carboni del biogàs - Expert\nPublicat a 30/11/2020 30/11/2020 per Antoni Blanquez Aragonés\nLa tecnologia patentada utilitza un material especial derivat de biosòlids per provocar reaccions químiques per produir hidrogen a partir de biogàs.\nL’enfocament significa que tots els materials necessaris per a la producció d’hidrogen podrien obtenir in situ en una planta de tractament d’aigües residuals, sense la necessitat de catalitzadors costosos.\nEl mètode també atrapa el carboni que es troba en els biosòlids i el biogàs, el que en el futur podria permetre un sector d’aigües residuals amb emissions quasi nul·les.\nL’investigador principal, professor associat Kalpit Shah, va dir que els mètodes comercials existents per produir hidrogen eren intensius en emissions i capital, i depenien en gran mesura de gas natural.\n“La nostra tecnologia alternativa ofereix un enfocament sostenible, rendible, renovable i eficient per a la producció d’hidrogen”, va dir Shah, director adjunt de el Centre de Capacitació ARC per a la Transformació de l’Recurs de Biosòlids d’Austràlia a RMIT.\n“Per permetre la transició a una economia circular, necessitem tecnologia que ens permeti esprémer tot el valor dels recursos que normalment es desperdiciarían. La nostra nova tecnologia per fabricar hidrogen es basa en materials de rebuig que es troben essencialment en un subministrament il·limitat. A l’aprofitar el poder dels biosòlids per produir un combustible completament net a partir d’el biogàs, a el temps que es prevenen les emissions de gasos d’efecte hivernacle, podem oferir una veritable avantatge ambiental i econòmica “, va explicar.\nEls biosòlids s’utilitzen comunament com a fertilitzants i esmena de terra en l’agricultura, però al voltant del 30% dels recursos de biosòlids de l’món s’emmagatzemen o s’envien a abocadors, el que crea un desafiament ambiental.\nEl Dr. Aravind Surapaneni, investigador sènior i científic de planificació a South East Water i també director adjunt del Centre de Capacitació ARC per a la Transformació del Recurs de Biosòlids d’Austràlia, va dir que la investigació sobre usos nous i valuosos dels biosòlids era vital.\n“El sector de les aigües residuals busca constantment desenvolupar noves formes de transformar els biosòlids en productes d’alt valor, de formes ambientalment sostenibles i responsables”, va dir Surapaneni.\nCom funciona la tecnologia\nEn el nou mètode, publicat a l’International Journal of Hydrogen Energy, els biosòlids es converteixen primer en biocarbó, una forma de carbó rica en carboni que s’utilitza per millorar la salut de terra.\nEl biocarbó derivat de biosòlids conté alguns metalls pesats, el que el converteix en un catalitzador ideal per produir hidrogen a partir del biogàs.\nCom a part de l’estudi experimental a escala de banc, els investigadors van provar el procés amb un gas ric en metà que s’assembla al biogàs.\nVan demostrar que el biocarbó fet de biosòlids és altament efectiu per descompondre el gas en els seus elements components: hidrogen i carboni.\nEl procés de descomposició també es pot dur a terme en un reactor especialment dissenyat i hiper-eficient desenvolupat i patentat per RMIT, que pot produir tant hidrogen com un biocarbó d’alt valor que està recobert amb nanomaterials de carboni.\nAl convertir el carboni que es troba en el biogàs i els biosòlids en nanomaterials de carboni avançats, el seu mètode també pot capturar i segrestar el gas d’efecte hivernacle per evitar el seu alliberament a l’atmosfera.\nEl biocarbó recobert amb nanomaterials de carboni produït a través de la nova tècnica té una gamma d’aplicacions potencials que inclouen la remediació ambiental, la millora dels sòls agrícoles i l’emmagatzematge d’energia.\nTecnologia de reactor patentada\nShah va dir que el reactor únic desenvolupat per l’equip de l’Escola d’Enginyeria RMIT era al cor d’aquest innovador enfocament de reciclatge.\n«Hem optimitzat radicalment la transferència de calor i massa en el nostre reactor, al temps que reduïm la tecnologia per fer-ho altament mòbil», va dir.\n“No hi ha reactors disponibles que puguin assolir una integració de massa i calor tan bé, en un paquet tan petit i rendible. I tot i que ja és energèticament eficient, amb una major integració, aquest reactor podria convertir la conversió de biosòlids i biogàs en un procés que realment produeix energia en lloc de consumir-la».\nA més d’utilitzar en el tractament d’aigües residuals, el nou reactor té aplicacions potencials en les indústries de biomassa, plàstics i revestiments.\nLa investigació va ser recolzada per South East Water, que provarà la tecnologia de conversió de biosòlids i biogàs en una planta pilot que es troba actualment en procés de fabricació.\nEl Dr David Bergmann, Gerent d’Investigació i Desenvolupament de South East Water, va dir que la tecnologia tenia potencial per ser adoptada per la indústria.\n“Donar suport aquest tipus de tecnologies emergents innovadores és una part important del nostre compromís amb la reducció d’emissions i un enfocament d’economia circular que involucri aigües residuals”, va dir Bergmann.\nEl Centre de Capacitació del Consell d’Investigació d’Austràlia per a la Transformació dels Recursos de Biosòlids d’Austràlia, amb seu a RMIT, reuneix l’experiència de 20 socis nacionals i internacionals d’Austràlia, el Regne Unit i els Estats Units, incloses universitats, el sector d’aigües residuals i socis industrials aliats. Font:elperiodicodelaenergia.com\nCategoriesInnovació Etiquetesbiogàs, energies renovables, hidrogen\nEntrada prèviaAnterior Repsol treballa en un projecte pioner de captura i emmagatzematge de CO2 per a un megajaciment de gas a Indonèsia\nEntrada següentSegüent Polímers de silicona per fibres de polièster


L’estada a Suècia: 1962 – 1973\nEts a: Inici > Sitges tema a tema > Cultura > Exposicions > Jo sóc Bruno > L’estada a Suècia: 1962 – 1973\nAllunyat de l'agitada vida social de Sitges, l'època a Suècia serà la més productiva de la seva carrera. Durant aquests anys, en Bruno pinta dia sí i dia també (a excepció del dia de Nadal). Especialment, pinta durant la nit, i realitza nombroses exposicions individuals i col·lectives (Sala Nisse, Göteborg, 1963; Galerie Gammel Strand, Copenhague, 1966; Modern Nordisk Konst, Göteborg, 1967 i 1969; Galleri AE, Göteborg, 1968; entre d'altres).\nAquest augment de la producció artística es mantindrà, tot i tornar a Sitges, fins als seus últims dies, i no afectarà únicament la pintura, sinó que deixa fluir la seva creativitaten tots els aspectes de la seva vida. Realitza escultures i elements decoratius per casa i, fins i tot, com a eina per a comunicar-se amb la gent, ja que el sitgetà, quan no se sabia fer entendre, dibuixava allò que volia dir. També instal·la a la finestra del menjador una gran esfera, tan característica del seu art que, quan s'il·luminava, es podia veure des del carrer.\nCal aclarir que, tot i la distància, en Bruno segueix present a la seva vila natal, on freqüentment envia obres com a premi per a concursos o per a subhastes, així com altres col·laboracions. En aquest aspecte, els germans Josep i Rafael Casanova hi tenen un paper fonamental, ja que durant tot aquest temps actuen de vincle entre el pintor i Sitges.\nD'una banda, Rafael, cronista oficial de la vila, es dedica a fer ressò dels èxits i de les exposicions del pintor, mentre que en Josep, secretari de Foment del Turisme, li gestiona els possibles encàrrecs, que Bruno realitza gratuïtament.\nEl 1964, l'artista aconsegueix ser seleccionat per a participar al Vintersalongen (Saló d'Hivern) de Göteborg. Es tracta d'un esdeveniment important, en què les obres que formen part d'aquesta exposició col·lectiva anual són seleccionades per un jurat que ha d'escollir entre més de 600 peces de 150 artistes diferents. També s'escolliran dues obres seves per a participar al Decemberutstälning del 1966, entre un total de 840 composicions de 188 artistes.\nEl mateix any 1966, es trasllada per poc temps a Copenhage per a realitzar una exposició a la Galerie Gammel Strand. En aquesta època rebrà visites d'alguns dels seus amics, com Miquel Utrillo i Vidal, i neixen les seves dues filles petites: l'Ana María Luiza Ferrer, el 1963, i la Isabel Dorrit Pauline Ferrer, el 1966.\nÉs també durant aquests anys que Bruno realitza dues de les seves pintures més personals i especials: la primera versió de Mi Madre, que li regalà a la seva mare Dolores, i Autorretrato. Aquestes dues obres apareixeran en nombroses exposicions, ja que no les posarà mai a lavenda. L'èxit de Bruno més enllà de les nostres fronteres és innegable.\nNo és estrany, doncs, que durant una breu estada a Sitges, l'estiu de 1970, l'Ajuntament aprofiti per planificar una petita exposició d'homenatge que tingué lloc al Saló Blau del Palau de Maricel entre el 15 i el 30 d'agost de 1971.\nD'aquesta exposició en destaca la pintura titulada Sitges després de la Tramuntana9, que es posa com a exemple d'obra d'un autèntic pintor surrealista amb personalitat pròpia i capaç de traslladar al llenç un món particular de fantasia. També s'hi exposava Raras arañas arrastran a Sitges.\nEl mes de setembre d'aquest mateix any, a Hälsingborg (Suècia), se celebra una gran fira d'antiguitats i art, inaugurada pel rei d'aquest país nòrdic, que demostrà un especial interès per la tècnica i la composició de les seves obres. Així en parlaven a L'Eco de Sitges del 6 de setembre de 1970: “A Hälsingborg (Suècia) s'ha celebrat una extraordinària exposició d'art antic i modern, en la qual el nostre estimat compatrici Bruno hi ha presentat un conjunt de deu quadres.\nAquesta exposició, sens dubte de les més importants que s'organitzen en l'esmentat país, ha tingut un brillant èxit, sent inaugurada per S. M. el Rei de Suècia, qui ha felicitat l'artista suburenc, demostrant un especial interès per la tècnica i la composició de les obres exhibides”.


