- Surt L'Égalité: El 19 de desembre de 1868 –encara que a la capçalera posi el 16 de desembre– surt a Ginebra (Ginebra, Suïssa) el primer número (espècimen) de L'Égalité. Journal de l'Association Internationale des Travailleurs de la Suisse romande. Portava l'epígraf «No hi ha drets sense deures, ni deures sense drets». Era successor de La Voix de l'Avenir. Aquesta publicació va ser creada per Charles Perron i redactada per Mikhail Bakunin i altres membres de la bakuninista Aliança Internacional de la Democràcia Socialista en el si de l'Associació Internacional dels Treballadors (AIT). Hi van col·laborar Jean-Philippe Becker, Amédée-Benjamin Combault, César De Paepe, Johann George Eccarius, Carlo Gambuzzi, James Guillaume, Hermann Jung, Benoît Malon, Nicolas Outine, Albert Richard, Paul Robin, Adhémar Schwitzguebel, Eugène Varlin i Pierre Waehry, entre d'altres. Arran del II Congrés Anual de la Federació Suïssa de Parla Francesa de l'AIT, celebrat el 4 d'abril de 1870 a Chaux-de-Fonds, es produí l'excisió d'aquesta federació i L'Égalité esdevingué l'òrgan d'expressió del grup aliancista. Després d'una interrupció entre el 4 d'octubre de 1870 i el 14 de gener de 1871 aquesta publicació reaparegué entre gener de 1871 i 18 de desembre de 1872, però la redacció aleshores esdevingué antibakuninista. En 1972 l'editorial Feltrinelli n'edità una edició facsímil.\n- Nicolas Stoïnov: El 19 de desembre de 1862 neix a Choumen (Choumen, Bulgària) l'escriptor, periodista, ensenyant, anarcosindicalista, antimilitarista, Nicolas Stoïnov (o Stoïnoff), un dels fundadors de l'anarquisme búlgar. Durant la seva dilatada existència –va morir amb 101 anys– no va cessar de denunciar els crims de l'ocupació soviètica i tindrà una gran influència sobre els pagesos i els docents. En 1896 amb Varban Kilifarski i Spiro Goulaptchev van crear la secció búlgara de l'Associació Internacional dels Treballadors (AIT) antiautoritària. Amb Kilifarski i alguns altres, van ajudar Goulaptchev a crear, a Ruse, «Acràcia», la primera editorial llibertària búlgara; amb impremta pròpia i en règim cooperativista, on es van imprimir força llibres i fullets traduïts del francès i del rus, dues llengües que Stoïnov ensenyava. Acabarà exiliat a París, on serà conegut per L'Avi. Nicolas Stoïnov va morir el 4 de febrer de 1963 a París (França). Entre les seves obres podem destacar, en búlgar La situació de la pagesia i les seves necessitats d'instrucció, La degeneració del socialisme, de la socialdemocràcia, Les vanes promeses a l'alça i la realitat a la baixa (1895), La situació miserable dels pagesos (1911); i en francès Lutte pour le droit ou Résolution de Divdiadovo, Nos tâches (1896), Christo Botev, précurseur de l'anarchisme en Bulgarie (1909), Varban Kilifarski (1879-1923) (1923). Menció a part és la seva autobiografia, publicada a París en búlgar i en francès, Un centenaire bulgare parle (1963).\n- Josep Comas Solà: El 19 de desembre de 1868 neix a Barcelona (Catalunya) l'astrònom, divulgador científic i simpatitzant llibertari Josep Comas Solà. Fill d'un comerciant progressista, de jove s'apassionà per l'astronomia i quan només tenia 15 anys publicà un assaig en la revista francesa L'Astronomie sobre un meteorit que havia caigut a Tarragona. En 1889 es llicencià en Física i Matemàtiques a la Universitat de Barcelona. A partir de 1896, i fins a 1900, treballà a l'Observatori Català de Sant Feliu de Guíxols, estació astronòmica privada acabada de fundar l'industrial del suro Rafael Patxot Jubert, on descobrí aspectes importants del planeta Mart. Després realitzà un viatge d'estudis a Itàlia i a Sicília, visitant els principals observatoris i els volcans Vesuvi i Etna En 1901 ingressà en la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona, on impulsà la fotografia i el cinema aplicats a l'astronomia, i durant els anys següents es lliurà a aconseguir la creació d'un observatori al Tibidabo. Un cop creat aquest en 1904, dirigí l'Observatori Fabra a la muntanya barcelonina, ajudat un temps per Albert Carsí, fins a la seva mort. En aquest observatori realitzà nombrosos descobriments (dos cometes, dues estrelles variables, 11 asteroides, etc.) i estudià sistemàticament planetes, satèl·lits, asteroides i altres astres (Júpiter, Saturn, Mercuri, Tità, etc.). En 1910 col·laborà en els primers vols d'avió a tot l'Estat espanyol. En 1911 fundà i presidí, també fins a la seva mort, la Societat Astronòmica d'Espanya –posteriorment s'afegí Amèrica. A més, va ser membre de diverses societats astronòmiques europees i de l'organització internacional Acadèmica de les Nacions. En 1917 participà en el Congrés de Sevilla de l'Associació Espanyola per al Progrés de les Ciències. En 1920 participà en la fundació de la primera emissora de ràdio de l'Estat espanyol (EAJ-1), on portà un programa de divulgació científica. Cofundador del Reial Automòbil Club de Catalunya (RACC), disposà d'un dels primers cotxes a motor d'explosió que van circular per Barcelona. En 1923, amb la visita d'Albert Einstein a Barcelona i el debat suscitat, es mostrà partidari de la teoria de la relativitat, però amb el temps canvià de bàndol. En 1930 fou membre del Comitè Executiu de la Difusió Luminotècnica de Barcelona i de la seva «Exposició de Llum». Durant els anys bèl·lics, dirigí el Servei d'Astronomia de la Generalitat de Catalunya al socialitzat Observatori Fabra. Afiliat al Sindicat de Professions Liberals de la Confederació Nacional del Treball (CNT), destacà com a divulgador científic a ateneus llibertaris, escoles racionalistes, sindicats i centres populars i en publicacions llibertàries (Tiempos Nuevos, etc.) i de tota casta (La Vanguardia, Última Hora, La Actualidad, Revista de la Sociedad Astronómica de España y América, Urania, Boletín del Observatorio Fabra. Sección Astronómica, etc.). Amb Albert Carsí Lacasa, col·laborà amb l'anarquista Escola Natura, popularment anomenada «La Farigola». En 1936 dirigí la instal·lació climatològica i meteorològica del Laboratori Confederal d'Experimentacions ubicat a Masnou. Va ser autor de nombrosos llibres i publicacions científiques, especialment sobre astronomia i sismologia, entre les quals podem citar Determinaciones del diámetro de Venus (1902), Distribución de los astros en el espacio (1902), El eclipse de sol de treinta de agosto de 1905) (1905), Astronomía y ciencia general (1907), El espiritismo ante la ciencia. Estudio crítico sobre la mediumnidad (1907 i 1986), El cometa Halley (1910), Album fotográfico de la zona eclíptica (1915), Abstracción y realidad (1925), Astronomía (1925), El Cielo (1927), Estereocopia astronómica (1929), etc. Josep Comas Solà va morir el 2 de desembre de 1937 a Barcelona (Catalunya) a causa d'una broncopneumònia i el seu funeral constituí una gran manifestació de dol on intervingueren, a més de entitats populars i representacions governamentals, una delegació confederal i nombrosos militants –el seu enterrament va ser presidit per Lluís Companys i Frederica Montseny. Llegà la seva casa-observatori (Villa Urania), terrenys i els seus valuosos aparells astronòmics a la ciutat de Barcelona. El mateix 1937 l'Oficina de Propaganda de la CNT, de la Federació Anarquista Ibèrica (FAI) i de de la Federació Ibèrica de Joventuts Llibertàries (FIJL) editaren el llibre José Comas Solà. El hombre por Alberto Carsí. El científico por Joaquín Febrer, amb un pòrtic del mallorquí Bernat Pou. En 2004 l'Ajuntament de Barcelona publicà la biografia Josep Comas i Solà, astrònom i divulgador, coordinat per Antoni Roca Rosell.\n- Luis Lizán Pérez: El 19 de desembre de 1915 neix a Zuera (Saragossa, Aragó, Espanya) l'anarcosindicalista i resistent antifeixista Luis Lizán Pérez, conegut com Perenas. De família confederal, son pare Luis Lizán era membre de la Confederació Nacional del Treball (CNT) des de la seva fundació, amb son germà Braulio, milità de molt jove en el sindicat anarcosindicalista. Quan el cop militar feixista de juliol de 1936 aconseguí fugir del seu poble ocupat per les tropes franquistes i es pogué amagar a les muntanyes de Zuera fins el 6 d'agost quan pogué arribar a la zona republicana a Tardienta (Osca, Aragó, Espanya) formant part d'una expedició de cinc-cents evadits. Lluità tota la guerra en el Batalló «Paso a la Idea» de la 28 Divisió «Ascaso», formant part d'un dels seus grups de guerrillers-dinamiters que realitzaven incursions rere les línies franquistes per a portar a terme sabotatges, tasques d'informació i rescats de companys antifeixistes. En 1939, quan el triomf franquista era un fet, va ser capturat al port d'Alacant (Alacantí, País Valencià) i empresonat als camps de concentració d'Albatera i de Porta Coeli, on passà un any. Un cop lliure, retornà als seu poble natal i va ser destinat al Batalló de Treballadors Forçats d'Errenteria (Guipúscoa, País Basc), d'on desertà el 2 de març de 1942 juntament amb altres tres companys. Després de 17 dies de travessia, ajudats per pastors navarresos, passaren a Aragó, estant-se pel Vedado de Zuera, la Sierra de Guara i els Pirineus aragonesos, perseguits sempre per la Guàrdia Civil. Un cop desfet el grup, els dos llibertaris del grup, Juan Antonio Lacima i Luis Lizán, retornaren a les muntanyes de Zuera, on establiren una base guerrillera juntament amb Hilario Gracia Marín. Després de sis mesos de resistència, són tirotejats per la Guàrdia Civil i Hilario Gracia va ser ferit i Juan Antonio Lacima detingut i torturat. Clandestinament Luis Lizán i Hilario Gràcia van ser portats a Saragossa i el setembre de 1942 enviats per ferrocarril a Lleida (Segrià, Catalunya). Ajudats per dos companys de Zuera, Francisco Lacruz Guallar i Mariano Ardeo Pardo, també clandestins i amb identitats falses, s'instal·laren a Gimenells-Alpicat (Segrià, Catalunya). En 1944 donaren aixopluc a cinc militants confederals fugats de la presó d'Osca (Aragó, Espanya) que estaven condemnats a la pena de mort. Descoberts, van ser tirotejats i s'amagaren en un lloc segur i en contacte amb Luis Begué van ser introduïts a Barcelona amb el suport dels companys barbers de la plaça Catalunya. De tornada a Lleida Luis Lizán i sa companya Victoria Romé Nivela seguiren actuant en la resistència, mentre ell treballava en l'agricultura i en les mines de carbó. Mantingué contacte amb els resistents d'Osca Pascual Otín Samper, Máximo Fonseca i Pedro Navarro. En un intent de detenció va ser ferit a l'esquena, però aconseguí salvar-se i sanat per la xarxa clandestina confederal lleidatana. Després de cinc anys de resistència armada s'exilià a França juntament amb sa companya, entrant clandestinament el 27 d'octubre de 1947 al Principat d'Andorra. Amb la mort del dictador Francisco Franco retornà al seu poble i deixà escrits uns escrits autobiogràfics sota el títol Mi modesta experiencia en la resistencia al régimen dictatorial del general Franco. El seu testimoni va ser recollit en el llibre en dos volums Rueda, rueda, palomera. Recuperando la memòria històrica y oral de Zuera (2008), de Raúl Mateo Otal i Luis Antonio Palacio Pilacés. Luis Lizán Pérez va morir el 5 de maig de 2009 a Zuera (Saragossa, Aragó, Espanya).\n- Pepita Carpena: El 19 de desembre de 1919 neix –encara que oficialment consta com a nascuda el dia 28– al barri del Poble Sec de Barcelona (Catalunya) la militant anarcosindicalista i anarcofeminista Josefa Carpena Amat, més coneguda com Pepita Carpena. Era la primogènita d’una família obrera catòlica (el pare era paleta i la mare costurera) de sis infants, poc interessada en el moviment obrer. Als 12 anys comença a treballar com a modista en una fàbrica d’impermeables i dos anys més tard milita en el sindicat del Metall de la CNT i també en les Joventuts Llibertàries, llegint així com podia els grans clàssics (Balzac, Zola, Rousseau, Lorenzo, Bakunin...). Més tard militarà en el sindicat del vestir guiada per Pedro Ara. El juliol de 1936 pren part en la revolució i assisteix, el 20 de juliol, com a infermera a l’assalt de la caserna de les Drassanes barcelonines. El 17 de novembre s’uneix al seu company Pedro Pérez Mir, qui morirà al front. Va prendre part en els Fets de Maig de 1937 i participarà en la creació, a finals de 1937, del moviment anarcofeminista «Mujeres Libres», i treballarà en una fàbrica d’armament. Designada per «Mujeres Libres» com a delegada de propaganda del Comitè Regional de Catalunya, efectuarà gires propagandístiques per diverses poblacions i al front, acompanyant Emma Goldman en la seva visita. Malalta, deixa Barcelona el 25 de gener de 1939, un dia abans de l’entrada de les tropes franquistes a la ciutat, marxant a França, on serà internada prop d’un any al camp de Clarmont d'Erau, a costat de Montpeller. Es casarà en un matrimoni de circumstàncies amb un francès, amb qui tindrà dos infants, però el deixarà i marxarà a Marsella on trobarà nombrosos refugiats espanyols i farà amistat amb Volin. Va esdevenir companya de l’anarquista Juan Martínez Vita, Moreno, amb qui tindrà un infant, i continuarà amb la seva militància després de l’Alliberament. L’abril de 1945 va ser triada delegada a Tolosa de Llenguadoc per al Primer Congrés de la Federació Ibèrica de Joventuts Llibertàries (FIJL) en l’exili. Va prendre part en les activitats teatrals de la companyia Acratia i va militar en la CNT en l’exili. Des d’abril 1979, arran de l’exposició L'oeuvre culturelle des anarchistes espagnols en exil, va participar en les activitats del Centre Internacional de Recerques sobre l’Anarquisme (CIRA) de Marsella i en serà la coordinadora entre 1987 i 1999. Va intervenir en les Jornades culturals del VII Congrés Confederal de 1990 a Bilbao i l’agost del mateix any en la Trobada Internacional de «Mujeres Libres» de Bordeus. El 8 d’octubre de 1993 va fer una conferència en les Jornades Internacionals sobre l’Anarquisme a Barcelona i en maig de 1997 va participar en la celebració del 60 aniversari de «Mujeres Libres» a Madrid. En 1992 va redactar un breu text testimonial, Toda la vida: vivencias, que serà traduït al francès (Toute une vie: mémoires). També va col·laborar en diverses obres històriques sobre el moviment «Mujeres Libres» –com ara l’obra col·lectiva Mujeres Libres. Luchadoras Libertarias (Madrid, 1999)–, en dos Bulletin du CIRA (26-27 i 29-30), i en la premsa llibertària espanyola (CNT, Ideas-Orto, Solidaridad Obrera) i francesa (Cenit, Le Combat syndicaliste). Apareix en la pel·lícula de Richard Prost Un autre futur i en la de Lisa Berger i de Carol Mazer De toda la vida. Pepita Carpena va morir el 5 de juny 2005 a l’Hospital Nord de Marsella (Provença, Occitània), tres anys després que ho fes el seu company Moreno, i va ser incinerada a Ais de Provença el 8 de juny; davant un taüt cobert amb una bandera roja i negra, Richard Martin va recitar Les anarchistes, de Léo Ferré.\n- Domingo Corredor Valderrama: El 19 de desembre de 1919 neix a Morente (Bujalance, Còrdova, Andalusia, Espanya) l'anarcosindicalista Domingo Corredor Valderrama. Es guanyava la vida fent de pagès i des de l'adolescència milità en el Sindicat de Treballadors del Camp de Bujalance de la Confederació Nacional del Treball (CNT). Durant la guerra civil lluità com a voluntari en l'Exèrcit republicà. En 1939, amb el triomf franquista, va ser capturat a Alacant (Alacantí, País Valencià) i el 13 de setembre de 1939 internat a la Presó Provincial de Granada (Andalusia, Espanya). El 27 de març de 1941 va ser traslladat a Borriana (Plana Baixa, País Valencià) i el 13 de maig de 1942 a Castelló de la Plana (Plana Alta, País Valencià). El 23 de febrer de 1944 va ser jutjat en consell de guerra a Castelló de la Plana i condemnat a 30 anys de presó pel delicte d'«adhesió a la rebel·lió». La pena fou commutada per la de 20 anys i un dia. El 21 de gener de 1959 sortí en llibertat provisional i s'instal·là a Onda (Plana Baixa, País Valencià) amb Vicente Sol, amic que havia conegut a la presó i amb una cunyada del qual, Carmen, es casà i tingué tres infants. Milità en la clandestinitat confederal a Onda i l'estiu de 1959 creuà clandestinament els Pirineus i s'instal·là a Besiers. En 1968 va ser nomenat administrador del Comitè Comarcal Erau-Gard-Losera de la CNT en l'exili. Després de la mort del dictador Francisco Franco, retornà a Onda i participà activament en la reconstrucció del moviment llibertari. El gener de 1994 retornà a Besiers per patir una operació quirúrgica. Domingo Corredor Valderrama va morir el 19 d'abril de 1994 a Besiers (Llenguadoc, Occitània) a resultes de les complicacions sorgides arran d'aquesta intervenció.\nRubén Prieto en l'«Incontro Internazionale Anarchico» de Venècia de 1984\n- Rubén Prieto: El 19 de desembre de 1930 neix a Montevieo (Uruguai), en una família d'origen espanyol, el dissenyador, escriptor, traductor, editor, activista cultural i propagandista anarquista Rubén Gerardo Prieto. Estudià en la Facultat de Belles Arts i milità en el moviment estudiantil formant part entre 1950 i 1965 de la Federació d'Estudiants Universitaris de l'Uruguai (FEUU). En 1953 participà en la creació de l'Associació d'Estudiants de Belles Arts. Després va fer de professor de disseny a l'Escola de Belles Arts, de periodista i de llibreter bibliotecòleg, sempre participant com a activista en diversos moviments socials (universitari, ecologista, sindical, cooperativista, veïnal, etc.). El 20 d'agost de 1955 fou un dels fundadors de la «Comunidad del Sur» a la zona sud de Montevideo, comuna llibertària que destacarà per les seves tasques editorials gràcies a la impremta del col·lectiu, a més d'altres seccions (granja ecològica, fleca, fusteria, etc.). En 1956 fou un dels fundadors de la Federació Anarquista Uruguaiana (FAU). Durant la dictadura militar feixista la «Comunidad del Sur» serà durament reprimida i els seus companys hauran d'exiliar-se, primer al Perú i després a Estocolm com a refugiat polític. A la capital sueca, amb altres companys, recrearà la comuna i fundarà una nova editorial, Nordan Comunidad. Amb la caiguda de la dictadura, retornà a Montevideo on refundà la comunitat i reprengué la militància i l'activitat editorial, que el relacionà amb el moviment anarquista llatinoamericà (Santiago de Xile, São Paulo, Rio de Janeiro, Caracas, etc.) i europeu (Madrid, Barcelona, París, Estocolm, Milà, etc.). Entre el 24 i el 30 de setembre de 1984 prengué part en l'«Incontro Internazionale Anarchico» de Venècia. Entre les seves obres destaquen Por la tierra y por la libertad. Trabajadores rurales y proceso revolucionario: UTAA y el MNLT (1986) i Perfil ambiental del Uruguay (2000, amb altres). Rubén G. Prieto va morir d'un atac de cor el 16 de novembre de 2008 a l'Hotel Hilton –actual Alba Caracas– de Caracas (Veneçuela), quan representava la seva editorial en la Fira Internacional del Llibre d'aquesta ciutat, i el seu cos fou incinerat el 29 de novembre d'aquell any al Cementiri del Nord de Montevideo (Uruguai).