Júlia Casas i Martí Hidalgo s'emporten els campionats de Catalunya fèmina i cadet | Federació Catalana de Ciclisme\nJúlia Casas i Martí Hidalgo s'emporten els campionats de Catalunya fèmina i cadet\nSant Julià de Vilatorta ha estat escenari aquest dissabte de la disputa dels campionats de Catalunya de ruta per les categories cadet i fèmines. El Club Ciclista Calma ha preparat un recorregut exigent que ha propiciat unes curses selectives, en què Júlia Casas (Probike Club) i Martí Hidalgo (Tot net-Terrassa) han estat els vencedors, arribant en solitari a la meta en els dos casos.\nUn pilot d'una cinquantena de corredores ha disputat una cursa de 73 quilòmetres de recorregut, on l'equip Probike ha estat el gran protagonista. Noemí Ferré s'ha destacar en solitari al primer port de la jornada, el Coll de Mansa, i s'ha mantingut al cap de cursa fins que la seva companya, la líder de la Copa Catalana Júlia Casas, ha arribat a la seva alçada i l'ha superat a la pujada a Collsesplanes.\nCasas ha realitzat un llarg descens impecable que l'ha portat a ampliar el seu avantatge a més d'un minut, mentre darrere es formava un grup perseguidor amb Ariana Gilabert, Mireia Trias, Mireia Benito (Catema.cat) i Alexandra Moreno (Tot net-Terrassa), que s'han jugat el podi. Gilabert ha aconseguir destacar-se en solitari per acabar en segona posició i endur-se així el títol júnior, mentre era Moreno qui s'enduia l'esprint pel tercer lloc davant Trias i Benito, cinquena i millor sub23. Per la seva banda, el títol cadet ha estat pet Laia Burdoy (Catema.cat), setena.\n“Ha estat una cursa dursa, amb molt desnivell per com era de curta, però molt maca, amb carreteres molt agradables. Hem intentat frenar tot el grup, controlant, però la tàctica ens ha fallat una mica. Són curses difícils per anar sola i és difícil fer anar ràpid en descens sense gent, però he pogut arribar a meta" ha explicat la vencedora, Júlia Casas, imparable amb una gran temporada que la portat a guanyar recentment una etapa de la Volta a València. "Una victòria que m'ha donat una mica autoestima i de gas per la resta de la temporada”, ha tancat.\nClassificació completa de la prova de fèmines.\nPer la seva banda, la cursa cadet ha tingut 60 quilòmetres (el mateix recorregut que el femení menys uns quilòmetres inicials al voltant de Calldetenes), que també s'ha fet molt selectiu. Ha costat més de la meitat de la cursa formar-se un tall mentre el grup s'anava seleccionant, destacant-se en primer lloc Bernat Tarrés (Autocars Sagalés) i Alejandro Bautista (Maquibike).\nHa estat, primer, a la pujada a Collsesplanes quan s'han anat incorporant al cap de cursa, en primer lloc Pau Torrent (Tot net-Terrassa), i posteriorment el seu company Martí Hidalgo i Alejandro Rizzone (Quadis-Trek). Junts han arribat a la pujada final al Coll de Buc, coronat a uns quatre quilòmetres per meta, on Hidalgo ha atacat en solitari directe a la victòria mentre els seus companys d'escapada es fusionava amb el grup perseguidor, jugant-se les medalles en un esprint en què Adrián Ferrer (Autocars Sagalés) s'ha fet amb la plata i Pau Torrent (Tot net-Terrassa), amb el bronze.\nClassificació completa de la prova cadet.\nDemà diumenge es disputarà la prova contrarellotge per les dues categories també a Sant Julià de Vilatorta, en un recorregut d'11 quilòmetres.


Teatre social per a la gestió de les emocions (16 - 25 anys) | Joventut\nInici / Agenda / Teatre social per a la gestió de les emocions (16 - 25 anys)\nTeatre social per a la gestió de les emocions (16 - 25 anys)\nDel 12 de gener al 30 de març de 2021.\nCarrer de Baltà de Cela, 45-47 (Vilafranca del Penedès).\nActivitat formativa gratuïta.\nLa crisi actual ens pot haver interromput o afectat processos o moments importants de la nostra vida. Molts de nosaltres ens trobem en un moment d'incertesa i sovint precarietat personal i laboral.\nSi et sents identificada, a la Nau et proposem baixar les revolucions i dedicar-te un moment per tu.\nA través del teatre aprèn a gestionar les teves emocions i coneix noves eines que et poden ajudar a resoldre possibles conflictes interns.


La Generalitat presenta el desplegament de la fibra òptica a la Seu d’Urgell - FÒRUM.ad\nLa Generalitat presenta el desplegament de la fibra òptica a la Seu d’Urgell\nOn: 06/07/15 16:39\nEl director general de Telecomunicacions i Societat de la Informació, Jordi Puigneró, acompanyat per l’alcalde de la Seu d’Urgell, Albert Batalla, ha presentat avui en roda de premsa les obres de desplegament de la fibra òptica que s’estan duent a terme a la capital de l’Alt Urgell. Durant la seva intervenció a la roda de premsa, que ha tingut lloc a l’Ajuntament de la Seu d’Urgell, Puigneró ha donat a conèixer el detall de les obres d’extensió de la fibra òptica; el calendari d’execució i activació; les característiques del servei, i quines millores aportarà a aquest municipi de l’Alt Pirineu.\nEn aquest sentit, Puigneró ha explicat que ja s’han iniciat les obres per fer arribar la fibra òptica a la torre de telecomunicacions del Pla de les Forques, amb l’objectiu de millorar el servei de telefonia mòbil que ofereix aquesta torre i poder, en un futur, eliminar la torre que hi ha al centre del poble. Així mateix, ja s’ha iniciat el tram de desplegament urbà a la Seu d’Urgell de Xarxa Oberta de Catalunya (XOC), que tindrà el servei actiu a finals del mes d’agost, i també han començat les obres del tram de connexió troncal a través de la N-145.\nPer la seva banda, l’alcalde de la Seu d’Urgell, Albert Batalla, ha volgut destacar els avantatges que l’extensió de la fibra òptica tindrà per al municipi. En aquest sentit, ha assegurat que “les TIC ofereixen una oportunitat irrenunciable per a la nostra ciutat i zona per seguir competint empresarialment” i ha destacat la col·laboració entre administracions públiques com a cas d’èxit per fer arribar la fibra òptica a La Seu.\nUn cop acabada la roda de premsa, Jordi Puigneró i Albert Batalla han visitat les obres d’extensió de la fibra òptica al municipi.\nPrevious Post: Detenen dues persones amb 24.000 paquets de tabac a la frontera francoandorrana\nNext Post: Joan Laporta farà campanya a Andorra el proper 12 de juliol


Bateig Tricolor – Inter Club d'Escaldes\nPublicado el 11 de septiembre de 2020 11 de septiembre de 2020 por Inter Club d'Escaldes\nUn partit de luxe tindrà l’Inter d’Escaldes per preparar el seu repte a l’Europa League. El nostre equip jugarà contra l’FC Andorra, representant nacional a la Segona B espanyola. Serà el primer enfrontament entre els dos equips des que Gerard Piqué va assumir la propietat del club tricolor.\nDiumenge a les 11h30, a Prada de Moles d’Encamp, serà el partit de preparació de l’Inter abans de reprendre l’activitat europea. El partit es juga a porta tancada i ha estat autoritzat per les autoritats adients arran de les mesures sanitàries originades per la pandèmia de la Covid.19.\n«És un bon toc de preparació pel que viurem al partit d’Europa League. Segur que podem utilitzar eines que ens serviran per al partit de dijous», analitzava el nostre director esportiu Otger Canals.\nSerà un partit molt especial per a l’Inter perquè és el primer cop que el nostre club juga davant l’FC Andorra des que el club va viure una reestructuració l’any 2018 amb Gerard Piqué encapçalant el nou projecte. L’antecedent més semblant és l’amistós que va jugar l’Inter contra l’equip filial dels tricolors el 20 de gener (victòria de l’Inter per 3-0).\n«Juguem contra un gran equip, que ha crescut i que està en una categoria superior. Poder competir contra un equip com ells, molt semblant al nivell que trobarem a Europa, doncs ens donarà molt de profit», afegia Otger Canals.\nTambé es viurà un moment molt especial per a bona part dels nostres jugadors que fa poc temps compartien vestidor amb els de Prada de Moles, com Ludo Clemente, Fede Bessone i Raul Feher. De ben segur, tindrem una gran preparació abans del partit de la segona fase classificatòria de la UEFA Europa League, dijous a les 19h30 contra el Dundalk FC d’Irlanda a l’estadi Comunal.\nÓscar Reyes va anotar l’últim gol de l’Inter davant l’FC Andorra B al gener\nAnterior: Anirem sobre rodes\nSiguiente: Competint a un nivell superior


Aula Sant Feliu: Properament... Programa Joves per l'Ocupació\nProperament... Programa Joves per l'Ocupació\nEl 2013 ha arribat carregat de projectes per l'Ajuntament de Sant Feliu: Cases d'Oficis, Tallers d'Ocupació, cursos de formació ocupacional... i a més ens ha portat un nou projecte anomenat Joves per l'Ocupació.\nArran de l'experiència adquirida amb el desenvolupament del Programa Suma't, el Servei d'Ocupació de Catalunya ha decidit endegar enguany, el Programa Joves per l'Ocupació (PJO) que si bé és cert que té moltes similituds amb el seu antecesor, no ho és menys que ve carregat de millores substancials per a tots els implicats.\nAixí el PJO és un programa destinat a joves d'entre 16 i 24 anys, en situació d'atur, sense graduat escolar o que malgrat el tinguin presentin dèficits formatius. L'objectiu principal és oferir als joves orientació, formació i experiència pràctica en empreses, a més de poder reprendre els estudis reglats.\nEncara ens trobem en una fase molt inicial de programa i estem acabant de concretar els aspectes que el configuraran, però podreu conèixer alguna de les seves característiques si escolteu aquesta intervenció a ràdio Sant Feliu.\nEstudies o treballes. Ràdio Sant Feliu 14/01/2013\nPublicat per Gemma Ventura a 9:18\nEtiquetes de comentaris: Joves per l'Ocupació, PJO\nLídia López 15 de gener de 2013 a les 5:55\nEsperem que molts joves en puguin gaudir!!\nDia Escolar de la No violència i de la Pau a l'Aul...\nNous animadors i animadores Socioculturals a l'Aul...\n10 anys d'agents cívics