Notícies | Page 2235 of 2252 | Teatralnet\nInici El blog Pàgina 2235\nEl Barcelona City Hall oferirà òpera en català\nteatralnet - 10 de November de 2000\nFins avui aquest local era conegut per la seva activitat artística vinculada al sopar-espectacle. Malgrat això, el Barcelona City Hall es convertirà en un espai versàtil que, a més de les seves tradicionals sessions de cabaret, oferirà una programació estable d’operetes i òperes còmiques...\nL’ajuntament de Madrid reobre el Teatro Calderón\nteatralnet - 8 de November de 2000\nEl local estava precintat des del dia 30 d’octubre per deficiències estructurals i de seguretat. Com a conseqüència, el darrer espectacle de l’actriu i cantant Norma Duval, ‘La mujer del año’, es va haver de retirar de les cartelleres. Un cop dutes a terme...\nL’actor Juanjo Menéndez deixa els escenaris\nEl que va ser protagonista de pel.lícules com ‘Ninette y un señor de Murcia’ i ‘Marcelino pan y vino’ ha decidit retirar-se de la vida pública i els escenaris a causa de l'Alzheimer que pateix. Llicenciat en Química i Dret, l’actor va debutar amb...\nEl Festival Grec i Vía Digital arriben a un acord d’emissió de continguts\nL’ajuntament de Barcelona i la platafoma Vía Digital han acordat la retransmissió dels ‘Solos’, que van estar en cartell a Barcelona durant la passada edició del Festival d’Estiu Grec’00. L’espai ‘Grandes de la escena’, dins el canal Gran Vía, acollirà aquests espectacles en els...\n‘El florido pensil’ es convertirà en pel.lícula\nteatralnet - 7 de November de 2000\nAndrés Sopeña, l’autor d’aquest text teatral que va estar en cartell a Barcelona fa tres temporades, ha anunciat que ‘El florido pensil’ tindrà una versió cinematográfica que dirigirà el director Juan José Porto. Sopeña ja fa vàries setmanes que està treballant en el guió...\nCientífics asseguren que Shakespeare fumava marihuana\nteatralnet - 6 de November de 2000\nEl diari britànic The Independent on Sunday va publicar ahir (5 de novembre) l’estudi de dos científics sud-africans que asseguren que part del talent i la imaginació de William Shakespeare es podria deure al consum de marihuana. Els dos estudiosos, Thackeray i Van der...\nComença el 14è Festival Internacional de Teatre Visual i Titelles\nAquesta convocatòria inaugura demà (7 de novembre) la seva catorzena edició, que presentarà a diferents escenaris barcelonins fins el proper diumenge (19 de novembre) 15 espectacle de companyies catalanes, espanyoles i internacionals (n’hi ha fins i tot de Bali i Austràlia). Aquest certamen, de...\nJulie Andrews, indemnitzada per l’error mèdic que la va deixar sense veu\nL'actriu britànica va ser operada fa tres anys d'uns nòduls no cancerosos al coll i, com a resultat, va perdre la veu necesària per a seguir amb la seva exitosa carrera de cantant de musicals. Com a conseqüència, Julie Andrews rebrà una indemnització que...\nEl Centre de Titelles de Lleida actua a Cannes\nteatralnet - 3 de November de 2000\nEl seu espectacle 'Mowgli, l'infant de la jungla' ha estat escollit per a formar part de la programació del Festival de Titelles de Cannes que tindrà lloc a la ciutat francesa fins el proper diumenge (5 de novembre). El muntatge corre a càrrec de...\nS’inaugura el 1er Concurs de Teatre Emergent de Nou Barris\nteatralnet - 2 de November de 2000\nAquesta convocatòria, que s'obre el divendres 3 de novembre, romandrà als teatres Zona Nord i Torre Llobeta (Centre Cívic) fins el 2 de desembre i presentarà les vuit propoestes escèniques finalistes d'un total de 23 que es van presentar inicialment per a participar al...\n1...2,2342,2352,236...2,252Pàgina 2,235 de 2,252


Indignació a Felanitx per la pèrdua del rastre històric del castell de Santueri\nLes crítiques són provocades per la descoberta d'un possible tresor arqueològic\nGori Vicens | 11 març 2002\nSantueri, segons els veïns de Felanitx, es troba molt deteriorat.\nLa indignació de molts veïns es fa palesa davant la notícia que les peces d'un possible tresor se'n van a l'estranger, mentre que el castell de Santueri de cada dia es deteriora més. De fet, els arqueòlegs han denunciat que part de la façana principal és a punt de caure, i la mateixa comissió de patrimoni que autoritza excavacions a estrangers no fa res per evitar aquesta degradació, i això que fa quasi quatre anys, el 1998, varen presentar un pla de castells que preveia que en un termini de set anys estaria restaurat.\nAl castell de Santueri s'havien de dur a terme 18 actuacions. Les primeres i més urgents, que a hores d'ara ja haurien d'estar fetes, eren la consolidació dels coronaments i de la resta d'estructures, com també un pla d'excavacions de quatre anys i una neteja i desbrossament de massa vegetal perquè amb les arrels es fan malbé les parets. El castell és propietat privada, però s'ha de tenir en compte que forma part de la història i del patrimoni dels felanitxers i seria una llàstima que es perdés. Els organismes competents haurien de posar fil a l'agulla per tal que el rastre historicosocial no s'esvaís.\nSembla que fa poc un suís aficionat a l'arqueologia hi trobà diverses peces que formarien part d'un tresor que hauria sortit a la llum gràcies a un detector de metalls i que datarien de l'època preislàmica. Aquest material està integrat per nombroses monedes d'or, argent i bronze, i és un dels principals testimonis de la presència dels vàndals en el segle cinquè i dels bizantins en el setè.\nEl fet ha desfermat la polèmica dins el món dels estudiosos. El Consell de Mallorca la setmana passada va mostrar part de les peces que s'hi tenen dipositades i amb les quals es farà una exposició. El tema, com no podia ser d'altra manera, també ha arribat al ple de l'Ajuntament de Felanitx. La portaveu del PP "partit a l'oposició", Catalina Soler, s'interessà pel presumpte espoli, i la regidora de Cultura, Miquela Vidal (PSM), comentà que ha demanat un informe als tècnics de la Comissió de Patrimoni sobre allò que ha passat.


La Guàrdia Civil publica unes imatges del rescat dels espeleòlegs espanyols accidentats al Marroc\nLa dificultat per accedir al lloc dels fets i poder treure els cossos dels dos espeleòlegs morts va obligar la Guàrdia Civil a instal·lar unes fortes mesures de seguretat per no posar en perill la seva vida\nRedacció 11/04/2015 - 18.39 Actualitzat 11/04/2015 - 22.02\nLa Guàrdia Civil ha fet públiques unes imatges dels moments del rescat dels tres espeleòlegs espanyols accidentats en un penya-segat de 400 metres de profunditat a les muntanyes de l'Atles, al Marroc.\nNomés un dels tres espeleòlegs, Juan Bolívar, va poder salvar la vida. Gustavo Virués ja era mort quan els equips de rescat van localitzar el grup i José Antonio Martínez tenia una cama trencada i una forta contusió al cap. Va morir abans de poder ser evacuat.\nEls companys dels expedicionaris criticaven després de la recuperació dels cossos la lentitud del rescat perquè consideraven que el Marroc no disposava dels mitjans necessaris per rescatar els espeleòlegs en un escenari tan abrupte. A més, van trobar inacceptable que no s'autoritzés fins ben començada l'operació que equips especialitzats en rescats de muntanya, de la Guàrdia Civil o la Policia Nacional, hi col·laboressin.\nPer la seva banda, les autoritats marroquines van acusar els espeleòlegs d'imprudents i van puntualitzat que van ser agents marroquins, i no pas espanyols, els que van aconseguir rescatar viu el tercer espeleòleg atrapat.\nAra l'equip de rescat de muntanya de la Guàrdia Civil, format per 5 membres, ha fet arribar les imatges del moment del rescat al penya-segat de les muntanyes de l'Atles. La dificultat per accedir al lloc dels fets i poder treure els cossos dels dos espeleòlegs morts va obligar la Guàrdia Civil a instal·lar fortes mesures de seguretat per no posar en perill la seva pròpia vida.\nRescat dels espeleòlegs espanyols al Marroc per la Guàrdia Civil


Sol·licitud de targeta de Bus Social\ndimarts 27 d'octubre 2020, 08:43:14\nUs trobeu a: Seu electrònica » Tràmits i serveis » Registre electrònic » Catàleg de tràmits. Tots els tràmits de la A a la Z » Sol·licitud de targeta de Bus Social\nLa targeta Bus Social, vàlida per a per a totes les línies urbanes de Girona, permet realitzar 40 viatges gratuïts durant cada mes natural amb possibilitat de transbord.\n- No tenir deutes amb l'Ajuntament de Girona\nSol·licitud de targeta de Bus Social:\n- Targeta caducada / deteriorada que s'ha de canviar (si escau)\nLa poden sol·licitar les persones empadronades a Girona d'entre 13 i 69 anys, que acreditin una discapacitat del 65% o superior, o que siguin pensionistes per incapacitat permanent Absoluta o per Gran Invalidesa. En aquest cas, la targeta no està subjecte a criteris econòmics.\nEs tindrà en compte la data de validesa de la valoració de la discapacitat. Si hi ha una data de caducitat, la targeta serà vàlida fins a sis mesos després d'aquesta data i s'haurà de renovar. Si la valoració té caràcter definitiu o indefinit, la targeta caducarà quan la persona faci els 70 anys.\nTambé la podran sol·licitar les persones fins a 65 anys que estiguin jubilades o les persones d'entre 60 i 65 anys que siguin pensionistes per viduïtat. En aquests dos casos, caldrà que presentin l'autorització per comprovar les dades tributàries de la persona sol·licitant i de les persones de la unitat familiar majors de 16 anys, ja que la targeta està subjecte a criteris econòmics. Aquesta targeta caducarà quan la persona faci els 65 anys.\nLes rendes mínimes del conjunt familiar majors de 16 anys empadronats en un mateix domicili no poden superar:\n- Si hi ha 1 membre: 1,8 vegades l'IRSC (14.341,91 EUR/any o 1.024,42 EUR/mes)\n- Si hi ha 2 membres: 2,6 vegades l'IRSC (20.716,10 EUR/any o 1.479,71 EUR/mes)\n- Si hi ha 3 membres: 3,2 vegades l'IRSC (25.496,74 EUR/any o 1.821,18 EUR/mes)\n- Si hi ha 4 membres: 3,3 vegades l'IRSC (26.293,51 EUR/any o 1.878,10 EUR/mes)\n- Si hi ha 5 membres: 3,4 vegades l'IRSC (27.090,28 EUR/any o 1.935,01 EUR/mes)\n- Si hi ha 6 membres: 3,6 vegades l'IRSC (28.683,83 EUR/any o 2.048,83 EUR/mes)\n- Si hi ha 7 membres: 4,0 vegades l'IRSC (31.870,92 EUR/any o 2.276,48 EUR/mes)\n- Si hi ha 8 membres: 4,3 vegades l'IRSC (34.261,24 EUR/any o 2.447,22 EUR/mes)\nIRSC: Índex de Renda de Suficiència a Catalunya. (IRSC any 2018: 569,12 EUR)\nLa targeta és personal i intransferible.\nEs comprovarà que les persones interessades no tinguin cap deute pendent amb l'Ajuntament per qualsevol concepte.\nLa targeta quedarà anul·lada si la persona titular es dóna de baixa del padró municipal d'habitants de Girona.\nS'aplicarà una taxa de 6,40 EUR en cas d'efectuar un duplicat de targeta, ja sigui per pèrdua, robatori o deteriorament causat per la persona. Els viatges que hi havia en la targeta anterior es perdran.\nSol·licitud de targeta bus 70\nSol·licitud de duplicat de targeta del Bus en cas de pèrdua, trencament o robatori\nSol·licitud de targeta bus 18\nSol·licitud de targeta de bus 65\nSol·licitud de targeta bus 25