\n- Cesare Ragni: El 19 de desembre de 1949 mor a Milà (Llombardia, Itàlia) l'anarquista, i comunista, Cesare Ragni. Havia nascut el 12 d'abril de 1891 a Brescia (Llombardia, Itàlia). Sos pares es deien Luig Ragni i Adalgisa Maloffi. Cambrer de professió, des de 1915 estava fitxat com a anarquista. Durant la Gran Guerra va lluitar en l'Artilleria de Campanya i va rebre la Creu de Guerra. En 1919 milità a Brescia en el Partit Socialista Italià (PSI) i en 1921 s'afilià al Partit Comunista d'Itàlia (PCI). De bell nou a Milà, s'acostà novament al moviment anarquista. En 1925, juntament amb Giovanni Cassinelli, Carlo Molaschi i Armando Tisi, formà part de la comissió organitzadora de la Unió Anarquista Italiana (UAI). El maig de 1927 la policia desmantellà a Brescia una xarxa comunista clandestina i va ser acusat de formar-ne part amb 20 militants més. Detingut, va ser tancat a la presó de Brescia i torturat durament per fer-lo confessar. Després de més d'un any de detenció, va ser jutjat per un Tribunal Especial i el 3 de juliol de 1928 absolt per manca de proves. Durant els anys posteriors figurà alternativament en els informes policíacs com a «anarquista» o com a «comunista». Continuà mantenint contactes secrets amb Pietro Costa i altres anarquistes implicats en el socors de les víctimes polítiques. El 22 de març de 1929 va ser detingut sota l'acusació de «propaganda subversiva» i el 5 d'octubre d'aquell any se li va assignar confinament per a cinc anys, que purgà a les illes de Gorgona i de Ponça. El 5 de novembre de 1932 va ser alliberat gràcies a una amnistia. En 1933 mantingué correspondència a Milà amb l'anarquista Emilio Strafelini, exiliat a França. Les investigacions portades a terme en 1934 amb l'ajuda d'un confident afirmaren que col·laborava amb l'anarquista Armando Papa i amb el soci en el comerç ambulant d'aquest Camillo Caloni en l'organització d'expatriacions clandestines. El 7 de juliol de 1934 va se novament enviat a confinament per un període de cinc anys, que finalment es reduïren a tres, per afavorir l'expatriació clandestina. Segons informacions d'agost d'aquell any desenvolupava activitats clandestines per a l'anarcosindicalista Unió Sindical Italiana (USI), juntament amb Giuseppe Carcano, Alfiero Guerri, Mario Tronconi i Michele Veglia. A Ponça continuà freqüentant la companyia dels confinats anarquistes, segons els informes policíacs. Posteriorment va ser traslladat a l'illa d'Ustica arran d'una protesta col·lectiva i després a les poblacions calabreses de Gerace i de Locri. El 12 de maig de 1937 retornà a Milà i el 28 d'octubre passà clandestinament a Suïssa juntament amb Giuseppe Jacopini, company conegut durant el confinament. El març de 1938 va ser expulsat de França i passà a Espanya. Després d'un breu curs d'instrucció a Almansa (Albacete, Castella, Espanya) entrà a formar part, gràcies a l'ajuda de Virgilio Triva, del IV Grup d'Artilleria Internacional i combaté enquadrat en la «Bateria Rosselli», però l'agost de 1938 va haver d'ingressar a l'hospital d'Albacete malalt de tuberculosi. El 6 de febrer de 1939 passà a França i va ser internat al camp de concentració d'Argelers, on s'integrà en el grup anarquista «Libertà o Morte» (Armando Bientinesi, Faustino Braga, Aldo Demi, Lorenzo Giusti, Gennaro Gramsci, Settimo Guerrieri, Leonida Mastrodicasa, Carlo Montresor, Guglielmo Nannucci, etc.). Posteriorment va ser reclòs als camps de concentració de Gurs i de Vernet. El març de 1940 va ser enrolat en una companyia de treball francesa a Flandes. Capturat pels alemanys a Dunkerque (Nord-Pas-de-Calais, França), va ser lliurat pel maig al consolat italià de Brussel·les per a ser repatriat. El 24 de juny de 1940 va ser detingut a la frontera tirolesa de Brenner. Jutjat, va ser condemnat a altres cinc anys de confinament i enviat a les colònies penitenciàries de les illes de Tremiti i de Ventotene. L'agost de 1943 va ser alliberat i participà en la Resistència enquadrat en la 47 Brigada «Garibaldi». Després de la II Guerra Mundial abandonà el moviment anarquista i s'afilià al PCI. Cesare Ragni va morir el 19 de desembre de 1949 de tuberculosi a Milà (Llombardia, Itàlia).\n- Achille Légeret: El 19 de desembre de 1951 mor a Tours (Centre, França) l'obrer metal·lúrgic, escriptor, antimilitarista, anarquista i anarcosindicalista Pierre Achille Légeret. Havia nascut el 7 de novembre de 1886 a Bourges (Centre, França). Son pare, Silvain Légeret, era comptable públic de recaptacions i sa mare, Marie Clémence Chotard, feia de llevadora; també llogaven habitacions moblades i guardaven els infants, especialment els dels militants anarquistes de Bourges. Després d'haver assistit a l'Escola Nacional Professional de Vierzon (Centre, França), aconseguí una excel·lent educació primària superior. A començaments de segle sembla que formà part de la Libre Pensée. Un informe policíac del 6 de maig de 1904 el qualificà com «l'antimilitarista més violent i perillós de la nostra ciutat». El seu domicili, al carrer Bouillet de Bourges, fou el centre de les activitats llibertàries de la localitat. El juliol de 1905 creà el periòdic anarquista bimensual Les Semailles. Journal anarchiste, que publicà tres números i deixà de sortir en octubre. En aquest any també publicà Soldat-putain. Récits en prose rythmée i Cris de haine, paralos d'amour. Prose rythmée. Entre el 17 i el 18 d'agost de 1905 acollí Miguel Almereyda durant la seva estada a la ciutat. En aquesta època milità en l'Associació Internacional Antimilitarista (AIA) promoguda per Ernest Girault, organitzant reunions publiques amb aquest, aferrant cartells i distribuint pamflets. En aquesta època col·laborà en L'Anarchie. Obrer metal·lúrgic, sembla que treballà als tallers de Maseiras (Poitou-Charantes, França) i participà activament en la lluita sindical, sobretot a partir de 1906, quan va ser nomenat vicepresident de la Borsa del Treball de Bourges, amb la militant llibertària Eugénie Giraud com a secretària. Tingué bones relacions amb els socialistes del grup encapçalat per Édouard Vaillant dins de la Borsa del Treball, sobretot amb el seu secretari general Pierre Hervier, però sense abandonar les seves idees anarquistes. El 7 de juliol de 1907 mantingué una violenta polèmica amb Jean Jaurès en un míting. L'octubre de 1907 va ser cridat a files i incorporat en el 4t Regiment d'Artilleria d'Héricourt (Franc Comtat, França) i la Prefectura el va inscriure en el «Carnet B» dels antimilitaristes. A finals de 1909 va ser llicenciat. El 8 d'octubre de 1911 la lògia maçònica «Travail et Fraternité» de Bourges refusà unànimement d'admetre'l a la francmaçoneria per la seva «notorietat excessivament desafortunada» –el 24 de juliol de 1920 ho va intentar de bell nou i sembla que també sense èxit. El 15 d'octubre de 1911 durant una discussió amb el company llibertari Marius Truchard, qui el va acusar de dedicar «masses atencions» a la seva companya, resultaren ferits ambdós per trets disparats per Légeret amb una pistola. En 1912 prengué la paraula en nombroses reunions públiques a la regió Centre (Bourges, La Guerche, etc.) contra la guerra, parlant en nom de la Federació Comunista Revolucionària (FCR), del Sindicat de Metal·lúrgics de Maseiras i de les Joventuts Sindicalistes Revolucionàries (JSR). Entre 1913 i 1914 fou secretari adjunt de la Borsa del Treball i amb aquest càrrec realitzà la campanya per la pau i contra la «Llei dels tres anys», que instaurava un servei militar de tres anys amb la finalitat de preparar l'Exèrcit francès per una guerra amb Alemanya. El 26 de maig de 1913, quan els motins a les casernes, la policia escorcollà el seu domicili, però sense trobar res de comprometedor. Quan entre juliol i agost de 1913 el secretari general de la Borsa del Treball Pierre Hervier restà empresonat per la seva participació en la campanya d'«El Sou del Soldat», ocupà el seu lloc. Per mostrar la seva solidaritat amb Pierre Hervier, votà el 3 d'agost de 1913 per la seva candidatura d'amnistia al Consell del Districte. El 31 de juliol de 1914 prengué la paraula, al costat dels socialistes, en un míting contra la guerra, encara que mesos després aquests s'adheriren a les «necessitats de la defensa nacional». El març de 1915 es va reincorporar al 1er Regiment d'Infanteria i en 1917 va ser destinat a uns establiments militars de Bourges. L'11 de desembre de 1917 es casà a Bourges amb Pauline Rosalie Aucouturier. El gener de 1918 declarà el seu internacionalisme contra la guerra. Gràcies a ell, el 28 d'abril de 1918 es va votar per unanimitat la vaga per al Primer de Maig i fou un dels seus organitzadors, aconseguint que gairebé vint mil persones es manifestessin als crits de «Fora la guerra! Visca la Pau!», tot cantant L'Internationale. El vespre d'aquell dia, s'adreçà a la gentada des de la terrassa de la Borsa del Treball i l'endemà sis-centes persones es reuniren a Saint-Germain-du-Puy (Centre, França) per a fer un pícnic, menjant, cantant, ballant i escoltant-lo recitar el seu monòleg Ce que c'est qu'un soldat. La vaga continuà algunes setmanes, però quan entre el 19 i el 20 de maig de 1918 assistí al «Congrés Minoritari» de Sant-Etiève (Arpitània), la vaga s'esgotà i el 22 de maig es votà la represa del treball. Per mesura disciplinària, les autoritats militars suspengueren la seva pròrroga d'incorporació, el destinaren al 85è Regiment d'Infanteria de Cosne-Cours-sur-Loire (Borgonya, França) i l'enviaren al front. En 1919 va ser llicenciat i reprengué la seva activitat sindical enquadrat en la Unió Departamental de la Confederació General del Treball (CGT). El 28 de novembre de 1919 presidí un míting contra la intervenció a Rússia. Segons la policia, en una reunió pública celebrada el 21 de març de 1920 «sostingué de manera violenta les teories bolxevics». Malgrat la seva col·laboració amb el sector esquerrà del Partit Socialista, restà fidel a les seves idees anarquistes. En el Congrés Departamental de la CGT de juliol de 1920 signà amb Venise Gosnat l'ordre del dia «minoritari». No sabem res més de la seva activitat durant els anys posteriors.\n- Pierre Mualdès: El 19 de desembre de 1966 mor a Marsella (Provença, Occitània) el militant anarquista Pierre-Louis-Joseph Beauchet, més conegut com Pierre Mualdès. Havia nascut l'1 d'agost de 1885 a Uzemain (Lorena, França). Sos pares es deien Jules-Joseph Bouchet, propietari, i Julie Appolonie Vauthier. Va descobrir les idees llibertàries a Epinal a la barberia de Victor Loquier. Amic d'Eugène Jacquemin, va instal·lar-se a París i a partir de 1912 va col·laborar en Le Libertaire. Abans de la Gran Guerra va ser membre de les Joventuts Anarquistes de París, amb Jacques Chazoff, Michel Morin, Dremière, Carré i Maurice Boyer. Després del triomf de la revolució bolxevic, es va veure seduït un temps pel comunisme, però va retornar ràpidament a les idees anarquistes, adherint-se a la Unió Anarquista Comunista Revolucionària (UACR), de la qual serà membre de la comissió administrativa. Durant els anys vint va ser un dels principals redactors de Le Libertaire, assumint diverses responsabilitats en el periòdic (secretari de redacció, administrador). També va col·laborar en La Revue Anarchiste i en La Revue Internationale Anarchiste, entre d'altres. Com a corrector d'impremta, va militar a partir de 1928 en el sindicat d'aquest ram. Després va participar en el periòdic pacifista de Victor Méric La Patrie Humaine (1931-1939). El 16 de novembre de 1935 es casà a Puteaux (Illa de França, França) amb Andrée Marie Louise Lemaine. A finals de 1944 participarà en la reedició del periòdic Ce Qu’il Faut Dire, de Louis Louvet, amb les seves «Paraules d'un pària», i després va signar articles en Contre-Courant i en la revista de Louis Lecoin Défense de l'Homme. Víctima de la malaltia de Parkinson, es va retirar al Midi, on morirà octogenari.\n- Juan Romera Quesada: El 19 de desembre de 1978 mor a Montalban (Llenguadoc, Occitània) l'anarcosindicalista Juan Romera Quesada. Havia nascut el 5 de gener de 1906 a Cuevas de Vera (actual Cuevas del Almanzora, Almeria, Andalusia, Espanya). Sos pares es deien Ginés Romera i Isabela Quesada. Quan era molt jove emigrà al barri de la Torrassa de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès, Catalunya) i s'afilià al Sindicat del Transports de la Confederació Nacional del Treball (CNT). Fou molt amic d'Alejandro García, militant del Sindicat de Barbers de la CNT. El juliol de 1936 participà en les lluites de carrer contra el cop militar feixista i després lluità com a milicià als fronts. En 1939, amb el triomf franquista, passà a França i fou internat en diversos camps de concentració. Després de reunir-se amb sa família, s'establí amb aquesta a Montalban, on milità en la Federació Local de la CNT d'aquesta localitat. Sa companya fou Josefa León. Juan Romera Quesada va morir el 19 de desembre de 1978 al seu domicili de Montalban (Llenguadoc, Occitània).\n- Argimiro Seijas Díaz: El 19 de desembre de 1982 mor a la Corunya (la Corunya, Galícia) l'anarquista, anarcosindicalista i resistent antifranquista Argimiro Seijas Díaz. Havia nascut el 9 de juny de 1907 a la Corunya (la Corunya, Galícia). Fill d'una família nombrosa de vuit germans, son pare feia feina en un magatzem i sa mare era cigarrera. Es guanyà la vida com a llauner i després com a vidrier. Milità en les Joventuts Llibertàries, en la Confederació Nacional del Treball (CNT) i en el Centre d'Estudis Socials (CES) de la Corunya, i durant els anys republicans en el grup «Hierro», adherit a la Federació Anarquista Ibèrica (FAI). També formà part del grup «Resplandor más allá del Abismo» del barri d'A Silva de la Corunya. En 1935 va ser detingut acusat de sabotatge i de bell nou en començaments de 1936. Quan l'aixecament feixista de juliol de 1936, passà per Betanzos i participà en la defensa de la Corunya, però el 21 d'agost de 1936 va ser detingut. Alliberat poc després pels franquistes, després de prometre actuar com a confident, el octubre de 1936 aconseguir passar a França amb un pesquer juntament amb altres militants de la CNT i de les Joventuts Llibertàries. Retornà a la Península i passà per Bilbao i Astúries. Treballà en un taller a Gijón i ajudà a la creació de l'Agrupació Confederal Galaica (ACG). El novembre s'incorporà en les milícies com a voluntari, fent d'ordenança en una brigada i, des d'abril de 1937, en el VIII Batalló d'Astúries amb qual marxà cap a Biscaia. Quan el front va caure, el maig de 1937, amb el grau de sergent, va ser capturat pels feixistes. Enrolat en un batalló de treballadors, va ser empresonat a la Corunya. Jutjat en consell de guerra, el 10 de juliol de 1939 va ser condemnat a mort, però la pena li fou commutada per presó. Restà tancat a la Corunya on treballa fent paelles de doble fons per poder enviar missatges a sa família. A començaments de 1943 fou posat en llibertat condicional amb desterrament. Lluità clandestinament i entre 1945 i 1946 col·laborà en la guerrilla antifranquista per la zona de la Corunya. En 1946 formà part del Comitè Local de la CNT clandestina com a secretari de Defensa. En 1947 va ser detingut; jutjat en consell de guerra en 1948 a Vigo juntament amb 54 militants confederals, entre ells son germà petit Marcelino, va ser condemnat a 15 anys de presó i tancat al Penal d'El Dueso. En 1962 fou alliberat. Argimiro Seijas Díaz va morir el 19 de desembre de 1982 a la Corunya (la Corunya, Galícia) i fou enterrat l'endemà al cementiri municipal de Feáns-Mesoiro.\n- Josep Farré Sullà: El 19 de desembre de 1989 mor a Banhèras de Bigòrra (Llenguadoc, Occitània) l'anarcosindicalista Josep Farré Sullà. Havia nascut el 9 de febrer de 1904 a Salàs de Pallars (Pallars Jussà, Catalunya). Sos pares es deien Francesc Farré i Josepa Sullà. Quan era molt jove entrà a formar part del moviment llibertari i de la Confederació Nacional del Treball (CNT). En 1929 residia a Valls (Alt Camp, Catalunya), des d'on va fer una subscripció en favor dels presos polítics organitzada per La Revista Blanca. En 1939, amb el triomf franquista, va ser internat a diversos camps de concentració i presons. Posteriorment passà a França i milità en la Federació Local de Banhèras de Bigòrra, població en la qual vivia. Josep Farré Sullà va morir el 19 de desembre de 1989 a la llar d'ancians de Banhèras de Bigòrra (Llenguadoc, Occitània).\n- Paolo Friz: El 19 de desembre de 2010 mor a Oria (Pulla, Itàlia) el jugador de basquet, veterinari, militant anarquista i activista ecologista i animalista Paolo Friz, conegut com Ufo. Havia nascut el 7 de febrer de 1957 a Trento (Trentino, Itàlia). D'infant es traslladà amb sa família a Bolzano (Tirol del Sud). Destacat jugador professional de basquet –a Milà (Llombardia, Itàlia) jugà en diversos equips (Billy, Cinzano i Olimpia) i a Bríndisi (Pulla, Itàlia) en Azzurra–, decidí, per mor de la seva passió pels animals, abandonar la seva prometedora carrera esportiva plena de guardons i estudiar veterinària a Bríndisi, especialitzant-se en herpetologia. A Bríndisi formà una família amb Mina, amb qui tingué quatre infants (Niccolò, Valerio, Riccardo i Sabina), i muntà una clínica veterinària, esdevenint un actiu militant de la causa ecologista i animalista, formant part de la Lega Italiana Protezione Ucelli (LIPU, Lliga Italiana de Protecció dels Ocells). Durant els anys setanta fou un dels fundadors de la Coordinadora Anarquista de Salento (Pulla, Itàlia) i redactor del periòdic Senzapatria, editat a Lecce (Pulla, Itàlia). En 1995 participà en la fundació de la comuna llibertària Urupia, a Francavilla Fontana (Pulla, Itàlia), que comptà amb una comuna agrícola i una escola. També participà en el finançament i suport de nombroses revistes anarquistes (A, Umanità Nova, etc.). Gràcies a la seva professió de veterinari, participà a Urupia en campanyes de salvament de centenars d'animals (ocells, tortugues, serps, guineus, etc.) malalts pels herbicides o ferits en incendis, que curava i retornava a la natura cada 2 de juny en una popular festa familiar. Atacat des dels anys noranta d'una variant juvenil genètica de la malaltia de Parkinson, s'hagué d'implantar a Bolonya (Emília-Romanya, Itàlia) un sistema electrònic al cervell per a poder-se moure. Malgrat la malaltia, continuà conduint i el 10 d'agost de 2009 patí un accident de cotxe a Specchiolla (Pulla, Itàlia) que el deixà absolutament impedit al llit de l'Hospital Antonio Perrino de Bríndisi, on només podia comunicar-se clicant els ulls. Després de gairebé un any al Centre de Rehabilitació de Ceglie Messapica (Pulla, Itàlia), Paolo Friz va morir, després de 16 mesos d'agonia, el 19 de desembre de 2010 en una residència a Oria (Pulla, Itàlia). Després de la seva mort es va crear a Bríndisi la Biblioteca Popular «Paolo Friz» en el seu honor.


