Notícies - L'Ajuntament s'oposa a un dipòsit controlat de residus rubinenc a tocar de Sant Cugat\nTerrenys de Can Balasc / Foto: Ajuntament de Rubí-Localpres\nel 14/març Sílvia González Societat PDF\nNi se'ls va comunicar la proposta, ni tampoc els tràmits engegats. L'Ajuntament lamenta que el consistori de Rubí no els informés del procés iniciat, el desembre passat, per autoritzar un dipòsit de residus controlats no perillosos al sector de Can Balasc, a tocar de l'Hospital Universitari General de Catalunya (HUGC) a Mira-sol. És per aquest motiu que, tot i expirat el termini, Sant Cugat presentarà al·legacions al projecte per la proximitat de la instal·lació al terme municipal i per les afectacions que pot comportar per a la nostra ciutat.\nA banda del quilòmetre de distància amb Mira-sol, l'Ajuntament apunta en un comunicat que el futur abocador se situaria sobre un aqüífer que nodreix el Torrent i l'Estany dels Alous. El consistori remarca que per autoritzar la llicència d'obres cal tramitar una avaluació d'impacte ambiental 'per a la qual s'han de consultar les administracions afectades'.\nPuigdomènech dóna més detalls al consell de barri\nJust aquest mateix dijous, la problemàtica s'ha tractat al consell de barri de Mira-sol. El seu president, Joan Puigdomènech, amb un to més contingut, ha revelat que els veïns de Can Cabassa van alertar el consistori de la situació. El també tinent d'alcalde de Territori i Medi Ambient ha informat que, en una reunió posterior amb Rubí, el consistori veí va manifestar que, malgrat no compartir la iniciativa del dipòsit de residus, està obligat a fer el tràmit en reunir l'empresa sol·licitant tots els requisits.\nÉs en aquest punt on, explica el tinent d'alcalde, Sant Cugat va preguntar a Rubí si la presentació d'al·legacions santcugatenques els ajudaria 'a posar fre a una llicència d'activitats que és difícil de frenar'. Unes al·legacions que Rubí, avança el santcugatenc, va dir 'que acceptaria gustosament' i que es presenten la setmana vinent.\nEls tràmits rubinencs i una empresa santcugatenca\nI és que l'Ajuntament de Rubí, amb data del 16 de gener, va suspendre per un període de tres mesos, la tramitació del Projecte d'Actuació Específica (PAE) -necessari per a l'obtenció de llicència d'obres- presentat per AJK Inversiones Cantábricas y Portuarias, una empresa santcugatenca propietària dels terrenys de Can Balasc i que forma part del conglomerat Arrins SL, FSM Vertispania i TMA Grupo Sánchez, amb domicili social a Sant Cugat.\nAmb la paralització del tràmit, l'Ajuntament de Rubí guanya temps per estudiar els informes que s'han demanat, segons va fer públic al gener el regidor de Medi Ambient, Moisès Rodríguez en una reunió amb la Plataforma Rubí Sense Abocadors.\nEls vam demanar si la nostra oposició els podia ajudar a ells de cara a posar una mica de fre a una llicència d'activitats que sembla que és difícil de frenar.\nVoldríem saber que no té afectacions en el medi ambient, que no afectarà Mira-sol. A més, hi ha plataformes a Rubí que s'hi oposen. Si ells que estan a la vora no ho veuen clar, nosaltres també hem de protegir allò nostre.


Educació preveu que en la propera setmana es desconfinin uns 900 grups estables | NacióDigital\nEducació preveu que en la propera setmana es desconfinin uns 900 grups estables\nA dia d'avui hi ha 1.165 grups estables confinats de 750 centres i un 97% dels alumnes ha pogut anar a classe sense interrupcions des que va començar el curs\nper Bernat Surroca , 7 d'octubre de 2020 a les 11:40 |\nUna classe amb alumnes d'ESO a l'institut Cristòfol Despuig de Tortosa | ACN / J. Marsal\nEl Departament d'Educació preveu que en els propers set dies es desconfinin uns 900 grups estables als centres educatius de Catalunya. Núria Cuenca, secretària general d'Educació, ha repassat les dades del coronavirus a les escoles i ha constatat que els centres no són un "centre amplificador de la pandèmia ni dels contagis". El 97% dels alumnes han pogut anar als centres educatius sense cap interrupció perquè no hi ha hagut contagis en el si d'aquests centres. Cuenca ha reivindicat les mesures adoptades, que "són bones i estan funcionant". "La crisi la superarem amb les escoles obertes", ha remarcat la secretària general d'Educació.\nDe fet, segons Cuenca, les escoles ajuden a "prevenir i contenir" els contagis i les cadenes de transmissió gràcies als cribratges que s'hi fan i, a més, l'escola garanteix la igualtat d'oportunitats i mantenir-les obertes ajudarà a pal·liar les desigualtats. "L'escola ajuda a conscienciar sobre les mesures d'autoprotecció", ha assegurat Cuenca. La secretària general ha agraït l'esforç a direccions, escoles, alumnes i famílies. De tota manera, la situació de la pandèmia no és bona. Per això Cuenca ha demanat mantenir la "rigorositat" en les mesures fins que els indicadors epidemiològics no millorin.\nCom ha estat l'evolució dels grups confinats? A dia d'avui hi ha 1.165 grups estables confinats de 750 centres. El pic va ser el 4 d'octubre amb 1.316 grups de 836 centres. Hi ha hagut un decreixement dels grups confinats: des que es va iniciar el curs s'han hagut de confinar més de 2.000 grups, un 3% dels grups estables del sistema. La xifra de grups es manté estable perquè dia a dia es van desconfinant grups. 220 centres que en algun moment han hagut de confinar ja tenen el 100% dels grups funcionant normalment. La previsió dels propers 7 dies és que es desconfinaran uns 900 grups. A dia d'avui hi ha més de 26.353 alumnes confinats, amb un pic que es va assolir el 3 d'octubre. Hi ha poc més de 1.433 professionals confinats. "Estem contribuint a prevenir els contagis a l'escola", ha remarcat Cuenca.\nMés mestres i indicacions clares: les demandes d'escoles que Educació no ha atès\nNacióDigital accedeix a actes de les reunions entre les direccions de centres i la conselleria, en les quals es denuncia la situació "límit" del professorat\nMestres i alumnes es contagien més fora de l'escola que dins\nMarc Ramentol, secretari general de Salut, ha detallat que en les primeres tres setmanes de curs s'han fet 100.000 PCR a persones de l'àmbit escolar. 46.414 fora de l'escola i 52.184 dins de l'escola. Aquesta diferenciació és "rellevant" perquè el percentatge de positivitat transmet un missatge que reforça la idea que les escoles són segures. El focus del sistema sanitari està situat ara en la detecció de positius a les escoles per aconseguir mantenir les escoles obertes. La taxa de positivitat a la població educativa continua sent marcadament inferior al de la població general, que està per sobre del 5% (objectiu de l'OMS). La població d'alumnes està per sota del 5% i es manté en els últims dies.\nRamentol ha destacat el percentatge de positivitat segons si la prova es fa per un motiu de fora de l'escola o per un motiu de l'escola. Fora de l'escola inclou casos simptomàtics o contactes estrets; dins de l'escola s'inclouen els estudis de contactes estrets de la bombolla i els cribratges escolars. El percentatge de positivitat indica, en totes les franges d'edat, que quan la prova es fa per una causa de dins de l'escola és més baix que si és per una causa de fora de l'escola. Així doncs, mestres i alumnes es contagien més fora de l'escola que no pas dins. "Aquest es un patró que es repeteix en totes les franges d'edat escolar", ha dit el secretari general de Salut. Pel que fa al personal dels centres, quan es fa una PCR fora de l'escola el percentatge de positivitat és del 7,2%, però si se'l fa per contacte estret escolar, el percentatge cau al 2,6%.\n"Aquest anàlisi ha permès detectar un àmbit de millora: el persona d'àmbit extern als centres, en què la devallada no és tan important. Ens posa de manifest la necessitat de reforçar les mesures de protecció del personal extern als centres", ha dit. Els contactes dins de les escoles són molts menys que fora, ha remarcat Ramentol, cosa que reforça la tesi del Govern que l'escola no actua com a agent d'expansió de la pandèmia.\nQueixes de les direccions\nGairebé un mes després de l'inici de curs, les direccions de les escoles a Catalunya acumulen queixes sobre els canvis en el funcionament dels centres provocats per la pandèmia de Covid-19, i també sobre els recursos que s'hi han destinat. Uns greuges que van ser traslladats l'1 d'octubre al Departament d'Educació en la darrera reunió de la Junta Central de Directors d'escoles públiques. NacióDigital ha accedit a les actes d'aquella reunió. S'hi denuncia la manca de docents -denunciada des de fa mesos pels sindicats- i la necessitat de rebre instruccions clares per part de la conselleria. Són les principals demandes dels mestres.\nEls directors van demanar a Educació que la inspecció sigui "flexible i facilitadora", i que no es demani a les direccions complir més requisits dels "estrictament necessaris". També s'ha reclamat que es validin els plans d'obertura presentats per cada centre, ja que encara no s'ha obtingut resposta de la conselleria sobre la seva idoneïtat.\nL'evolució de l'epidèmia després de quasi un mes de reobertura dels centres indica que, ara com ara, les escoles són segures i no actuen com a factor de propagació de la Covid-19. Les últimes dades indiquen que s'han detectat 4.000 positius en centres educatius. A hores d'ara, els directors denuncien que no disposen de llistes amb el professorat vulnerable.\nSocietat, coronavirus, escola, Covid-19, pandèmia, Educació, curs, aules, tornar a les aules, Ensenyament, professors, indicacions, direccions, queixes, escoles


El ritme trepidant s'ha convertit en un exercici de paciència | betevé\nLes mesures i protocols per prevenir el contagi del coronavirus fan que totes les gestions del dia a dia s'alenteixin\nAriadna Comas | dijous, 18 de juny del 2020, a les 21.21\nLes llargues cues al supermercat durant els primers dies de l’arribada del coronavirus a Barcelona ja feien preveure que els nostres hàbits canviarien. Amb el pas de les diverses fases de la desescalada, a poc a poc, comencem a recuperar “la normalitat”, marcada per la mascareta, el gel hidroalcohòlic i també moltes cues, que sembla que es mantindran durant un bon temps.\nConsultar el mòbil és un dels principals recursos per passar el temps. Hi ha qui fins i tot llegeix un llibre mentre espera el torn. D’altres necessiten moure les cames per evitar una contracció muscular. Sigui com sigui, anar a qualsevol establiment, com una oficina de Correus, és ara sinònim de fer una llarga estona de cua. “He estat tota la setmana venint, cada dia hi ha entre 40 o 50 persones. Ahir 80″, explica una usuària de Correus.\nTambé per entrar a una merceria. “Mai hauria pensat que aniria a buscar un botó per a una camisa i em trobaria esperant a fora, sempre és una gestió molt curta”, comenta una clienta mentre no arriba el seu torn. Uns metres més enllà, hi ha set persones en fila a les portes d’una botiga de telefonia mòbil. “Crec que ja fa 10 o 15 minuts que esperem i encara no hem arribat a l’entrada”, diu una noia a qui se li ha trencat la pantalla del telèfon.\nRespectar les distàncies socials i la desinfecció de les mans i també dels productes que tenim a l’abast fan que totes les gestions del dia a dia s’alenteixin. Visitem una ferreteria per comprar un tornavís, una compra que abans fèiem en poc més de cinc minuts i a la qual ara hem de dedicar el doble o triple de temps. Ara bé, alguns asseguren que “tinc més paciència ara, no passa res si hem de tardar una mica més”.\nPerquè almenys durant una bona temporada les mesures per evitar contagis continuaran estan molt presents en totes les tasques que fem i, per tant, el ritme trepidant de la ciutat s’ha convertit en un exercici forçat de paciència.