TV3, eina bàsica i reptes importants\nEls mitjans de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA), la Corpo, són un puntal bàsic de cohesió social i nacional. Donen veu i reflecteixen la pluralitat del país, i ho fan, en general, amb uns bons estàndards de qualitat i rigor professional. I en català, fet que ha contribuït decisivament a normalitzar l'ús social de l'idioma propi del país, que tanmateix segueix tenint una presència minoritària als mitjans de comunicació, sobretot a la televisió. TV3 és una bona televisió europea, més barata que moltes cadenes públiques del continent i amb molta penetració social, líder al seu territori. És un mitjà creatiu, popular, amb una àmplia i variada oferta, tan informativa com de ficció i lleure. Estem, doncs, davant d'un model reeixit, un èxit històric. Un model que en l'etapa Terribas que ara es tanca ha recuperat el lideratge tot i patir ja rebaixes en el pressupost i davallada publicitària. La crisi fa necessari replantejar-ne costos i dimensió, com està passant amb tants serveis públics bàsics.\nLa viabilitat econòmica de la Corpo exigeix reformes internes que, com ha anunciat el seu nou president, Brauli Duart, s'han de plantejar des d'un doble diàleg: amb el Govern i amb els professionals de la casa. El repte principal de la CCMA és repensar el seu funcionament i estructura minimitzant els danys en els continguts. Es tracta que oients i teleespectadors no notin els ajustos i que, en conseqüència, la televisió i ràdio públiques mantinguin la qualitat i l'oferta. Hi ha dos reptes indefugibles més. D'una banda, garantir la independència professional, cosa que exigeix que en el dia a dia predominin els criteris periodístics professionals. I, de l'altra, garantir la pluralitat a través d'un òrgan que actuï en representació del Parlament.\nTV3 ha de seguir sent líder televisiu i motor de la indústria. És bo i saludable que tingui competència privada en la nostra llengua, com ja li ha passat a la ràdio. Catalunya i el català necessiten uns bons mitjans públics. Són una eina cabdal.


La militància d'Esquerra Verda, a l'espera de «passar comptes» amb els dos regidors dels Comuns a Tarragona | NacióTarragona\nLa militància d'Esquerra Verda, a l'espera de «passar comptes» amb els dos regidors dels Comuns a Tarragona\nEl nou partit s'està acabant de constituir i vol recuperar la força d'Iniciativa, de la que es declaren hereus\nper Josep Maria Llauradó , Tarragona, 13 de maig de 2021 a les 22:00 |\nD'esquerra a dreta: Pere Saura, Carles Fuxet, Lara Álvarez i Vicente Moya, davant l'antiga seu d'ICV al carrer de Santa Joaquima Vedruna. | Josep M. Llauradó\nEl passat 5 de maig es va formalitzar en assemblea la creació de l'executiva d'Esquerra Verda al Camp de Tarragona, un pas més per afiançar l'estructura territorial del partit en un context tant de debat d'investidura al Parlament com també de crisi interna a la coalició d'En Comú Podem Tarragona.\nI és que el pròxim 17 de maig a les sis de la tarda se celebrarà una assemblea clau en el futur no tan sols d'ECP sinó també del govern de la ciutat. Ferms en la postura de no acceptar l'entrada de Junts a l'executiu, la militància ha pressionat per tal que es convoqués una assemblea quan ja estaven avançades unes negociacions que han obligat a la direcció barcelonina a pronunciar-se. Esquerra Verda és una de les corrents internes de la coalició que a banda de rebutjar un futur govern ampliat també vol "passar comptes" amb els dos regidors del grup municipal, que des de les eleccions asseguren que no han donat "cap explicació" sobre la seva tasca de govern.\nVicente Moya, un dels membres d'Esquerra Verda a Tarragona, explica que "el que veiem és una falta d'acció de govern" i que "no s'ha vist el canvi, som molt a prop de 2023 i no s'haurà fet absolutament res". Pere Segura, un altre dels impulsors del nou partit a la ciutat, destaca el dèficit d'1 milió d'euros que es va produir al 2020 a l'Institut Municipal de Serveis Socials, comandat per Carla Aguilar (ECP): "Això vol dir que hi ha projectes que no s'han dut a terme, quan més necessitat hi ha hagut amb gent sense llar, les associacions veïnals...".\nSegura atribueix a ERC el fet d'haver volgut governar "en solitari" sense plantejar-se acords amb altres partits d'esquerres com el PSC. "El canvi de govern no ha sigut un revulsiu, en molts temes com el POUM ens estem quedant encallats, que per l'economia de la ciutat és perjudicial", afegeix.\nSegura descarta que en cas de decidir sortir del govern En Comú Podem es pugui plantejar en els pròxims dos anys cap intent de moció de censura. "Hem de plantejar una alternativa de cara a 2023, que hi hagi un govern d'esquerres", explica.\nNo és tan sols el cas d'Esquerra Verda, sinó que altres membres de la coalició acusen els dos regidors de no ser prou transparents amb la seva feina a l'Ajuntament, tanmateix Pere Segura es mostra clar: "Per la nostra part no estàvem d'acord a cedir ESPIMSA a Junts, no és una decisió que se'ns hagi presentat obertament a la gent dels Comuns".\nVal a dir que després de dos anys al capdavant de la presidència de l'empresa de Mercats, la intenció de l'executiu era cedir també -entre d'altres- la conselleria de Serveis Socials a Cristina Guzmán (Junts), una de les peces clau que En Comú Podem va demanar al 2019. A la pràctica, Junts ja està governant la ciutat, però el fet de donar-los regidories ha suposat un cop d'efecte.\nDubtes al voltant d'Hermán Pinedo\nUna de les incògnites del dia 17 serà en quin cantó votarà el regidor Hermán Pinedo. L'estructura de l'assemblea obliga a fer les votacions per separat després d'un debat conjunt: d'una banda Tarragona en Comú i de l'altra Podem. Pinedo està expulsat de Podem, però no ha fet pública la seva adhesió a cap altre projecte polític. "No sabem on està ubicat", es queixa Pere Segura.\nL'assemblea es produirà aproximadament un mes després de l'esclat de la crisi del govern. Més enllà d'un breu intercanvi de comunicats, les parts implicades han preferit esperar a quin serà el resultat de la trobada de la militància dels Comuns. Si ERC -tal com ja ha manifestat- prefereix tirar endavant l'ampliació sense ells i fer un govern netament independentista s'enfrontarà a dos anys de més inestabilitat.\nLes 10 claus del possible trencament del govern municipal de Tarragona\nERC i En Comú Podem, socis de mandat, protagonitzen una setmana d'intercanvi de retrets per les aliances municipals quan semblava que hi havia bona sintonia entre els dos grups\nEsquerra Verda, els hereus d'Iniciativa\nI mentre el debat amb la resta de la coalició en l'àmbit local continua, Esquerra Verda va avançant -després que Iniciativa entrés en concurs de creditors al 2020- en la seva estructura al Camp de Tarragona. Es proclamen el "partit hereu d'ICV", és a dir, "un partit ecologista i dels treballadors", partidari de l'"ecosocialisme" que una de les seves membres Lara Álvarez considera que és "la manera de sortir d'aquesta crisi".\nVicente Moya destaca que "volem recuperar la fermesa, liderar i aportar idees" i Carles Fuxet afegeix que "apostem perquè els Comuns sigui un partit federalista, la suma de l'experiència és la que transforma el país". Fuxet és del parer que "si no hi ha vella política no pot haver-hi nova política" i per això reivindica el "llegat" d'ICV. "S'ha demostrat que la nova política dura el que dura", rebla Moya.\nQuant a la manca d'èxit electoral Fuxet considera que "a Catalunya s'ha parlat molt més d'independència que de serveis públics, de nacionalisme que no d'ecologisme, més de la presó que no de la ciutadania, quan aconseguim transformar el taulell els resultats seran molt més bons".\nDins d'aquest "llegat" compten amb l'adhesió de persones conegudes a la política local com Salva Matas al Baix Camp, Paco Ortega a Reus, Arga Sentís a Tarragona, així com també és d'Esquerra Verda l'exdiputat Daniel Pi.\nIdeològicament aposten per un programa similar al que tenia l'extinta ICV, per exemple amb l'oposició frontal a l'ampliació del Complex Recreatiu i Turístic de Salou i Vila-seca, així com l'aposta pel tren-tram i el transport públic. Sobre un dels temes candents del moment, la instal·lació de parcs fotovoltaics i eòlics a la demarcació, Vicente Moya assegura que "estem a l'expectativa, això entra en contradicció en la transició energètica, hauríem de mirar quin és l'impacte perquè potser estan atenent a lobbies, analitzarem les al·legacions dels alcaldes i mirarem si hi ha l'espoli que denuncien".\nPolítica, Camp de Tarragona, Tarragona, Esquerra Verda, Vicente Moya, Lara Álvarez, Carles Fuxet, Pere Saura, ICV, Iniciativa


Tres dones encapçalem la llista de IPS-CUP Salt - TotSalt\nInici Notícies Actualitat Tres dones encapçalem la llista de IPS-CUP Salt\nTres dones encapçalem la llista de IPS-CUP Salt\nIPS-CUP Salt fa la presentació de l’encapçalament de la candidatura 2019-2023. SOM i SEGUIM\nMoviment que neix a les acaballes del franquisme i durant l’etapa de transició. La candidatura de la CUP pren forma a Salt a les eleccions municipals el 1987 i amb diferents formes ha arribat fins avui en dia sota la formació d’IPS-CUP.\n“Creiem que continuant presents a l’Ajuntament de Salt tenim més possibilitats de seguir impulsant canvis importants, tenint en compte les limitacions de competències i recursos que tenen les administracions locals” recorda Ramon Muñoz que va ser el primer regidor de la candidatura.\nEl canvi de dues de les persones que van encapçalar les eleccions del 2015 va estretament lligat al fet de tenir signat un codi ètic que aposta pel relleu de les persones que figuren al capdavant de l’agrupació. “Aquest relleu ha de servir, per una part, per limitar el temps en què les representants exerceixen algun càrrec, i per altra per agafar aire i oxigen com a grup” comenta Rigau.\nBurch per la seva part fa una breu presentació de que Som la formació que lluita per un model universal que millori la qualitat de vida de totes les persones des de l’àmbit local.\nA punt per la presentació de les set primeres persones de la llista de la CUP. @elpuntavui @VilaWeb @ViladeSalt pic.twitter.com/jqcmySNFKd\n— Xavier Fàbrega (@XFbrega) 22 de febrero de 2019\nLes tres persones que encapçalen la llista són tres dones Cris Sibina, Marta Guillaumes actual regidora d’entorn natural i Anna Burrassó\n“Tres dones encapçalem la llista perquè creiem que les dones tenim molt a aportar en aquesta societat encara molt patriarcal” diu Sibina.\nEn la presentació Sibina ha fet molt èmfasi en el fet d’aconseguir que el jovent se senti identificat i representat pel seu poble, i sobretot en un en el que 1 de cada 3 no pot votar.\nEl projecte continua, diuen les tres candidates, i de mica en mica anirem presentant el nostre programa. Avui ha estat un moment de presentació de les cares visibles del mateix.\nMarta Guillaumes diu que l’objectiu més important és posar la vida de les persones al centre i que no sigui el capitalisme el que defineixi el nostre futur. “ Cal pensar globalment però actuant localment prenent decisions sotenibles que no hipotequin el futur de la societat”\nAnna Burrasó comenta que totes som persones que venim de l’associanisme i dels moviments ciutadans i que el gran potencial que tenim són els joves que han de poder gaudir de moltes oportunitats.\nArticle anteriorEl PSC Salt reclama que es retiri la partida de l’AMI del pressupost de 2019\nArticle següentAvui Carnaval a Salt