«No podem continuar amb la mateixa estratègia perdedora» - Diari de Girona\n«No podem continuar amb la mateixa estratègia perdedora»\nlaura fanals 07.05.2019 | 00:25\nMiguel Moreno. diari de girona\nL'empresari Miguel Moreno encapçala un renovat projecte del PP a Lloret, després que el seu anterior cap de llista, Enric Martínez, deixés el partit.\nCom ha estat aquest mandat que ara s'acaba a Lloret?\nSón quatre anys perduts. De fet, els pressupostos de 2019 són de continuïtat, i això significa seguir deteriorant la imatge de marca i la reputació de Lloret. L'equip de govern (JxCat, ERC i PSC) ha incomplert gairebé tot el seu programa electoral.\nCom ha vist el pacte de govern?\nSegurament, aquest mandat no ha estat un camí de roses entre ells, però no tinc cap dubte que, si tenen l'oportunitat de fer una altra coalició, la faran, i això seria nefast per als lloretencs perquè el municipi no pot continuar amb la mateixa estratègia perdedora. L'any passat es va tancar amb un 4,8% menys de pernoctacions i l'alcalde ha fet gestions en els mateixos mercats originals del turisme, presumiblement de borratxera i poca despesa. Això podria derivar en què enguany es contractaran un 5% menys de persones.\nTé a veure amb el fet que Lloret sigui el municipi català amb la renda per càpita més baixa?\nEl 84,7% de les empreses que hi ha a Lloret són de serveis. Per tant, el turisme és una gran font de riquesa. És vital enfortir-lo i potenciar-lo i aconseguir una millor qualitat de vida. La taxa d'atur és del 13,3%, gairebé 2.500 persones. L'activitat econòmica de Lloret es concentra en quatre mesos, de manera que la renda per càpita és de 908 euros mensuals de mitjana. Per tant, hem de desestacionar el turisme perquè hi hagi feina durant tot l'any.\nI com s'ha de fer, això?\nS'han de crear nous espais per a emprenedors, com un viver d'empreses, per ajudar-los a donar els primers passos. Hem de treballar amb el teixit empresarial i consensuar un pla per atreure nous sectors d'activitat econòmica. Es tracta de posar-se a treballar de veritat, fent que les coses passin en lloc de posar-se a esperar.\nQuines infraestructures falten?\nLes infraestructures no estan a l'alçada del creixement que ha experimentat el municipi. La C-63, la «carretera de la mort», s'ha cobrat moltíssimes víctimes els últims anys. Els accessos de les urbanitzacions a la C-63 són tortuosos i de perill extrem, i la perllongació de la C-32 s'ha de produir sense més demora. El mercat municipal està a les últimes, els comerços de proximitat fan pena, les entitats s'han quedat sense centre, les instal·lacions esportives han quedat obsoletes... a més, hi ha una gran mancança d'aparcament de vehicles, autocars i caravanes. És imprescindible fer un aparcament subterrani al llarg del Passeig Marítim. També cal un centre sociosanitari, obrir un CAP a Fenals i un nou institut-escola i una escola d'hostaleria. També cal acabar amb les greus deficiències urbanístiques que pateixen les urbanitzacions i garantir presència policial a totes les zones habitades.