La Policia Nacional deté dues persones a Figueres acusades de pertànyer al Daesh\nTambé hi ha un detingut a Parla, i una altra a la ciutat marroquina de Tànger\ndimarts, 5 de desembre 2017 - 08:42h | Actualitzat a 05/12/2017 09:10h\nLa Policia Nacional ha detingut aquest dimarts, 5 de desembre, dues persones a Figueres, a l'Alt Empordà, en una nova operació contra el terrorisme gihadista al nostre país. Ho ha anunciat aquest matí el ministre de l'Interior espanyol, Juan Ignacio Zoido, que també ha informat de la detenció d'una tercera persona a la localitat madrilenya de Parla, i una quarta a la ciutat marroquina de Tànger.\nZoido ha destacat, a més que es tracta d'una operació conjunta entre la Policia Nacional, i la Direcció General de Seguretat del Marroc. Per ara, no hi ha més informació sobre la identitat dels detinguts, però segons ha informat el mateix ministre, se'ls acusa de pertànyer a l'organització terrorista Daesh, responsable dels atacs de Barcelona i Cambrils. Seguirà ampliació.\nDetingut Policia Nacional


Recuperar dades d'empenta de flaix de Kingston a 3\n> Recursos > Flash Drive > recuperació d'empenta de flaix de Kingston: recuperar dades d'empenta de flaix de Kingston en 3 passos\nPot recuperar les dades del meu Kingston USB Flash Drive 8GB?\nTinc un problema amb la meva empenta de flaix de Kingston. Al connectar-lo amb el meu ordinador de Windows XP, va ser reconegut pel meu ordinador però no podria obrir-lo. Tinc moltes fotos importants en ella. Hi ha alguna manera de recuperar-los?\nSi vostè ha tractat la seva empenta de flaix de Kingston amb altre ordinador i no pot obrir ni, format la seva empenta de flaix seria una bona decisió. Abans de decidir formatar la seva empenta de flaix de Kingston, vostè pot trobar el programari de recuperació d'empenta de flaix de Kingston per recuperar arxius de la seva empenta de flaix de Kingston.\nAquí us recomano Wondershare Data Recovery, o Wondershare Data Recovery for Mac per a vostè. No importa la seva empenta de flaix de Kingston dades es perden per format, problema de sistema o supressió accidental, es pot fàcilment recuperar amb aquest programa. El programa és compatible amb l'ordinador de Windows i Mac.\nObtenir la versió de judici de Wondershare Data Recovery i començar la recuperació ara\nRecuperar arxius d'empenta de flaix de Kingston en 3 passos\nLi mostrarà com recuperar arxius de l'empenta de flaix de Kingston amb versió de finestres de Wondershare Data Recovery. Per a usuari de Mac, pot utilitzar la versió de Mac per aconseguir el seu objectiu en passos similars.\nPas 1 triar un mode de recuperació per processar la recuperació\nAbans de llanxa Wondershare Data Recovery, vostè necessita connectar-se a la seva empenta de flaix de Kingston amb l'ordinador.\nDesprés de llançar el programa, vostè veurà una finestra de començament que proporciona 3 modes de recuperació. Aquí anem a seleccionar mode "Recuperació d'arxiu perdut".\nPas 2 triar la carta d'empenta per a la seva empenta de flaix de Kingston escannejar per a dades perdudes\nLa finestra del programa es aviat llistes tots els discs durs a l'ordinador, incloent els dispositius d'emmagatzematge. Aquí només cal seleccionar-la per a la seva empenta de flaix de Kingston i clic "escannejar" per escannejar per a dades perdudes.\nNota: Si voleu obtenir una millor resultat, d'escaneig pot decidir "Permetre escannejar profund", però dura més d'exploració normal.\nPas 3 recuperar trobar arxius selectivament\nQuan l'escannejar acabats, troben contingut es mostrarà en categories o camins. Pot comprovar un per un per veure si el volia arxius es troben o no. A més, si recordeu el nom d'arxiu, pot buscar-lo en recerca barra.\nAl final, només cal seleccionar els fitxers que voleu recuperar i feu clic a "Recuperar" per salvar-los al seu ordinador.\nNota: Si us plau seleccioni una carpeta al seu ordinador per mantenir els arxius. Això portaria a sobreescrit si deseu-los a la seva empenta de flaix de Kingston immediatament després de la recuperació de dades.


Què esperar de la companyia de SEO que vull contractar?\nDe vegades, tots els empresaris intel·ligents en línia poden sentir-se avorrits d'aquest modest progrés i afrontar la necessitat d'una millora massiva de la visibilitat en línia per atraure més clients potencials. Sí, executar l'estratègia d'optimització de motor de cerca d'una manera autoguiada podria convertir-se en la millor solució per posar aquest projecte comercial en el bon camí, després de tot, cada propietari de l'empresa ja té moltes coses a fer i moltes coses a preocupar-se. Per tant, sortir a buscar un contractista sembla una bona idea - garantia oculos oakley brasil.\nPerò què esperar de l'empresa de SEO que ja hem decidit contractar, per exemple amb una cartera convincent? Anem a fer-ho, tots ells, tal vegada com qualsevol altre proveïdor de serveis, us asseguraran el seu compromís amb l'èxit del vostre negoci, us diran el seu nom de bona reputació, coneixements avançats i una profunda comprensió de tots, fins i tot els aspectes més purs del motor de cerca Optimització com l'optimització tècnica, màrqueting en línia, desenvolupament web, disseny sensible, estratègia de contingut, mitjans de comunicació social, etc.Però què podem esperar de l'empresa de SEO, que prometia fer tot això bé, a més a un preu bastant raonable?\nAquí teniu alguns suggeriments sobre quines coses sempre podem esperar de l'empresa de SEO després de fer un compromís de lloguer. Per tant, tingueu en compte el següent per fer un acord i baixar als negocis.\nUna vegada que seleccioneu l'empresa de SEO per treballar en el vostre projecte, tindreu una reunió d'obertura. Podria ser una reunió privada en una sala de conferències, una conversa telefònica o una breu trucada de debat a través del vídeo. De totes maneres, hi ha algunes preguntes crítiques que haurien de respondre abans de signar un contracte. I seria millor preparar una llista de preguntes amb antelació. Recomano començar amb els següents punts:.\nDemaneu més referències específiques o estudis de casos perquè pugueu consultar i pensar una mica més tard. Vull dir aquí que l'proveïdor d'optimització de cerques experimentat i digne sempre ha d'estar preparat per mostrar-vos alguns dels seus enfocaments particularment únics o accions individuals per a una estratègia de SEO exitosa específica.\nSol·liciteu un pressupost temporal del vostre negoci per sentir els primers indicis del progrés real. Tingueu en compte que heu de ser molt cautelosos i fins i tot sospitosos aquí. L'empresa SEO hauria de donar-vos un marc de temps bastant raonable, d'acord amb els resultats anteriors. Mai no ha de prometre cap progrés en dies o setmanes.\nFeu que tot quedi clar una vegada més, no dubteu a repetir les vostres preguntes sobre el temps que el vostre equip d'experts ha treballat a la indústria. A més, sol·liciteu si hi ha alguna experiència anterior al vostre assumpte o almenys un nínxol de mercat rellevant.\nConegui si l'empresa de SEO se centra en qualsevol component particular de l'optimització de motor de cerca o pot treballar en màrqueting digital d'una manera àmplia. Si ho feu, consulteu quants especialistes de màrqueting treballaran en el vostre projecte.\nAssegureu-vos d'anar a la reunió d'introducció amb una llista d'aquestes declaracions per a la seva consideració i fer que tot estigui completament clar. No dubteu a aclarir totes les generalitats, així com els arguments clau que els administradors de vendes anteriorment us han donat. Només cal comparar-los amb els reals que acaben de pronunciar els representants de l'empresa SEO. De fet, moltes vegades no es poden trobar de manera incompatible, de manera que és millor tenir una doble revisió per sentir-se assegurada.\nA mesura que la conversa amb els representants acaba, no hauríeu de sentir ni tan sols l'aire més lleu de la frustració, especialment en els temes bàsics com ara els cicles de facturació, l'assignació de temps i l'estratègia general actual de la cerca optimització.\nAuditoria inicial de SEO\nEl primer que ha de fer l'empresa SEO està executant l'Auditoria inicial del vostre lloc web. Més comunament, el procés es pot comparar amb un diagnòstic de les condicions de salut del vostre lloc web preses totes en una.\nA part de la competència de qualitat i l'experiència de l'agència, el cicle de canvis per a la seva auditoria de SEO es determinarà en general per la complexitat del vostre lloc i, a més, la mida i la quantitat de les vostres pàgines web. Tenint en compte l'Auditoria inicial, hauríeu d'esperar que l'empresa de SEO del següent:\nSe us demanarà que proporcioneu accés al vostre compte de Google Analytics. Utilitzant diferents eines professionals i marcs precisos, els experts necessitaran un accés limitat al tauler i als informes del lloc web.\nÉs probable que l'empresa de SEO sol·liciti les dades de contacte d'una persona del vostre equip, que s'encarregarà de que SEO gestioni directament el seu compte.Tingueu en compte que, com més interactiu sigui aquesta conversa, millor. Vull dir que estaria d'acord en tenir trucades per a conferències per a qualsevol implementació bàsica, en comptes de compartir-la per compartir suggeriments.\nL'empresa SEO mai no hauria de donar-vos alguna cosa com "fer una llista", ja que tenint un un proveïdor d'optimització de cerca fiable i confiable significa només una comunicació periòdica, check-ins i altres debats sobre les troballes clau. Si ho feu, sempre sabreu el que està passant, perquè la vostra cooperació mútua encara ha de ser transparent i transparent.\nHaureu d'esperar que l'empresa de SEO us proporcioni un administrador de comptes personal per mantenir-vos publicat en qualsevol ocurrència errònia o sospitosa que ocorre durant tot el termini del vostre contracte. D'aquesta manera, l'equip podrà treballar per resoldre problemes i solucionar qualsevol problema conjunt.\nSabreu que heu pres la decisió correcta amb poca antelació. Tots els dies, els directius haurien d'estar disposats i disposats a oferir-vos una discussió clara sobre qualsevol estratègia o esquema ja implicat, o simplement considerat per a l'optimització de la cerca del vostre lloc web.D'aquesta manera, sentiràs la discussió i el suport continuats plenament compromesos amb la prosperitat empresarial. Després de tot, hi ha l'únic que queda per recordar: una missió global de l'empresa de SEO consisteix a treure un pes massiu de SEO lluny de les seves espatlles perquè pugui ser lliure de connectar-se a qüestions empresarials crítiques que sempre són esperant una atenció precisa del propietari.