Kit de gestió emocional en temps d’alarma – El despertador\nQui ens ho havia de dir fa unes setmanes que ara estaríem confinats/des, cadascú/na a casa seva, amb un futur incert per endavant, vivint el present com potser no ho havíem fet en temps , fent “F5 actualitzar” gairebé a cada hora…\nNormalment anem més aviat programats/des amb el nostre guió del dia, amb tot més o menys planejat i disposats/des a fer allò que ens havíem assignat. Queixant-nos per l’estrès que això suposa, això sí, però en acció constant, dins la nostra zona de control i/o coneguda.\nI de cop és com si ens haguessin agafat i ens haguessin col·locat en un escenari totalment nou. I les emocions apareixen, ens avisen, ens fan estar en alerta. I, benvingudes siguin, ja que ens poden ajudar a anar-nos adaptant a cada situació. La clau és tenir-les d’aliades i no deixar-nos arrossegar per elles. Per tant, ens ajudarà a gestionar tot plegat escoltar-nos, donar-nos permís per sentir, per donar-los una sortida i entendre el seu missatge.\nHe sentit o estic sentint por aquests dies? Què és el que em fa por exactament? Agafar la malaltia? Que l’agafin les persones que estimo? La incertesa laboral? Podré estar tants dies a casa sense sortir? Podrem sostenir la convivència familiar? Em puc sentir sol/a? Podré tenir tot el que necessito? Se m’acabarà el paper de wàter? (d’acord aquest última és per treure una mica de ferro 😉).\n“Una de les preguntes que ens poden ajudar, per començar,\nés tenir clar quines coses depenen de mi i quines no.”\nÉs important, doncs, que no faci por escoltar-nos, valgui la redundància. Saber exactament què m’està passant, ja que d’aquesta manera podré anar trobant-hi una sortida, transformant aquestes pors en zones de creixement. Quan ens trobem en una situació nova, podem quedar-nos bloquejats/des però també podem descobrir recursos que ni sabíem potser que teníem dins nostre.\nLa por en si mateixa no és bona ni dolenta. La seva funció és avisar-nos perquè ens preparem o estiguem alerta, perquè no siguem persones temeràries. Apareix quan una cosa ens importa i la volem mantenir o aconseguir. Els seu missatge és: això és important per a tu, ja tens els recursos que necessites per fer-ne front?\nI ara mateix s’han agrupat moltes coses que són importants en major o menor mesura per a tots/es nosaltres: Salut, Feina, Diners, Amor. Tot en un sol pack. El repte està servit. Caldrà arremangar-nos les mànigues i mirar per on comencem a gestionar-ho.\nQuè depèn de mi i què no?\nUna de les preguntes que ens poden ajudar, per començar, és tenir clar quines coses depenen de mi i quines no. En aquest cas, ens trobem amb una situació on la sensació de no control és molt gran: el virus, les decisions de les administracions públiques, el món laboral… És lògic que en un primer moment ens puguem sentir força desemparats/des.\nCom volem passar per aquesta situació?\nPerò hi ha una cosa que depèn totalment de nosaltres, i és com volem viure-ho. Que depengui de nosaltres no vol dir que sigui fàcil de gestionar. Però està al nostre abast buscar tots el recursos que ens poden permetre viure aquesta situació d’incertesa, sentint-nos protagonistes de com volem passar-hi per ella.\nQuè vull alimentar, el pànic o la confiança?\nSi vull alimentar la confiança què em pot ajudar? A través de les preguntes podem anar fent-nos el nostre propi caminet, anem deixant les molles de pa per no perdre’ns. Moltes respostes estan dins nostre.\nQuè em pot ajudar a sentir-me millor?\nQuines coses puc fer per sentir-me més protegida? Amb qui tinc ganes de seguir mantenint el contacte, encara que sigui virtual? Quines fuites d’energia vull evitar? Quines són les meves fonts d’energia?\nDes d’El despertador et volem acompanyar en aquest viatge no triat però en el que estem tots/es immersos/es. Perquè malgrat estiguem confinats/des no estem sols/es i, fins i tot, podem aconseguir sentir més unió com a comunitat. Volem créixer plegats/des en aquest repte que tenim entre mans.\npsicòloga, coach i codirectora d’El despertador,\nÀgora despertadora: una conversa dedicada a la gestió emocional en temps de confinament, amb l’Anna Soriano.\n. Rebel·lant-nos contra la llei de la inèrcia de Newton\nCategories:Articles, Blog, Canvi / Incertesa, Gestió emocional, Lideratge\nTagged as: confinament, coronavirus, crisi del coronavirus, flexibilitat, gestió de la incertesa, gestió de les emocions, gestió del canvi, gestió emocional, gestió emocional en temps d'alarma, sortir de la zona coneguda, sortir de la zona de confort, temps d'alarma, transformar la por\nMontse Subirana ha dit:\n20 Març 2020 a les 6:45\nGràcies pel teu article Anna.\nLes 4 preguntes són inspiradores i ajuden a recuperar consciència i protagonisme per a manegar millor la situació.\nM’han inspirat idees que m’estan ajudant:\n. Separar els territoris de la incertesa i les certeses\n. Posar la mirada en com mantenir les relacions emocionalment saludables\n. Preguntar-me què necessito jo per a transitar aquesta situació excepcional i també que necessiten els meus companys de confinament (coses en que jo els pugui ajudar).\nEn això estic.. Gràcies!\n20 Març 2020 a les 7:30\nQue bé Montse! Ens alegrem molt que et/us pugui fer servei per gestionar aquesta situació.\nT’enviem una forta abraçada!\nLaura Triquell Monfort ha dit:\n19 Març 2020 a les 22:15\nMoltes gràcies per aquest article! Molt necessari!\n19 Març 2020 a les 23:03\nGràcies a tu! Celebrem que t’ inspiri!\nBernat Soriano ha dit:\n18 Març 2020 a les 8:59\nSerenor. Potser amb aquesta paraula puc resumir el que m’ha fet sentir el teu article. Gràcies Anna\n18 Març 2020 a les 15:40\nCelebrem que sigui així, i que aquesta serenor t’acompanyi en aquests moments per gestionar tot plegat. Moltes gràcies a tu!


138-Música instantània (31-Adéu, pela)\nMúsica instantània (31-Adéu, pela)\nBanyoles, 21 de Febrer de 2002\nBanyoles, Bar musical L'Ateneu 8 de Juny de 2005 Piano: Paco Viciana\nTemàtica proposada per aquesta peça: El canvi de la peseta per l'euro, símbol d’unió monetària entre algunes nacions europees, però res mes, ja que el respecte entre pobles encara esta per solucionar en aquesta vella Europa. A mes, la fixació en el poder econòmic com a fons de felicitat falsa.\nEmissió de la peça: 2 de Març de 2002\nObra inclosa en l'espectacle Música per les ones 2 (2005)\nMúsica instantània (31-Adéu, pela) (3'23):\nenregistrat als estudis de Catalunya Ràdio.\n116-Música instantània (12-Informació)\nEls filtres de l'informació.\n117-Música instantània (13-Fent camí)\n120-Música instantània (15-El valor de les coses)\nEt valoro pel que ets.\n168-Música instantània (58-La vellesa)\nTots portem un vell a sobre.\n182-Música instantània (71-El penediment)\nLa culpa mai és innocent.\n188-Música instantània (77-Catatonia)\nCatalunya a Europa.\n192-Música instantània (80-Premis)\nEl premi d'estar vius.\n195-Música instantània (83-La nuesa)\nTal i com venim al mon.\n197-Música instantània (85-Premsa)\nEts una persona ben informada?


Protecció Civil desactiva l'Alerta del pla VENTCAT per la millora de les condicions meteorològiques\nOnades impactant contra les roques de la platja de l'Arrabassada.\nEls Bombers de la Generalitat han atès 31 avisos al Camp de Tarragona i 1 a les Terres de l'Ebre\nActualitzada 02/03/2020 a les 19:22\nProtecció Civil de la Generalitat ha desactivat l’ALERTA del Pla Especial d’Emergències per risc de Vent a Catalunya VENTCAT per les fortes ventades d’avui pràcticament a tot Catalunya, i que han provocat gairebé un miler de trucades al telèfon d’emergències 112. Hores d’ara la situació ha millorat i el pla queda en fase de prealerta.\nSegons el Servei Meteorològic de Catalunya, les ratxes de vent podran ser encara fortes les pròximes hores i també dimarts, sobretot a partir del migdia, afectant principalment les comarques del litoral i prelitoral de Tarragona i Barcelona, Catalunya Central i Pirineu.\nEls Bombers de la Generalitat han atès 584 avisos per les incidències causades pel fort vent, 31 al Camp de Tarragona i 1 a les Terres de l'Ebre. Els serveis, rebuts des de les 7 d’aquest matí i comptabilitzats fins a les 18.00 hores, han consistit en retirar objectes caiguts a la via i en assegurar-ne d’altres. També s’han rebut avisos per retirada d’arbres i mobiliari urbà malmès, així com per realitzar sanejaments de façanes i revisions d’elements no estructurals dels habitatges amb perill de caiguda.\nComenta el contingut : Protecció Civil desactiva l'Alerta del pla VENTCAT per la millora de les condicions meteorològiques


2016: Un any de contrastos\nDimarts, 2 de març de 2021 | 03:29\n10/02/2017 | 08:38\nMeteorològicament parlant, 2016 serà recordat com un any marcat per dos extrems. D’una banda, la sequera extrema que es va patir durant tot l’any. I, d’altra banda, l’episodi de pluja que durant el mes de desembre va descarregar gairebé 400 litres de pluja en només tres jornades.\nLa precipitació comptabilitzada durant el darrer mes de l’any a l’estació termopluviomètrica de Sa Vinyassa va permetre que 2016 es tancàs amb un registre semblant a la mitjana dels darrers trenta anys. Fins el 30 de novembre només havien plogut 480’6 litres, el que deixava l’exercici com un dels més secs de la història.\nSegons les dades recollides per Joan Puigserver a l’estació de Sa Vinyassa, el 2016 es comptabilitzaren un total de cent dies de pluja. L’estiu, ben igual que els darrers anys, va ser molt sec. Entre juny, juliol i agost només es recolliren 12’7 litres de pluja, una circumstància que va agreujar la sequera que ja s’arrossegava després d’una primavera molt seca.\nEl 2016 tampoc va ser un any de grans nevades. A la vall només es registraren dues precipitacions en forma de neu entre els mesos de febrer i març, que varen cuallar a partir dels 900 metres d’alçada.\nLes dades recollides al termòmetre de Sa Vinyassa remarquen que 2016 va ser un any benigne des del punt de vista del nivell que va registrar el mercuri. L’estiu només va estar marcat per una gran onada de calor que es va registrar en el tram final d’aquesta estació. Precisament, el 23 d’agost es va assolir la temperatura més elevada de l’any. El termòmetre que controla Joan Puigserver va anotar un màxim absolut de 38 graus. Per contra, la temperatura més baixa de l’exercici va quedar registrada en el penúltim dia de l’any. El 30 de desembre el termòmetre de Sa Vinyassa va baixar fins els 2’2 graus.\nEn el que duim d’any 2017 ja s’han superat alguns dels màxims i mínims de l’any passat. Pluviomètricament parlant el mes de gener ha estat molt més plujós que el primer mes de 2016, quan només es recolliren 19’6 litres. Igualment, ja s’ha registrat una nevada fins a cota baixa i la temperatura mínima ja ha estat molt inferior als 2’2 graus de mínima absoluta de 2016.\nPer a Joan Puigserver la meteorologia que s’ha registrat fins ara és ben normal. “Està fent un gener i un febrer ben característics del que sempre hauria de ser un hivern”, h1a assenyalat. Comenta que els ametllers són un indicador perfecte per explicar-ho: “Han començat a florir ara, mentre que en els darrers anys ho feien a partir dels Reis”. Per a l’encarregat de l’estació termopluviomètrica de Sa Vinyassa, aquesta circumstància “ens fa pronosticar una primavera exhuberant i un bon esplet d’oliva. Hi ha una dita que diu: ‘El vent embarassa les oliveres’. Enguany podrem comprovar si és veritat”, conclou Puigserver.