The Schoolmistress With The Golden Eyes Lesvos Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKastrou, Mithimna, Lesvos, Grècia, 81108 - Veure al mapa\n"Adorable property in the middle of the village. A little tou..."\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, The Schoolmistress With The Golden Eyes és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Lesvos. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Lesvos. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana, nevera per satisfer els clients més exigents. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, The Schoolmistress With The Golden Eyes no troba competidors en cap categoria.\nKindly note that air conditioning is available at extra charge. Kindly note that the property does not have a 24-hour front desk.\nTots els tipus de viatgers (165) Parelles (77) Viatgers en solitari (28) Famílies amb infants petits (13) Famílies amb infants grans (12) Grups (34)


Accions de suport - GRA. Servei de Joventut - Ajuntament de Granollers\nDes del Servei de Joventut apostem pel treball en xarxa amb la ciutat i amb altres serveis de l'Ajuntament de Granollers amb la necessitat de coordinar els diferents actors i accions amb una finalitat: sumar esforços per tal d'arribar els i les joves de la ciutat i mostrar-hi els diferents serveis, projectes, ajuts, accions i activitats que els hi poden ser d'interès.\nAlgunes d'aquestes accions desenvolupades són:\n- Donar a conèixer els diferents serveis d'atenció i assessorament, servei de SobreDrogues i SobrePantalles que es gestiona des del Servei de Salut Pública de l'Ajuntament.\n- Treballar conjuntament en el Punt G, un dispostiu que té com a objectiu reduir riscos entre la població usuària de la festa promovent un oci nocturn més segur en clau de drogues, gènere i sexualitat.\n- Projecte Eyes i els diverses accions en temes d'àmbit climàtic a través del servei de Medi Ambient.\n- Donar a conèixer concursos i ajuts per a joves com les beques dels Agents Innovadors.