L'Ajuntament publica íntegrament els textos de les Jornades Nomenclàtor - Diari de Sabadell\nL'Ajuntament publica íntegrament els textos de les Jornades Nomenclàtor\nBenaul, Serrano i Ache durant les Jornades Nomenclàtor / D.S.\nL'Ajuntament de Sabadell ha editat els textos de les Jornades Nomenclàtor que es van fer el 14 i 15 de setembre del 2018 al Casal Pere Quart per reflexionar sobre la revisió dels noms dels carrers de la ciutat. Van ser unes jornades polèmiques, perquè venien després del criticat 'Informe Machado' que proposava una gran quantitat de canvis, i es feien en plena discussió social i política sobre la idoneïtat o no de canviar els noms de les places d'Antoni Llonch i de l'Alcalde Marcet.\nEl consistori ha agrupat els textos en un llibre que s'ha distribuït entre les entitats membres de la Taula del Nomenclàtor i també es pot consultar a través d'Internet, a l'Arxiu Històric i a les biblioteques municipals. A la seva pàgina web el document està desglossat en les diferents ponències que hi va haver. En primer lloc hi ha les introduccions de Salvador Cardús, Montserrat Duch i Vicenç Villatoro i continua amb una sessió de l'historiador del Memorial Democràtic Oriol Dueñas.\nDesprés de Dueñas va intervenir l'autor de l''Informe Machado', Josep Abad i Sentís, que va dir que la polèmica que s'havia generat era "falsa i interessada" perquè l'informe es basava en els mateixos criteris que el que es va fer el 1983 i va assegurar que aleshores no es va generar tanta polèmica. Abad i Sentís va participar juntament amb els historiadors Angelina Puig i Valls i Francesc Vilanova i Vila-Abadal.\nAche, Benaul i Serrano\nLa sessió que va tenir més interès aleshores va ser la que va comptar amb la participació dels historiadors sabadellencs Josep Ache, Josep Maria Benaul i Jordi Serrano. A la pàgina web de les jornades també s'hi recullen els exemples d'altres ciutats de Jesús M Romero Blasco i Ricard Vinyes Ribas i les conclusions de la tècnica de cultura de l'Ajuntament de Manresa Mercè Argemí.\nS’acaben les Jornades Nomenclàtor amb una crida a obrir mires i a fer una mirada integral\nTemes:Informe Machado, Jornades Nomenclàtor


XII Concurs Pessebres Arbres de Nadal i Roses 2018 – Guia de Roses\nHome ACTIVITATS ROSES XII Concurs Pessebres Arbres de Nadal i Roses 2018\nXII Concurs Pessebres Arbres de Nadal i Roses 2018\nL’objecte d’aquest concurs és la selecció d’un pessebre i un arbre de Nadal.\n3. FORMAT DELS TREBALLS\nCaldrà elaborar el pessebre o l’arbre a la llar dels participants. Els materials seran de lliure elecció, tot i que es valorarà més l’ús de materials reciclables, així com els elements ornamentals i figuratius realitzats pels mateixos concursants.\nNo es valoraran els treballs que continguin plantes o substàncies sotmeses a protecció, com la molsa.\nEl concurs s’adreça a totes les persones físiques empadronades a Roses i a les associacions inscrites al Registre Municipal d’Entitats Ciutadanes i es divideix, per a cadascuna de les modalitats (pessebre i arbre), en les categories següents:\nCategoria infantil: fins a 14 anys\nCategoria gent gran: a partir de 65 anys\nEls participants poden concursar en una de les modalitats o en totes dues, amb la presentació d’una peça en cada cas.\nLes persones menors d’edat que desitgin participar hauran de comptar amb el consentiment del seu pare, mare o tutor legal.\nPel fet de presentar-se al concurs, els participants donen la seva autorització per ser fotografiats juntament amb el pessebre i/o l’arbre de Nadal amb el qual es concursa, així com per difondre les fotografies en els mitjans de comunicació que l’Ajuntament cregui oportuns.\nLa participació en el concurs comporta l’acceptació d’aquestes bases. Qualsevol aspecte no previst serà resolt pel jurat.\nLa sol·licitud d’inscripció de les persones físiques es pot presentar per mitjans electrònics a través de www.seu e.cat/web/roses o, de forma presencial, al Servei d’Atenció al Ciutadà (SAC) de l’Ajuntament de Roses, de 9 a 14 h.\nLa sol·licitud d’inscripció de les associacions s’haurà de fer per mitjans electrònics a través de www.seu e.cat/web/roses\nEl termini d’inscripció finalitza el dia 14 de desembre, a les 14 h.\nEl dimarts 18 de desembre el jurat passarà a avaluar els pessebres i arbres per totes les llars inscrites (prèviament s’avisarà els participants del moment del dia en què es passarà pel seu domicili).\n6. QUANTIA DELS PREMIS\nCategoria infantil: 100 euros i passi d’entrada gratuïta per al PIN de Nadal 2018-2019.\nCategoria juvenil: 100 euros i 5 entrades per la Piscina Municipal.\nCategoria adults: 100 euros i 5 entrades per la Piscina Municipal.\nCategoria gent gran: 100 euros i 5 entrades per la Piscina Municipal.\nEn el cas que el premi en metàl·lic recaigui en un menor d’edat serà necessari que el seu representat legal (pare, mare o tutor) aporti l’acceptació corresponent i l’autorització perquè el menor el pugui rebre.\nEls drets d’explotació, reproducció, comunicació i difusió pública, inclosa la difusió a Internet, la transformació i la distribució dels treballs presentats, quedaran en propietat de l’Ajuntament de Roses.\nEl participant amb la seva participació al concurs manifesta i garanteix que és l’únic autor i titular de tots els drets d’autor sobre el treball que presenta.\nA l’hora de valorar els pessebres i arbres es tindran en compte els següents aspectes:\nOriginalitat: 2 punts\nComplexitat en l’elaboració: 2 punts\nÚs de materials reciclats: 2 punts\n9. PAGAMENT DELS PREMIS\nEls premis seran abonats per transferència bancària al compte que el guanyador indiqui.\nEl nom dels guanyadors es farà públic durant l’acte institucional que tindrà lloc el dia 21 de desembre de 2018, a les 19 h, a la sala d’actes de l’Ajuntament de Roses.\nPer donar compliment a la normativa legal, els perceptors d’aquests premis seran declarats dins el model anual 347 de l’Agència\nTributària i també a la Base de Datos Nacional de Subvenciones (BDNS).\nEl jurat el formaran el regidor i el tècnic de l’Àrea de Cultura i Festes, un membre del departament de Comunicació i Premsa i l’assessor cultural de l’Ajuntament.\nActuarà com a secretari un funcionari de la Corporació de l’Àrea de Cultura i Festes\nEl veredicte del jurat serà inapel·lable i se n’estendrà acta. El concurs pot quedar desert si així ho estima el jurat.\nDepartament de Cultura i Festes\nTelèfon 972 25 24 00 (Ext. 557)\ntags: a roses activitats Ajuntament de Roses Alt Empordà aRoses Nadal nadal 2018 nadal a roses XII Concurs Pessebres Arbres de Nadal i Roses 2018\nprevious Grup de suport a l'alletament matern i a la criança de Roses\nnext Xerrada a Roses


La Diada i l’esperit de Talamanca | David Bonbehí | President del PDeCAT | Política | El Punt Avui\nLa Diada i l’esperit de Talamanca La Diada i l’esperit de Talamanca La Diada i l’esperit de Talamanca La Diada i l’esperit de Talamanca + La Diada i l’esperit de Talamanca E-mail\nPresident del PDeCAT - 11 setembre 2019 2.00 h\nLa Diada i l’esperit de Talamanca\nDavid Bonvehí , responsable del PDeCAT, reivindica la defensa dels drets i la llibertat, com a Talamanca J. LOSADA\nLa Diada i l’esperit de Talamanca La Diada i l’esperit de Talamanca La Diada i l’esperit de Talamanca La Diada i l’esperit de Talamanca La Diada i l’esperit de Talamanca E-mail\nDavid Bonbehí - President del PDeCAT\nL’autodeterminació ja no és qüestió de tradicions, sinó una qüestió de primer ordre per a la ciutadania\nLa Diada Nacional de Catalunya és una jornada de reivindicació. Ens reunim i recordem d’on venim, on som i cap on volem anar. El poble català és un poble que suma, malgrat que sovint se’l vulgui laminar, se li vulguin extreure els seus valors. Però generació rere generació, amb orígens diversos, els catalans romanem granítics en la defensa de la nostra identitat que, per bé que ha anat canviant, es manté com a idea de progrés.\nHi ha qui diu que els catalans només commemorem derrotes. És cert que l’Onze de Setembre recordem la derrota de Barcelona, cap i casal, que va comportar un dels períodes més foscos de la nostra història. Avui no vivim cap guerra, afortunadament, però sí que hem de seguir lluitant. Potser perquè em toca de prop, però jo vull destacar el valor d’un altre episodi del 1714: la batalla de Talamanca, que es lliurà els dies 13 i 14 d’agost de l’any 1714 entre tropes de l’exèrcit de Catalunya i l’exèrcit de Felip V durant la guerra dels Catalans (1713-1714), la darrera campanya militar de la guerra de Successió a Catalunya. El resultat de la batalla fou una victòria per a les tropes catalanes sobre les borbòniques, que es retiraren fins a Sabadell. La resta és història coneguda.\nPerò de la batalla de Talamanca el que m’agrada destacar és que des del Bages, i des d’altres indrets, es va fer tot el possible per ajudar Barcelona. La solidaritat. I la unitat d’acció. Fa tres segles els catalans també pensàvem diferent. Fins i tot hi havia qui preferia els Borbons i la tirania castellana. Però la majoria va voler defensar els drets del país, les llibertats, la voluntat de ser. Avui, l’autodeterminació no és una qüestió de tradicions ni de drets antics –que també– sinó que és una qüestió de primer ordre per a la ciutadania de Catalunya del segle XXI.\nI és avui, en el moment en què vivim, que companys nostres són a l’exili i a la presó, persones del partit, amics meus, amb qui he compartit moltes experiències, grans polítics i ferms de conviccions, que es troben injustament privats dels seus drets més fonamentals. Tot sovint hem de parlar d’ells, i és que em costa, i ens costa creure, que en ple segle XXI al cor d’Europa un Estat hagi empresonat les idees polítiques i polítics per haver implantat programes electorals referendats per la ciutadania.\nTenim el president legítim del país a l’exili, mig govern a la presó, amb dos activistes socials, i més dirigents polítics en la nova diàspora catalana. És una vergonya per a Espanya. Sabem que només ens tenim a nosaltres mateixos. Però no podem defallir. No ens ho podem permetre, i els presos i exiliats encara menys. Per una banda, hem de confiar que la tasca que fa a nivell internacional el president Puigdemont entre d’altres, encara que sigui més lentament del que desitgem, doni el seu fruit. Però per altra banda, i de manera importantíssima, cal bastir de nou un diàleg nacional franc i sincer.\nRecuperar l’1 d’octubre no només no és impossible, és que és obligatori. Abans del referèndum, mesos, anys abans, vam tenir un diàleg fluid en tot l’espectre sobiranista i nacionalista. Des de la CUP fins a l’extinta Unió Democràtica. No ens vam parar a veure d’on venia cadascú, volíem anar tots plegats lluny. La Diada Nacional i l’esperit de Talamanca ens interpel·len. I la suma entre catalans és una necessitat i un deure. Catalans, sapiguem ser dignes del moment. Bona Diada i visca Catalunya lliure!