Això passa evidentment fora de la diplomàtica. Podríem fer com si res, però convé estar amatents als motius que porten a certes ciències i a certs col·lectius professionals a posar-lo en dubte. Per aquest motiu fem una breu disgressió a continuació d’aquesta tendència a fi i efecte de determinar si la diplomàtica pot ser consistent a l’hora de recuperar el prestigi del document o si, per contra, haurà de començar a trobar respostes a coses noves. Però quines coses? Ens trobem davant d’una constel·lació de conceptes que requereixen de nou d’un esforç important de síntesi, però sobretot d’un consens entre les diferents comunitats epistèmiques i d’usuaris per evitar el que a l’actualitat és una dispersió impressionant. L’ús de la informàtica, les comunicacions telemàtiques, l’impuls de les xarxes socials, l’estudi de les ontologies i l’anomenada web semàntica estant provocant que el document perdi força en benefici de la informació i d'altres coses.\nPer començar el terme més utilitzat actualment per a parlar de “documents” en entorns electrònics és contingut. En aquest sentit convé advertir de les diferents accepcions que existeixen d’aquest terme utilitzades per diferents comunitats epistèmiques i d’usuaris. Així entre arxivers i diplomatistes el contingut s’entén com a missatge o informació. En cap cas s’utilitza com a sinònim de document, sinó només del missatge o la informació que es fixa en el document. El contingut, en aquest cas, no és una unitat per si mateixa, sinó que és un element que permet configurar documents mitjançant unes formes concretes.\nDins les comunitats d’usuaris tecnològics el contingut pot ser entès com la codificació d’un missatge o d’una informació en un format de dades determinat. Aquesta accepció seria la traducció més òptima del concepte anglosaxó file, que, en canvi, ha estat comunament traduït com a fitxer i que és d’un ús ben extès fins i tot entre arxivers.\nEncara existeix una tercera accepció de contingut que el defineix com un missatge codificat amb un format de dades que conté un seguit de metadades. Aquesta és la que tradueix literalment el concepte anglosaxó content, i és la més utilitzada per les comunitats d’usuaris que tenen relació amb entorns web, però també amb programaris de gestió documental. Aquesta tercera accepció, sense que existeixi un consens massa ampli, podria ser la més apropiada pel que actualment entenem com a document electrònic.\nDocument electrònic d'arxiu:\nQuè succeeix amb els conceptes clàssics de document i record, que han estat i encara són objecte de discussió en àmbit arxivístic? Aquests dos termes, també importats del vocabulari anglosaxó, almenys pel que fa als seus significats, no es centren en l’estructura del document tal com fa el terme “contingut”, sinó que focalitzen la definició en el context que el produeix. Aquesta diferència és clau. Així un document seria mera informació fixada en un suport, mentre que record seria aquella informació que testimonia l’activitat del seu productor. Amb aquestes afirmacions senzilles, el record seria el document d’arxiu, mentre que el document seria el simple document de natura narrativa i cognitiva, o auxiliar i instrumental de vigència poc allargada i eliminable al cap de poc temps i que, per tant, mai hauria de ser considerat document d’arxiu. A partir d’aquí, qualsevol electronic record podria ser interpretat com un document electrònic d’arxiu.\nConvé destacar que en cap de les definicions conegudes de document i record, i evidentment ni de document ni de document d’arxiu, s’estipula la necessitat de disposar d’un seguit de metadades que complementin aquesta unitat. La raó és ben senzilla, tant document com record són conceptes que poden ser utilitzats en entorns no electrònics o de caire tradicional. Ara bé, pel fet de portar inherent en les seves definicions la necessitat d’un context de producció, aleshores se’n pot pressuposar en entorns electrònics la idoneïtat de disposar, ja d’entrada, d’aquest conjunt de metadades.\nUnitat documental simple i/o Unitat documental composta:\nPerò encara hi ha altres denominacions per a parlar de documents. Aquestes són les arxivístiques unitat documental simple o unitat documental composta. Totes elles tenen referents en el món analògic i, en certa manera, les emulen en entorns electrònics. Dins les unitats documentals compostes adaptades a entorns electrònics hi podem trobar les bases de dades i els expedients i dossiers electrònics. Però també podem considerar unitats documentals compostes altres tipus d’entitats que tenen una major complexitat i que, a més, tenen els seus referents només en entorns electrònics.\nEn aquest sentit el terme entitat intel·lectual és molt vàlid per a definir-les, atesa la dificultat de poder-les associar clarament a un simple document electrònic. Són alguna cosa més. Per exemple les entitats estàtiques, que es caracteritzen perquè el seu contingut i/o la seva forma no es pot canviar mitjançant l’obertura, el tancament o la navegació en el seu interior. Es troben a la base de la seguretat dels documents electrònics de caire administratiu i podrien ser l’entitat intel·lectual més propera al document electrònic, tal com s’ha entès fins ara.\nLes entitats dinàmiques, per altra banda, es caracteritzen per tenir un contingut format amb variables instantànies extretes de diferents sistemes d’informació. No són estables, muten a cada instant o en espais de temps raonablement breus, de manera que la necessitat de fixació d’una informació no es pot assolir d’entrada. Són entitats intel·lectuals vives, en constant producció. Alguns registres electrònics de les administracions locals com ara el Padró d’Habitants, o d’administracions en general, com el Registre General d’Entrades i Sortides, poden ser considerades entitats dinàmiques. La seva estabilitat dura fins que es produeix la següent modificació de contingut.\nLes entitats experiencials són entitats que van més enllà de la simple tramesa o compilació d’informació. Són entitats que provoquen una experiència en l’usuari. On les experiències no són d’entrada preservables i cada experiència és una realitat nova i diferent. La seva preservació doncs, rau en la capacitat per continuar produint experiències, amb independència de les que pugui produir. Són entitats experiencials, per exemple, les obres d’art digitals.\nTambé podem trobar entitats interactives enteses com les entitats intel·lectuals que presenten un contingut i una forma variable en funció de la intervenció de dos o més usuaris a la vegada. Totes elles poden fins i tot combinar-se. Així un registre telemàtic d’una administració, en realitat podria ser entès com una entitat dinàmica i interactiva. Dinàmica perquè es troba activa durant 24 hores durant 365 dies i interactiva perquè poden coincidir de manera simultànea de 2 a N persones, introduint-hi dades. Com diem, el concepte que a l’actualitat es pot utilitzar de manera genèrica per a definir totes aquests possibles unitats de gestió és el d’entitat intel·lectual. Aquesta unitat, afegeixen, pot ser un conjunt coherent de contingut que es pot descriure i gestionar com una unitat intel·lectual singular, com per exemple un llibre, un mapa, una fotografia, un web, etc. Un «conjunt de dades», una «determinada informació», «una representació documental» i qualsevol altra perifrasi utilitzada per a designar «unitats de contingut» té en el concepte entitat intel·lectual el comodí perfecte. I lògicament, un document també és una unitat de contingut. Així doncs, un missatge codificat amb un format de dades que disposa d’un conjunt de metadades pot ser definit com a contingut, com a document electrònic o com a entitat intel·lectual. Tres paraules per a definir el mateix.\nEncara n’hi ha una quarta que reforça la necessitat de tractar aquest missatge codificat com a una unitat de gestió. La necessitat de disposar d’unitats de gestió és fonamental per evitar parlar de dades i informació que són conceptes més eteris, menys concrets. Parlem de l’objecte digital. És un terme procedent de la informàtica orientada a objectes. Essencialment estan constituïts per un contingut, un format de dades i un perfil documental. El contingut permetrà transmetre les dades i/o la informació, el format de dades el permetrà codificar i representar, i el perfil documental permetrà conèixer el contingut més rellevant, el context en què s’ha produït i l’estructura amb la qual es configura mitjançant un seguit de metadades. Aquest perfil, a més, permetrà que l’objecte digital incrementi la informació associada a la seva usabilitat i accessibilitat en un futur. Un objecte digital, constituït per un missatge, un format de dades i un perfil documental pot acabar configurant l’anomenat objecte digital de preservació, un tipus d’objecte digital orientat a la preservació.\nA Catalunya, l’AIP ha estat traduït per Jordi Serra com a objecte d’informació d’arxiu, que es defineix com una unitat d’informació amb significació documental,interpretable tecnològicament, independent de qualsevol sistema, amb capacitat per ser autodescrit, amb la possibilitat d’incorporar el contingut en ell mateix i amb la necessitat de ser extensible, és a dir, que pugui incorporar nova informació (relativa al context, estructura o contingut on opera o ha operat) en el moment que es cregui convenient.\nUn document electrònic, en resum, ha estat denominat també «unitat de contingut», «unitat d’informació amb significació documental», «unitat documental», «fitxer», «entitat intel·lectual», «objecte digital» ... una constel·lació al·lucinant. Totes les que deriven i són utilitzades per les comunitats d’usuaris tecnològics, però no només, pretenen demostrar la caiguda del terme «document» per a definir les seves entitats. Entenem que és una qüestió cultural: document «sona» antic. La innovació i el canvi són els cavalls de batalla d’aquestes comunitats que, a més, tenen el suport d’un mercat al seu darrera molt potent. Des del punt de vista de les comunitats no tecnològiques encara hi ha resistència a desentendre’s dels documents tot i que s’admenten els canvis que s’estan produint i la necessitat de recórrer a definicions més completes que expliquin les noves realitats.\nAra bé, hi ha un acord en acceptar que els documents electrònics, davant la crisi de la forma i els suports, són més representació i menys estabilitat que mai. Des de sempre els documents han estat la representació d’un fet del món real, de natura jurídica o no, que s’ha fixat en un suport. L’objecte creat ha tingut el valor de representar i ser el propi fet del món real en el moment de la seva producció i amb posterioritat. El suport, fins a l’adveniment del document electrònic, ha estat garantia de resistència al pas del temps, de consistència i estabilitat, però també és cert que el suport no és pas la representació en si mateixa. Per aquest motiu, els documents electrònics, tot i no gaudir de suports estables, no deixen de ser missatges representats més o menys creïbles. Aquests tres elements - missatge, representació i credibilitat – es troben a la base de l’existència dels documents sigui quina sigui la seva forma o el suport utilitzat. Preservar aquesta capacitat representativa vol dir poder reconsiderar en tot moment un missatge amb uns possibles efectes jurídics o simplement cognitius.\n Amb aquestes mateixes paraules s’hi ha referit SOLER, Joan.«Una diplomàtica pels documents en crisi.» Barcelona: Associació d’Arxivers de Catalunya, Lligall 32, 2011, p.59-61, i sobretot QUÍLEZ, Julio. «Aproximació a les ontologies: definició i construcció. Aplicacions en el camp de l’arxivística» Barcelona: AAC, Lligall 32, 2011, p. 141-145.\n SOLER, Joan. «La il·lusió d’un vocabulari comú de la preservació digital.» Barcelona: AAC, Lligall 31, 2011, p.23-27.\n Per una interpretació extensa del concepte entitat intel·lectual, vegeu SOLER, Joan. Del bit al logos. Preservar documents electrònics a l’Administració local. Barcelona: Diputació de Barcelona, 2009 (col·lecció «Estudis», 4), p 21-22.\n Per comprendre amb més profunditat cada una d’aquestes entitats vegeu SOLER, Joan. Del bit al logos, 2009, p.38-40. També és molt útil DURANTI, L.; THIBODEAU, K. “El concepto de documento en entornos interactivos, experienciales y dinámicos: la visión de InterPARES”. Traducció d’Alejandro Delgado González, 2006, 64p.\n Els seu origen neix del model OAIS (Open Archival Information System) que defineix un sistema estandaritzat d’Arxiu Digital on l’objecte digital de preservació que constitueix el cor de la seva missió rep el nom de AIP (Archival information package) i que es configura a partir de quatre paquets d’informació: informació sobre el contingut, el document original, informació de representació i informació de preservació.\n SERRA, Jordi. «L’objecte d’informació d’arxiu: concepte i implementacions.» V Jornades de signatura electrònica, 18-19 de novembre de 2008, Agència Catalana de Certificació, 26 p.\nContingut Document Document d'Arxiu Document electrònic Entitat intel·lectual Fitxer Objecte Digital