David Cañada, classificat per a disputar el Mundial de l'Ironman a Hawaii: “Tot és marcar-te un repte i desafiar-te” - Club Natació Granollers\nDavid Cañada, classificat per a disputar el Mundial de l’Ironman a Hawaii: “Tot és marcar-te un repte i desafiar-te”\nHome/Esport/David Cañada, classificat per a disputar el Mundial de l’Ironman a Hawaii: “Tot és marcar-te un repte i desafiar-te”\nDavid Cañada Jimenez té 42 anys, tot i que puntualitza que el 26 d’agost en farà 43. Viu a Barcelona, però treballa a Granollers, així que aprofita sobretot els migdies per entrenar-se al Club Natació Granollers. Soci des del 2006, recuaen sobre les seves espatlles un total de 8 Ironmans. La primera la va fer a Niça i coses del destí… aquest any, de nou a Niça, ha aconseguit el seu millor triomf: acabar segon del seu grup d’edat, classificant-se per a disputar el Mundial a Hawaii!\n– Véns a entrenar al Club… què utilitzes per portar a terme els teus entrenaments?\n– Bàsicament la natació! I és un luxe nedar a la piscina de 50 metres, aprofito els migdies per nedar. Quan estava tancada durant l’hivern nedava a la de 25, però la possibilitat de nedar en una de 50 durant tot l’any és un avantatge. També, com a part d’entrenament indoor, faig spinning, utilitzo la sala de peses i faig estiraments i tonificació. Entreno en exclusivitat al Club, pel que fa a l’indoor; però també corro per la tarda per Barcelona.\n– Com vas iniciar-te en els triatlons?\n– Farà quasi 10 anys! Ho veia des de fora i vaig pensar que ho havia de provar. La primera, la vaig fer amb una mountain bike que em van deixar… ho vaig passar malament…. i vaig pensar que era molt complicat. Però mica en mica et vas enganxant. Després vaig comprar la primera bicicleta! Però continuava corrent… de tant en tant feia alguna cursa: primer curtes, de 10km, mitges maratons, després maratons, i amb el tema de triatló em va passar el mateix. Vaig intentar anar a triatlons, això sí, pas a pas: primer fent curses sprint, que són les mes curtes; el segon any vaig fer olímpiques; al tercer any half, i al 2012 vaig fer el primer Ironman.\n– Que et va portar fer el pas a la llarg distància? Perquè mínim són 9:30h de cursa…\n– Al final tot és marcar-te un repte i d’alguna manera desafiar-te, veure si ets capaç d’aguantar una cursa com aquesta. Perquè a més a més l’avantatge que tenen aquestes curses és que no competeixes contra ningú, sinó contra tu mateix. I és maco tenir la inquietud de si superaràs o no el repte. Després et dones compte que és una qüestió d’entrenar-ho. No obstant, més endavant veus que quan fas una Ironman, primer la fas per acabar-la, però de mica en mica, sense donar-te’n compte, comences a competir.\n– Quantes hores hi dediques a la setmana a entrenar?\n– És una mica relatiu perquè treballo i viatjo, i de vegades estic fora i no hi puc dedicar més temps. Així que… entre 10 i 14 hores a la setmana. L’ideal seria entorn a les 14 hores! Aprofito el cap de setmana per fer les tires llargues de bicicleta i de córrer. I entre setmana, doncs, va molt bé utilitzar mitjans que em dóna el gimnàs per fer exercicis a la sala, fer piscina o anar a córrer pel riu, etc. al final la qüestió es basa en doblar entreno cada dia: nedar la migdia i córrer a la tarda o fer spinning.\n-Portes un pla d’alimentació específic durant l’any?\n– No. Sóc una persona que m’agrada menjar bastant i de tot. Home, intentes portar-te bé el mes previ a les proves, però en aquest sentit sé quin és el meu pes ideal abans duna cursa, 68 kg, i busco aquest pes… i partir d’aquí mes o menys menjo de tot.\n– Respecte a Niça, com va anar la cursa?\n– La cosa pintava malament, perquè era el 24 de juny, però per circumstàncies de l’atemptat, es va passar al 23 de juliol. El problema és que en aquestes dates fa molta calor! La meva idea era: nedant intento posar-me entre els primers per no perdre temps, agafar un bon ritme i sobretot en aquells moments en què entres en fase de confort, intentar exigir-me un ritme constant. Va ser sortir de l’aigua, però, que vaig veure que estava bastant davant i això em va animar a agafar la bici i seguir apretant. La bici potser no és el meu fort de les tres disciplines, però la intenció era mantenir aquella posició. La bicicleta es fa molt llarga i jo el que intento és aprofitar per menjar molt. Sóc dels que em preparo uns biquinis de pernil, menjo barretes, i aleshores els gels els deixo per córrer. Vigilo molt el tema de la hidratació bevent i intento controlar el tema de les sals. Quan vaig deixar la bicicleta a boxes, vaig veure que no n’hi havia gaires, i vaig pensar que estava en una bona posició. Quan faig les transicions, vaig accelerat i començo a córrer amb un ritme per sobre. Tenia previst córrer a un ritme per km de 4min i mig, que més o menys és a l’entorn de 3h 10m, que és tranquil, però com que vas accelerat, vaig començar a 4.20 i vas veient que se’t farà llarg, que el sol apreta i al final intentes mantenir un ritme per aguantar, però un és conscient que a mida que passa la cursa les forces van defallint. Aleshores va ser quan canten la posició: 5è, després 4t, 3r… del meu grup d’edat. I jo sabia que hi havia uns 5 llocs per anar al Campionat el Món! Llavors va ser mantenir això. A més, quan deixo la bicicleta, em trec un pes de sobre perquè ja no depens d’una altra cosa, sinó que depens de tu mateix. I em sento després més còmode.\n– Et vas classificar per Hawaii, i ara quin objectiu tens?\n– Abans de la prova de Niça, no sabia si et classificaves aquest any pel Mundial. Aleshores jo ja tenia planificada les vacances… marxo tres setmanes a l’Àfrica! Així que ara la idea és apurar d’aquí a que marxi el 15 d’agost, per a seguir entrenant. Allà intentar fer alguna cosa, córrer, fer estiraments… i quan torni tindré tres setmanes per preparar la prova, perquè una setmana abans recomanen anar a Hawaii per aclimatar-te a l’horari i clima, sobretot per humitat i vent… la bicicleta és bastant durilla pel vent. He fet Lanzarote i segons diuen és bastant similar i almenys tinc aquesta referència. Però com que no tinc cap pressió, vaig a disfrutar-la. M’estava plantejant si portar rellotge i tot, imagina’t!\n-I després de Hawaii…\n– Tenia previst agafar un any sabàtic quant a temes de triatlons, però tot això enganxa molt! I quan acabes una prova normalment dius mai més! Però després a mida que passen els dies… De totes maneres, sóc de les persones que necessita tenir un objectiu per entrenar.\nsara ramos\t2017-08-01T11:48:06+00:00\tagosto 1st, 2017|Esport|Cap Comentari


Els Mossos ensenyen a detectar els marcadors dels lladres en els pisos buits - TV SantCugat.cat\nEls Mossos ensenyen a detectar els marcadors dels lladres en els pisos buits\n04/09/2019 – REDACCIÓ /\nEls Mossos volen ajudar als ciutadans a detectar els marcadors que els lladres col·loquen a les portes per detectar si el pis està buit. Actualment, afirmen que el seu ús ha augmentat i que hi ha diverses investigacions de robatoris a domicili en els quals els lladres han utilitzat aquest modus operandi.\nExemple dels marcadors que utilitzen els lladres per posar a les portes del pisos buits. Fotografia dels Mossos d’Esquadra.\nSegons han explicat els Mossos, els lladres, per assegurar-se que no hi ha ningú al pis, posen petits trossos de plàstic transparent, trossos petits de paper o bé fils prims de silicona o pegament dissimulats entre el marc i la porta. Tornen un temps després i si el marcador continua al seu lloc, saben que el propietari no hi és i que poden entrar sense risc.\nSi es localitza un marcador a la porta de casa s’ha de fer el següent:\nTreure el marcador.\nSi vius en una escala de veïns, cal revisar les altres portes i treure tots els marcadors.\nEstar alerta per si es detecten persones sospitoses o alienes al veïnatge o a l’edifici i, en cas de detectar-se, trucar immediatament al 112.\nEl propòsit és explicar què són i facilitar la seva detecció a les portes dels pisos amb l’objectiu de prevenir els robatoris, ja que aquest fet delictiu genera molta inseguretat entre els ciutadans.\nEl cos de Mossos d’Esquadra manté la prioritat de reduir els robatoris amb força a domicili arreu del territori. Aquest treball intensiu i la col·laboració ciutadana està donant resultats i es manté una tendència a la baixa en aquests tipus delictius que tant afecten a l’esfera privada de les persones.\nLes dades comparatives entre el primer semestre d’enguany i el de l’any passat mostren un descens generalitzat a la Regió Metropolitana Nord de gairebé el 3% i de gairebé un 5% a tota Catalunya. Aquesta problemàtica s’ha treballat des de les unitats especialitzades i les de seguretat ciutadana, coordinadament amb les policies locals i també des de la prevenció.\nEnquesta: Com et desplaces habitualment?\nL’Ajuntament busca locals per la subcomissaria de la Policia Local de Valldoreix


La plataforma estrena demà la sèrie sobre un imperi de la moda a la Barcelona de finals dels anys 60\n4 min. Barcelona 21/09/2017 00:00\n651x366 Movistar+ debuta en la producció pròpia amb ‘Velvet Colección’ Movistar+ debuta en la producció pròpia amb ‘Velvet Colección’\nLes portes de les noves galeries Velvet a Barcelona s’obren demà a Movistar+. La plataforma de Telefónica fa el salt a la producció pròpia apostant per un valor segur, Velvet Colección, una ficció feta amb la col·laboració de Bambú que recupera els personatges de Velvet, la sèrie original emesa a Antena 3.\nEn aquesta reinterpretació de l’univers de la sèrie, que barreja moda, estètica i art, l’acció es trasllada a finals dels anys 60 a Barcelona, on Ana Rivera, interpretada per Paula Echevarría, decideix obrir una boutique com a primer pas per aconseguir construir una franquícia global. La sèrie és el tret de sortida d’una allau d’estrenes originals impulsades per Movistar+. “Tenim en marxa 30 projectes en diferents fases de desenvolupament per complir amb la nostra estratègia de producció de continguts”, va explicar Domingo Corral, director de projectes original de la plataforma, durant la posada de llarg de la sèrie al FesTVal de Vitòria. L’oferta de ficció de la plataforma serà heterogènia per intentar seduir diferents audiències. En el cas de Velvet Colección, que segueix mantenint el to de comèdia romàntica blanca de la seva predecessora, Corral confessa que està dirigida al gran públic. El pas a un canal de pagament ha implicat diversos canvis formals en la sèrie: per una banda s’ha rodat amb tècniques més pròximes al cine i, per l’altra, s’ha escurçat la duració de la temporada, que tindrà 10 episodis de 50 minuts cada un. La reducció del metratge ha obligat els creadors i guionistes a concentrar molt més les trames.\nTot i ser deutora de la sèrie original, la nova proposta no comptarà amb Paula Echevarría entre el seu repartiment, que només apareixerà en un parell d’episodis. L’actriu donarà el relleu a Marta Hazas, que ja era part de Velvet com a Clara, una jove que començava com a dependenta i acabava sent la secretària del cap de l’empresa. Ara el personatge guanyarà protagonisme i es convertirà en la directora de la nova botiga de Barcelona, un establiment de moda que recorda la històrica Santa Eulalia del passeig de Gràcia. Hazas es mostra satisfeta amb l’evolució del personatge, un dona empoderada. “No em puc queixar perquè sempre em toquen personatges femenins potents que no són comparsa dels masculins”, explica l’actriu, que afegeix que, tot i així, encara queda molt camí per aconseguir que s’escriguin personatges interessants per a dones, sense necessitat que siguin el complement a trames masculines.\nEn la seva nova posició, la Clara s’haurà de veure les cares amb el banquer Eduard Godó, interpretat per Imanol Arias, i amb seu fill, Sergio (Fernando Guallar). Amb el primer hi haurà enfrontaments per les seves contínues ingerències en el negoci, una rivalitat a la qual la Clara donarà resposta de la millor manera que sap: sent directa i, a vegades, poc diplomàtica. En canvi, l’empresària trobarà un aliat en Sergio Godó, encara que en molts casos no acabaran d’estar d’acord. Hazas assegura que els espectadors veuran una història amb reminiscències de Luz de luna, la sèrie dels anys 80 protagonitzada per Bruce Willis i Cybill Shepherd.\nLa mà dreta de la protagonista serà la seva secretària, la Paloma, un nou personatge a qui dona vida Marta Torné, que torna al món de la ficció després d’uns anys més dedicada a la seva faceta com a presentadora. “És una mica esbojarrada i caricaturesca, amb un bon cor”, explica Torné del seu rol, del qual avança que viurà un desengany amorós.\nMés acolorida i trepidant que la sèrie original segons el repartiment, Velvet Colección també farà l’ullet a un personatge icònic dels 70, Brigitte Bardot, encarnada per Patricia Conde. La musa dels 60, d’estil inconfusible, serà objecte de desig dels responsables de la galeria, que, aprofitant una visita de l’actiu a Espanya, la intentaran convèncer per treballar plegats.\nMovistar+ diu que les seves sèries han generat 31 milions a Catalunya


5 min. Barcelona 04/04/2019 23:59\nÁngel Hernández va ajudar a morir la seva dona dimecres de matinada. Maria José Carrasco havia reiterat al seu marit aquest desig pel patiment fruit de l’esclerosi múltiple que patia des de feia tres dècades. El preu per a Hernández va ser la detenció durant unes hores i que se l’investigui pel delicte de cooperació en el suïcidi. A l’octubre ja van fer públic el seu cas per pressionar els partits perquè despenalitzessin l’eutanàsia, però un cop més la política ha arribat massa tard. En un vídeo que ahir van difondre Telecinco i Cuatro i que pot ser fonamental en un futur judici, es veu com Hernández ajuda la seva dona a beure’s una substància. Ell mateix diu: “Confiava que s’aprovés l’eutanàsia, però tal com han anat les coses...” L’home es referia al fet que l’avançament electoral ha paralitzat la nova llei per regular la mort digna. Ahir el cas va reobrir el debat, també a l’esfera política.