L'Observatori de l'Ebre monitoritzarà i modelarà les pertorbacions de la ionosfera\nMuntatge de l'iglú i de la caixa isoterma a l'Observatori de l'Ebre per a la determinació de les característiques tèrmiques del conjunt.\nEl projecte durarà tres anys i està finançat per l'Agència Estatal d'Investigació\nActualitzada 08/10/2019 a les 19:13\nL'Observatori de l'Ebre-Universitat Ramon Llull ha aconseguit finançament per detectar, monitoritzar i modelar les pertorbacions ionosfèriques. El projecte MIRA proposa ampliar el coneixement dels efectes de l'activitat solar sobre la ionosfera i el camp magnètic terrestre. Permetrà dissenyar sistemes d'alerta i mitigar els efectes dels esdeveniments de meteorologia espacial. El projecte està liderat pels investigadors Estefania Blanch i David Altadill, durarà tres anys i està finançat per l'Agència Estatal d'Investigació. L'Observatori ha va aconseguir finançament de l'AEI per estudiar la sequera a través de dades de satèl·lit i per estudiar els impactes de la meteorologia espacial damunt les xarxes de transport elèctric.\nEl grup de recerca que lidera el projecte MIRA té una llarga trajectòria i experiència en la detecció i monitorització de les irregularitats ionosfèriques. Ho avalen publicacions científiques en revistes internacionals de primer nivell i projectes internacionals anteriors que han aconseguit en convocatòries de la Comissió Europea, l'Agència Espacial Europea i l'OTAN.\nLa meteorologia espacial estudia l'activitat solar, els efectes que produeix sobre la Terra i permet predir possibles impactes al planeta, especialment en els sistemes biològics i tecnològics. Les irregularitats ionosfèriques són variacions de densitat de plasma ionosfèric que poden afectar significativament el sistemes tecnològics basats en senyals radioelèctrics.


Dimecres, 07 Setembre 2016 10:02\nEl president de l’Observatori Contra l'Homofòbia (OCH), Eugeni Rodríguez, ha celebrat que el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies hagi anunciat que es presentarà com a acusació popular en la causa penal oberta contra un veí de Mataró detingut aquest cap de setmana acusat d’amenaçar el col·lectiu LGTBI.\nRodríguez ha comentat en declaracions a l’ACN que aquest cas és “molt greu” i “molt important” i ha afirmat que el Govern “ha de començar a prioritzar una llei que fins ara per a nosaltres s’estava quedant en l’oblit”. És per això, que ha exigit l’aplicació d’un protocol “molt clar” quan es produeixin agressions com aquestes.\nPer Rodríguez però, aquest anunci arriba una “mica tard” i ha afirmat que aquestes mesures per part del Departament “són les mínimes”. Rodríguez ha explicat que aquest dilluns va mantenir una conversa telefònica amb la consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, per tractar aquest cas i van acordar una trobada per a la setmana que ve entre tècnics de la conselleria i de l’Observatori. “Volem que la llei tingui per fi el recorregut que ha de tenir i els mecanismes i protocols adequats”, ha afegit Rodríguez, que creu que davant “d’agressions, vexacions i possibles delictes d’odi hem de tenir la possibilitat de reaccionar”.\nEls Mossos no van detenir l’homòfob de Mataró perquè hi havia una operació en marxa contra ell de la policia espanyola\nEls Mossos d’Esquadra investigaven l’homòfob de Mataró des que l’Observatori Contra l’Homofòbia (OCH) el va denunciar a l’agost, però quan van comunicar els fets al Fiscal d’Odi i Discriminació per detenir-lo aquest els va informar que hi havia una investigació prèvia contra ell ordenada pel jutjat d’instrucció número 30 de Barcelona a la policia espanyola. És per això que els Mossos van aturar l’operació i l’home va acabar essent detingut pel cos estatal.\nA través d’un comunicat els Mossos han explicat que van tenir coneixement de les noves amenaces dilluns passat i en va informar la fiscalia. Aquest dimarts el cos policial ha remès tota la informació al jutjat d'instrucció número 30 de Barcelona, que s’ha inhibit en favor d’un jutjat de Mataró.


Premi - VIII Congreso Nacional de Bibliotecas Públicas\nEl concurs que premiarà el millor servei digital en biblioteques públiques en el marc del VIII Congrés Nacional de Biblioteques Públiques està organitzat amb la col·laboració de SEDIC.\nEl concurs té per objecte premiar els serveis digitals oferts per biblioteques públiques (aquelles biblioteques dependents d’alguna de les administracions públiques) que s’ofereixin als ciutadans de manera oberta i gratuïta, com ara:\nClubs de lectura digital\nGuies de lectura virtuals\nServeis d’informació i referència digitals\nServeis que ofereixin formació en línia\nCada entitat només podrà presentar un sol projecte\nBiblioteques en poblacions de més de 100.000 habitants\nBiblioteques en poblacions d’entre 5.000 i 100.000 habitants\nBiblioteques en poblacions de menys de 5.000 habitants\nPer a la valoració de les propostes, es tindran en compte els criteris següents, per aquest ordre:\nUtilitat per als usuaris\nEsforç efectuat per la biblioteca en relació amb els recursos disponibles\nPer optar al premi caldrà presentar a la Secretaria del Congrés, a la seva adreça de correu electrònic (*protected email*), un informe descriptiu del projecte que inclogui els apartats següents:\nURL del projecte o servei o enllaç de descàrrega de l’aplicació\nCategoria a la qual opta\nMemòria descriptiva que inclogui:\nResum o síntesi del projecte\nEquip de treball: noms, llocs de treball i tasques assignades\nEl premi consistirà en formació en línia per al personal bibliotecari per a l’any 2017. Aquesta formació es concreta en 5 llicències per assistir a un curs ofert per la SEDIC i 5 més per a un curs ofert per la Subdirecció General de Coordinació Bibliotecària, distribuïdes de la següent manera dins de les 3 categories:\nBiblioteques en poblacions de més de 100.000 hab. 2 llicències de SEDIC + 2 llicències de la Subdirecció General de Coordinació Bibliotecària\nBiblioteques en poblacions d’entre 5.000 i 100.000 hab. 2 llicències de SEDIC + 2 llicències de la Subdirecció General de Coordinació Bibliotecària\nBiblioteques en poblacions de menys de 5.000 hab. 1 llicència de SEDIC + 1 llicència de la Subdirecció General de Coordinació Bibliotecària\nEl jurat estarà integrat per 6 membres del Comitè Científic del VIII Congrés Nacional de Biblioteques Públiques. Actuarà com a secretari, amb veu i sense vot, un representant de la Subdirecció General de Coordinació Bibliotecària.\nEl Comitè Científic del VIII Congrés Nacional de Biblioteques Públiques es reserva el dret de resoldre tots els dubtes i les incidències que puguin sorgir en l’execució d’aquesta convocatòria i tot el que hi faci referència i que no hagin previst aquestes bases.\nEl termini de presentació de sol•licituds finalitzarà el 30 de setembre de 2016\nEls premis per a les diferents categories es lliuraran en el VIII Congrés Nacional de Biblioteques Públiques, que tindrà lloc a Toledo els dies 16 i 17 de novembre de 2016.