Els pares de nens amb trastorn de l'espectre autista aposten per una educació que sigui «realment» integradora a les escoles - Gabinet Psicològic Mataró\nEts aquí: Inici1 / Blog2 / Notícies3 / Els pares de nens amb trastorn de l’espectre autista aposten per...\nEls pare de nens amb trastorn de l’espectre autista reclamen un major «recolzament» d’administracions i institucions públiques i l’aposta per una educació que sigui «realment» integradora a les escoles, intentant normalitzar l’aprenentatge dels seus fills. Aquesta és una de les reivindicacions d’Autisme Bierzo, una organització que va néixer l’any passat per a ajudar i donar recolzament a les famílies amb fills diagnosticats d’autisme o trastorno general de desenvolupament, informa Ical.\n«Hi hauria d’haver més recolzament, específic i individual, perquè cap cas d’autisme és igual, fins i tot sembla que cada nen té un trastorn diuferent», explica el president d’Autisme Bierzo, Iván Rivera, que aboga perquè es faci un esforç per a que els seus fills tinguin una atenció especial però dins dels centres escolars ordinaris on puguin relacionar-se ambb altres enns de les seves edats.\n«L’ideal és que puguin anar a l’escola ordinària perquè tots tenen la capacitat d’aprenentatge i millorarien les seves relacions socials, imitarien a altres nens, normalitzarien conductes i hàbits», afegeir Rivera. Una idea que també comparteix la psicòloga Cristina Guerra, que col·labora com a voluntària, que considera que la inclusió del nen autista a l’aula regular és «la millor teràpia».\n«Es parla motl d’integració i al final això és el que falta», lamenta Guerra, que reconeix que s’exigeix més l’adaptació del nen al sistema escolar existent, que l’adaptació d’aquest a les necessitats educatives dels petits. Així, puntualitza que a vegades, en el cas de l’autisme, el seu aillament a escoles especialitzades pot portar a un estncament de la seva evolució. «Són nens que imiten molt i, al no estar amb nens no autistes, es perden moltes possibilitats de seguir evolucionant i perden vocabulari», afegeix.\nIdentifiquen les xarxes de gens afectats per l’esquizofrènia El Trastorn Bipolar


Com fer coca de crumble de codonyat i nous - menjar i begudanone\nPrincipal menjar i begudaCom fer coca de crumble de codonyat i nous\nLa nostra cuina de cuina serveix pastissos esmicolats de codonyat i nous, un deliciós budell de tardor que satisfarà els glutis estacionals.\nNomés disponible quan estigui en temporada, el codony és realment un tresor exclusiu.\nPastís d’esmicolat de codonyó i nous\nPer al codony\n250ml de vi negre\n50g de sucre moreno suau\nCanyella mòlta d'1spn (o un pal)\n4 grans sencers\n1tspn de pasta de vainilla (o beina dividida)\n75g de sucre moreno\n220g de mantega sense sal\n220g de sucre moreno\nCanyella mòlta d'1tspn\nMitja culleradeta en pols\n150g de farina autoreguladora\nAfegiu el vi negre, el sucre moreno, la canyella, els grans, la vainilla i l’aigua a una cassola gran. Quarteu el codonyat, traieu-ne el nucli i la pell i afegiu cada peça a la cassola mentre treballeu, en cas contrari, es dauri molt ràpidament. Porteu-ho a ebullició, i feu-ho a foc lent durant una hora aproximadament, remuntant el líquid si cal. Deixeu-ho a punt perquè es refredi de manera que sigui més fàcil de manipular, després talleu-les a rodanxes, reservant l’almívar per servir.\nFeu que es desfaci fent una mica de pols junts amb els fruits secs, el sucre, la farina i la mantega en un processador fins que tinguin la consistència de pa ratllat. Deixa de banda fins que estigui llest per utilitzar.\nPreescalfeu el forn a 180ºC / 350˚F / gas marca 4 i greixeu una llauna de forma molla de 10in. En un bol gran, netegeu junts la mantega i el sucre. Batem els ous i batem-los a la barreja. En un bol a part, barregeu la canyella, la pols de cocció, la farina autorelant i les ametlles mòltes.\nAfegiu-ho als ingredients humits en tres lots, afegint la meitat de la llet entre cadascun. Folgueu-ho fins que quedi tot barrejat i aboqueu-lo a la llauna preparada Escampeu-la amb el topping que s'enrosseixi i disposeu-hi les llesques de codony. Coure al forn uns 50-60 minuts o fins que surti neta una broqueta.\nServiu-ho xops amb l’almívar de braconera i un dollop de crema doble.\nMés maneres amb codony\nPasta de codony\nNucli, peleu i talleu 1 kg de codonys. Feu-la coure a foc lent, amb prou aigua com per cobrir la fruita, fins que estigui ben tova, i després escorreu-la. Pesar la fruita i mesurar una quantitat igual de sucre. En un processador d’aliments, sofregiu la fruita cuita fins que estigui ben suau, després torneu a la paella amb el sucre i cuineu-ho a foc lent durant aproximadament 2 hores. Lineu una safata poc cuita amb filferro, aboqueu-hi la pasta de codony i refrigereu-la fins que estigui fixada. Deliciós servit amb formatge.\nPuré de codony\nAfegiu 100 g de pasta de codony (vegeu més amunt) a una cassola amb 50 ml de vi blanc, un raig de romaní, 2 rams de farigola, 100 ml de brou de pollastre i condiment. Barregeu-ho bé i coeu a foc lent, i després serviu al costat del ventre de porc lent de rostit i la ratlladura de celeriac.\nEl codonyat es desmorona\nPeleu i coreu 3 codonys, talleu-los a trossos grans i poseu-los en un plat a prova de forn. Aboqueu-hi aigua suficient per cobrir la fruita, deixeu-la caure en una bossa de vainilla i poseu-la al forn en un forn moderat calent durant una hora. Fregueu junts 200g de farina, 100g d’avellanes picades i torrades, 150g de mantega i 150g de sucre moreno. Un cop cuit, traieu el codonyat del forn, tireu-hi l’aigua i ruixeu-hi unes cullerades cullerades de sucre, seguides de la picada. Torna al forn durant uns 30 minuts o fins que estigui ben daurada.\nCopyright menjar i beguda: Com fer coca de crumble de codonyat i nous - menjar i begudanone


Festa Major Comarcal "Som Baix Camp" - Som Baix Camp\nFesta Major Comarcal "Som Baix Camp"\nEl Consell Comarcal del Baix Camp organitza, amb la col·laboració de l’ajuntament de Riudoms, la 1a Festa Major Comarcal – Som Baix Camp. Aquesta festa se celebrarà els dies 20 i 21 d’octubre de 2018 al municipi de Riudoms i té com a finalitat donar a conèixer les entitats festives de la comarca i la seva riquesa i varietat. Mitjançant aquesta trobada comarcal també es pretén enfortir les relacions entre les diferents associacions del Baix Camp, dinamitzar el teixit associatiu i fer-lo més conegut i present als pobles de la comarca.\nLes activitats que es duran a terme durant aquests dies seran les següents:\n23:00h a 4:30h: se celebrarà una nit de música al pavelló municipal amb la participació de 3 grups musicals i 1 DJ.\n10:00h: Plantada d’elements festius al punt de sortida de la cercavila -Plaça de la Palmera.\n10:30h: Cercavila de tots els elements festius i entitats participants.\n11:30h: arribada a la Plaça de l’Església.\n11:30h – 14:30h: representacions i lluïment dels elements festius i tast de productes i plats típics del Baix Camp a la Plaça de l’Església.\nMés en aquesta categoria: « 35 grups festius i més de 1000 persones protagonitzaran la primera Festa Major Comarcal 2n Concurs Nacional d’Enceses a Riudoms »


Curs Ensenyar i aprendre biociències al segle XXI (Amgen Teach) | Servei Educatiu Ciutat de Badalona\nLa Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRi) presenta el curs Ensenyar i aprendre biociències al segle XXI. És gratuïta, forma part del projecte Amgen Teach i pretén ajudar els professors de secundària en l’actualització de coneixements i metodologies. El curs ofereix formació de 20 hores, reconeguda pel Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya i va adreçat a professors de secundària de Ciències, Tecnologia i Matemàtiques de Catalunya.\nEl subtítol del curs és Noves idees i paradigmes científics i noves maneres de portar-les a l’aula. En aquest sentit, el curs presentarà una àmplia varietat d’estratègies i recursos pràctics per a treballar els continguts clau de biologia amb els alumnes. Això inclou propostes de treball per projectes, exemples d’experiments de química per realitzar al laboratori o eines didàctiques per promoure l’argumentació i l’ús de les controvèrsies sociocientífiques per part dels estudiants, entre d’altres. Alhora, es durà a terme una actualització científica de conceptes clau propis de la recerca biomèdica, d’interès pels docents de secundària.\nL’equip del formadors del curs està integrat per professorat amb una dilatada experiència en la pràctica docent innovadora, i investigadors provinents tant del camp de les biociències com del camp de l’educació científica: Sílvia Alcaraz, Mar Carrió, Josep Coromines, Marcel Costa, Jordi Domènech, Laura Farró, Sílvia Lope, Víctor López i Salvador Macip. La proposta docent del curs ha estat coordinada pel CRECIM (Centre de Recerca per l’Educació Científica i Matemàtica).\nEs programaran tres cursos. De moment presentem el primer, que durem a terme del 16 de novembre al 14 de desembre de 2017. Les places són limitades.\nPodeu consultar el programa i les dates dels cursos al web de la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació a través d’aquest enllaç i us podeu inscriure a la pàgina http://www.amgenteach.eu/register.\nEstem a la vostra disposició per a qualsevol dubte o aclariment a través del correu electrònic belen.lopez@fundaciorecerca.cat o bé al telèfon 93 268 77 08.