Edifici del Parc de Desinfecció de Terrassa | Terra, aigua i racons\nEdifici del Parc de Desinfecció de Terrassa\n5 Octubre, 2020 19 Setembre, 2020 / Rasola\nEl Parc de Desinfecció es troba a la plaça de l’Arquitecte Coll i Bacardí, vora la carretera d’Olesa, al barri del Roc Blanc de Terrassa.\nEl Parc de Desinfecció és un edifici d’estil modernista, obra de l’arquitecte Josep Maria Coll i Bacardí, realitzada cap al 1915.\nEl 1912, l’Ajuntament comprà el terreny i es realitzà el plec i projecte de l’arquitecte municipal Josep Maria Coll i Bacardí.\nEl 1915 s’hi va donar l’aprovació i es van adjudicar les obres a Joaquim Borrell Carreras, sense subhasta, per concessió especial prevista legalment, obra de l’arquitecte Josep Maria Coll i Bacardí.\nEl 24 de novembre de 1916 mor l’adjudicatari.\nEl febrer del 1917 es realitza un nou projecte d’acabament de l’obra i construcció del pavelló de màquines, per part de l’arquitecte municipal Melcior Viñals i Muñoz (sense variar el projecte inicial), adjudicat a Joaquim Codina i Baltà, que morí el 1918.\nEl desembre del 1918 es realitzà la recepció definitiva i la liquidació de les obres.\nEl 1928 es realitzà un informe sobre les males condicions del gran dipòsit d’aigua i la necessitat de reformar la coberta.\nAls anys noranta el conjunt fou restaurat per a la seva reutilització com a laboratori municipal.\nÉs un edifici aïllat, singular pels volums, les arcuacions parabòliques i els espais interiors lluminosos.\nL’eclecticisme de les solucions arquitectòniques dins una estètica modernista s’adapta bé a la funcionalitat desitjada, que és la sortida fàcil dels vapors produïts en el procés de desinfecció.\nEls murs i la façana són de maó i formigó, amb parament exterior i interior de rajola, vidrada a la cornisa, la porta principal i la façana. Presenta columnes de ferro, bigues forjades, fusta de pi de Flandes, morter de calç grassa de Sallent i maons de forn de llenya.\nLa planta té forma gairebé semicircular.\nEl terreny annex, que ara forma la placeta de l’Arquitecte Coll i Bacardí, és separat de la carretera d’Olesa per un mur d’estilització curvilínia.\nEls sostres són en volta de tres fulls de rajola.\nHi ha l’escut de la ciutat sobre la porta principal.\nLa planta és en forma de sector circular en ventall obert,\namb una torre mirador cilíndrica al vèrtex, dominant el conjunt.\nConsta d’una sola planta, amb els murs foradats per una successió d’obertures en arc rodó simètric respecte a un eix horitzontal,\ndamunt de la qual s’aixeca un altre cos, amb una sèrie de lluernes en forma de voltes apuntades que sobresurten de la coberta.\nLa façana posterior és simètrica respecte a l’eix central que ve marcat per la torre.\nLa façana principal s’emfatitza amb un gran portal d’arc carpanell i gablet en arc apuntat, recobert de ceràmica i amb la representació de l’antic escut de la ciutat, realitzat en mosaic policrom.\nLa construcció és de maó arrebossat, excepte a les obertures i la imposta, on apareix nu.\nL’element artístic radica en la utilització de peces ceràmiques vidriades de color caramel que recobreixen les cornises i els arcs. La teulada és d’escates ceràmiques.\nEl Parc de Desinfecció esta protegit com a bé cultural d’interès local.\narcs, ceràmica, cornises, desinfecció, Escut, Parc\n← Balneari dels Banys de Sant Vicenç\nEsglésia de Santa Maria de Porqueres →


Fauna | Observatori pirinenc del canvi climàtic\nLes condicions climàtiques tenen un paper decisiu en la composició, estructura i funcionament dels sistemes naturals. Els ecosistemes d’alta muntanya, que es caracteritzen per tenir una gran riquesa d’espècies endèmiques amb un estret rang de distribució, mides poblacionals efectives baixes, necessitats d’hàbitat específiques i una capacitat de dispersió limitada, són especialment vulnerables a les variacions de les condicions climàtiques. De fet, a la muntanya, el clima és un dels principals reguladors del funcionament dels ecosistemes, ja que fins i tot petites variacions de les temperatures poden incidir en la distribució i abundància d’un gran nombre d’espècies\nCanvis en la productivitat i abundància de les espècies\nEl canvi climàtic pot afectar la fisiologia d’un gran nombre d’espècies, ja que influeix en la seva productivitat i, per tant també, en la supervivència a llarg termini . La comunitat científica ha demostrat àmpliament la correlació que existeix entre les variables climàtiques i els paràmetres demogràfics de les espècies d’alta muntanya . . En els ecosistemes de la regió biogeogràfica alpina, l’impacte del canvi climàtic en la fisiologia i productivitat de determinades espècies ha estat més evident que en altres regions biogeogràfiques. En aquests ambients, el clima és el principal factor regulador de l’ecosistema, i en conseqüència, les comunitats d’animals i plantes que hi habiten mantenen un delicat equilibri amb les variables climàtiques.\nEls amfibis es troben entre els grups de vertebrats més vulnerables als canvis fisiològics induïts pel canvi climàtic. Els amfibis tenen una pell permeable, un cicle de vida bifàsic i ponen ous sense closca, cosa que els fa extremadament sensibles a petits canvis de temperatura i humitat. S’ha demostrat que l’èxit reproductiu, les funcions immunitàries i el grau de sensibilitat a contaminants químics d’aquests animals poden veure’s afectats d’una forma directa l’escalfament global. Un dels efectes negatius més importants del canvi climàtic sobre la fisiologia dels amfibis són els canvis que es produeixen en el període de latència metabòlica durant la temporada hivernal. L’augment de la mortalitat i la disminució de la capacitat reproductiva de determinades poblacions de gripau comú (Bufo bufo), n’és un clar exemple: els hiverns cada vegada més suaus provoquen un escurçament del període de latència metabòlica hivernal i un empitjorament general de l’estat corporal d’un gran nombre d’individus. A més a més, les temperatures mínimes cada vegada més suaus, fan que aquests animals no entrin en un estat de latència total durant l’hivern, de manera que continuen consumint les seves reserves energètiques i reduint en conseqüència la seva massa corporal. La pèrdua de massa corporal incideix directament en la reducció de les probabilitats de supervivència . Esdeveniments climàtics extrems, com ara les sequeres i les onades de calor, també estan generant efectes negatius en les poblacions de determinats amfibis. S’ha demostrat que l’onada de calor de l’any 2003 va generar impactes negatius considerables en la supervivència de la granota comuna (Pelophylax perezi) a Europa . S'han constatat descensos poblacionals interanuals significatius de les poblacions de tritó pirinenc (Calotriton asper) en nou barrancs del Parc Nacional d’Ordesa i el Mont Perdut, el quals es troben directament relacionats amb els anys amb una major incidència d’esdeveniments climàtics extrems (principalment avingudes i sequeres).\nFinalment, la fisiologia i el comportament dels invertebrats també poden veure’s afectats pels canvis en les condicions climàtiques. És el cas, per exemple, de la processionària del pi (Thaumetopoea pityocampa). Les poblacions d’aquests animals han augmentat el seu èxit reproductiu durant els darrers anys i han ampliat també la seva àrea de distribució en determinades zones dels Pirineus gràcies a l’augment de les temperatures mínimes i de la reducció dels dies de pluja.\nModificacions del cicle de vida (alteracions fenològiques) i de les interaccions entre species\nUn dels efectes més evidents del canvi climàtic en la fauna són les alteracions en el cicle de vida. Esdeveniments importants en la vida dels animals, com ara la reproducció, la posta d’ous, la migració i la letargia, estan modificant el seu calendari com a conseqüència de l’augment de les temperatures. El cicle biològic d’un gran nombre d’espècies s’està modificant de forma significativa i el canvi climàtic sembla ser-ne la causa principal. Les respostes fenològiques al canvi climàtic difereixen molt entre les espècies, cosa que pot provocar una dessincronització en determinades interaccions clau entre elles. A més a més, aquests desajustos poden comportar també alteracions considerables en l’estructura de les comunitats d’alta muntanya.\nLes espècies migratòries i les espècies, tant terrestres com aquàtiques, la temperatura corporal de les quals depèn de la temperatura ambiental, són especialment vulnerables a aquests canvis. Els canvis fenològics, a part de ser un bon indicador del canvi climàtic, tenen una importància ecològica crítica, ja que poden influir en la capacitat competitiva de les diferents espècies, i per tant, en l’estructura de les comunitats i el funcionament de l’ecosistema.\nEn el cas de les aus migratòries, la major variabilitat climàtica observada durant les darreres dècades està alterant els patrons migratoris de determinades espècies que resideixen de forma temporal als Pirineus. Entre els principals canvis que s’han documentat, hi trobem l’avançament de la data d’arribada al continent europeu a la primavera (s’ha observat en més de 100 espècies), l’endarreriment de la partença a la tardor, i en general, els canvis en els patrons migratoris, especialment intensos en les aus de mitja distància. L’avançament de la data d’arribada a Europa s’ha relacionat amb un augment de les temperatures hivernals a l’Àfrica subsahariana, lloc on hivernen la majoria d’aquestes espècies. D’altra banda, l’endarreriment de la partença a la tardor sembla estar relacionat amb les elevades temperatures registrades als llocs d’arribada. En particular, s’ha estimat que l’avançament mitjà de la data d’arribada ha estat del voltant de 0,16 dies per any des del 1959. Determinades espècies presenten un valor màxim de fins a 0,27 dies per any.\nEls canvis fenològics també afecten els animals invertebrats. En el cas dels insectes, en els estudis duts a terme sobre els lepidòpters i les principals espècies d’insectes pol•linitzadors, s’ha observat que aquests animals són especialment sensibles als canvis de temperatura. Pel que fa als lepidòpters, s’ha observat que en les últimes dècades s’ha produït un avançament en la data dels primers albiraments de la majoria de les espècies estudiades, el qual sembla estar relacionat amb un augment de les temperatures mitjanes.\nÉs molt probable que la tendència actual observada en els canvis fenològics d’un gran nombre d’espècies animals es mantingui i, fins i tot s’accentuï en el futur, a mesura que augmentin les temperatures i hi hagi una major variabilitat climàtica com a conseqüència de l’escalfament global. A part de modificar els calendaris fenològics de determinades espècies, l’efecte acumulat podria acabar alterant greument les interaccions entre les diferents espècies i afectar tots els nivells de la cadena tròfica, així com la dinàmica d’un gran nombre d’espècies i ecosistemes d’alta muntanya.\nModificacions en la distribució geogràfica\nUna altra de les respostes més habituals de la fauna al canvi climàtic consisteix en desplaçar-se cap a latituds i/o altituds superiors i cercar àrees on les condicions climàtiques encara els resultin idònies, fet que comporta una modificació de la seva distribució geogràfica original. La majoria dels estudis duts a terme amb diferents models i enfocaments preveuen que es produirà un desplaçament general cap al nord de les actuals àrees de distribució, una contracció de les àrees de distribució més meridionals, i un desplaçament cap a altituds més elevades de les espècies de muntanya. Els efectes d’aquests desplaçaments poden tenir un efecte especialment negatiu per a les espècies que es troben als extrems o marges de la seva àrea de distribució actual, com és per exemple el cas d’un gran nombre d’espècies de muntanya. En conjunt, les variacions en la distribució actual de les espècies poden provocar canvis en les actuals comunitats de muntanya, que en general poden caracteritzar-se per un augment de certes espècies generalistes, en detriment de determinades espècies més especialistes. S’ha establert per consens que la intensitat d’aquests desplaçaments no dependrà només de l’evolució del canvi climàtic i de la capacitat de resposta de cada espècie, sinó també, i molt probablement en major grau, de l’evolució d’altres factors no climàtics integrats en el concepte de canvi global.\nEn termes generals, s’estima que cada decenni es produirà un desplaçament mitjà de l’àrea de distribució geogràfica de les espècies europees d’aproximadament 17 km cap a latituds més elevades, i/o 11 m cap a altituds superiors. Un aspecte crític per a les espècies de fauna de muntanya és que els desplaçaments de tipus ascendent sovint es veuen limitats per altres factors associats a l’activitat humana, com ara la fragmentació de l’hàbitat o els canvis en l’ús del sòl. Aquests factors poden alterar la connectivitat entre àrees del territori i obstaculitzar les migracions cap a altituds superiors, i per tant, la capacitat de les diferents espècies per adaptar-se a les noves condicions. A més a més, els desplaçaments en altura a la muntanya comporten una pèrdua d’hàbitat, ja que l’àrea de distribució es redueix a mesura que s’ascendeix. Així doncs, algunes espècies corren el risc de quedar progressivament aïllades en petites àrees d’hàbitat, fet que augmenta la seva vulnerabilitat i fins i tot les posa en risc d’extinció com a conseqüència de la manca d’aliments i la cada vegada menor variabilitat genètica de les seves poblacions.\nEn la majoria d’espècies d’alta muntanya, el límit inferior del rang de distribució es troba restringit per unes condicions climàtiques inadequades, mentre que el límit superior està condicionat per la disponibilitat d’un tipus particular de vegetació, espècie vegetal o hàbitat. Per aquest motiu, els canvis en el rang de distribució de les espècies pirinenques també dependran de la capacitat de la vegetació per desplaçar la seva àrea de distribució amb el pas temps: si la velocitat a la qual es desplacen les comunitats vegetals és menor que la velocitat a la qual varien les condicions climàtiques, les noves àrees de distribució potencial d’un gran nombre d’animals podrien disminuir de forma significativa en comparació amb les originals.\nPel que fa als mamífers, les espècies endèmiques d’alta muntanya amb una baixa capacitat de dispersió semblen presentar una distribució més sensible als efectes del canvi climàtic. Els principals factors que determinen la presència i distribució potencial de almesquera (G. Pyrenaicus) semblen ser les temperatures mitjanes estiuenques i el balanç hídric, dos factors que es preveu que variaran significativament al llarg d’aquest segle com a conseqüència de l’escalfament global. Si es confirmen les projeccions d’aquest model, els efectes del canvi climàtic, en sinergia amb la pèrdua d’hàbitat, poden posar en risc la supervivència d’aquesta espècie en un futur.\nAixí mateix, el rang de distribució de determinades espècies d’aus també podria disminuir als Pirineus. Si bé el fet de poder volar augmenta considerablement la capacitat de dispersió d’aquests animals, la reducció del rang de distribució de les comunitats vegetals de les quals depenen un gran nombre d’espècies podria resultar determinant en certs casos, com per exemple, la perdiu blanca (Lagopus muta pyrenaica).\nAlteracions de les interaccions ecològiques i del funcionament dels ecosistemes.\nL’acció combinada dels impactes del canvi climàtic pot provocar una dessincronització entre els cicles de vida de les poblacions que es troben ecològicament interconnectades, com ara les espècies amb relacions presa-depredador o paràsit-hoste. Si aquestes espècies responen de manera diferent a les variacions de les condicions climàtiques (alteracions fenològiques diferents), existeix el risc que les interaccions establertes entre elles es dessincronitzin i s’alteri el funcionament de tot l’ecosistema.\nLes respostes fenològiques i els canvis en la distribució de les espècies poden tenir una repercussió negativa en les espècies de nivells tròfics superiors i en general en aquelles espècies que interactuen entre sí establint sinergies de diferent naturalesa (relacions interespecífiques). Alguns exemples d’aquest fet són els casos dels sistemes herbívor-planta, o depredador-presa, ja que els canvis en la presència i/o abundància que afecten una determinada espècie incideixen també en la resta d’espècies relacionades mitjançant desfasaments o desajustos entre els calendaris fenològics. Aquests desfasaments poden alterar la capacitat de determinades espècies d’exercir funcions clau a l’ecosistema, i per tant també, el funcionament de l’ecosistema.\nRisc més elevat d’invasió i/o expansió d’espècies exòtiques\nSi bé els ambients freds característics de les zones i altituds elevades s’han considerat menys vulnerables a les invasions biològiques, l’escalfament global podria incrementar el risc d’invasions i l’establiment d’espècies exòtiques també en els ambients d’alta muntanya. El canvi climàtic podria fomentar l‘assentament de noves espècies exòtiques als Pirineus, ja que en facilita el transport i el posterior establiment (gràcies a unes condicions climàtiques favorables, i/o a una disminució de competència interespecífica amb les espècies natives). Atès que les espècies exòtiques invasores són majoritàriament oportunistes i generalistes, tendeixen a adaptar-se millor a les ràpides variacions climàtiques en comparació amb la majoria de les espècies natives. A més a més, l’augment de les temperatures desplaça les barreres climàtiques a una altitud superior i augmenta la probabilitat que es produeixin noves invasions (especialment de plantes) i que s’hi s’estableixin algunes espècies ja presents.\nEl desplaçament en altitud de l’àrea de distribució de les espècies natives pot comportar un avantatge competitiu que fomenti l’expansió i l’establiment de determinades espècies exòtiques, ja que aquestes troben nous nínxols climàticament idonis i amb un baix nivell competència pels recursos com a conseqüència del desplaçament les espècies originals.\nImpacte en la interconnexió entre les xarxes d’espais protegits\nEl movimiento de animales y plantas hacia áreas del territorio donde las condiciones aún sean adecuadas, podría desplazar las áreas de distribución fuera de las zonas actualmente demarcadas como protegidas, aumentando su vulnerabilidad a diferentes peligros y factores de estrés.\nDe la mateixa manera, és probable que determinades àrees protegides que fins ara es trobaven interconnectades per mitjà de corredors naturals o artificials, quedin aïllades per a certes espècies que no toleren les noves condicions climàtiques dels corredors. Aquest fenomen podria ser especialment significatiu en els espais protegits amb presència d’espècies endèmiques caracteritzades per una capacitat de dispersió reduïda i un alt grau d’especialització ecològica.\nEls ecosistemes de muntanya són particularment sensibles i vulnerables al canvi climàtic i, sovint són, a més a més, l’hàbitat d’una fauna molt específica o endèmica. Aquests ecosistemes proporcionen també un gran nombre de béns i serveis de gran valor per a tota la societat. La comunitat científica internacional coincideix a destacar que durant les pròximes dècades l’acció conjunta del canvi climàtic i la pèrdua d’hàbitat associada a canvis en l’ús del sòl seran les causes principals de pèrdua de biodiversitat i d’extinció d’espècies al món. Per tal de comprendre les respostes de les espècies pirinenques a l’efecte del canvi climàtic i els seus diferents mecanismes d’adaptació, cal fer un esforç per promoure noves xarxes d’observació de la biodiversitat d’alta muntanya, incentivar-ne la dinamització, i promoure el manteniment a mig i llarg termini de les xarxes d’observació ja existents. L’única manera de poder definir les millors accions d’adaptació i garantir l’adopció d’estratègies de conservació a llarg termini és conèixer en profunditat aquests sistemes.\nEn aquesta secció es presenten de manera sintètica i no exhaustiva una relació d’algunes recomanacions en matèria d’adaptació.\nAfavorir la creació d’un catàleg d’àrees pirinenques especialment sensibles al canvi climàtic per a les zones de la serralada amb ecosistemes emblemàtics i únics, vulnerables o especialment sensibles o amb espècies amenaçades o endèmiques la distribució i característiques de les quals en dificulten el desplaçament;\nPromoure usos del territori pirinenc compatibles amb la conservació i amb capacitat d’esmorteir els efectes del canvi climàtic;\nHarmonitzar les polítiques d’adaptació de la resta de sectors amb l’objectiu de protegir, millorar i restaurar de la biodiversitat per tal de maximitzar les sinergies positives que s’estableixen entre elles (principi de desenvolupament sostenible);\nEnfortir i redirigir els actuals plans de seguiment i control d’espècies pirinenques vulnerables, plans de prevenció, control i gestió d’espècies exòtiques invasores i plagues tenint en compte els efectes potencials induïts pel canvi climàtic;\nAprofundir en l’estudi del desplaçament dels rangs de distribució de les espècies provocat pel canvi climàtic i el potencial d’adaptació de les diferents espècies en risc;\nActualitzar les llistes vermelles d’espècies tenint en compte la vulnerabilitat actual i potencial al canvi climàtic;\nAfavorir la creació de bases de dades transfrontereres, com ara els atles pirinencs d’espècies vegetals i animals;\nPromoure la creació de mecanismes, metodologies i fòrums participatius per tal de coordinar mesures d’adaptació intersectorials i transfrontereres adreçades a garantir la protecció de les espècies i hàbitats pirinencs especialment vulnerables al canvi climàtic;\nFomentar la difusió d’iniciatives de “ciència ciutadana” als Pirineus, concebudes com a iniciatives de col·laboració efectiva entre ciutadans i investigadors per tal d’enriquir les bases de dades sobre els seguiments fenològics d’espècies, les observacions d’ecosistemes sensibles, la recopilació de dades de mostreig i els repositoris;\nGarantir la difusió efectiva de les accions d’adaptació promogudes, així com els avenços i els resultats obtinguts, a tots els actors interessats i a la societat.