#CongrésAiguaPública Tarificació social de l’aigua: sense garantir l’assequibilitat no garantim el dret. | Ingeniería Sin Fronteras\nTarificació social de l’aigua: sense garantir l’assequibilitat no garantim el dret.\nA la recta final del Congrés, vam participar en una interessant ponència en què les intervencions de Luis Babiano, gerent de AEOPAS i de la nostra companya Mònica Guiteras, van rescatar a les assistents de la temptació de la migdiada a què empenyia el procés digestiu.El debat va aprofundir sobre una de les eines en mans de les operadores per garantir el Dret Humà a l’Aigua i el Sanejament: la tarificació social.\nEn el seu torn, el Luis Babiano va explicar la definició de tarificació social compartida pels operadors de l’associació, així com els objectius que persegueix: garantir l’accés a l’aigua, però també identificar les situacions de vulnerabilitat i respondre-hi de manera solidària. La tarificació social funciona a través d’una sèrie de bonificacions o exempcions de la tarifa que estan baremades en funció d’una sèrie de criteris com la renta familiar, el nombre de residents o situacions específiques de vulnerabilitat.\nEstablir uns criteris compartir és difícil per l’heterogeneïtat de models que conviuen en la gestió de l’aigua: titularitat de les empreses, diversitat de funcions o la mateixa complexitat de la factura, que sovint incorporar altres serveis aliens a l’aigua. El que aquesta mesura ha de garantir és que a les llars arribi almenys el “Mínim Vital”, definit per l’OMS per entre 50 i 100 litres per persona i dia.\nEl gerent d’AEOPAS va tancar la seva intervenció analitzant el context resultant de la pandèmia del coronavirus, en el que els operadors privats van demostrar que no estan disposats a renunciar als seus beneficis i alhora també va ser una situació que va permetre introduir l’accés a l’aigua dins del debat de la salut pública.\nA continuació, la nostra companya Mònica Guiteras va presentar la guia de tarificació social que ha treballat per l’AMAP. Va començar deixant clar que l’objectiu de l’estudi, i, per tant, les seves conclusions, no buscaven unes xifres, unes dades o els percentatges concrets sobre la tarificació, sinó que ha estudiat el procés de disseny i implementació d’aquestes tarifes per incorporar aquesta perspectiva de justícia social.\nLes dades del 2015 indiquen que aquell any la pobresa hídrica a l’AMB era d’un 10% de la població. Aquell any es va aprovar la llei 24/2015, que entre altres mesures prohibia els talls de subministraments a les llars en situació de vulnerabilitat. Aquest alivi, que es tradueix en una important baixada del nombre de talls, és només parcial, ja que les famílies continuaven acumulant el deute de les factures no pagades, com recull el nostre estudi “Endeutament i Dret Humà a l’Aigua i el Sanejament”. Aquest fet fa que aquesta solució no sigui sostenible a mig termini, ja que en el millor dels casos s’acaba tancant amb una subvenció de les administracions per cobrir aquests imports, transformant-se en un mecanisme de transferència de fons públics a mans privades.\nEl Dret Humà a l’Aigua i al Sanejament inclou la dimensió de l’assequibilitat, que vam analitzar en aquest estudi. Si no és assumible per la situació econòmica de la família no es pot considerar un dret garantit i l’ONU marca el llindar en destinar un màxim del 3% dels ingressos a garantir aquest subministrament, que ha de ser almenys del volum abans esmentat com a Mínim Vital per persona i dia.\nLa Mònica va acabar enumerant quines haurien de ser les dades necessàries per a dissenyar i implementar amb èxit les tarifes socials, tenint molt en compte la perspectiva de gènere i una mirada interseccional que permeti identificar les discriminacions superposades i respondre a la complexitat de la realitat.\nDesprés de les ponències encara va haver-hi temps per la participació de les assistents que van posar sobre la taula altres debats com la necessitat de modificar l’estructura de la factura per tal que les conductes estalviadores tinguin una major repercussió en el cost o la importància de calcular els trams de consum en funció de les residents a l’habitatge, per assegurar també el criteri d’ús responsable i sostenible d’aquest preuat recurs.\nL’entrada #CongrésAiguaPública Tarificació social de l’aigua: sense garantir l’assequibilitat no garantim el dret. ha aparegut primer a ESF.


El Corredor Mató Palafrugell rebrà aquesta jornada al Barça Lassa amb ganes de seguir puntuant a casa com fins ara. Els homes de Xevi Garcia, venen de guanyar com a visitants a Vilanova on van donar-ho tot, aconseguint així una victòria 2-8.\nConscients que l'OK Lliga Plata és una categoria complicada i que qualsevol partit se't pot girar en contra, han seguit treballant durant la setmana preparant el proper partit com a locals.\nGarcia treurà dissabte gairebé tots els seus efectius a la pista amb l'excepció del defensa Guillem Ribot, que segueix essent l'única baixa. Ara mateix el Corredor Mató Palafrugell és 2n a la classificació a dos punts del Mataró. El Barça està a la part baixa i ve de perdre a casa seva contra el Manlleu però és un equip amb molta experiència i amb molt bons jugadors que els farà estar al 100 per 100 si volen aconseguir la victòria.\nL'equip convida a l'afició a ser un jugador més i sap que de nou s'omplirà el pavelló de patinatge. El partit és aquest dissabte a les 8 del vespre.\nLe Centaure torna al Baix EmpordàHa passat a saludar a la premsa i les administracions abans que el seu genet expliqués la duresa del repte que estan a punt d'assumir. Del 8 al 10 de febrer un


Cultura de la mort: no a l'eutanàsia\nExregidora de Reus Vicesecretària sectorial del PP de Tarragona\nActualizada 30/12/2020 a las 20:04\nNo ens ha d’estranyar que tinguem a les portes la llei de l’eutanàsia quan ja portem temps qüestionant què s’entén per vida. Què us passa que de manera accelerada teniu presses per aprovar lleis? De què teniu por? Si vivim en un Estat democràtic la veu del poble no us hauria d’espantar.\nEns presenteu lleis amb pinzellades de progrés quan no són més que imposicions que anul·len les llibertats individuals. Ens presenteu una societat més pròpia d’un món huxleyà controlada per «alfes» que no pas una societat lliure. Heu preguntat als professionals sanitaris?\nHeu vist l’esforç que han fet per salvar vides fins a arribar a perdre en molts casos la pròpia? Creieu que no els ha dolgut decidir en moments extrems qui havia de tenir o no un respirador? Voleu posar en mans d’aquells que han triat la vocació de portar i salvar vides, la decisió de treure-la? Voleu carregar-se el seu codi ètic?\nOn és l’ètica que preteneu ensenyar amb la nova llei educativa? Si el passat 13 de desembre commemoràvem el 72è aniversari de la Declaració Universal dels Drets Humans, voleu anul·lar l’article 3 on es diu que tota persona té dret a la vida? No ens ompliu de notícies de persones que han superat malalties i viuen ara la vida des d’una nova perspectiva i són models de superació. No ens presenteu anuncis tendres on la família intentarà retrobar-se aquestes festes nadalenques dins de les possibilitats que permeti la pandèmia. No a l’engany egoista! Penseu que aquesta llei és pròpia d’un món ideal? No existeix un món ideal, però tots aquells que treballen per millorar-lo contribueixen a crear una societat de persones lliures, úniques, que se les valora pel fet de ser persona.\nPosem els esforços en les cures pal·liatives per alleujar el dolor i acompanyar el malalt de forma integral, oferint consol i esperança. Dos mots tan preuats en aquesta pandèmia.\nNo sabem si és o no cert que el cínic Diògenes busqués un home honest, però necessitem més que mai persones honestes, dignes de representar-nos davant d’una societat que s’apropa cada cop més al precipici.\nSenyors del Congrés de Diputats, vostès ja saben que una llei pel fet de ser aprovada no té per què ser ètica. Premin el botó del No a una llei que ens porta a un suïcidi i a una mort a la carta, i escoltin la veu de la seva consciència i no busquin una «llicència per matar».\nComenta el contenido : Cultura de la mort: no a l'eutanàsia


El candidat al primer ministre, Hancock, pregunta: Per què #BorisJohnson ha d'evitar l'escrutini públic? - UE Reporter: UE Reporter\nEl primer candidat Hancock pregunta: per què #BorisJohnson hauria d'evitar un escrutini públic?\nMatt Hancock, (A la foto), un dels candidats que lluiten per succeir la primera ministra britànica Theresa May, va dir que altres candidats com el favorit Boris Johnson haurien d'obrir-se a l'escrutini públic, escriu Noi Faulconbridge.\nQuan la BBC li va preguntar sobre Johnson, que ha mantingut un perfil baix al començament de la campanya de lideratge, Hancock va dir: "Segur que tothom que posi el seu nom per ser primer ministre hauria d'estar obert a un escrutini, hauria de rendir comptes. .\n"Tothom hauria de participar en els debats televisius proposats. I crec que hem de fer la pregunta: per què no? ", Va dir a la ràdio de la BBC. "No tinc res a amagar i per això sóc aquí."\nHancock va advertir a altres candidats que amenaçar a la Unió Europea amb un Brexit sense res i va dir que el bloc es desplaçaria a la frontera irlandesa.\nHancock, actualment ministre de Salut, va dir que confiava en aconseguir un acord perquè la Gran Bretanya deixés el seu pas per 31 octubre.\n" Les empreses de telefonia britàniques demanen claredat a #Huawei\n#Brexit: la cursa per tenir èxit al mes de maig amb deu candidats nomenats »


Qualsevol jove interessat en la conscienciació i prevenció d'incendis forestals podrà inscriure's gratuïtament al voluntariat que es desenvolupara en juliol i agost.\nTags: Activitats, Comarques centrals valencianes, Ecologia, Gandia, Rutes\nGandia celebra aquest any el vint-i-cinc aniversari del Voluntariat Ecològic. Durant els mesos de juliol i agost, els joves podran participar en les rutes a peu o en bici, amb tasques de conscienciació i prevenció d’incendis forestals.\nLa iniciativa contempla cursos, tallers i activitats en grup. La inscripció és gratuïta i estarà oberta durant els mesos que dura el voluntariat.\nLa inscripció es fa a següent enllaç: http://www.cjg.es/voluntariatgandia/\nLes activitats comptaran amb sis rutes al voltant de Gandia (Caldereta, Monte Pino, Bairen) i amb un parell de rutes en bici per l’Auir i la Marxuquera. En les que es conscienciarà sobre els incendis forestals, abocaments il·legals i prevenció contra conductes inadequades amb la natura. Una altra de les activitats previstes és la neteja del riu Serpis, setmanalment. El voluntariat compta també amb activitats d’oci com ara una excursió a Aqualandia o tallers amb altres col·lectius.\nAlicia Izquierdo, regidora de Gestió i Patrimoni, ha declarat que: “És un orgull que els nostres joves vulguen dedicar una part del seu temps lliure a l’estiu, a la cura i protecció del nostre territori”.