El subministrament d'aigua en aquest punt ha patit nombroses interrupcions en els darrers anys i ara s'hi destinaran 270 mil euros.\nDivendres, 19 Juliol 2019 15:24\nEl Quintet Montsant va protagonitzar la tercera entrega d’una nova edició del cicle de concerts d’estiu al complex monumental de Centcelles, a Constantí.\nConstantí farà una nova zona d'aparcament al Polígon Industrial\nL’Ajuntament de Constantí va aprovar definitivament, ahir, en ple municipal un pla urbanístic per adequar una zona d’aparcament al Polígon Industrial en uns terrenys de l’empresa Tradilo Inversiones.\nPer causes que encara s'estan investigant, a tres quarts de 6 de la tarda hi ha hagut una col·lisió amb almenys dos turismes implicats. Com a conseqüència de l’accident, ha mort una persona i dues més…\nConstantí manté obert durant l'estiu el menjador escolar\nDijous, 04 Juliol 2019 11:30\nL’Ajuntament de Constantí mantindrà obert durant l’estiu el servei de menjador escolar. El servei s’oferirà al col·legi Centcelles i beneficiarà una quarantena d’infants.\n.be L’Ajuntament de Constantí mantindrà obert durant l’estiu el servei de menjador escolar.…\nSant Joan s'ha celebrat amb fogueres i actes arreu del territori, no només per la revetlla, sinó durant tot el cap de setmana. A Constantí, per exemple començaven divendres amb la sortida dels gegants Balam i…\nL'alcalde de Constantí, Òscar Sánchez, manté pels regidors que repeteixen mandat gairebé les mateixes responsabilitats en el nou cartipàs. A les noves incorporacions els ha reservar àrees de festes, serveis socials o seguretat.\nÒscar Sánchez obre el mandat de Constantí amb majoria absoluta i 'voluntat d'escoltar'\nDissabte, 15 Juny 2019 12:05\nEl compromís pel diàleg ha marcat el primer dia del nou ple. Les tres forces representades, PSC, Compromís per Constantí i Junts per Constantí s'han mostrat predisposades a col·laborar pel bé del municipi tot i la…\nÒscar Sánchez repetirà com a alcalde de Constantí i aquesta vegada amb majoria\nDivendres, 14 Juny 2019 12:09\nConstantí és un dels altres municipis que la mateixa nit electoral ja coneixíem qui governaria. La majoria aclaparadora del PSC permetrà que Òscar Sánchez repeteixi com per segon mandat consecutiu com alcalde del municipi.\nEl repertori contemporani i d'arrels ètniques, protagonista del Cicle de Concerts de Centcelles\nDijous, 13 Juny 2019 09:56\nLa proposta torna al format de 4 concerts gratuïts després que l'any passat se'n fessin sis coincidint amb els Jocs Mediterranis.\nHa estat votada per 187 persones. En concret es construirà una zona destinada als joves pressupostada en 100.000 euros. Ara s’encarregarà el projecte i tan aviat com es pugui es traurà a licitació i es podria…\nEnsurt, aquesta matinada, al Polígon de Constantí. Sis dotacions dels Bombers van sufocar l'incendi produït dins una nau en desús situada al carrer Bèlgica. El foc va cremar una pila de llana de roca.\nConstantí acull fins diumenge el Campionat estatal infantil i benjamí de futbol sala\nDivendres, 07 Juny 2019 07:12\n8 equips, 4 d'infantils i 4 de benjamins s'apleguen al municipi des d'aquest divendres a la tarda per celebrar aquesta trobada formativa. Entre els participants hi ha el Constantí, conjunt local, a més de les seleccions…\nE26M. PSC Constantí. 05/06/2019\nDimecres, 05 Juny 2019 05:08\nEntrevista a l'alcalde en funcions de Constantí, Òscar Sánchez.


Santi Vila: “El mal estat de l’N-II li hauria de costar el càrrec a algú” | RAC1\nSanti Vila: “El mal estat de l’N-II li hauria de costar el càrrec a algú” 02/07/2012\nL’alcalde de Figueres considera “horrorosa” la situació de l’N-II a l’altura de la localitat i critica que ningú hagi fet res després de dècades denunciant el mal estat d’aquest tram de carretera que ha estat qualificat de “corredor de la mort”. Per Santi Vila, l’elevat nivell de sinistralitat d’aquest tram de carretera “ja no admet excuses ni transaccions” i creu que “hi ha algú que no està fent la seva feina”. L’alcalde de Figueres, Santi Vila, també ha dit que:\n- “Tenim un tram de carretera de l’N-II que ha estat qualificat de ‘corredor de la mort’ perquè té una calçada molt estreta i quan hi ha un mínim error en la conducció sempre té conseqüències tràgiques.”\n- “Fa dècades que està denunciat, que el Ministeri ho coneix. S’han proposat moltes solucions i no hi ha manera que ens en sortim.”\n- “Això li hauria de costar el càrrec a algú. Ja no admet excuses ni transaccions. [...] Hi ha algú que no està fent la seva feina.”\n- “És horrorosa la situació d’aquest tram.”\n- “La indefinició d’aquest tram porta dècades, hi ha negocis que fa anys que estan sense regularitzar i cada dos per tres tenim accidents amb resultat de mort.”\n- “Els trams més perillosos són els que corresponen als municipis del Far d’Empordà i de Figueres.”\n- “El resultat de les converses amb els responsables de Foment és decebedor. Et donen molt bones paraules i bones intencions, però no desencallem res.”\n- “Aquest tram ja té reserves de terreny fetes des dels anys 80 per desdoblar-lo. O també es podria ordenar que el trànsit de camions es desplaci per l’autopista i negociar amb Acesa una possible bonificació. Però tens la impressió que tot això els hi queda molt lluny.”\n- “La situació està cronificada des dels anys 90.”\n- “Aquest any ja hi ha hagut més de mitja dotzena de morts en aquest tram.”\n- “Les coses tan de sentit comú, a vegades per raons incomprensibles acaben en ben poca cosa.”\n- “No ens hem plantejat mai recórrer a la justícia, però hi ha un punt en què ja no sabem per on tirar perquè la impunitat amb la qual treballen alguns governs mereix ser contestada.”


Els treballadors de Robert Bosch ratifiquen l'acord pel tancament de la fàbrica de Castellet i Gornal La República\nEls treballadors de Robert Bosch ratifiquen l’acord pel tancament de la fàbrica de Castellet i Gornal\nACN Barcelona.-Els treballadors de Robert Bosch han ratificat l’acord pel tancament de la fàbrica de Castellet i Gornal (Alt Penedès) amb un 88,1% dels vots. Els resultats s’han conegut aquest […]\nACN Barcelona.-Els treballadors de Robert Bosch han ratificat l’acord pel tancament de la fàbrica de Castellet i Gornal (Alt Penedès) amb un 88,1% dels vots. Els resultats s’han conegut aquest dissabte a la matinada, un cop acabada la votació dels tres torns de la fàbrica. El comitè d’empresa i la direcció van arribar a un preacord sobre les condicions econòmiques aquest divendres i van fixar la fi de l’activitat per al 30 de novembre de 2021. L’entesa recull el compromís de posar en marxa una comissió per aconseguir la reindustrialització de la fàbrica i contempla que els treballadors de menys de 50 anys puguin optar a cobrar 50 dies per any treballat sense topalls, amb una paga lineal de 1.400 euros per any treballat.\nAmb relació als treballadors de 51 i 54 anys, també tindran una indemnització de 50 dies per any treballat, però la paga lineal serà de 2.200 euros per any. A més l’empresa els pagarà el conveni especial de la Seguretat Social fins als 63 anys. Per últim, els empleats de més de 55 anys es podran prejubilar amb el 71% del salari brut i una revalorització anual de l’1% fins als 63 anys.


UNA COSA MOLT GRAN EN UNA DE MOLT PETITA: Semblava la mort\nSemblava un lladre i era l'ombra d'un arbre.\nPONS, Joan dins L'illa dels arbres vençuts\nUna sèrie de paral·lelismes que sembla que parlin de com funcionen les metàfores en un poema. Sembla, i no és, tan sols és forma. Però al final la forma i el fons coincideixen. A vegades un poeta parla de la mort i és la mort, acaba despullant-se, i no per això és menys poesia.\nTambé és veritat que fins que no morim ens anem salvant, però al final morirem igual. Un poema dur en aquest sentit.\nPublicat per Helena Bonals a 16:39\nTrobo el poema fascinant. D’entrada, ens enfronta a les nostres pors i les va esfondrant amb ironia una darrere l’altra. De sobte, al vers final deixa anar el pes de la mort amb tota la seva força. La mort, la única por que no es pot esfondrar perquè és indefugible per tothom. Així doncs, el poema indirectament també ens convida a viure, a deixar de banda preocupacions estèrils i a tenir present que tots tenim data de caducitat.\n31 de juliol, 2018 09:33\nM'agraden molt les teves reflexions, Teresa!\n02 d’agost, 2018 22:09\nGracies per la tevavisita opino com la Teresa\nens enfronta a les nostres pors i les va esfondrant amb ironia una darrere l’altra.\nLa mort, la única por que no es pot esfondrar, com deia el meu tiet com ja no ens veurem no patiremde nosaltres mateixos serem mort\n17 d’agost, 2018 13:57\nSí, un poema fascinant, m'agrada molt aquest poeta.\n17 d’agost, 2018 22:57\nEs sempre d,agrair el teu camentari\n19 d’agost, 2018 18:37\nM'agrada de dir alguna cosa més que "molt interessant", si puc!\n19 d’agost, 2018 20:16\nEs perfecta el que aportes al blog.\n03 de setembre, 2018 14:36\nFaria una cabana davant la vostra porta - Sílvia Bel Sempre m'ha captivat la manera d'estimar que tenen els dos germans protagonistes de *Nit de reis*, Sebastià i Viola. Els voldria com a models de...\n- PUJOLÀS, Núria Poema objecte dins Nu El personatge Oneguin, de la famosa novel·la de Puixkin, afirmava, almenys en la pel·lícula, que "primer ve el matrimo...