(DOGV núm. 3091 de 02.10.1997) Ref. Base de dades 3271/1997\nData d'entrada en vigor: 02.10.1997\nNotes: Declaració de refugi de caça. Reserva de fauna del Paratge Natural del Desert de les Palmes.\nTemàtics: caça, regulació de la caça, reserva natural , Desert de les Palmes, paratge natural\nAtÈs que el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, aprovat definitivament per mitjà del Decret 95/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, estableix en l'article 11.3.a. que «L'aprofitament cinegètic que es vulga realitzar dins de l'àmbit del paratge natural tindrà com a finalitat última el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies. Per això, i a fi de garantir la consecució d'aquest, la Conselleria de Medi Ambient haurà de declarar tots els terrenys d'aprofitament cinegètic comú, existents en l'interior del paratge, com a refugi de caça».\nVista la sol·licitud formulada pel senyor Valero Casanova Casanova, en representació de la Comunitat de Pares Carmelites Descalços d'Aragó i València, de data 6 de novembre de 1996, propietària de la forest Desert de les Palmes, en la qual sol·licita que es declaren com a refugi de caça els terrenys d'aprofitament cinegètic comú que estan dins de la propietat esmentada.\nVist l'informe emés pels Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient de Castelló, en què es detallen els intensos usos recreatius de l'espai protegit que poden entrar en conflicte amb un aprofitament cinegètic no ordenat.\nFent ís de les facultats que tinc atribuïdes, resolc:\nDeclarar refugi de caça (Reserva de Fauna del Paratge Natural del Desert de les Palmes) els terrenys cinegètics d'aprofitament comú en l'àmbit del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, amb una extensió total aproximada de 2.500 hectàrees. Els límits del refugi de caça s'especifiquen descriptivament i cartogràficament en els annexos I i II d'aquesta resolució.\nEn aquest refugi de caça, i a fi d'assegurar la conservació de les espècies de fauna, estarà prohibit, permanentment, l'exercici de la caça.\nNo obstant això, quan hi haja raons d'ordre biològic, tècnic o científic que aconsellen la captura o reducció de determinats exemplars, el director dels Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient de Castelló, amb l'informe previ del director conservador del paratge natural, podrà concedir l'oportuna autorització i fixar les condicions aplicables en cada cas.\nEls terrenys cinegètics que es qualifiquen com a refugi de caça se senyalitzaran amb les tauletes corresponents, segons el model establit en la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.\nAquesta resolució vigeix des del dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nValència, 28 d'agost de 1997.- El director general per al Desenvolupament Sostenible: Ricardo Jiménez Peydró.\nLímits (segons el plànol adjunt, annex II)\nNord: límit del Paratge Natural del Desert de les Palmes, coincident amb la carretera que uneix les poblacions de Cabanes i Orpesa i límit amb el vedat privat de caça CS-10.153.\nEst: en el terme municipal de Cabanes, límit del paratge natural. En terme municipal de Benicàssim, límit del paratge natural i límit amb el vedat privat de caça 10.084.\nSud:\tlímit del paratge natural en els termes municipals de Castelló i Benicàssim.\nOest: límit amb els vedats privats de caça 10.080 i 10.089 i límit del paratge natural en el terme municipal de Cabanes.