Això no sortirà gratis | Lleida.com\nInici Blogs Blog de Lluís Foix Això no sortirà gratis\nAixò no sortirà gratis\ndivendres 12 d'agost 2016 - 14:45 a dimecres 31 d'agost 2016 - 14:30\nAquests vuit mesos d'interinitat, d'anar tirant en funcions, com si no passés res, no sortiran gratis per a ningú. La primera víctima d'aquesta política a foc lent, sense data de caducitat, són els ciutadans que assistim amb perplexitat i sorpresa al fet que unes poques persones no encerten a posar-se d'acord perquè hi hagi un govern sense necessitat de concórrer a unes terceres eleccions en un any.\nEl Congrés i el Senat s'han convertit en dues cambres fantasma per les que van passant nous diputats i senadors. Però ni es presenten lleis ni hi ha cap debat. Els partits estan allunyats del debat i s'han instal·lat a mantenir o aconseguir el poder. Poc més.\nPer aquesta incapacitat de complir les seves funcions en el temps i en la forma que es desprèn de la Constitució, els partits estan a l'ull de l'huracà sobre el seu funcionament intern. L'article 6 de la Constitució diu que "els partits polítics expressen el pluralisme polític, concorren a la formació i manifestació de la voluntat popular i són instrument fonamental per a la participació política. La seva estructura i funcionament hauran de ser democràtics ".\nSegueixo aquests dies més de prop la política italiana, que es prepara per al referèndum del mes de novembre sobre la reforma constitucional. El futur polític del primer ministre Matteo Renzi està en joc en aquesta consulta, que ve a sumar-se als vents refrendatarios que bufen en moltes parts d'Europa. Se sotmeten a discussió 47 articles de la Constitució. Però n'hi ha un, el 49, que no està previst tocar i es manté en la seva literalitat des de la Constitució de 1948. Diu que "tots els ciutadans tenen dret a associar-se lliurement en partits per concórrer amb mètode democràtic a determinar la política nacional".\nEn les democràcies parlamentàries europees rarament s'entra en l'organització interna dels partits als quals, naturalment, se'ls exigeix que siguin democràtics. Però sota el mantell de la democràcia es pot amagar la foscor i la inexistència de transparència.\nA Itàlia també es demana una reforma electoral per tutelar millor la democràcia representativa. És fonamental que tots sapiguem qui és el nostre diputat per poder-li expressar les preocupacions, queixes o, si es donés el cas, felicitacions.\nNo s'adonen que en aquests moments els partits polítics s'han convertit en un tap. No són útils. En aquest sentit poden ser les segones víctimes de la interinitat en què s'ha instal·lat el país. Al PP no consta que Mariano Rajoy consulti a una base àmplia del partit per trobar una sortida a aquesta situació anòmala. El Govern en funcions parla en clau i no se l'entén.\nPerò en el Partit Socialista també Pedro Sánchez camina com amagat, apareix en comptades ocasions i no dóna peu a que sapiguem quines són les seves autèntiques prioritats després de les eleccions. Tampoc entre els socialistes hi ha diàleg intern. Els de la vella guàrdia com Felipe González, els que es mouen sota el paraigua andalús de Susana Díaz i els de Pedro Sánchez és que no es parlen. Cadascun deixa anar una declaració que de vegades és tan enigmàtica com inútil.\nAlbert Rivera voldria canviar la manera de fer política i tan aviat signa un pacte amb gran solemnitat amb Pedro Sánchez, en l'anterior legislatura, com juga ara amb Rajoy perquè hi hagi govern però que siguin els socialistes els que s'abstinguin. Quina és la posició de Ciutadans en termes pràctics? La desconec, encara que sospito que al final acabaran fent possible la investidura de Rajoy però sense que se sàpiga que ells han contribuït. Molt estrany.\nPablo Iglesias i la seva formació ambicionen a tenir tanta transparència interna que és el propi lideratge el que està en qüestió. Encara no han descobert les vies de fugida per les que es van escapar més d'un milió de votants.\nEls partits independentistes catalans, també la vella Convergència, ja no juguen la Lliga perquè estan en procés continu de desconnexió. El catalanisme polític tal com es va entendre des de Prat de la Riba fins Pujol ha passat pantalla i ja no compta com un factor determinant en la política espanyola. Les divisions entre els partits independentistes surten cada dia als diaris i la pugna entre Oriol Junqueras i Artur Mas per liderar el procés sembla que es va inclinant a favor d'ERC.\nEls partits són imprescindibles. Però si s'enroquen en els seus petits interessos i no van més enllà de les qüestions personals, els militants i els electors els passaran factura. Compte amb el populisme, que pot aparèixer també aquí amb molta força. I els populismes solen acabar amb un partit únic que dura temps.\nNascut a Rocafort de Vallbona, és llicenciat en periodisme i dret. Va ser director i subdirector de La Vanguardia en diverses etapes des del 1982. Especialista en política internacional i columnista de temes d'actualitat, ha estat corresponsal a Londres i Washington i ha cobert set guerres i viatjat per 82 països. Imatge de Revista Valors.org\n- Foix Blog\nDarreres entrades de l'autor\nLa terra cremada\nAltres blogs de Lleida.com\nAmaia Rodrigo Arcay\nAssumpta Pijuan Tarragó\nEva Cortijo Martil\nGuiomar Masip Manuel\nJosep Manuel Martínez París\nJaume Pubill i Gamisans\nJoan Rosinach Bonet\nJudith Mellado Ganau\nJudit Ruiz Mateu\nLaia Mosella Camardons\nMacià Pelegrí Sarlé\nNúria Tomàs i Gimó\nSalMar / Partículas\nSalMar / Astrofísica\nSalMar / Evolución del hombre\nXavier Solé Gasset


Llocs | Ajuntament de Massalfassar\nBenvinguts a Massalfassar\nLa població de Massalfassar de l'antic Regne de València, avui de la Comunitat Valenciana, pertany a la Comarca de l'Horta, al Partit Judicial de Sagunt, comptant amb el seu propi Jutjat de Paz, Registres Civils i Eclesiàstics.\nAquesta població dista de València uns 12 quilòmetres, i té una extensió de 2'8 quilòmetres quadrats de terme municipal. Posseeix els Barris de Rafalet i Vistabella, que estan enclavats dins del terme de València.\nLa configuració d'aquesta població és completament plana, del període Heleoceno i forma un bloc constituint un dic al costat de la platja.\nEl clima és mediterrani, amb una càlida situació dins de la població.\nTé una bona comunicació amb València.\nEntre els llocs més destacats, podem trobar:\nEs tracta d'un edifici amb torre campanar d'una sola nau. El temple originari data del Segle XV (1461), i sobre aquest es va construir l'actual, dedicat a Sant Lorenzo Màrtir. El campanar es va construir el mateix any que la nau parroquial.\nEl campanar, de planta quadrada, situat a la dreta del temple, s'inicia amb un cos ascendent a l'interior, amb una escala perimetral i continuat pel cos de les campanes, aquest, decorat per columnes corínties en els laterals i amb un finestral per a les campanes. Sota una d'elles se situa el rellotge de pedra en la façana principal, i està rematat amb una gran balaustrada amb vaig copular de vuit finestres.\nDes dels orígens de la seua construcció havia de comptar amb quatre campanes, un dels documents indica que posseïa una campana barroca de 1740, actualment substituïda per la mitjana de la casa Manclús de l'any 1955, possiblement perquè la van tirar del campanar.\nActualment la parròquia compta amb quatre campanes, una d'elles d'origen francés, "Paula", fosa en 1920 en Morez Du Jura. Altres dos d'origen valencià, "Sant Llorenç" i "Maria Lorenza del Roser" foses en els anys 1955 i 1963 respectivament que es van encarregar per a omplir les dues finestres que van quedar buides durant la guerra. La campana amb nom del patró del municipi, "Sant Llorenç", té la següent epigrafia en Valencià: Sant Llorenç pregueu per nosaltres. L'última de les quatre campanes, "Crist de la Protecció" va ser fosa en Gajano (Cantàbria) en 1992 per a completar el joc original de quatre campanes. Entre els anys 1975 i 1984 es van automatitzar les campanes.\nL'any 1997 l'Església de Sant Lorenzo Màrtir de Massalfassar va començar a patir la modificació més important de la seua recent història, amb l'objectiu de remodelar i engrandir el temple mitjançant l'enderrocament d'altres edificis annexos i rehabilitant el campanar. Al maig de 2007 l'arquebisbe de València Agustin Garcia-Gasco reinaugurà l'església.\nL'Església Parroquial de Sant Lorenzo Màrtir té la condició de Bé de Rellevància Local des de 2007.\nFont i llavador de Massalfassar\nEl llavador públic de Massalfassar és un edifici situat en un espai obert i allunyat del casc urbà. Es localitza entre el nucli urbà i les vies del ferrocarril, en el camí de l'estació, antigament conegut com Camí de la Font, en un xicotet jardí al costat del camí que comunica amb el municipi. L'aigua de la font alimentava el canal central del llavador, les aigües del qual servien perquè els veïns del municipi pogueren llavar les seues peces. Les aigües sobrants del llavador eren abocades en la Séquia de la Garrofera, sèquia actualment funcional.\nEl llavador i la font de Massalfassar s'hagen en una construcció de planta rectangular, emplaçada a una cota inferior al camí. S'accedeix a ell mitjançant nou escalons. Té dos piletes de 8'70 metres de llarg, on lloses de pedres calcàries rugoses, inclinades cap al canal, permetien fregar la roba. Es llavava dempeus, atès que les piletes tenen mig metre d'alçada. S'accedeix a cada pileta a través de dos passadissos de 90 cm, situats entre la paret i la pileta.\nUn rafal de teulada a dues aigües de teula moruna, revestit en el seu interior amb planxes de fusta i enfortit amb bigues del mateix material, protegeix el llavador de les inclemències del temps. Les bigues laterals que ho sosté són de rajola de teula i argamassa. Es troben lluïts amb mescla fina, igual que tota la construcció. Les tres bigues centrals es troben a l'altura del canal del llavador mentre que les altres sis, disposades a cada costat de l'obra, es recolzen al nivell del sòl.\nLa font se situa al costat de les escales, en la façana Oest, i es compon d'una xicoteta cubeta rectangular, d'1'55 metres per 70 cm.\nEn l'actualitat no està en ús i es troba sec, per açò presenta un notable grau d'abandó.\nSituat al costat del Camí de l'Estació i fora del mateix, es troba un assecador de cebes, construït en tova (mescla de fang i palla), amb coberta de teules, a un vessant. Construït amb la finalitat de mantenir la collita de cebes en condicions òptimes fins a efectuar l'eixida al mercat quan els preus anaren més favorables. En la seua construcció, es preparava el sòl, creant una xicoteta elevació d'un pam aproximadament per a separar-la de la humitat de la terra. Més tard es construia l'esquelet de fusta més gruixuda i es creaven pilars. A ells se'ls unien els llistons, amb la mateixa separació en cadascun d'ells. Gràcies a aquesta separació l'interior disposava d'una contínua ventilació, útil per a assecar les cebes. Aquest assecador de cebes de planta rectangular, amb mesures aproximades d'11'4 x 2'5 metres i es considera el assecador més antic de Massalfassar, amb una antigüetat superior als 70 anys.\nAl costat d'aquest assecador, es troben altres dos, junts, de maçoneria travada amb morter de calç i revocats amb morter de calç i arena, un d'ells amb coberta a dues aigües. Els orificis de ventilació són quadrats en la fila superior i rectangulars en la resta. El segon edifici, alguna cosa menor, presenta coberta a un vessant, realitzat en maçoneria ordinària i orificis de ventilació exclusivament triangulars.\nEls assecador de cebes han format part del paisatge de l'horta del passat Segle XX fins que en l'actualitat han deixat de construir-se.\nL'horta de Massalfassar\nRegada per la Real Sèquia de Montcada en la seua 4º tram. L'horta de Massalfassar forma part de la mil·lenària Horta de València (conjunt dels horts regats per les sèquies procedents del riu Túria, construïdes i planificades pels àrabs i regulades pel Tribunal de les Aigües i per la Real Sèquia de Montcada), la qual es va dividir en 1989 en les 4 comarques actuals. En aquesta zona es practica una agricultura intensiva, d'ocupació del sòl durant les 4 estacions de l'any. Predominen les hortalisses i verdures (existeixen 2 temporades principals; estiu, quan es planten tomaques, melons d'Alger, melons, pebrots; i hivern, quan es planten enciams, cols, creïlles, cebes, etc.) i els tarongers.\nL'estació va ser inaugurada el 20 d'abril de 1862 amb l'obertura del tram València-Sagunt de la línia que pretenia unir València amb Tarragona. Les obres van ser a càrrec de la Societat dels Ferrocarrils d'Almansa a València i Tarragona o AVT que prèviament i sota altres noms havia aconseguit unir València amb Almansa.\nInicialment l'estació va rebre el nom de Masalfasar-Albuixec ja que era compartida per tots dos municipis. En 1889, la mort de José Camp Pérez principal impulsor de la companyia va abocar la mateixa a una fusió amb Nord. En 1941, després de la nacionalització del ferrocarril a Espanya l'estació va passar a ser gestionada per la recentment creada RENFE.\nEl 23 de novembre de 1976, va ser escenari d'un greu accident en xocar un tren de viatgers que procedia de Barcelona amb un camió carregat de bigues de ferro que s'havia quedat aturat en un pas a nivell situat just abans de l'estació. Després de l'impacte, el tren que no tenia parada en Masalfasar-Albuixec va ser arrossegant aquestes bigues causant greus danys a les instal·lacions i a les persones que es trobaven en elles. En total 14 persones van morir i 21 van resultar ferides.\nA causa de l'accident es va decidir suprimir el pas a nivell i derrocar l'estació per a construir dues noves estacions la de Masalfasar i la d'Albuixec.\nActualment, la nova estació de Massalfassar és una estació de la línia València-Tarragona del Corredor Mediterrani (P.K. 15,1) situada a 300m del casc urbà de Massalfassar i té parades de trens de la línia C-6 de Rodalies València, amb una freqüència d'1 hora en cada sentit, per la qual cosa parteix dels trens de la línia passen sense parar i serveix com a lloc d'avançament i estacionament de trens en aquesta línia.\nLa seua longitud és de quasi 1 Km i de molt fàcil accés, en estar enclaustrada per la CV-21, eixida de la ciutat de València cap al Nord; ens trobem aquest racó de cants rodats i trams de fina arena. D'ambient tranquil i poc turístic, un terraplè la separa parcialment del mundanal soroll, donant l'enganyosa impressió d'estar molt allunyats de la civilització, sobretot en la part Nord. Amb alguns serveis, es tracta d'un tram molt valorat de costa pels veïns de la zona.