Frénouville - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFrénouville és un municipi francès, situat al departament de Calvados i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 1.609 habitants.\n49° 08′ 13″ N, 0° 14′ 39″ O / 49.1369°N,0.2442°O / 49.1369; -0.2442Coord.: 49° 08′ 13″ N, 0° 14′ 39″ O / 49.1369°N,0.2442°O / 49.1369; -0.2442\nEl 2007 la població de fet de Frénouville era de 1.609 persones. Hi havia 582 famílies de les quals 95 eren unipersonals (28 homes vivint sols i 67 dones vivint soles), 198 parelles sense fills, 265 parelles amb fills i 24 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 604 habitatges, 586 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 16 estaven desocupats. 596 eren cases i 6 eren apartaments. Dels 586 habitatges principals, 486 estaven ocupats pels seus propietaris, 97 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 21 en tenien dues, 53 en tenien tres, 154 en tenien quatre i 355 en tenien cinc o més. 490 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 219 habitatges hi havia un automòbil i a 335 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Frénouville el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 1.069 persones, 802 eren actives i 267 eren inactives. De les 802 persones actives 738 estaven ocupades (374 homes i 364 dones) i 65 estaven aturades (25 homes i 40 dones). De les 267 persones inactives 103 estaven jubilades, 115 estaven estudiant i 49 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Frénouville hi havia 592 unitats fiscals que integraven 1.602,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.150€.\nDels 32 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses extractives, 1 d'una empresa alimentària, 9 d'empreses de construcció, 4 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 3 d'empreses de transport, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa financera, 4 d'empreses de serveis, 4 d'entitats de l'administració pública i 2 d'empreses classificades com a "altres activitats de serveis".\nDels 13 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola, 4 guixaires pintors, 1 fusteria, 3 lampisteries, 1 empresa de construcció, 2 perruqueries i 1 restaurant.\nL'any 2000 a Frénouville hi havia 9 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 852 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Frénouville\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Frénouville a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Frénouville a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Frénouville&oldid=26720732»\nDarrera modificació: 22 març 2021 a les 15:49\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 març 2021 a les 15:49.


Getting Smarter and Smarter...: El primer Secure Internet Gateway del mercat al núvol\nEl primer Secure Internet Gateway del mercat al núvol\nCisco ha presentat el primer Secure Internet Gateway (SIG) del mercat al núvol -Cisco Umbrella-, dissenyat per respondre als nous reptes de seguretat de les empreses que resulten de la mobilitat i l'evolució al núvol.\nLa forma de treball està canviant. El creixent nombre de treballadors mòbils utilitzen cada vegada més aplicacions de programari com a Servei (SaaS, Software-as-a-Service), l'ús s'incrementarà un 70% al 2018 segons Gartner.\nÉs així com moltes sucursals i oficines remotes es connecten directament a Internet, sense utilitzar els mecanismes de seguretat web de la xarxa corporativa i, per tant, un gran nombre d'usuaris no estan protegits. Aquesta situació deixa també a les organitzacions sense una gran part de visibilitat enfront de les amenaces.\nPer respondre a aquesta situació, la majoria d'organitzacions utilitzen connexions VPN (Virtual Private Network), però molts treballadors mòbils -fins al 82% segons una enquesta de IDG- admeten que no sempre les utilitzen. Altres es recolzen en solucions secure web passarel·la instal·lades localment (on-premissa) i en diferents agents associats, creant complexitat i problemes de latència.\nEs requereix així una nova aproximació basada en la protecció cloud que es converteixi en la primera línia de defensa per a les organitzacions, capaç de proporcionar visibilitat i control just a l'extrem d'Internet.\nCisco respon a aquesta necessitat creant una nova categoria de producte -Secure Internet Gateway (SIG) - que proporciona un accés segur a Internet en qualsevol lloc on es connecten els usuaris, fins i tot quan estan desconnectats de la VPN. Un SIG actua com un port segur a Internet i proporciona la primera línia de visibilitat i defensa amb independència de la ubicació dels usuaris o de a què es volen connectar.\nCom a plataforma de seguretat gestionada des del núvol, que protegeix els treballadors connectats o no a la xarxa corporativa, Cisco Umbrella atura les amenaces conegudes i desconegudes actuant sobre tots els ports i protocols per aconseguir la protecció més completa. La solució bloqueja l'accés a dominis, URL, IP i arxius maliciosos abans d'establir la connexió o de descarregar un arxiu. A causa de que la majoria d'amenaces afecten els terminals, és essencial cobrir tots els ports i protocols per a proporcionar una navegació segura que protegeixi del 100% del trànsit.\nA més, Cisco Umbrella evita els típics problemes de complexitat operativa. En gestionar tot des del núvol, no cal instal·lar maquinari ni actualitzar el programari de forma manual. Les organitzacions poden proporcionar protecció per a tots els dispositius en qüestió de minuts, i aprofitar les inversions ja realitzades a Cisco -incloent el client AnyConnect, la gamma Integrated Services Router 4K i els controladors wireless llançat per dirigir el tràfic d'Internet a Umbrella tant a l'estar connectat a la xarxa corporativa com al no estar-ho.\n• Visibilitat i protecció en qualsevol lloc: La visibilitat necessària per protegir l'accés a Internet a través de tots els dispositius de xarxa, totes les oficines i tots els usuaris en mobilitat. La combinació d'Umbrella amb la tecnologia Cloud Access Security Broker de Cisco Cloudlock, Cisco permet ara a les organitzacions identificar quines aplicacions SaaS s'estan utilitzant i reforçar així les polítiques per bloquejar les aplicacions perilloses o inapropiades.\n• Intel·ligència per aturar els atacs abans que es llancin: Umbrella analitza més de 100.000 milions de peticions d'Internet diàriament i correlaciona aquestes dades en directe amb més de 11.000 milions d'esdeveniments històrics. Això s'analitza per identificar patrons, detectar anomalies i crear models per descobrir de forma automàtica la infraestructura que els atacants manipulen per a la propera amenaça.\n• Major protecció per a destinacions i arxius maliciosos: Umbrella aprofita les potents eines de Cisco Security per obtenir la visió més completa per identificar i detenir les amenaces amb antelació.\n-Models de machine learning per descobrir les amenaces conegudes i emergents, bloquejant les connexions a les destinacions malicioses en les capes IP i DNS.\n-La intel·ligència enfront d'amenaces de Cisco Talos per bloquejar URL malicioses a la capa HTTP / S.\n-Cisco Advanced Malware Protection (AMP) per detectar arxius maliciosos i bloquejar-los en el Cloud.\n• Una plataforma oberta per a una integració senzilla: Umbrella pot integrar-se amb els sistemes ja existents, incloent dispositius de seguretat, plataformes intel·ligents o informació i eines locals personalitzades, el que permet a les organitzacions ampliar la protecció per a dispositius i ubicacions més enllà del perímetre.\nConeixement i control d'aplicacions SaaS: Umbrella, en combinació amb Cloudlock, ajuda a les organitzacions a descobrir i controlar les dades confidencials en les aplicacions SaaS tant dins com fora de la xarxa corporativa.\n• Connectivitat ràpida i fiable per a una gran experiència d'usuari: Umbrella utilitza la tecnologia Anycast routing (les peticions es manen al servidor abans disponible amb failover automatitzat per mantenir el 100% de disponibilitat) perquè els usuaris no experimentin connexions lentes a l'utilitzar la solució.\nRespecte a aquest llançament, David Ulevitch, vicepresident i director general de la divisió de Seguretat en Cisco, assenyala: "La mobilitat ha transformat la xarxa corporativa, i el cloud ha canviat la forma d'accedir a les aplicacions i emmagatzemar les dades. A mesura que augmenta la mobilitat i s'adopten nous serveis cloud, Cisco Umbrella pot protegir a les organitzacions sense necessitat d'utilitzar les clàssiques eines que requereixen treballar des d'una oficina o estar sempre connectat a la xarxa corporativa. Umbrella proporciona la major visibilitat i seguretat per al trànsit d'Internet i, al costat de Cloudlock com broker d'accés segur al núvol, permet descobrir i controlar les aplicacions SaaS tant en estar connectats com no connectats a la xarxa corporativa".\nEtiquetes de comentaris: Cisco, Cisco Umbrella


El CAC denuncia 12 vídeos de Youtube que ensenyen a controlar les dones\nL'organisme demana la retirada de tutorials que justifiquen espiar els continguts del mòbil de la parella\nEl cibercontrol és una pràctica present entre els adolescents, amb un important biaix de gènere\nBarcelona - Dimarts, 07/05/2019 - 18:34\nPhotographer Denys Prykhodov\nEl Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC) ha demanat la retirada de 12 vídeos de Youtube que justifiquen el cibercontrol de la parella i que presenten tutorials per saber com espiar els continguts del mòbil de la víctima. Com ha denunciat el CAC aquest dimarts a través un comunicat, la majoria d’aquests vídeos, que sumen ja un total de 22,9 milions de visualitzacions, plantegen aquest cibercontrol cap a les dones, mentre que cap capítol assenyala els homes com a objecte d’espionatge.\nSegons afirma el president del CAC, Roger Loppacher, els mètodes proposats en aquests vídeos suposen una invasió de la privacitat de la dona i pràcticament cap d’ells (11 dels 12) fan cap referència al caràcter il·lícit de l’espionatge. En molts, en canvi, es recomana accedir al mòbil de la víctima sense el seu consentiment o amb enganys per poder descarregar l’aplicació d’espionatge digital. "Si aquesta mena de vídeos els passessin a la televisió, serien un autèntic escàndol", explica Loppacher a aquest diari. Hi ha més vídeos d’aquesta mena, però els 12 que ha denunciat el CAC són els que tenen els continguts "més perjudicials", així com amb el major nombre de visualitzacions.\nEn cap d’aquests tutorials denunciats s’identifica el cibercontrol com una conducta d’abús en l’àmbit de les relacions afectives o com una expressió en el món 'online' de la violència masclista. Són vídeos, a més, dirigits a joves i adolescents. El CAC recorda que, segons l’'Enquesta de violència masclista a Catalunya 2016', el cibercontrol és una pràctica present entre els adolescents amb un biaix de gènere molt important: el 22,1% de les violències masclistes patides per dones fins als 15 anys corresponen a fets vinculats al ciberassetjament i a comentaris o gestos sexuals. Igualment, el 25,1% de les noies reconeixen haver patit control mitjançant el mòbil.\n"Normalitzar" la violència\n"Aquests vídeos presenten el cibercontrol cap a les dones com una pràctica normal, habitual i legítima en l’àmbit de la parella. A més, proposen vídeos per exercir-lo i, així, normalitzen, en el món 'online', una forma més de violència masclista", alerta Loppacher. El president del CAC també assenyala que el problema s’aguditza perquè aquests vídeos són d’accés lliure en una plataforma (YouTube) que és la principal forma de consum audiovisual entre els joves i els adolescents. Totes aquestes peces audiovisuals tenen un llenguatge habitual i pròxim a aquestes franges d’edat.\n"Són continguts especialment greus que poden incidir en un col·lectiu de la població en un moment vital en què es defineixen els models de feminitat i de masculinitat i que, per tant, és bàsic per fomentar models de relació igualitaris entre dones i homes, i evitar qualsevol manifestació de violència masclista", diu.\nDes de l’any 2015, any en què el CAC va començar monotorizar continguts d’internet, la institució ha eliminat o condicionat l’accés a un total de 100 anuncis a la web que feien promoció d’altres mals com l’anorèxia o la bulímia. "L’objectiu és sensibilitzar l’opinió pública, tenint en compte que aquesta mena de continguts tenen moltes visualitzacions", explica Loppacher, que apunta també que l’auge de les noves tecnologies comporta una proliferació més gran d’aquest tipus d’anuncis.\nEl novembre de l’any passat, el Parlament Europeu va aprovar una nova directiva europea de serveis de comunicació audiovisual que, per primera vegada, incorporava internet. "La mateixa Comissió Europea ha dit que el 80% del trànsit d’internet és de contingut audiovisual", conclou Loppacher.