Coronavirus, amb C de Concurs de Creditors. Serà el concurs finalment una eina eficaç? - Salvatella Advocats Associats Salvatella Advocats Associats Coronavirus, amb C de Concurs de Creditors. Serà el concurs finalment una eina eficaç? - Salvatella Advocats Associats\nHome → Blog → Coronavirus, amb C de Concurs de Creditors. Serà el concurs finalment una eina eficaç?\nL’amplíssima i ben treballada exposició de motius de la Llei Concursal del 2003 definia el conveni com la solució ideal del concurs i la liquidació, com l’excepció quan l’ajornament no era plausible. La Llei Concursal va entrar en vigor el 2004, però els efectes de la crisi financera van canviar les directrius de la nova norma: la liquidació d’empreses es va convertir en la solució majoritària dels concursos i el conveni -i especialment el seu compliment-, en l’excepció.\nEls juristes sempre hem dit que tota norma necessita un recorregut per acabar complint les finalitats per la que va ser dictada. Aquesta previsió encara era més evident en una llei com la Concursal, que trencava motllos i venia a substituir normativa de llarg recorregut com la Llei de Suspensió de Pagaments del 1922 i els Codis de Comerç del 1829 i del 1885. A més, la crisi financera global no va ser el millor company de viatge, és clar. De fet, la nova legislació concursal va veure com la situació de gran recessió que vam viure dificultava el seu bon desenvolupament i comportava que constantment es plantegessin canvis i addicions en el seu articulat; tot plegat amb l’esperança de revertir el mai desitjat final dels procediments concursals, tal com dèiem al principi.\nS’han dut a terme un total de fins a set grans modificacions parcials , que ens han portat a la necessària promulgació del recent Text Refós de la Llei Concursal, que entra en vigor el setembre 2020, amb ànim de reordenar la normativa concursal. Com? Regulant, clarificant i harmonitzant totes les disposicions afectades al llarg d’aquest temps de vigència de la Llei. En aquest sentit, crec que hem de qüestionar la seva publicació en aquest moment -i especialment la seva entrada en vigor- ja que ens trobem en un altre dels moments més inestables i complexos per les conseqüències del Covid-19. Crec que no hagués estat cap problema allargar la “vacatio legis” i esperar que es clarifiqués la situació per posar-la en marxa de manera molt més avantatjosa pels propis jutjats mercantils.\nL’inici del nou Text Refós de la Llei Concursal ve precedit per una sèrie de modificacions específiques i temporals en l’àmbit concursal, arrel d’aquesta situació excepcional i mitjançant diverses normatives, especialment el Reial Decret Llei 16/2020, de 28 de abril, que dona la opció de modificar, durant un any a comptar des de la declaració de l’estat d’alarma, aquells convenis que ja es trobin en període de compliment i la possibilitat d’exonerar la obligació al concursat de demanar-ne la liquidació cas de impossibilitat de compliment, si presenta una proposta de modificació del conveni, o bé també facilitats per modificar els acords de refinançament ja homologats judicialment. Volem pensar que l’ànim continua sent el mateix, o sigui, fer ús de la institució concursal en el sentit més profitós i positiu de la mateixa; la continuïtat del teixit empresarial i la creença en la segona oportunitat.\nLa crisi econòmica i mercantil que ve com a conseqüència del Covid-19 i l’estat d’alarma considero que hauria de comportar un notable canvi d’actitud en tots els agents intervinents en el procés concursal. Els estats d ’insolvència, entesos com molt bé defineix l’originària Llei Concursal i l’actual Text Refós, responen a la situació en la que “el deudor no puede cumplir regularmente sus obligaciones exigibles”. Malauradament ara es produiran amb molta freqüència i s’haurà de recórrer al concurs de creditors com a única solució per intentar resoldre aquesta problemàtica si, com és més que habitual, existeixen deutes.\nVull pensar que els concursos postCovid-19 tindran uns agents molts més sensibilitzats i predisposats a procurar la continuïtat de les empreses. Necessitem, ara més que mai, un fort teixit empresarial. Com diu el filòsof eslovè Slavoj Žižek, “la nova normalitat s’haurà de construir sobre les ruïnes de les nostres vides anteriors”. Aquestes ruïnes, aquestes cendres, haurien de ser en l’àmbit empresarial totes aquelles empreses que tenien raó de ser, que funcionaven; potser amb dificultats, però funcionaven. I, sobretot, empreses que mereixen seguir endavant.\nAixò sí: caldrà que tothom hi estigui implicat, que hi hagi la voluntat de salvar als altres per salvar-nos a nosaltres mateixos. En definitiva, ajudar a la continuïtat de les nostres empreses per continuar endavant també nosaltres i superar entre tots les seqüeles d’aquest maleït virus. Seria el millor homenatge a aquells legisladors que van voler donar-nos una eina moderna i adequada a la normativa europea de les insolvències, però que les circumstàncies han fet que els seus desigs encara no hagin pogut reeixir. A Salvatella Advocats creiem que ara és el moment: el concurs ha de ser finalment l’eina que necessiten les empreses per sortir-se’n de les temporals situacions d’insolvència.


L'Ajuntament ha emès enguany un informe amb les recomanacions del citat organisme com implantades i corregides.\nL’Ajuntament de Catarroja se situa al capdavant en la fiscalització sobre control intern en l’exercici de 2015, tal com va indicar en 2017 el Consell de la Sindicatura de Comptes, amb una puntuació de 38.605 punts, que equivalen a un 7,72 sobre 10. En segons i tercer lloc han quedat Almassora i Vinaròs amb 38.300 i 35.654 punts respectivament.\nEls objectius de la fiscalització sobre el control intern van ser determinar si la informació financera es presenta adequadament d’acord amb els principis comptables i determinar si s’ha complit la legalitat en la gestió dels fons públics, els quals es van valorar a partir de la informació obtinguda a partir d’uns qüestionaris, contestats i signats pels responsables de les àrees de Gestió Administrativa, Econòmic-financera, Intervenció i Entorn Tecnològic del consistori.\nCatarroja va destacar en aspectes com Ens Dependents i participants en l’Entitat, Personal al servici de la Corporació, Tresoreria, Endeutament i Organització i Regulació, superant el 90% de la puntuació màxima. No obstant això, a l’informe també van constar les debilitats bàsiques al control intern de l’ajuntament, així com unes recomanacions per millorar.\nLa Intervenció General de l’Ajuntament catarrogí ha emés enguany un informe on queden senyalades com “corregides i implantades” la majoria de les recomanacions que senyalava la Sindicatura de comptes, gràcies a les actuacions fetes en exercicis posteriors o que es troben en procés.\nPer exemple, les recomanacions referents al grau de transparència, que han sigut implantades entre 2017 i 2018, han fet que Catarroja actualment siga el segon municipi de l’Horta Sud més transparent segons l’avaluació de la consultora Dyntra.\nLa Comunitat Valenciana suma una desena de rebrots que afecten un nou perfil poblacional\nL’onada de calor posa en alerta a València amb temperatures de 39 graus


Maristes Lleida: “Hem de ser com els mestres que van creure en nosaltres” | Catalunya Religió\nMaristes Lleida: “Hem de ser com els mestres que van creure en nosaltres”\n- Salesians Terrassa: "La pedagogia dels salesians t'enganxa"\n(M. Eulàlia Muntané i Laura Mor –CR/Lleida) Entusiasta, humil i compromès. De petit ja dinamitzava els seus cosins “d'una manera innata”. Joan Pifarré i Vidal és mestre de primària i tutor de cinquè curs al Col·legi Maristes Montserrat Lleida. L'aula, el pati, els passadissos de l'escola són el seu medi natural i així ho transmet en aquesta entrevista en vídeo. Amb ell seguim aquesta petita col·lecció d'entrevistes per conèixer mestres per vocació.\n“Si recordem quins mestres ens van marcar, pensarem en persones que van creure en nosaltres, que ens van donar oportunitats, que van ser properes”. És el perfil del bon educador que vol posar en pràctica Joan Pifarré: “Hem de ser aquests mestres: propers, que creguin en tu, que escoltin tothom, que estimulin, que acompanyin. Això és molt important!”, diu.\nTé molt clar el sentit de pertinença de la seva escola: “A maristes ens identifica l'acompanyament. Hi ha una preocupació molt gran per acompanyar alumnes en el pla personal i de valors”. Així es refereix a com “la part acadèmica i les persones creixen quan estan bé, quan està en un entorn proper, de confiança les persones ens sorprenen”.\nÉs el clima de treball que destil·la en Joan a l'aula. Treballa des de la proximitat i creu en cadascun dels seus alumnes. “En un lloc on estàs a gust i hi ha bon ambient, passen coses”, defensa Pifarré. Per a ell, educar és “fer descobrir vocacions” i “un educador ha de ser un bon entrenador, que sàpiga acompanyar en tots els sentits les persones”.\n“No podem fer alumnes robots”\n“Cadascú té els seus talents, saber-los trobar és difícil però molt interessant”, assegura. Aquest olfacte i intuïció per a encaminar els nois i les noies forma part de la vocació per educar. “No podem fer alumnes robots; has de fer propostes educatives on puguin aparèixer els talents de les persones”.\nProposa l'exemple de l'alumne que destaca durant una exposició per la seva capacitat comunicativa. Li reforçarà: “Tens un do, explora'l, ho fas molt bé!” Aquests talents, diu, poden aflorar arreu, sigui en l'esport, les matemàtiques o l'art. I cal que l'educador hi sigui amatent.\n“Els mestres tenim aquesta tasca: fer descobrir vocacions”. Ho defensa també amb una mirada a llarg termini. “Si la gent en el futur es dedica a feines qui els hi agraden i les viuen amb passió, tindrem un futur millor per a tots”. Reconeix que “no sempre és possible” però hi veu camí per recórrer. “Si l'escola hi pot ajudar, és molt interessant”.\nAprendre dels companys de professió\nPer a ell, “els alumnes són un pou d'aprenentatge”. Com també ho són els mateixos companys de professió. “Tu aprens a la universitat però la pràctica educativa està en el lloc on vius”. I a maristes Lleida, explica, han creat projectes conjunts que l'han fet “créixer i aprendre molt”. Se li obren els ulls quan parla del projecte interdisciplinari que han engetgat sobre Història de Lleida, o de com han inclòs la filosofia a infantil i primària. “És molt important! L'ètica i els valors, han de ser transversals a l'aprenentatge”.\nJoan Pifarré fa 19 anys que treballa al Col·legi Montserrat, una escola que defineix com a “actor de la ciutat de Lleida” per la seva ubicació cèntrica i pel tarannà d'obertura a l'entorn. Pifarré és mestre d'educació especial i s'ha format també en psicopedagogia, logopèdia i educació inclusiva.\nLi hem demanat pels seus referents professionals. I de seguida ha parlat del pedagog Xavier Melgarejo com “un savi”; i de Pere Pujolàs, que animava a treballar des de la cooperació en tant que escola marista.\nJoan Pifarré, vocació, pedagogia, educació, Escola Cristiana, aula, primària, mestre, professió, reflexió, perfil, Tria Escola Cristiana, Col·legi Maristes Montserrat Lleida, entrevista, Lleida, Educació, Laïcat, Joves, Bones notícies, Maristes\nSchlegel: “Hi ha una buidor interior que ve del fet de poder accedir a tot” Fàtima Ahmed, Carme Llasat, Josep Minguell i Carme Trilla, Creu de Sant...\nL’Església sobre els fets a Melilla: “Exigim una investigació exhaustiva” Guardiola de Berguedà tindrà un centre d’interpretació i estudi del...


Joaquim Cabot i Rovira - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJoaquim Cabot i Rovira\norfebre, financer, escriptor i polític català\n(S'ha redirigit des de: Joaquim Cabot)\nJoaquim Cabot i Rovira (Barcelona, 17 de novembre de 1861 - Barcelona, 1951) fou orfebre, financer, escriptor i polític català. És un clar exponent de la burgesia catalana que va contribuir al desenvolupament social, polític i cultural de Catalunya.\nCabot vist per Ramon Casas MNAC\nBust de Joaquim Cabot al Palau de la Música Catalana\nFill de l'argenter Francesc Cabot i Ferrer i de Rosa Rovira i Balanzó , la seva família era de Mataró i tenien una botiga prop de la plaça Palau, al carrer Ferran. Aconseguí una sòlida posició financera i fou president de les principals associacions econòmiques i culturals de Barcelona: Banc Comercial de Barcelona, Metro Transversal, Tívoli, Cinaes, Fira de Barcelona, Cambra Oficial de Comerç i Navegació (1921-1924), Centre Excursionista de Catalunya (1899), i sobretot de l'Orfeó Català (1901-1935). Durant la seva presidència de l'Orfeó Català fou construït el Palau de la Música Catalana (1908) i fundada la Revista Musical Catalana (1904).\nDurant el Tancament de Caixes (1899), fou un dels que va anar a la presó. El 1924, o sigui, al cap de pocs mesos d'haver-se iniciat la dictadura de Primo de Rivera, va dimitir com a president de la Cambra de Comerç i en el seu discurs, censurat, parla d'«una profunda decepción». Quan va esclatar la guerra civil es va quedar a Catalunya, a Viladrau, un lloc on va viure tranquil.\nCabot vist per Ramon Casas (MNAC).\nIntervingué com a secretari als Jocs Florals de Barcelona de 1888 i com a mantenidor el 1889. Com a polític, formà part del grup de Prat de la Riba, Jaume Carner o el jove Francesc Cambó, que s'havien separat progressivament de la Unió Catalanista —abstencionista, idealista i contrària a participar en el joc polític de l'Estat espanyol— dels Àngel Guimerà, Pere Aldavert, etc. Milità a la Lliga Regionalista. Fou diputat provincial el 1911, i col·laborà en la creació de la Mancomunitat de Catalunya. Al 1941, fa una aportació a la col·lecta per a la Divisió Blava organitzat per la secció femenina de la Falange espanyola \nVa escriure a diverses revistes com a La Renaixença amb el pseudònim de Dr. Franch, a Il·lustració Catalana, que ell finançà, i a la Revista Musical Catalana. Fou director fundador de La Veu de Catalunya (1899). Conreà també la faceta de traductor de manera esporàdica. Va publicar De fora casa (1898), A cop calent (1900), Narracions de viatge i un llibre de records, o el llibre de poesia El cant del cigne (1938). En aquest darrer llibre escriu: Setanta-sis primaveres, que per mi no tornaran, ni tornaran per ma pàtria que del néixer he estimat tant. Va guanyar, a més, el premi de la Copa Artística als Jocs Florals de Barcelona de 1924 amb la narració Una nit al desert.\nVa encarregar a l'arquitecte Josep Vilaseca i Casanovas el projecte de les Cases Cabot, edificades entre els anys 1901 i 1904 al carrer Roger de Llúria, 8-14, de Barcelona.\n↑ «Naixements.any 1861.Llibre 5.Foli 24.Registre núm.5214». Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona, 17-11-1861. [Consulta: 14 novembre 2019].\n↑ Maspoch, Mònica. Galeria d'autors : ruta del modernisme, Barcelona. 1a ed.. Barcelona: Institut del Paisatge Urbà i la Qualitat de Vida, 2008, p. 55. ISBN 978-84-96696-02-0 [Consulta: 14 agost 2013].\n↑ «Joaquim Cabot i Rovira». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ [enllaç sense format] http://www.jordipujol.cat/.../EMC1003-Catalanisme-F.Cabana-corregida.doc\n↑ «La "División Azul"». La Vanguardia Española, 26-11-1941, pàg. 5.\nJoan Gubern i Fàbregas President de la Cambra Oficial de Comerç i Navegació de Barcelona\n1919 – 1924 Succeït per:\nJosep Armenteras i Vintró\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Joaquim Cabot i Rovira\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joaquim_Cabot_i_Rovira&oldid=22606901»\nDarrera modificació: 11 gen 2020 a les 14:36