X Fira de la Carbassa 20 d'Octubre 2019 | Blog Vegueries\nX Fira de la Carbassa 20 d'Octubre 2019 - Sant Joan de les Abadesses\nLa recepta és la mateixa que ha fet exitoses les altres nou edicions i comptarà amb una fira de productes artesans i de restauració, amb tastets i degustacions, un taller de ceràmica i un altre de pastisseria adreçats a infants, una demostració de l’art de fer escultures amb carbasses, i el concurs de fotografia organitzat pel Grup Fotogràfic Abadesses.\nEl rècord de la fira encara el té el navarrès Ruben Mendi, que el 2017 va presentar una carbassa de més de 800 quilos, i que aquest any ha aconseguit el rècord d’Espanya amb 990’5 kg. Tot i que aquest exemplar es va malmetre, s’esperen carbasses que superin els 600 kg.\nLes trobades com la santjoanina, a més d’estar pensades per als visitants, també són atractives per als aficionats a cultivar aquest fruit de tardor, que intercanvien informació, tècniques i, fins i tot, llavors, ja que, a més de les cures especials en el conreu, part del secret per aconseguir-ne de gegants rau en la selecció genètica que es fa.\nFins i tot es poden trobar els arbres genealògics dels exemplars que van guanyant concursos. En tot cas, la fira de Sant Joan és un bon moment per passejar i per parlar amb els cultivadors que hi assisteixen per descobrir tot aquest món.\nDescarrega’t el programa fent clic a la imatge\nCategory: General octubre 17, 2019\nTags: firaFira de la CarbassaOciProductes artesansrutes catalunyaSant Joan de les Abadesses\nPreviousPrevious post:Fira de les Bruixes de Sant Feliu SasserraNextNext post:25a FIRA DE LA CASTANYA 25, 26 I 27 D’OCTUBRE 2019


La traducció com a expansió (Laura Borràs)\nLa traducció com a expansió\n4 min. 30/11/2012 00:00\nEn un temps en què se'ns parla de trencar ponts i aixecar barreres, fronteres i murs, vull fer una breu reflexió sobre una manera de bastir ponts entre llenguatges, entre generacions, entre cultures. Més enllà de les contundents bondats associades a l'aprenentatge de llengües (que sempre són una riquesa), vull fer èmfasi en la traducció en un sentit ampli. Perquè la traducció és una activitat complexa que comença amb la traducció de paraules, que vol traslladar significats i que acaba construint tot un món. Les llengües, de fet, comporten una mirada sobre el món, una determinada manera de veure'l, de dir-lo i, per tant, de pensar-lo. I mitjançant la llengua tots n'heretem una determinada concepció. Parlar des d'una cultura, des d'un determinat bagatge cultural, implica veure, entendre i comunicar la realitat que ens envolta i fer-ho a través del llenguatge. Però la traducció representa una transacció no únicament lingüística, sinó cultural de primera magnitud. Estic convençuda que avui en dia és urgent i prioritari traduir la cultura en tots els formats i cap a tots els públics possibles. Traduir a altres llengües i traduir d'altres llengües, però sobretot traduir a altres formats, suports, maneres d'entendre la cultura, avui, en plena era digital. Traduir el món analògic cap al món digital, on, perquè no hi ha fronteres (i tot sigui dit de passada, ni estats que et juguin a la contra), el català pot ser la quinzena llengua d'internet. Fer xarxa és la manera més sòlida de fer país i de projectar el país. Catalunya, com a país innovador, emprenedor i capdavanter, ha de ser un país en xarxa i a la xarxa, capaç de generar relats socials forts, col·lectius i en català. Aquí la cultura entesa com a indústria cultural té un formidable camp per recórrer i totes les àrees hi han de quedar implicades: d'editorials a biblioteques passant per cinema, televisió, ràdio, teatre, etc. Perquè traduir significa sempre expandir el significat.\nLes traduccions exporten la nostra cultura a cultures alienes: ho demostra l'èxit de Pa negre , per exemple, si parlem de traspàs de la literatura al cinema, però també cal pensar en l'èxit de les traduccions del català a altres llengües des de Rodoreda o Pla fins a Quim Monzó o Jaume Cabré. Les traduccions al català incorporen altres cultures a la nostra, ens les fan sentir com a pròpies perquè sonen en la nostra llengua. He insistit repetidament en l'acte de gran llibertat que significa llegir els clàssics en la teva llengua. Perquè de Txékhov i de Tolstoi, per exemple, hem après que la salvació és explicar-se: "Conèixer el dolor de les paraules", com afirma Joan Margarit al seu darrer poemari, Es perd el senyal (Proa, 2012).\nA Catalunya hem tingut polítiques culturals que han fet de la traducció un dels pilars de la projecció internacional i un dels elements de culturització bàsics del país. Perquè encara que els modernistes volguessin europeïtzar Catalunya i els noucentistes catalanitzar Europa, tots dos projectes descansaven en la pedra de toc de la traducció com a intercanvi. En el pont intercultural que representa. Traduir per importar, per adquirir, però traduir també per exportar, per projectar-nos enfora. Traduir, al capdavall, per unir. Per això ens cal una política cultural forta que s'articuli i giri al voltant de la llengua, el pal de paller de la cultura. I l'hem de fer nosaltres, perquè no ens la farà ningú.\nEn la dimensió lingüística, el nostre fet diferencial principal, ens movem en un territori pantanós en què hem passat de la vergonya de l'ús, esgrimida per Menéndez Pelayo al s. XIX, i la prohibició de la llengua d'una bona part del s. XX a l'actual ofensiva PoPular que es viu en una part del territori lingüístic català. Por, fragilitat, incertesa... tots elements que deriven de la inseguretat de què tant ens parlava Joan Solà i per la qual ens demanava que plantéssim cara. Que en l'època de les comunicacions múltiples, mòbils, simultànies i globals es retalli l'àmbit d'impacte lingüístic del català en una irracional política cultural que juga una carta marcadament ideològica i que ens ha anat sempre a la contra és lamentable i pervers. Deia Leopardi que "l'home és gairebé sempre tan malvat com necessita". El mal hauria de ser un mal negoci i per desgràcia no sempre ho és. Darrerament les coneixem de prop, les polítiques del mal i de l'engany. Estrafent el vers de Francesc Garriga del poemari Ombres podríem dir que "els comença a tremolar la veu en totes les mentides".\nQuatre morts a Itàlia pel coronavirus\nMenorca detecta en l'ús excessiu de fertilitzants i el sanejament la contaminació per nitrats


Futbol: El partit del CF Calella no ha acabat per incidents entre els jugadors del Pomar i alguns dels seus aficionats | Ràdio Calella Televisió\nEra el minut vuitanta amb un a un al marcador. L’àrbitre ha expulsat per doble groga un jugador del Pomar. Aquest s’hi ha encarat i li ha donat una trompada. Al mateix temps el porter suplent dels badalonins s’ha encarat amb la seva afició, fins hi tot ha saltat la tanca que envolta el camp per seguir la disputa. L’àrbitre ha suspès el partit. Un cop a la caseta ha tardat a sortir ja que els efectius dels mossos no podien anar al camp al·legant que estaven treballant per la seguretat a la manifestació de Barcelona.\nSegüent Volei: L’Escola Pia Calella perd 3-1 a la pista del RMSI Sport\nAnterior Accident de trànsit a la N-II davant dels apartaments Toyca


la seguretat en el nostre entorn: Accidents?\nPublicat per Josep Lluís les 20:37\nPodria ser que funcionés el fet de castigar DE VERITAT els causants dels accidents, que anar begut, en lloc de ser un atenuant fos encara més greu? O que conduir temeràriament fos castigat amb retirada de carnet DE VERITAT, o alguna cosa semblant?\nVols dir, que no hi ha tantes desgràcies perquè... no passa res?\nesperar que la gent sigui responsable és foça inútil. Siu amb una cosa tan tonta com deixar la pròpia merda (amb perdó) a un pàrking públic (al mig del carrer) o robar el dari que un veí té a la porta, o mil exemples "tontos" més, la gent no està conscienciada, imagina't al volant d'una màquina i sentint-se Fernandoalonsos de pacotilla!\n"El clamor hoy en Jerez es que la Justicia es un cachondeo". Pedro Pacheco, llavors alcalde de Jerez de la Frontera, 1985... i seguim, seguim, seguim... (com el conillet de les duracell).\nQue uns ho tinguem tan clar. i altres...\nPotser unes comdemnes ben severes farien veure els 3 peus al llop i la gent s'ho pensaria més a l'hora de prémer l'accelerador o beure 3 copes de vi.