TRIBUNA DEL BERGUEDÀ: SANT JAUME DE FRONTANYÀ. BERGUEDÀ\nAquest petit escrit voldria ser un homenatge a en Faust Guitart Escobet (1919-2008), que em va impressionar fortament per la seva bonhomia i personalitat, malgrat que la nostra coneixença no passés d’uns quants viatges amb les sortides organitzades pels Amics del Romànic del Berguedà. L’any 1998 l’Ajuntament de Berga li atorgar per votació el Premi de la Cultura Popular. La seva producció fotogràfica, es calcula en unes 18.000 fotografies, va llegar-la a l’Arxiu Comarcal del Berguedà. Va ser durant vuit president d’Amics del Romànic del Berguedà\nDescansi en pau en Faust amb el record de tots els que com ell estimem aquesta terra berguedana.


Diagnosticats 84 nous casos durant les darreres hores\nAndorra la VellaGovern ha mostrat aquest dimecres els seus condols a família i amics de l’home de 80 anys que ha mort aquesta nit passada. La víctima estava infectat pel Sars-Cov-2, tot i que, segons ha explicat el ministre Martínez Benazet, “no tenia un quadre covid massa sever i també tenia altres patologies”. De tota manera, com que l’home tenia la malaltia computa com la víctima infectada número 131 des de l’inici de la pandèmia.\nLa pandèmia segueix viva i ho demostra la xifra de nous infectats que diàriament reporta Govern. En les darreres hores s’han diagnosticat 84 nous casos. Ara bé, tot i haver gairebé 600 casos actius per covid al país, aquesta quantitat no es tradueix, per la immunitat de grup, en un increment de la pressió sanitària. Andorra té aquest dimecres set pacients hospitalitzats a Meritxell, quatre a planta -dos dels quals tenen covid lleu i han ingressat per altres patologies tot i que ocupen un llit de l’àrea covid- i tres pacients que requereixen de ventilació mecànica.\nQuant a les aules, hi ha 53 en vigilància activa, quatre en total i 49 en parcial i 31 en vigilància passiva. El titular de Salut ha subratllat els 58 casos que de moment s'han detectat al British College entre docents i alumnes.\nQuant a la vacunació, ja s'han administrat 111.823 dosis, 55.349 de les quals primeres; 54.115 segones i 2.359 terceres. En aquest darrer cas cal destacar que són 1.074 més que dimarts. El percentatge de persones immunitzades amb les dues dosis és del 78,2%. En aquest sentit, el ministre ha manifestat que en països on la vacunació és més baixa l'índex de letalitat és "més elevat". També ha destacat que no s'ha constatat efectes greus importants.\nMartínez Benazet ha valorat que estem davant una "onada molt important en casos" comparable amb la situació dels mesos de gener i febrer però "la gran diferència amb altres onades és la pressió sobre el sistema sanitari, que no és comparable amb el que tocaria per casos diagnosticats". Els indicadors de risc se situen de manera majoritària entre els nivells 2 i 3. La taxa de reproducció se situa en l'1,69 la qual cosa demostra l'acceleració dels casos de contagis.\ncovid covid19 coronavirus andorra governs certificat


Charter, la franquícia de Consum, obri 16 supermercats durant el primer semestre d’enguany | Consum\nCatalunya i la Comunitat Valenciana concentren el 73% de les obertures\nCharter, la franquícia de Consum, ha obert 16 supermercats en el primer semestre de l’exercici, xifra que representa la mitat de les obertures previstes per a 2019. Estes s’han centrat, principalment, a Catalunya, on s’han inaugurat 6 de las franquícies, seguida de la Comunitat Valenciana, amb 5 tendes; Castella-la Manxa, amb 3, i Andalusia i Múrcia amb 1 establiment cada una.\nConcretament, a Catalunya s’han obert 5 Charter a la província de Barcelona: a la Garriga, 2 a Rubí, a l’Hospitalet de Llobregat i a Manresa; i un altre a Bellver de Cerdanya (Lleida). A la Comunitat Valenciana, les obertures han sigut, principalment, a la província de València: a Massalfassar, Casinos, Requena i Torrent; i una tenda a Elx (Alacant). A Castella-la Manxa, a Minglanilla (Conca) i dos a la província d’Albacete, a Yeste i a Balazote. A Andalusia, l’obertura ha tingut lloc a Villacarrillo (Jaén) i a la Regió de Múrcia, a Beniel.\nD’esta manera, la franquícia de Consum suma més de 4.200 m2 de sala de vendes a la seua xarxa comercial i arriba als 296 supermercats situats a la Comunitat Valenciana, Catalunya, Castella-la Manxa, Múrcia, Aragó i Andalusia. Estes dades demostren que es tracta d’un sector amb bones perspectives per a la inversió, com a generador d’ocupació i riquesa local.\nEls clients de Charter també es beneficien de tots els descomptes i promocions que realitza la Cooperativa Consum, a través del Programa “Món Consum”. Amb la franquícia Charter, Consum complix l’objectiu social de donar servici a les xicotetes poblacions i barris urbans que no disposen de població suficient per a la implantació d’un gran supermercat, però que necessiten una bona instal·lació per a les seues compres diàries. Charter seguix amb el seu objectiu de creació d’un vincle de col·laboració amb el comerç tradicional de cada zona.\nCharter va tancar 2018 amb 283 supermercats, una facturació de 280,3 milions d’euros, un 15,58% més que en 2017, i 26 obertures. De cara a 2019, té previst obrir 29 tendes, principalment a Catalunya, la Comunitat Valenciana i Castella-la Manxa, i aconseguir una facturació de 303,5 milions d’euros, que suposaria un 8% de creixement respecte de 2018.


Canigó. Escapades d'hivern a la muntanya mítica Canigó. Escapades d'hivern a la muntanya mítica\nPàgina d'inici\tRevista\tCanigó. Escapades d'hivern a la muntanya mítica\nNúmero 177 - Gener 2013\n48 hores a les Borges Blanques\nLa capital de l'oli verge\nEns passegem pels carrers d'una ciutat amb un fort lligam amb Francesc Macià que cada gener celebra amb una gran fira la premsada anual de l'oli de les Garrigues. Salvador Giné (text), Nik Neves (il·lustració)\nUn viatge pel Penedès submarí\nL'observació geològica de tres indrets del Penedès ens permet aproximar-nos al paisatge de la seva plana fa 16 milions d'anys i fer-nos una idea de com era aquest territori... sota l'aigua del mar. Oriol Lladó (text), Roger Eritja (fotografia)\nTemps i espai de Catalunya\tEl Canigó és el far dels catalans, una pica que es veu de lluny i on s'amarra la nostra identitat des de fa més de mil anys. Una identitat que no entén de nord ni de sud, que simplement existeix. Ens ho explica Joan Peytaví, nascut als Aspres i catedràtic de la Universitat de Perpinyà. Joan Peytaví Deixona (text), Paul Palau (fotografia), Blauset (cartografia)\nUna pica molt singular\nLlegendes i rareses al voltant de la muntanya mítica dels Pirineus\tSabíeu que el Canigó es pot veure des del campanar d'una església de Marsella, situat a més de 250 km de la pica? Sabíeu també que no va ser Pere II el Gran qui va pujar per primera vegada al cim? La muntanya més emblemàtica del Pirineu català atresora llegendes i curiositats científiques que us faran passar una bona estona de lectura. Joaquim Elcacho (text), Paul Palau (fotografia)\nUns carrers amb vista\nPassegem per cinc viles amb encant on admirar totes les cares del massís\tUs portem a cinc pobles del massís del Canigó. Els atractius patrimonials, paisatgístics i històrics d'aquestes viles ens condueixen pel Conflent i el Vallespir i ens permeten descobrir perspectives molt diferents i corprenedores d'una muntanya única. Bernat Rieu (text), Paul Palau (fotografia)\nQuatre tombs a l'ombra del mite\nPerspectives diferents d'un massís que té sorpreses per a tots els públics\tEl massís del Canigó ofereix l'ascensió al cim com a gran atractiu, però també té altres itineraris molt interessants que serpentegen a una altitud mitjana. Amb 200 km senyalitzats de senders, pistes i corriols, al massís hi ha propostes per a totes les edats i nivells. Aquí us proposem quatre alternatives: les dues rutes més familiars surten de Vernet i les més exigents tenen el refugi de Merialles com a punt d'inici. Miquel Spa (text), Paul Palau (fotografia)\nSota l'esguard del Canigó\nLa vida quotidiana pot ser més inspiradora als pobles del massís\tÉs com l'estrella polar: tothom sap on és i funciona com a brúixola. La pica del Canigó s'aixeca imponent entre el Conflent, el Vallespir i el Rosselló, i molta gent que viu als seus peus sent que la seva omnipresència és inspiradora. Llegirem el testimoni d'un pintor, un escriptor, un esportista, uns terapeutes i un viticultor que viuen el dia a dia amb la muntanya sagrada com a teló de fons. Valèria Gaillard (text), Paul Palau (fotografia)\nArtesans de la cervesa\nL'augment de productors de cerveses artesanes irromp en un mercat amb ganes de qualitat i innovació. Laia Altarriba (text), Enrique Marco (fotografia)\nPer les oliveres mil·lenàries de Sant Mateu del Maestrat\nEl sud de Catalunya i el nord del País Valencià acullen la concentració més gran del món d'oliveres monumentals al costat de la Via Augusta. Proposem una ruta suau i a l'ombra d'espectaculars arbres, rememorant el pas dels romans i el comerç de la llana. Jordi Maura (text i fotografia)\nMiradors de Montserrat i la Mola\nPer molt vistes que les tinguem, aquestes omnipresents serralades que delimiten el Vallès no deixen mai de ser atractives. El que proposem avui és gaudir-ne des d'observatoris no habituals. L'experiència demana una mica d'esforç, és el que té aquest territori. Carles Serra (text i fotografia)\nPer les ermites de Montsant\nSom a Montsant, o, dit d'una altra manera, a la 'muntanya santa'. Durant anys aquesta serra va ser refugi de religiosos que fugien de la civilització. Aquesta ruta visita dues ermites, la de Sant Antoni i la de Sant Bartomeu. Cecília Lorenzo (text), Rafael López-Monné (fotografia), Charuca (il·lustració)