Almenys set morts i més de 20 ferits per trets a Midland, Texas\nPublicat 1/9/2019 17:15:30 +02:00CET\nJoel Angel Juarez/ZUMA Wire/dpa\nAlmenys set persones han mort i 21 persones han resultat ferides de bala entre les localitats d'Odessa i Midland, a Texas, pels trets d'un individu que ha estat abatut, segons ha confirmat l'alcalde d'Odessa, David Turner.\nLa Policia donarà una roda de premsa entorn de les 19.00 hores -- hora peninsular espanyola --, segons ha fet saber al seu compte de Twitter.\n"Un subjecte --possiblement dos-- està conduint actualment per Odessa disparant persones a l'atzar. En aquest moment hi ha múltiples víctimes de trets. Totes les forces de l'ordre estan cercant el sospitós", ha assegurat la Policia d'Odessa a través de la xarxa social Facebook.\nLes autoritats de Midland han informat que un dels autors d'aquest tiroteig ha estat abatut a la població d'Odessa i han assenyalat que no hi ha "cap tirador actiu en aquest moment".\nEn un primer moment es va informar d'un o dos tiradors i falta encara per confirmar aquesta informació, segons recull la cadena de televisió CBS7.\n"Creiem que hi ha dos tiradors en dos vehicles diferents", explicava un portaveu policial que va aportar la marca i color dels dos vehicles. "Per favor, mantinguin-se allunyats d'aquestes zones i romanguin a les seves cases", va concloure.


Documents de referència | Xarxa de centres de Formació d'Adults\nEl document L’orientació educativa a l’educació d’adults ha estat elaborat durant els cursos 2015-2016 i 2016-2017, i és fruit de les reflexions d’un grup de treball format per professorat de centres de formació d’adults (CFA), coordinadors territorials, docents experts en metodologia i formats en pràctica reflexiva, i tècnics del Servei d’Ordenació Curricular de l’Educació d’Adults.\nPosteriorment aquest document has estat revisat per L’orientació educativa i l’acció tutorial al llarg i en cada una de les etapes educatives i ensenyaments. Aprenentatge i formació continuats, de desembre de 2018, on s’incideix en què l’aprenentatge continuat al llarg de la vida esdevé avui una condició clau per formar persones amb pensament crític i compromeses, amb més possibilitats d’inserció social i professional en una societat canviant i en evolució constant.\nEl marc normatiu de la Llei 12/2009 d’Educació situa l’orientació personal, social, acadèmica i professional al servei del propi projecte de vida de cada un dels alumnes i concreta l’acció tutorial com a funció del docent per a l’acompanyament individual i col·lectiu dels alumnes.\nTenint en compte els principis i els trets d’identitat de cada centre, aquests documents poden orientar el disseny i la revisió del pla d’acció tutorial (PAT). També pot tenir incidència en les normes d’organització i funcionament del centre (NOFC), ajudant a centrar els aspectes organitzatius i de funcionament de l’orientació recollits en l’organització pedagògica del centre. Està acompanyat del document L’acollida al nou professorat en els centres de formació d’adults.\nLa planificació és una eina bàsica per al docent per tal que esdevingui facilitador i orientador en el camí de l’alumnat cap a l’autonomia i l’autoregulació. El docent que facilita i orienta dóna confiança, crea complicitat i empatia, proporciona eines i acompanya l’alumne en el seu procés d’aprenentatge. El rol tradicional d’instructor evoluciona cap a un rol de mediador en els aprenentatges perquè siguin realment significatius. No es tracta d’instruir, sinó de capacitar.Aquest itinerari aporta informació i reflexió de cara a millorar la pràctica docent quant a la planificació dels processos d’ensenyament i d’aprenentatge que es porten a terme en els centres i aules de formació de persones adultes. Aquests processos han de ser coherents i unificats entre tot l’equip docent.\nEn el següent link trobem informació sobre com planificar per orientar un aprenentatge autònom.\nL’avaluació a la formació de persones adultes esdevé una eina bàsica que ha d’ajudar a cada alumne a orientar-se i a establir el seu itinerari a partir de les seves expectatives, els seus coneixements, interessos i circumstàncies. L’avaluació, per tant, ha de servir perquè l’alumnat conegui els seus avenços i dificultats i pugui continuar amb èxit el seu procés de formació. A la vegada, proporciona informació al docent de cara a millorar la seva pràctica perquè guia tots els processos d’ensenyament i d’aprenentatge que es porten a terme en els centres i aules de formació de persones adultes. Aquests processos han de ser coherents i unificats entre tot l’equip docent.\nEls materials que us proposem al link han de permetre als centres i aules de formació de persones adultes fer una reflexió sobre l’avaluació que ajudi a avançar en aquest àmbit.


Pàgines gratuïtes de recursos per a dissenyadors gràfics | IEFE Talent & Training\nPàgines gratuïtes de recursos per a dissenyadors gràfics\nPer fer un disseny, en moltes ocasions, no sempre, necessitarem una foto.\nDescarregar fotos de Google Images, encara que molta gent ho pot fer en algun moment, no és una bona opció, principalment per ètica professional, ja que estaríem traient un benefici del treball i l’esforç d’un altre professional, a banda dels problemes legals que això ens podria arribar a ocasionar.\nPer això hi ha pàgines de venda d’imatges, encara que si disposem d’un pressupost limitat, podem recórrer a les pàgines de descàrrega gratuïtes, com www.freepik.com.\nPerò en aquesta web no només hi trobarem fotos, sinó que a més ens podem descarregar vectors, arxius psd, icones, etc.\nPodem utilitzar les imatges i fins i tot modificar-les, tant per a projectes personals com comercials. L’únic que ens demanen a canvi, és que les atribuïm a l’autor, posant a la web o en el material imprès on publiquem les imatges, el text “Dissenyat per freepick.com”.\nPer descarregar-nos textures també de forma gratuïta hi ha webs com www.cgtextures.com.\nSi en comptes de textures, el que necessitem són patrons, una bona pàgina és www.subtlepatterns.com, que a més ens dóna l’opció de previsualitzar-los com a fons de la mateixa web, i el més interessant, un plug-in per sincronitzar directament amb Adobe Photoshop.\nCada cop és més freqüent trobar icones als dissenys gràfics, sobretot a dissenys per webs. A www.iconfinder.com podem trobar icones genials, que encara que moltes són de pagament, també n’hi ha de gratuïtes.\nÉs molt important també disposar d’una gran varietat de tipografies per poder triar el tipus de lletra que millor s’adapti al nostre disseny. Aquí deixem 2 llibreries molt conegudes:\nA www.blugraphic.com també hi podem trobar recursos gratuïts de gran qualitat i varietat com textures, vectors o imatges en psd, que per descarregar-les només cal fer un tweet.\nA part de les mencionades aquí, hi ha més pàgines que ens podem ajudar en les nostres tasques de disseny, sobretot quan ens iniciem en aquest món.\nConeixes altres pàgines de recursos? Quines recomanes?\ndiseño graficodisseny gràfic


Santi Vila reactivarà el Fons Nacional d'Art per tornar a adquirir obres contemporànies\nPublicat 11/02/2016 18:31CET\nLa Conselleria de Cultura de la Generalitat s'ha compromès aquest dijous a reactivar el Fons Nacional d'Art per tornar a adquirir obres d'art contemporani, com una de les mesures incloses en el Pla Integral de les Arts Visuals, ha informat el departament de Santi Vila en un comunicat.\nEl conseller s'ha reunit amb la taula institucional del Pla Integral de les Arts Visuals per presentar el primer document de treball i les accions prioritàries que s'hauran de desenvolupar durant els pròxims dos anys.\nEl pla, consensuat amb el sector, preveu 91 accions repartides en vuit grans objectius estratègics com el d'articular les arts visuals contemporànies de manera estable i territorialment equilibrada, augmentar el finançament per al sector, millorar el marc jurídic que afecta les arts visuals i crear nous públics.\nTambé augmentar les arts visuals dins del sistema educatiu, estimular les relacions entre el sector públic i el privat per a la promoció de l'art contemporani, i multiplicar la presència de la creació catalana als circuits internacionals.\nMillorar la relació amb el territori, apostar per models d'esdeveniments especialitzats i estratègics que siguin de referència nacional i internacional i promoure accions d'internacionalització són altres de les accions del pla.


racons de la nostra terra: Passejada pel llac de Fontviva\nPreciós lloc i excursió, vénen ganes d'anar-hi, molt bon reportatge i fotos. Una abraçada i salut.\n16 de setembre de 2017, a les 8:44\nQuin bé de Déu d'aigua!\nLa bellesa de l'Alta Cerdanya queda palesa en aquest recull d'imatges.\n17 de setembre de 2017, a les 2:09\nUs voldria demanar permís per utilitzar la fotografia de la ginesta ran de mar.\n19 d’agost de 2020, a les 3:47