EASSE - EASSE PARTICIPARÀ EN EL GLOBAL FORUM ON GIRLS’ EDUCATION II (NCGS)\nEASSE PARTICIPARÀ EN EL GLOBAL FORUM ON GIRLS’ EDUCATION II (NCGS)\nEducadors, investigadors i autors de més de 23 països, intercanviaran experiències i claus relacionades amb l'educació de les dones i l'impacte d'aquesta labor en la societat actual\nEls propers 18-20 de juny, EASSE assistirà al Global Forum on Girls’ Education II organitzat per la National Coalition of Girls’ Schools (NCGS) a Washington (USA).\nEducadors, investigadors i autors de més de 23 països, intercanviaran experiències i claus relacionades amb l'educació de les dones i l'impacte d'aquesta labor en la societat actual. El lideratge, la igualtat i equitat i la formació de les alumnes en tecnologia i programació són alguns dels temes que vertebren el programa d'aquesta segona edició.\nEn aquesta línia, EASSE participarà en les exposicions i workshops de la mà de:\n-Gloria Gratacós , Directora de l'Àrea d'Educació, Universitat Villanueva.\n-Conor Neil , President, Vistage Spain & Col·laborador Científic de l’IESE Business School\n-Gemma Arasanz , Education Management and Leadership, Membre de la Junta Directiva d’EASSE\nLa iniciativa Global Forum on Girls’ Education assenyala l'inici d'un moviment, d'una crida a l'acció per conscienciar sobre la importància d’empoderar les nenes i dones a través d'un dret únic i inalienable: l'accés a una educació de qualitat.\nAixí, la NCGS ha engegat una reacció en pro de la defensa i lluita de l'educació com un dret fonamental per a les dones: “Crea un món de possibilitats: Defensa l'educació de les nenes” . D'acord amb la seva missió, EASSE ja s'ha unit a aquesta proposta.\nLa NCGS és la principal defensora de les escoles diferenciades per a nenes, col·laborant a nivell mundial amb escoles i organitzacions dedicades a educar i empoderar les nenes.\nVideo resumen del Global Forum on Girls’ Education Edició 2016


Cohesió social i esport | Esports\nLa dimensió esport i cohesió social utilitza l'esport per afavorir específicament els segments o sectors de la població que presenten alguna dificultat per accedir a la pràctica de l'esport. Promou, entre altres, accions directes dirigides als adolescents, i fomenta programes solidaris.\nL'acció en aquesta dimensió es concreta en la realització d'un conjunt de programes transversals:\nÉs una cursa de cinc quilòmetres que recorre els carrers de la ciutat i la participació és exclusivament femenina. Encara és necessària una mesura d'afirmació d'aquest tipus que vol animar les dones a fer activitat física en general, a participar en els esdeveniments esportius de la ciutat i a visualitzar la pràctica esportiva femenina. A més, se suma a una acció solidària com és la lluita contra el càncer de mama.\nTé com a objectiu oferir a les dones un programa gratuït d'entrenament d'iniciació o tecnificació abans de la cursa per garantir una pràctica esportiva saludable, segura i de qualitat. També s'organitzen entrenaments després de la cursa amb la intenció d'afavorir la pràctica d'activitat física proposant la Cursa dels Nassos com a repte.\nEl premi Dona i Esport són uns guardons que tenen la finalitat de fer visible el paper de les dones en l'àmbit de l'esport mitjançant el reconeixement d'una dona esportista, d'una dona promotora de l'esport que hagi destacat per la seva trajectòria personal i professional, així com també un mitjà de comunicació que hagi tingut un paper rellevant en el foment i la difusió de l'esport femení. S'estableixen les modalitats de premis següents:\nPremi al club o entitat de la ciutat (proposta per a la propera convocatòria).\n'Quadern Dones i Esport'\nEl Quadern Dones i Esport és una col•lecció amb una perspectiva històrica i actual de la participació de les dones en l'àmbit esportiu. Es recullen les biografies de les persones guanyadores del premi Dona i Esport, així com bones pràctiques de la promoció esportiva femenina.\nProjecte “Mare, quedem per córrer?”\nAmb motiu de la Cursa de les Dones, es va convocar les mares interessades dels centres educatius consensuats a preparar-se i participar a la cursa. Es du a terme una reunió prèvia en què s'explica la necessitat de fer activitat física, fins i tot en una etapa de la vida en què la cura dels fills és una prioritat.\nEs faciliten plans d'entrenament per iniciar-se en l'esport i la inscripció gratuïta a la cursa. A més, es detecten les mares que ja acostumen a sortir a córrer i participar en curses d'una manera regular perquè dinamitzin, assessorin i guiïn el grup. És imprescindible la col•laboració de la direcció i el professorat d'educació física del centre.\nMés informació: web Dones i Esport\nPrograma "Barcelona Esport inclou"\nAquest programa està adreçat específicament a totes les persones amb discapacitat física, intel•lectual, auditiva, visual o amb trastorn mental que viuen a la ciutat de Barcelona.\nEl seu objectiu és vetllar per l'accessibilitat a la pràctica i els espais esportius d'aquestes persones, així com protegir i promocionar els seus drets a la pràctica esportiva en un règim d'igualtat d'oportunitats amb la resta de la població. I és que es tracta d'aconseguir que la pràctica d'activitat física es pugui fer sense límits i sense barreres, promovent un esport inclusiu en què tothom tingui cabuda.\nEl programa s'aplicarà de manera transversal respecte a la resta de programes que es desenvolupin: s'incrementarà la promoció, la diversificació i la difusió de l'oferta, la qualitat dels serveis, la gestió de recursos per a tothom sense excepcions i generalitzant l'ús dels espais esportius de manera equitativa en tots els districtes de la ciutat i entre tots els col•lectius.\nVés al web "Barcelona esport inclou"\nWeb de la Fundació per a l'Esport i l'Educació de Barcelona


El fiscal demana 275 milions d'E a un clan de Son Banya per blanqueig\n01 octubre 2020 01:13\nEl grup creà dues societats amb les quals compraren desenes de finques, cases i vehicles\nUna multa de 275 milions d'euros (gairebé 50 mil milions de pessetes) i 169 anys de presó demana el fiscal per a un clan de Son Banya acusat de blanquejar doblers procedents del narcotràfic.\nL'acusació fiscal es formula arran de la primera investigació d'aquest tipus duita a terme a Espanya, a càrrec del Grup de Delinqüència Econòmica de l'Udyco de Palma. Les indagacions se centraren a desgranar les inversions econòmiques d'un clan de narcotraficants resident a Son Banya i que de vegades feia servir testaferros.\nLes inversions dels guanys per tràfic de drogues eren en finques en sòl urbà, parcel·les rústiques, creacions de societats i compres de vehicles i altres efectes de gran valor.\nEl clan investigat és el conegut com el de la Paca, Francisca Cortés, una dona amb residència a Son Banya i que ja té tres condemnes. Segons l'escrit d'acusació del fiscal, la Paca, amb 26 acusats més, «organitzà un sistema per dissimular i per camuflar, mitjançant l'adquisició de propietats immobiliàries, vehicles i béns immobles, l'origen il·lícit dels doblers que tant ella com altres acusats havien obtingut a través del narcotràfic».\nEl fiscal afegeix que «amb la finalitat esmentada Francisca Cortés coordinà la resta dels acusats, molts d'ells familiars o persones pròximes al seu entorn familiar, i requerí els serveis i la cooperació d'altres acusats de fora de la seva família per a la feina d'ocultació dels béns».\nAixí, per exemple, en l'escrit del fiscal es detallen les compres de desenes de finques i d'immobles en zona urbana (la immensa majoria a Palma), de parcel·les rústiques (a Palma i a Llucmajor), de nombrosos vehicles i la creació de dues societats: Promociones y Contratas Levante Mallorquín SL, i la Sociedad Inmobiliaria Remo Balear SL, amb les quals es dugueren a terme compres i vendes de diversos béns.\nEls béns que en el seu moment foren detectats pel Grup de Delinqüència Econòmica i després embargats per ordre judicial tenien un valor de més de 826 milions de pessetes (4.969.590 euros).\nEl fiscal troba que els fets descrits són constitutius d'un delicte continuat de blanqueig de béns i capital procedents del tràfic il·legal de drogues, i de quatre delictes contra la Hisenda Pública. Per tant sol·licita un total de 169 anys de presó repartits entre els 27 processats, i multes que sumen més de 275 milions d'euros.


El servei de creació d'empreses de Consell Comarcal va atendre 261 emprenedors l'any passat\nInicioLa SelvaEl servei de creació d’empreses de Consell Comarcal va atendre 261 emprenedors l’any passat\nEl servei de creació d’empreses de Consell Comarcal va atendre 261 emprenedors l’any passat\n27 febrer, 2019 Josep Lluís Vidal La Selva, Portada, Societat 0\nRoda de premsa de balanç del servei de creació d'empreses de la Selva. Foto: CC Selva\nEl servei de creació d’empreses del Consell Comarcal de la Selva va assessorar 261 nous emprenedors durany l’any passat 2018. D’aquests, 129 van continuar el procés amb la creació del pla d’empresa, eina que serveix per valorar la viabilitat de la idea de negoci, i l’assessorament d’experts en matèria de tràmits i subvencions. Finalment es van crear 68 noves empreses que donen feina a 97 persones.\nAquestes dades formen part del balanç anual del servei de creació d’empreses del Consell Comarcal de la Selva que ha estat presentat aquest dimarts a El Centre – Eix de Negoci de Santa Coloma de Farners.\nEl balanç de l’any passat també indica que un 16% dels negocis que s’han creat han estat al sector de l’hostaleria; un 23% al sector del comerç; un 23% han estat serveis a professionals; un 10% perruqueries i estètiques; un 8% han estat negocis del sector del transport; un 5% relacionats amb les reformes i un 15% a altres serveis.\nPer altra banda, el servei d’empresa comarcal també dona suport a les empreses creades al llarg dels darrers anys. L’any passat es van fer un total de 480 assessoraments amb l’objectiu d’ajudar-los en la seva consolidació.\nDurant el 2018 també s’han realitzat diverses accions de formació. En total s’han dut a terme 42 accions formatives en les que han participat 450 persones i 15 accions de sensibilitació als instituts de la comarca amb una mitjana de participació de 20 alumnes.\nPel que fa a esdeveniments, El Centre – Eix de Negoci ha acollit la jornada ‘Emprendre en Femení’, en la que van participar una cinquantena de persones; l’Start Art -amb una quarentena d’assistents- i la trobada d’emprenedors i empreses que va comptar amb la participació de 60 persones.\nPrograma ‘Digitalitza el teu comerç’\nUn altre dels projectes en els que treballa el servei d’empresa del Consell Comarcal de la Selva és el programa ‘Digitalitza el teu comerç’. L’any passat es van realitzar 22 tallers grupals a 11 municipis de la Selva que van comptar amb un total de 208 participants. El contingut s’ha centrat en els àmbits del màrqueting digital i l’administració electrònica.\nTambé s’ha donat suport als comerços a l’hora de tramitar subvencions destinades a la implantació de comerç electrònic o millorar el punt de venda.\nEl Servei d’Empresa del Consell Comarcal forma part del programa Catalunya Emprèn de la Generalitat de Catalunya i es presta en col•laboració amb diversos ajuntaments de la comarca.\nLocalitzen sana i estalvia la noia desapareguda a Caldes de Malavella\nSils estrena la nova biblioteca municipal