S'activa l'alerta per pluges i tempestes a les províncies d'Alacant i València\nAl litoral nord d'Alacant i litoral sud de València es poden acumular 80 l / m2 en 12 hores i podran superar-se els 100 en 24 hores\nSegons ha informat l'Agència Estatal de Meteorologia (AEMET) de la Comunitat Valenciana, s'ha activat l'avís taronja al litoral sud de València i nord d'Alacant, i avís groc al litoral sud d'Alacant, per precipitacions que poden acumular de 20 a 40 l / m2 en una hora per a aquest divendres 22 d'octubre.\nA partir de la propera matinada, es poden produir precipitacions acompanyades de tempesta que ocasionalment poden tenir intensitat forta o molt forta al litoral de la meitat sud i que podrien ser localment persistents.\nAl litoral nord d'Alacant i litoral sud de València es poden acumular 80 l / m2 en 12 hores i podran superar localment 100 a 24 hores. El difícil pronòstic dels fenòmens tempestuosos aconsella mantenir-se informat en tot moment de la possible evolució dels canvis meteorològics.\nPer demà, divendres 22 d'octubre, s'espera un cel ennuvolat o cobert amb precipitacions, ocasionalment forts o molt forts i acompanyades de tempesta al litoral, i que podrien ser localment persistents al sud de València i nord d'Alacant. A la resta, ennuvolat sense descartar precipitacions disperses a la primera meitat del dia, tendint a poc ennuvolat.\nLes temperatures patiran un descens generalitzat, notable en la meitat sud; les mínimes es donaran a la fi de el dia.\nEl vent de nord-est serà moderat al litoral, amb intervals de fort en el litoral d'Alacant, i fluix a l'interior; al nord de Castelló, vent de nord-oest moderat.\nPer al dissabte 23 d'octubre, en la meitat sud de la Comunitat tindrem intervals ennuvolats amb probabilitat de precipitacions en els litorals en la primera meitat del dia, ocasionalment amb alguna tempesta, tendint a poc ennuvolat a la tarda. A la resta, poc ennuvolat o serè.\nLes temperatures mínimes continuaran en descens; màximes sense canvis o en lleuger ascens.\nAl litoral d'Alacant, el vent de nord-est serà moderat amainant a la tarda; en la resta, vent variable fluix, amb nord-oest fluix a moderat a primeres hores al nord de Castelló.\nPer al diumenge 23 d'octubre, el cap de setmana finalitzarà amb el cel poc ennuvolat o clar al matí, amb intervals de núvols mitjans i alts a la tarda. A l'interior de la meitat sud, probables bancs de boires o núvols baixos matinals.\nLes temperatures mínimes continuaran sense canvis o en descens; màximes sense canvis.\nEl vent serà variable fluix, amb predomini de la component est a la tarda.\nLa Direcció General de Protecció Civil i Emergències de el Ministeri de l'Interior, d'acord amb les prediccions de l'Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), davant l'alerta per pluges i tempestes en zones de l'est i sud-est peninsular i de les Balears ha enviat les següents recomanacions per a la població.\nSi va conduint, disminueixi la velocitat, extremeu les precaucions i no s'aturi en zones on pugui discórrer gran quantitat d'aigua.\nEn cas de tempestes sobtades i pluges intenses, s'ha de tenir en compte el lloc on s'aparquen els vehicles. El ràpid ascens de el nivell de les aigües pot danyar els vehicles aparcats sobre zones inundables i, a més, arrossegar-los, provocant danys a béns aliens i fins i tot obstaculitzar el flux natural del corrent.\nSi comença a ploure de manera torrencial, pensi que hi ha risc d'inundació.\nNo travessi amb el seu vehicle ni a peu, els trams inundats, perquè desconeix el que pot haver sota de l'aigua i localitzeu els punts més alts de la zona. No intenti salvar el seu automòbil enmig d'una inundació.\nEl perill de les tempestes per a les persones es produeix, fonamentalment, en camp obert. No obstant això, en els nuclis urbans també hi ha perill de caiguda de llamps, pel que és convenient col·locar-se prop dels edificis per protegir-se. En els habitatges s'aconsella evitar els corrents d'aire. Si va conduint, un vehicle tancat pot ser un bon refugi.


Web Tossal Cartografies\nQuan t'apropes al poble de Vilafranca venint d'Ares o Morella per la carretera CV-15, potser el paisatge de moles i pedra, no resulte suggeridor. Tosc i aparentment sec, no crida l'atenció al viatger motoritzat. Però amb aquesta ruta que vos presentem, vorem com mai les coses són allò que pareixen, i menys des d'un vehicle a motor.\nla Mola, amb tota la seua aparent cruesa\nVilafranca és un terme poc conegut, amb poc de nom potser per les planes litorals valencianes, potser eclipsada pel caràcter monumental de Morella.\nAmb aquesta passejada vos convidem a conèixer el sud de la comarca dels Ports, que ben separada pel riu Montlleó del conjunt orogràfic del Penyagolosa, res pot envejar a aquesta mítica zona de l'excursionisme. Paisatge de moles i altiplans amb barrancs frondosos al nord del terme, i boscos i grans elevacions al sud. Aquesta dualitat la trobarem a pocs llocs en tant poc espai.\nA la cota més baixa de la ruta,\nens sorprèn la frondositat del barranc del molí Pitarch\nLa ruta que hui farem, ens endinsarà en aquest món de moles i altiplans, i descobrirem que cada detall té el seu encant.\nPEIRÓ SANT ISIDRE-BARRANC D'ASNAR-BARRANC MOLÍ DE PITARCH-LA MOLA\nDeixarem el cotxe a la vora de la carretera i del peiró de Sant Isidre. Caminant entre parets, farem cap al mas de Torre Barreda, on creuarem el barranc d'Asnar amb els seus boscos de roures i carrasques, per tal d'arribar al mateix mas d'Asnar. Allí mateix, no ens podrem perdre el roure que emergeix de la mateixa roca, desafiant les pròpies lleis de la natura.\nSaludarem amigablement als masovers del mas d'Asnar si s'escau, i seguirem ruta per a deixar-nos meravellar de nou amb un roure de dimensions corprenedores a la vora del mas de l'Escolano.\nContinuarem el camí per arribar al punt més baix del nostre viatge, on podem aprofitar per fer un mos pel frondós barranc del Molí Pitarch i carregar energies abans de començar l'ascens.\nUna vegada salvat el primer escaló de la Mola, deixat enrere el mas del Peregrí, comencem una de les ascensions més impressionants, tot passant per la font de Torre Barreda on ja, les seues vistes, ens deixen bocabadats. Què direm del que ens trobarem al cap damunt de la Mola?\nles vistes des de la font de Torre Barreda ja avisen...\nDirem poc, la crestejarem i gaudirem en silenci d'un espectacle únic a més de 1.200 metres d'altitud, inimaginable quan començàvem la ruta i la Mola se'ns presentava tosca i eixuta.\ni des del cim de la Mola, ens acomiadem de vosaltres\nSalut... i país!\nFRAGMENT DEL MAPA "Vilafranca" a la llum a l'agost 2013\nPublicado por el Tossal Cartografies en 1:32 No hay comentarios:\nEl Barranc del Cint i el Preventori\nHi ha moltes maneres d'apropar-se, des d'Alcoi a la immediata Mariola: però pot ser la via més natural i lluïdora és la que ens permet la visible obertura del Barranc del Cint. Un camí espectacular pel qual podem endinsar-se ràpidament i còmodament en la serralada. Aquest camí ha representat tradicionalment la via més idònia per accedir al cor de la Mariola des de la foia Alcoiana.\nCamí d'entrada al Barranc del Cint\nVoltor sobrevolant la Mariola\nPer a l'excursionista, el Barranc del Cint representa un dels passeigs més interessants per la Serra de Mariola, tant per la bellesa com per la varietat de paisatges que la caracteritzen. Ací al Barranc trobem impressionants cingleres i un sender esguitat de fonts que ens alegraran la caminada.\nBARRANC DEL CINT - LES PEDRERES BLANQUES - EL PREVENTORI\nAnem a recórrer el Barranc del Cint seguint una ruta circular que ens durà fins les Pedreres Blanques. En aquest indret trobarem les instal·lacions del Projecte Canyet, l'objectiu del qual és la reintroducció del voltor comú a les comarques de l'Alcoià i el Comtat. El final del recorregut discorre pel Preventori, un paratge d'esbarjo molt freqüentat pels alcoians.\nFRAGMENT DE MAPA "Serra de Mariola"\nPublicado por el Tossal Cartografies en 10:04 No hay comentarios:\nEtiquetas: Alcoi, Barranc del Cint, el Preventori, Projecte Canyet, Serra de Mariola\nLa Serreta i l'Ull del Moro\nA l'est del nucli urbà d'Alcoi, i formant part del cinturó muntanyenc que delimita la seua foia, es troba la Serreta o Alt dels Dubots, una serralada de 1.050 m. d'altitud al cim del qual entren en contacte els termes de Cocentaina, Alcoi i Penàguila.\nMagnífica panoràmica des del cim cap a ponent\nVistes des del cim cap a llevant\nAl capdamunt de la muntanya es situa el jaciment ibèric de la Serreta ocupant una extensa superfície de 300 m. de longitud per uns 90 d'ample. El poblat fou habitat entre els segles III a.C. i I a.C.\nFONT DE LA SALUT - CIM DE LA SERRETA - ULL DEL MORO - FONT DE LA SALUT\nL'excursió que proposem ens portarà dalt de la Serreta, es tracta d'un itinerari circular d'uns 6 km. de longitud. El punt de partida es troba molt a prop de la Font de la Salut, en un camí asfaltat al qual s'accedeix des de la carretera CV-788.\nFRAGMENT DE MAPA "Font Roja-Carrasqueta"en procés d'edició\nPublicado por el Tossal Cartografies en 5:28 No hay comentarios:\nEtiquetas: Alcoi, jaciment ibèric de la Serreta, la Serreta, Ull del Moro\nLocalització de les rutes\nMostra Covergència de Meridians en un mapa més gran\nEl temps al País Valencià\nEl Tiempo. Consulte la predicción de la AEMET para Alcoi\nEl Tiempo. Consulte la predicción de la AEMET para Castelló de la Plana