08/01/2021 03:10:19 PM\nL'objecte d'aquesta convocatòria és fomentar i regular les actuacions en matèria d'habitatges privats existents a l'àrea metropolitana de Barcelona (habitatges individuals ubicats en edificis de tipologia residencial col·lectiva i unifamiliars de la resta d'àmbits), destinats principalment a residència habitual i permanent. Resten exclosos els habitatges no destinats a residència habitual, a excepció dels habitatges buits que es posin de manera efectiva a disposició de les borses de lloguer social o altres programes públics.\nA) Actuacions d'obtenció i/o millora de l'habitabilitat: Actuacions destinades a que l'habitatge assoleixi les condicions mínimes d'habitabilitat legalment exigides.\nB) Actuacions d'adaptació de les instal·lacions de l'interior de l'habitatge: Actuacions d'adaptació a la normativa vigent o aplicable de les instal·lacions individuals de l'habitatge, xarxa d'aigua, xarxa elèctrica, xarxa de gas canalitzat, telecomunicacions, sanejament.\nC) Millores energètiques i de sostenibilitat: Actuacions destinades a la millora de la sostenibilitat energètica com són la millora de l'aïllament de l'habitatge per optimitzar la demanda energètica i assegurar el confort acústic; la incorporació de proteccions solars en les obertures; el canvi de tancaments (finestres, portes de sortida a balcons, altres tancaments exteriors practicables); la substitució de làmpades i lluminàries per altres de major rendiment energètic, il·luminació LED, entre d'altres. També es considerarà subvencionable la instal·lació de punts recarrega per a vehicles elèctrics.\nD) Actuacions d'adaptació de la mobilitat de l'habitatge: Actuacions puntuals que millorin l'accessibilitat i la mobilitat interior de l'habitatge, com també la seva adaptació total o parcial. En concret, la instal·lació d'aparells elevadors, la substitució de banyera per dutxa, l'eixamplament o adequació de portes, passadissos, habitacions, cambra higiènica, cuina o altres.\nLa quantia màxima de les subvencions a concedir per habitatge serà del 35% del cost subvencionable fins a un màxim de 5.000 € per a cada una de les quatre tipologies d'actuacions.\nEn el cas que l'habitatge s' incorpori a les borses de lloguer social, la quantia màxima de les subvencions a concedir per habitatge serà del 35% del cost subvencionable fins a un màxim de 10.000 € per a cada una de les quatre tipologies d'actuacions.\nREQUISITS EN QUANT AL SOL.LICITANT:\na) El sol·licitant és el propietari o l'arrendatari de l'habitatge\nb) Els ingressos anuals de la unitat de convivència no pot superar 4 vegades l'indicador de Renda de suficiència de Catalunya (IRSC).En el supòsit d'adaptacions interior dels habitatges destinades a facilitar la mobilitat de les persones, els ingressos anuals no superen 5 vegades l'Indicador de Renda de Suficiència de Catalunya (IRSC)\nAquest límit d'ingressos anuals no serà d'aplicació quan alguna persona resident a l'habitatge a data de la sol·licitud de l'ajut presenti discapacitat igual o superior al 33% i superi el barem de mobilitat reduïda, o bé tingui 65 anys o més.\nPer al càlcul dels ingressos anuals que determinaran el dret a ser beneficiari de la subvenció, es computaran els ingressos de tos els membres de la unitat de convivència majors de 16 anys empadronats a l'habitatge segons el padró d'habitants.\nS’aplicarà l’IRSC que sigui vigent en la data de presentació de la sol·licitud de l’ajut i en el valor inclòs en la Llei de pressupostos vigent, d’acord amb les Taules d'ingressos de referència en matèria d'habitatge publicades i d’acord amb les zones geogràfiques de referència també publicades:\nVeure taula d'ingressos\nVeure zones geogràfiques\nc) El sol·licitant es troba al corrent del compliment de les obligacions tributàries amb l'Estat, la Generalitat de Catalunya, els Ajuntaments metropolitans i amb la Seguretat Social.\na) És privat i és unifamiliar o bé individual en edifici de tipologia residencial col·lectiva.\nb) Es situa a l'àrea metropolitana de Barcelona, excepte Barcelona ciutat.\nc) Ha estat construït abans de 2010 , excepte per a actuacions de millores energètiques i de sostenibilitat i per a actuacions d'adaptació de mobilitat de l'habitatge.\nd) Els habitatges han de constituir el domicili habitual de les seves persones propietàries o arrendatàries. En cas d'habitatges buits es poden acollir als ajuts sempre que s'incorporin a la Borsa de lloguer municipal o, en el seu defecte, a la Borsa de lloguer comarcal corresponent, en les condicions que aquestes determinin (i, en qualsevol cas, per un període no inferior a 7 anys).\ne) No haver rebut cap ajut públic pel mateix tipus d'actuació en els deu anys anteriors .\nf) No haver sol·licitat cap ajut públic pel mateix tipus d'actuació.\ng) Disposar de cèdula d'habitabilitat vigent en el moment de la presentació de la documentació final de les obres\nh) Les obres o actuacions no han d'haver estat iniciades o realitzades amb anterioritat a la data de la sol·licitud.\ni) Les obres estan en disposició d'iniciar-se en un termini màxim de quatre mesos comptats a partir de l'endemà de la data de sol·licitud dels ajuts. En cas de no disposar encara de la concessió de l'autorització municipal, les obres estaran en disposició d'iniciar-se en un termini màxim d'un mes a partir de la data de concessió de l'autorització municipal.\nj) Les obres estan en disposició d'executar-se en un termini màxim de 8 mesos, comptats des de l'endemà de la data de sol·licitud dels ajuts.\nPASSOS A SEGUIR I DOCUMENTACIÓ A PRESENTAR PER A OBTENIR LES SUBVENCIONS :\n-. PAS 1. PRESENTACIÓ DE SOL·LICITUDS\nS'ha de presentar la sol·licitud d'ajut per a l'adequació d'habitatges (Imprès 1).\nPeríode: del dia 1 de febrer de de 2021 fins 31 de desembre de 2021 o fins exhauriment de la partida pressupostària si és el cas.\nImprès 1B - Declaració responsable i autoritzacions del membres de la unitat de convivència per a l'obtenció d'informació econòmica i tributària dels membres de la unitat de convivència majors de 16 anys.\nProjecte tècnic o en cas que les actuacions no el requereixin, una memòria explicativa de les dites actuacions.\nFotografies pròpies de l'estat actual de la totalitat dels elements i espais sobre els que s'actuarà.\nPressupost de les obres a realitzar amb imports desglossats per partides, i signat tant per l'empresa contractista com pel promotor sol·licitant dels ajuts conforme l'accepta.\nAcreditació de l'autorització municipal d'obres o sol·licitud d'aquesta\nEN CAS D'HABITATGE ARRENDAT:\n- Contracte de lloguer vigent registrat, acreditació del dipòsit de la finça obligatòria a INCASOL, i l'últim rebut mensual de lloguer pagat/cobrat.\nEN CAS D'HABITATGES BUITS:\nEn el cas que s'ubiqui a un edifici en règim de propietat horitzontal, s'ha d'incorporar al mercat de lloguer en les condicions definides al punt 8c de la convocatòria, situació que s'haurà d'acreditar amb l'aportació de la documentació final:\n- Acreditar que la renda pactada del nou contracte d’arrendament no supera la fixada per l’Índex de Referència de preus de lloguer d’habitatges en el mateix entorn urbà i per les mateixes característiques, d’acord amb l’article 68 bis 2 de la Llei 18/2007, de 28 de de desembre, del dret a l’habitatge.\n- Instar l’assentament corresponent en el Registre de la Propietat per fer constar aquesta situació.\n- Acreditar l’empadronament de les persones arrendataries amb la documentació final d'obra.\nEn el cas que s'ubiqui a un edifici no constituït en règim de propietat horitzontal, s'ha d'incorporar a la Borsa de Lloguer social de la Generalitat de Catalunya en les condicions definides al punt 8d de la convocatòria, situació que s'haurà d'acreditar amb l'aportació de la documentació final.\n-. PAS 2. REALITZACIÓ DE LES OBRES\nNo es necessita cap informe del Consorci per a iniciar les obres, havent-se d’iniciar les mateixes en els 4 mesos posteriors a la presentació de la sol·licitud.\nLes obres es podran iniciar en un termini màxim de quatre mesos comptats a partir de l’endemà de la data de sol·licitud dels ajuts. En el cas de no haver -se pogut iniciar en aquest termini per no disposar encara de la concessió de l’autorització municipal ja sol·licitada, les obres s’hauran d’iniciar en un termini màxim d’un mes a partir de la data de concessió de l’autorització municipal\n-. PAS 3. COMUNICACIÓ INICI OBRES\nS'ha de comunicar a l'Oficina Local d'Habitatge l'inici de les obres en un termini màxim de 30 dies naturals comptats a partir de l'endemà del seu inici.\n-. PAS 4. FINALITZACIÓ I JUSTIFICACIÓ DE LES OBRES REALITZADES\nS'ha de presentar el document acreditatiu del FINAL DE LES OBRES en un termini màxim de 30 dies naturals juntament amb:\nAcreditació mitjançant factures\nJustificació del pagament de les factures mitjançant TRANSFERÈNCIA BANCÀRIA. No s'admeten altres modalitats de pagament\nRebuts que acreditin el cobrament, per part de l'emissor de les factures, de les obres i/o actuacions realitzades, relacionades a les factures emeses\nPer més informació:https://www.cmh.cat/web/cmh/ajuts/programes/programa-habitabilitat-2021\nPer sol·licitar formar part de la convocatòria disposeu fins el 31 de desembre del 2021\nConvocatòria habitabilitat 2021.pdf ( 358 Kb)\nImpres 1 Sol.licitud ajuts.pdf ( 356 Kb)\nDOCU 1 Documentacio inicial.pdf ( 97 Kb)\nImpres 1B Declaracio responsable i autoritzacions.pdf ( 90 Kb)\nComunicat Inici i Fi Obres.pdf ( 35 Kb)\nImpres 2A Dades bancaries.pdf ( 114 Kb)\nDOCU 2 Documentacio final.pdf ( 111 Kb)\nImpres 2B Acord endos ajuts.pdf ( 224 Kb)\nVàlid des de: 02/02/2021


Convocatòria per a cobrir la vacant de Jutge/essa de Pau\nUs comuniquem que s’ha obert la convocatòria per a cobrir la vacant de JUTGE/ESSA DE PAU TITULAR del nostre municipi. Les persones interessades podeu presentar la vostra sol·licitud juntament amb el vostre Currículum a les oficines municipals de dilluns...\nDesè aniversari de la Sala d’Actes i de la Casa de Cultura\nAmb motiu del desè aniversari de la Sala d’Actes i la Casa de Cultura de Riudellots, el proper dissabte 1 de desembre tindrà lloc la presentació del llibre "Vindràs amb mi després del diluvi", a càrrec de l’escriptora Mar Bosch Oliveras. L’acte tindrà...\nEn el marc dels actes commemoratius del Dia Internacional per a l’Eliminació de la Violència envers les Dones, l’Ajuntament de Riudellots de la Selva s’ha adherit al manifest unitari de les diputacions de catalanes i les associacions municipalistes de...\nXIV edició de la Fira d'Entitats\nAquest dissabte ha tingut lloc la XIV edició de la Fira d'Entitats de Riudellots de la Selva. Els actes han començat amb activitats infantils i juvenils a càrrec de l'entitat Riud'Art i la presentació de l'agenda llatinoamericana a càrrec de l'activista...\nProtecció Civil de la Generalitat ha activat l’Alerta del Pla de Protecció Civil a Catalunya INUNCAT. Durant tot el cap de setmana s’esperen noves precipitacions de caràcter general, que poden fer incrementar de nou el nivell dels rius i rieres...\nAquest dissabte hi ha prevista la XIV edició de la Fira d’Entitats. Els actes començaran a les 16 h, a la sala polivalent, on l’entitat Riud’Art oferirà una activitat infantil i juvenil. Els actes seguiran a les 17 h amb la presentació de l’agenda...\nVoluntariat pel Gran Recapte d'Aliments\nEls dies 30 de novembre i 1 de desembre tindrà lloc la desena edició del Gran Recapte d'Aliments. A Riudellots de la Selva, el Casal de Jubilats és qui coordina la campanya de recollida d'aliments bàsics, des del supermercat Novavenda, per aconseguir...\nProtecció Civil de la Generalitat demana prudència a la ciutadania davant l'episodi de pluges que des d'ahir, afecta bona part de Catalunya. En aquest sentit s'ha activat l'alerta del Pla INUNCAT. Podeu llegir els consells de seguretat a tenir en compte...\nAvís per increment de cabal a la conca del riu Onyar\nEs comunica que, segons informa l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), hi ha un increment de cabal circulant a la conca del riu Onyar a causa de les pluges enregistrades durant les últimes hores. El cabal a la riera de la Gotarra a Campllong és de 61 m3/s...\nEl Brindis arriba a Riudellots\nAquest diumenge 18 de novembre a les 18 h, a la sala d'actes, tindrà lloc la representació de l’obra “EL BRINDIS” de la companyia Gàrgola Produccions Teatrals. Les entrades poden adquirir-se anticipadament al preu de 6 € fins divendres 16 a la Casa de...\nEl president de la Generalitat visita l’Ajuntament de Riudellots de la Selva\nEl president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, ha visitat aquest divendres l’Ajuntament de Riudellots de la Selva, després de la inauguració del nou Centre Especial de Treball de TIRGI al polígon industrial del municipi, on també hi ha...\nLa Diputació de Girona ha atorgat diverses subvencions a l'Ajuntament\nLa Diputació de Girona ha atorgat les següents subvencions a l'Ajuntament de Riudellots de la Selva: - Subvenció per a publicacions d’interès local editades per ajuntaments: 1.488,00€ per l’edició del llibre “La Festa Major al llarg del temps”. -...\nVídeo del Ple ordinari del mes de novembre de 2018\nJa podeu veure el vídeo del Ple ordinari del mes de novembre, celebrat aquest dilluns 5 de novembre, a l'Ajuntament de Riudellots de la Selva. Podeu veure el vídeo des d'aquí.