Finalitza l'adequació de l'antic magatzem i del peristil de la Casa dels Mosaics de la ciutat romana d'Empúries - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nFinalitza l'adequació de l'antic magatzem...\nFinalitza l'adequació de l'antic magatzem i del peristil de la Casa dels Mosaics de la ciutat romana d'Empúries\nEl projecte forma part de ‘Patrimoni en Acció’, el programa del Departament de Cultura i l’Obra Social “la Caixa” per al foment de l’ús i el coneixement del patrimoni cultural català, i ha comptat amb una inversió de 629.036 €\nAmb aquesta actuació es recupera per a la visita un important element d’època romana que millora el coneixement que té el visitant sobre les domus romanes i permetrà obrir a la visita pública un espai només comparable als que es troben a jaciments com Pompeia o Herculà\nAquesta setmana han finalitzat les obres d’adequació del criptopòrtic de la Casa dels Mosaics d’Empúries (antic magatzem de la domus romana), una actuació clau que contribueix a crear una nova imatge de la ciutat romana doncs recupera un element imprescindible per entendre el funcionament de la vida quotidiana dels romans.\nEl projecte d’adequació s’ha dut a terme gràcies a l’acord de col·laboració entre l’Agència Catalana del Patrimoni Cultural del Departament de Cultura i l’Obra Social “la Caixa”, en el marc del programa ‘Patrimoni en Acció’, i ha comptat amb una inversió de 629.036 €. El projecte ha anat a càrrec del despatx d’arquitectura dirigit per Irene Sancho Janoher.\nLa Casa dels Mosaics de la ciutat romana d’Empúries és una de les millors conservades del conjunt arqueològic i constitueix un dels elements icònics del jaciment per les seves grans dimensions i pel fet de conservar, in situ, un magnífic conjunt de mosaics originals romans. Va ser restaurada a mitjans del segle XX i tenia moltes patologies (formigons malalts) i adequacions interpretatives inapropiades, que feien que el criptopòrtic (galeria subterrània de la casa romana on s’emmagatzemaven àmfores i productes alimentaris com l’oli i el vi) estigués tancat al públic, sobretot per problemes de seguretat.\nL’adequació que s’ha dut a terme respon tant a necessitats estructurals i de conservació com a necessitat d’interpretació i posada en valor de l’espai romà doncs es recupera per a la visita un important element d’època romana, que millorarà el coneixement que té el visitant sobre les domus i permetrà obrir a la visita pública un espai només comparable als que es troben a altres referents mundials com són els jaciments italians de Pompeia i Herculà.\nLes obres d’adequació del criptopòrtic, al pis inferior de la casa romana, han contemplat la substitució de l’embigat, la restauració de tots els elements originals conservats d’època romana i la dotació dels serveis necessaris d’il·luminació i seguretat de l’espai per a la seva inclusió dins el recorregut actual del jaciment. Han estat especialment remarcables els treballs de consolidació i restauració de tots els revestiments dels murs del criptopòrtic així com també dels murs i elements corresponents al peristil o ambulacre porticat i de les estructures del viridarium o jardí central.\nEl projecte de reforma ha actuat també en el peristil del pis superior (triclinium i àmbits adjacents) així com a l’àrea central, antigament ocupada pel jardí o hortus d’aquesta domus romana. L’enjardinament d’’aquesta àrea s’ha fet seguint els coneixements arqueològics que es tenen d’aquests espais, tot defugint de la idea del jardí actual i permetent, alhora, recuperar la visualització d’estructures d’època romana. Ara, l’àrea del jardí diferencia de forma clara els espais de circulació, delimitats clarament en època antiga pels murets que els separaven.\nLa segona fase d’adequació del criptopòrtic que permetrà l’obertura de l’espai a la visita, s’iniciarà a començaments del 2016. Aquesta preveu la incorporació de recursos audiovisuals que projectaran imatges relacionades amb l’ús del criptopòrtic a les cases d’època romana i acompanyaran el visitant per ajudar-lo a entendre i contextualitzar tot allò que va trobant durant el recorregut de la visita. Per tal d’ambientar l’espai i evocar l’aspecte de magatzem del criptopòrtic al visitant, es preveu la col·locació de diversos objectes relacionats amb els usos de l’espai del criptopòrtic al llarg del recorregut d’acord amb el contingut de les projeccions.\nA Empúries, els projectes impulsats en el marc del programa ‘Patrimoni en Acció’ han estat: l’adequació de la sala d’exposicions temporals, la restauració dels mosaics grecs de la zona dels tempres de la ciutat grega d’Empòrion, la redacció del projecte de renovació del museu i del nou audiovisual del Centre de Recepció de Visitants, la museïtzació de l’estoa de la ciutat grega i la recuperació de l’àgora grega.\nImatge del peristil\nAspecte de l'interior del criptopòrtic


El Palau Ducal ha acollit la Festa de la Policia Local de Gandia, un acte on es va premiar i reconéixer diferents efectius del cos policial per la seua tasca, i que va estar presidit per l’alcalde de Gandia, José Manuel Prieto.\nAlhora, s’ha agraït l’esforç de les treballadores de FCC, que van vetlar per la salut i la higiene en la neteja de les instal·lacions policials.\nFinalment, també es va reivindicar la dedicació dels membres de la Policia Local de Gandia que fa més de vint anys integrats en diferents cossos de policia local de la Comunitat Valenciana i es va reconéixer aquells membres que han passat a la situació de jubilació.\nEl cap de la Policia Local de Gandia, Salvador Morant, va tindre unes paraules davant de tots els assistents amb les quals va agrair el treball de totes les unitats que conformen la Policia Local així com a la unitat administrativa. Morant va recordar que la pandèmia va suposar un canvi de prioritats, però que ara la ciutat recupera la seua activitat i per lo tant, la presència de la Policia Local. Quant als reptes de futur, el cap de la Policia Local, ha parlat de l’augment d’espais disponibles per a la ciutadania i les noves formes de mobilitat.\nPer la seua banda, Nacho Arnau ha recordat que des del moment en què es va decretar l’estat d’alarma, la Policia Local va començar a fer front, amb èxit, a un dels reptes més importants que ha afrontat al llarg de la seua història, demostrant una gran empatia i solidaritat amb la ciutadania“.\nEl regidor ha felicitat els membres de la Policia Local “per la gran tasca que heu realitzat durant la crisi de la Covid-19, on heu vetlat per la nostra seguretat posant en risc, en alguns casos, la vostra seguretat i la de les vostres famílies”.\n“En aquests dos anys i mig que porte de regidor he pogut conéixer en profunditat la Policia Local de Gandia. He pogut veure en primera persona la feina diària dels seus agents. Em sent molt orgullós de la Policia Local i molt agraït per tota la feina feta”.\nFinalment, José Manuel Prieto es va dirigir als agents afirmant “Entre tots vosaltres, i les forces de seguretat que representeu, heu aconseguit situar Gandia com una de les ciutats més segures d’Espanya. El vostre treball incansable, precís i eficaç ha permés que Gandia compte actualment amb la taxa de criminalitat més baixa de l’última dècada, una fita que us anime a continuar mantenint”.\nTambé ha animat els membres de la Policia Local a continuar cooperant de forma conjunta amb la resta de cossos policials. “L’estreta coordinació que es demostra cada dia entre totes aquestes forces és fonamental per garantir la pau i la convivència a Gandia, per això hui també és moment d’agrair la col·laboració d’altres cossos de seguretat i d’emergències amb la nostra Policia Local com el Cos Nacional de Policia, la Guàrdia Civil, Protecció, Civil o el parc de bombers. Una cooperació estratègica i necessària que també ha estat traduïda amb operatius conjunts durant la crisi de la Covid-19″.\n“Els moments complicats sempre afecten més les persones vulnerables. I, per això, les administracions tenim l’obligació i el deure de posar en funcionament mecanismes per protegir-les. I això ho ha fet la Policia Local de Gandia durant la pandèmia”.\nFinalment, la màxima autoritat municipal ha declarat que “Nosaltres també contribuirem, com hem anat fent aquests anys, a dotar de més mitjans i recursos el nostre cos de la Policia Local” i ha recordat que ha estat l’actual executiu el què ha dut a terme l’oferta d’ocupació pública més gran d’agents de Policia Local que s’haja fet des de la Transició, que incorporarà més de 40 nous agents alhora que s’han ampliat les places de comandaments.\n“Ens preparem per a ampliar, encara més, la formació per continuar amb l’excel·lència en l’atenció als nostres ciutadans i la prestació dels nostres serveis públics”, va declarar José Manuel Prieto.\nArticle anteriorComença la XI edició del Comunica2 al Campus de Gandia\nArticle següent“Com buscar treball en la Xarxa” taller al Col·legi M.A.S. de Calderón


El Vila-real cau amb honor contra el Liverpool, un colós\nChampions. El conjunt groguet protagonitza una primera part espectacular, es posa 2-0 i envia l’eliminatòria al descans igualada, però acaba sucumbint a mans d’un equipàs ‘red’ que es refà i remunta\nGuardiola: “No puc agafar res del 0-4 del Barça”\nEl Madrid i el Manchester City es veuran les cares demà al Santiago Bernabéu, amb l’accés a la final de la Champions en joc, amb avantatge mínim per als anglesos després del 4-3 de l’anada. N’ha...\nNingú renuncia al miracle\nChampions League. El Vila-real rep el Liverpool somiant en la possibilitat de capgirar el 2-0 de l’anada i fer història classificant-se per a la final\nSense premi pel Vila-real; el Liverpool, a la final (2-3)\nEl Liverpool és el primer finalista de la Champions League. El conjunt red, que tenia l’avantatge de l’anada (2-0), s’ha imposat (2-3) al feu del Vila-real i espera ara rival entre el Real Madrid...\nEl Barça pateix a Wolfsburg però jugarà la final (2-0)\nEl Barça jugarà el 21 de maig a Torí la seva tercera final de la Champions en quatre anys després de resistir l’escomesa del Wolfsburg en una segona part en què les alemanyes han fet els dos gols...


NO NOMÉS MAPPING.- Vídeo Mapping a la façana de l'Ajuntament les Corts, Barcelona 7 octubre 2012 - disco-moda.com\nEl més bonic de realitzar projectes d'aquest tipus comença quan, al final de la projecció a la façana, veus que tots es giren, miren cap al control i .... aplaudeixen ¡¡¡\nAixò recompensa tot l'esforç i les hores dedicades.\nEl projecte va sorgir a principis d'any, a partir d'una reunió amb els responsables de la Comissió de Festas de la Seu de Les Corts. Buscaven donar-li un toc modern i contemporani a la "Festa Major". No només un mapping convencional, sinó una visió sobre la façana en què reflectíssim que el "barri" té un gran cor que batega amb força, en què es veiés que les Corts s'ha convertit en el nou centre estratègic i comercial de la ciutat, però conservant l'esperit de fa anys: un poble annex a la gran ciutat, ple de camps, vinyes i Masies. Actualment en el seu interior, ple d'espais verds, places, parcs, seus culturals i d'oci. Una illa de pau on es pot gaudir pels seus carrers de peatonals, suar corrent per la Diagonal o els jardins de la Maternitat i molts altres espais, centres esportius i de salut. Envoltat d'un eix comercial, econòmic i d'oci de primer ordre a nivell internacional, que a la vegada conserva aquest esperit de barri.*\n*(Es nota que sóc de les Corts?Doncs si, estic al barri des dels onze anys i no ho deixaria per res del món.¡¡¡)\nPer això ens van demanar que no només féssim un Mapping tradicional, on es construeix, s'acoloreix i s'utilitza les tècniques 3d, etc. També volien que comptéssim la recent història de la ciutat. Al cap ia la fi les Corts és un barri de Barcelona on la gent que viu dóna una nota molt alta a la convivència, ple de persones joves i emprenedores.\nEl fil conductor de la història és un ésser entranyable, present en la seva estàtua de la plaça Comas des de sempre: Pau farinetas, un Sr de principis del segle XX, molt vinculat a les Corts.\nPer veure el vídeo: http://www.youtube.com/watch?v=gFMUfq8DFI8\nEll ens narra des de l'interior de l'Ajuntament la seva visió particular de la història a través d'una "veu en off" realitzada per un altre entranyable personatge, amable, gran conversador, a qui sempre trobem passejant per la rodalia de la Plaça Comas, una gran persona que segur té moltes coses en comú amb Pau Farinetas: el Sr Josep-Oriol Sánchez-Crespo Forteza Rei. No és un professional de la locució i per això li estem molt agraïts per la seva total predisposició, entusiasme i temps emprat en aquest projecte.\nTambé agrair el seu suport a la Comissio de Festas de la Seu de Districte de Les Corts, i als patrocinadors: RACC I CENTRE ESPORTIU EUROPOLIS. I sobretot a les persones que han dedicat tot el seu temps i energia des del començament d'aquest projecte:\nLa direcció tècnica ha anat a càrrec de Arboix Gutierrez. Assimilant i ordenant tota la informació que li donàvem, flanquejat per Pablo N. Garcia i Víctor Martínez, entre ells tres han anat fent aquest "NO NOMÉS MAPPING". Simplement esperem que us hagi agradat aquest regal que hem fet amb tot el nostre afecte al "Barri de les Corts.\nEsperem donar-li continuïtat en properes ocasions. Ara ja estem amb nous projectes que esperem vegin la llum dins de no gaire temps\nQuino Garcia Curado.


A tot vent - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nA tot vent és una col·lecció de llibres d'Edicions Proa creada el 1928. S'hi han publicat mig miler de llibre el que en fa una autèntica «antologia de la novel·la catalana i universal, clàssica i moderna».\nLa col·lecció A tot vent va ser creada el 1928 (l'any de naixement d'Edicions Proa) i dirigida per Joan Puig i Ferreter durant la primera època. Fins a l'any 1938 la seu de la col·lecció va ser Badalona, fins que a l'acabament de la Guerra Civil es traslladà a Perpinyà. Puig i Ferrater s'ocupà de la direcció literària fins a la seva mort el 1956. Al seu logotip es troba el vaixell Maria Assumpta, del qual la divisa era Navego a tot vent.\nEl 1964 Joan B. Cendrós en possibilità el retorn a Catalunya. L'editorial encarregada d'aquest període fou Aymà de Barcelona, amb la direcció literària de Joan Oliver. Durant aquesta segona època s'arribà al número dos-cents, i s'aconseguí la revitalització de la col·lecció amb les populars cobertes de color carbassa. La col·lecció continuà centrada en la traducció, però també publicà narrativa catalana contemporània: Pedrolo, Porcel o Tísner.\nEl 1982 Proa s'integrà al grup Enciclopèdia Catalana SA i la col·lecció inicià una nova etapa amb un canvi de format (tapa dura, una mida més gran i targetes d'informació sobre l'autor; però mantenint el color carbassa característic), un major ritme de publicació, i un consell literari format per Joan Oliver, Joan Triadú, Josep M. Espinàs, Joan Carreras i Xavier Bru de Sala. També canvià el nom, i passà a dir-se «A tot vent» a seques. Al cap de pocs anys el format de la col·lecció canvià novament i ara mateix està plenament integrat en les altres col·leccions de Proa. El 2008 va celebrar els seus 80 anys amb una reedició de vuitanta obres clàssiques.\n↑ «Biblioteca A tot vent». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «A tot vent», Traces: base de dades de llengua i literatura catalanes, 2008\n↑ Rosa Mora, «Proa celebra 75 años con la edición de un libro sobre la historia de la editorial», El País, 27 de novembre de 2003 (en català: Proa celebra els 75 anys amb l’edició d’un llibre sobre la història de l’editorial)\n↑ S.., «El vaixell de la col·lecció “A Tot Vent”», s.d.\n↑ Joan Sol, «El "Maria Assumpta" navega "A tot vent"», 9 de març de 2008\n↑ «Societat Anònima Editora Aymà». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «El segell editorial ´A tot vent´ celebra el 80 aniversari amb la reedició de 80 títols», Diari de Girona, 7 de març de 2008\n↑ «Els vuitanta anys de 'A tot vent' se celebren amb vuitanta títols de la col·lecció», Vilaweb, 8 de març de 2008,\nLa propera festa del llibre serà de color taronja!. Proa, 2015. ISBN 978-84-7588-562-9 [Consulta: 16 abril 2015].\nEls 80 anys d'"A TOT VENT" al web de Proa\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=A_tot_vent&oldid=20672549»\nDarrera modificació: 9 gen 2019 a les 13:17


El Cadí es deixa remuntar (55-48) - Diari de Santa Coloma\nEl Cadí es deixa remuntar (55-48)\n02/11/2015 – L’equip de la colomenca Tania Pérez cau a Saragossa desaprofitant un avantatge favorable de 16 punts durant el primer temps (10-26).\nEl Cadí La Seu construiria tots els fonaments necessaris per guanyar el seu quart partit de la temporada a la pista del Mann-Filter Stadium Casablanca, però aquests no aguantarien la reacció verda, després de diversos minuts de clar domini català.\nEl duel entre el Mann-Filter i el Cadí no destacaria per la seva vistositat. La manca d’encert i les errades serien una constant durant la jornada basquetbolística presenciada al Pavelló Eduardo Lastrada.\nSortint a pista amb una actitud totalment apàtica i sense energia per competir, el bloc dirigit per Víctor Laspeña veuria com les catalanes podrien imposar el seu joc durant els compassos inicials de l’encontre.\nLes imprecisions de Ferrari i Ocete i les errades en el tir de Zlatanova causarien moltes dificultats al Mann-Filter. A més, el Cadí La Seu es veuria beneficiat per la seva superioritat física a la pintura, sent capaç de completar un quart inicial positiu (9-19).\nDurant el segon acte, la diferència en el marcador es veuria ampliada fins al 10 a 26 (10-26), tot i que al descans el marge només seria de 13 punts (20-33). Per sorpresa general, després del pas pels vestidors l’atac català patiria un curtcircuit monumental.\nL’equip de Joan Carles Pié perdria totalment el rumb, encaixant un parcial de 20 a 4 que capgiraria la dinàmica del partit (40-37). Liderades per Ferrari, les jugadores del Mann-Filter treballarien en bloc per consolidar la remuntada i, finalment, podrien lligar el triomf gràcies a l’encert final de Liepkalne (55-48). Ni Laura Gil ni Tamara Abalde, les dues grans referents del Cadí, podrien estar fines durant els minuts decisius del xoc.\nGaudint de molt protagonisme a pista (35 minuts), Tania Pérez tancaria el duel sent la segona màxima anotadora del conjunt visitant i la segona jugadora amb més valoració. L’exterior de Santa Coloma aconseguiria anotar 10 punts i agafaria 1 rebot (10 de valoració).\nEl mal resultat sumat a terres aragoneses provoca que el bloc de La Seu d’Urgell ocupi ara la setena plaça de la classificació després de les set primeres jornades de lliga (3/4). El pròxim dissabte, les blanc-i-blaves rebran el líder de la categoria, el Perfumerias Avenida (19:45h).\nMann-Filter (55): Mosch (10), Lo Sylla (-), Ocete (2), Ferrari (18), Zlatanova (10), Esparcia (4), Liepkalne (9) i Villegas (2).\nCadí La Seu (48): Stanacev (5), Arrojo (8), Abalde (12), Gil (6), Vila (-), Montoliu (-), Pérez (10), Bahí (4) i Okockyte (3).\nIncidències: partit corresponent a la setena jornada de la Lliga Femenina, disputat al Pavelló Eduardo Lastrada davant uns 150 espectadors.\nArticle anteriorHi haurà canvis (0-6)\nArticle següentProva superada


[#LaCrònica] “Hem d’actuar amb amor o ho pagarem amb dolor” – ÀGORA\nPublicat perCarles Corbalán 16 de Març de 2020 23 de Març de 2020 Publicat enGeneral\nConferència “La dignitat humana com a foment d’una nova societat” per Joan Antoni Melé. 10 de març de 2020\nA la sala del Casal, el dia 10 de març el públic era menys nombrós que en les conferències anteriors d’Àgora, -potser la por al coronavirus va retraure una part dels assistents habituals-. Entorn d’una setantena de persones van seguir atentament l’hora llarga d’un parlament ple d’entusiasme i passió.\nPrecisament el de la por va ser el tema protagonista de l’inici de la conferència. Un “sentiment perillós i poderós que pot arribar a convertir-nos en titelles”. I és que, segons Melé, “tenim tanta por que ens hem oblidat de viure humanament” i aquesta por la transmetem als nostres joves a través de l’educació. La crítica del model educatiu es convertí aviat en el centre de la conferència, perquè, d’acord, hi ha corrupció i emergència climàtica però cal que ens preguntem “com vam educar els nens que més tard es van convertir en corruptes?”. O també, “com vam educar els nens que després destruirien el planeta?”.\nHi havia en les paraules de Melé una enyorança de l’educació que ell havia rebut dels seus pares i que contrastava amb l’educació que reben els joves d’avui, en què “s’ha inoculat la teoria de l’evolució” segons la qual la vida és tan sols una lluita per la supervivència. Així, la competència i el “poder guanyar-se la vida” es transformen en els objectius de l’educació. Però els humans no som com els animals, insistí Melé. Ens en distingeixen tres grans capacitats: la llibertat, l’amor i la creativitat, que ens fan humans i permeten explicar per què fem poesia, art, filosofia o ciència.\nI cal que ens fem preguntes fonamentals, com ara “Què hi hem vingut a fer aquí?”, o “Hi havia alguna cosa de mi abans que jo nasqués?”, “quedarà alguna cosa de mi després que el meu cos mori?”. Així, la dimensió espiritual de l’ésser humà centrà l’interès de Melé, que insistí en què era aquesta dimensió el que havia quedat oblidat en l’educació dels joves. Una dimensió que calia recuperar.\nA partir d’aquesta base, el conferenciant proposà la necessitat de “fundar un nou art”: el d’aprendre a relacionar-nos entre nosaltres i amb la natura d’una altra manera, basada en la idea que “hem d’actuar amb amor o ho pagarem amb dolor”. Perquè hem creat una economia destructiva en què el creixement és un valor, però no podem créixer més. Cal crear una nova economia: una economia conscient al servei de la humanitat.\nDesprés d’una hora llarga que es va fer curta, s’obrí un interessant torn de preguntes que permeté Melé explicar alguna de les idees exposades i desenvolupar un tema amb prou feines present en la seva conferència: el de la banca ètica.