L'entrenador del Barça Borges, Xavi Pascual, renova per dues temporades més - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nL'entrenador del Barça Borges, Xavi Pascual, renova per dues temporades més\nL'entrenador del Barça Borges, Xavi Pascual, ha renovat amb el club blaugrana per dues temporades més, segons ha anunciat el portaveu de la junta directiva del club, Toni Freixa, a la compareixença posterior a la reunió de junta celebrada dimecres a la tarda. Pascual va ser nomenat primer entrenador el dia 9 de febrer del 2009 i va debutar l'endemà en un Barça Borges-Keymare Almeria al Palau Blaugrana. Des d'aquell dia han estat 122 els partits de Xavi Pascual com a màxim responsable de l'equip, amb un balanç de 103 victòries, 5 empats i 14 derrotes.\n29/05/2011 - 04.15\nCom a tècnic format a la casa, Pascual va prendre les regnes del conjunt blaugrana de forma interina al febrer del 2009, substituint Manolo Cadenas. Des d'aleshores, el Barcelona Borges ha guanyat dues Copes del Rei, una Lliga dels Pirineus, una Supercopa d'Espanya i una Copa Asobal.\nL'anunci de la seva renovació arriba quan l'equip està a punt d'aconseguir el divuitè títol de la Lliga Asobal i de disputar la Final Four de Colònia, on el Barça buscarà la seva vuitena Copa d'Europa.\nNaldo té una lesió muscular al bíceps femoral de la cama dreta


Monuments i edificis de Girona - La casa Colls-Labayen\nSituada al cimal del carrer de Sant Llorenç, fa cantonada amb el de Claveria - Oliva i Prats. En el moment de l'expulsió dels jueus (1492) era propietat del rector de l'Aljama Lleó Avinay, el qual, conjuntament amb altres membres i regidors del Consell Jueu -Salomó Sdra, Salomó Samuel, Leví Isaac-, signaren, en presència d'altres prohoms de l'Aljama, les vendes de les propietats comunals -la darrera Sinagoga, l'hospital i els banys-, i feren donació del seu cementiri al cavaller gironí Joan de Sarriera. El pati d'aquest notable edifici privat es pot contemplar, en part, des del carrer de Sant Llorenç. Hi destaquen el pou -de l'època de l'expulsió-, la columna romànica i els finestrals gòtics que engalanen les parets que l'envolten.\nMalgrat les successives reformes a què s'ha sotmès l'edifici, encara conserva al seu interior vuit entalles per a la col·locació de les mezuzahs. Algunes d'aquestes pedres foradades es troben a la cara interior del pou, i d'altres a les parets del pati, posicions significatives dels remodelats que hem esmentat.\nDes del jardí d'aquesta casa -dissenyat sota una clara simbologia cabalística- es té una esplàndida panoràmica del pati anomenat del Rabins del Centre Bonastruc ça Porta i del carreró d'Hernández, aquest darrer tancat pels seus dos extrems, i per tant no accessible actualment al públic, paral·lel al de Sant Llorenç.\nA les parts més baixes de l'edifici s'hi observen voltes i arcs dels que tant sols n'és visible la cimera, indicatiu del modus de construcció habitual en els segles medievals i posteriors, en que no solia enderrocar-se totalment els edificis vells per a aixecar noves construccions, sinó que omplint-los parcialment de terra i restes d'enderrocs s'utilitzaven com a basament de les noves edificacions.


NW La Revista de Reus - Ara Reus es queda sol defensant un pacte anticorrupció\nGovern i PSC tomben la proposta i defensen la presumpció d'inocència pels qui ara estan en processos judicials\nEl ple municipal ha viscut avui la penúltima sessió d'aquest 2013.\nDues vegades, per boca de l’alcalde Carles Pellicer i del regidor d’Hisenda Joaquim Enrech, han demanat al portaveu d’Ara Reus, Jordi Cervera, que retirés la moció que proposava que els grups municipals segellessin un pacte anticorrupció. Cervera, però, s’ha mantingut inflexible i ha donat una negativa per resposta. I és que el portaveu d’Ara Reus ha considerat que és “urgent” que els partits amb representació a l’Ajuntament de Reus facin un pacte per evitar que es tornin a produir casos com els que aquests últims mesos han passat pels jutjats de la ciutat. Cervera ha lamentat que “avui sigui un dia per a la història” després que el govern (format per CiU i PP) juntament amb el PSC, el principal grup a l’oposició, hagin dit “no” a la proposta d’establir un pacte anticorrupció. Segons ell, els reusencs esperen dels seus representants municipals gestos que deixin clar que “fan una bona feina”. David Vidal, únic regidor de la CUP, no ha pogut assistir avui al ple per la qual cosa la formació independentista no s’ha posicionat sobre aquesta proposta.\nEl regidor d’Hisenda, Joaquim Enrech, ha argumentat la negativa del govern a la moció basant-se en la llei de transparència segons la qual “la decència és una obligació legal. Per tant, davant d‘una obligació legal no hi ha pacte que valgui.” Dit això, però, Enrech ha afegit que aprovar ara un pacte anticorrupció podria portar a pensar que “ hi ha hagut en algun moment o que hi ha corrupció”. I en aquest sentit, s’ha mostrat totalment respectuós amb la presumpció d’inocència cap els qui ara estiguin en algun procés judicial. El titular d’Hisenda ha sentenciat: “Necessitem que el nom de Reus deixi d’estar vinculat a la corrupció. No ho aconseguirem a base de parlar-ne”. Per la seva banda, el portaveu del PSC, Andreu Martín, ha afirmat que “l’honradesa no es pacta” i ha assegurat que els membres del seu grup “no necessitem cap pacte anticorrupció” perquè estan compromesos a actuar amb honradesa.\nA banda, del pacte anticorrupció, el ple municipal d’aquest divendres, el penúltim de l’any, també ha servit per saber que l’Oficina d‘Atenció a la Víctima de la Guàrdia Urbana ha fet 1.855 seguiments personalitzats i 256 ordres de protecció aquest 2013. Aquestes xifres representen una reducció respecte fa un any. Aleshores hi van haver 2.183 seguiments personalitzats i 273 ordres de protecció, segons ha explicat Alícia Alegret, regidora responsable de la Guàrdia Urbana. Alegret ha apuntat que, si bé les dades s’han reduït (no es descarta que la crisi ha influït en una davallada de les denúncies), la situació continua sent preocupant. Ara bé, també ha destacat que el servei fa una “feina excepcional” tenint en compte els recursos econòmics que té. La regidora responsable de la Policia Local ha aportat les dades a partir d’una proposta del PSC relativa a la violència de gènere en la qual demanava, entre altres coses, al Govern de l’Estat que reactivi la Llei Integral contra la violència de gènere amb un pressupost apropiat i suficient.\nAquesta no ha estat l’única proposta socialista que no ha tirat endavant. Així, per exemple, el govern local ha votat en contra d’una adequació temporal i una flexibilització dels criteris establerts per a l’adjudicació dels pisos de protecció oficial am l’objectiu de donar sostre a les famílies de la ciutat amb problemes d’habitatge. El regidor d’Urbanisme, Miquel Domingo, ha explicat que en els últims quatre anys s’han fet diverses accions per incrementar l’ocupació dels pisos de protecció oficial gestionats per l’empresa municipal Gupsa i que ara estan buits. El regidor ha manifestat la voluntat de fer tot el possible per ocupar aquests pisos però ha recordat que estan subjectes a hipoteques que encara s’han de pagar. A tot això, ha assegurat que la majoria dels habitatges ara lliures són d’una o dues habitacions per la qual cosa tenen unes dimensions que resulten insuficients per a famílies que han estat desnonades.\nOn sí que hi ha hagut unanimitat al ple ha estat en la decisió de demanar que la ciutat opti a ser Capital de la cultura catalana el 2017, el mateix any que Tarragona acollirà els Jocs del Mediterrani. L’alcalde Carles Pellicer ha afirmat que la ciutat hi optarà amb una candidatura “original” si bé no ha donat més detalls.


FairBridge Inn Express Milford (PA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n591 Routes 6 And 209, Milford, Milford (PA), Estats Units, 18337 - Veure al mapa\nHabitació Queen - No Fumadors - Comoditats\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Milford (PA), FairBridge Inn Express és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a The Columns Museum, Golden Fish Gallery, Interior Works Gallery donen a aquest hotel un encant especial.\nFairBridge Inn Express també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Milford (PA). Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, telèfon, TV satèl•lit/cable, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de camp de golf (a 3 km). Si buscau un allotjament còmode i adequat a Milford (PA), faci de FairBridge Inn Express la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (53) Parelles (28) Viatgers en solitari (12) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (4) Grups (1)


Renda Social Garantida-Consulta diferents tipus de casos, pot ser que hi sigui el teu.\n> Consulta diferents tipus de casos, pot ser que hi sigui el teu.\nFamília monoparental amb 2 fills/es a càrrec i sense ingressos\nNa Maria és una mare fadrina, que resideix a Palma des de l’any 2012 i té dos fills de 4 i 6 anys, en Pere i en Manel. Na Maria va finalitzar el seu contracte de treball el passat dia 1 d’abril i no té dret a cobrar cap tipus de prestació o subsidi. Na Maria tan sols rep com ajuda una beca de menjador de 200 euros de l’escola dels seus fills. En el domicili familiar conviuen amb ells una amiga de na Maria, na Laura, que fa feina i té uns ingressos de 1.200 euros bruts al mes.\nRevisió dels requisits:\n- Fills/es menors a càrrec: COMPLEIX\n- Sense cap ingrés: Na Maria no té dret a rebre cap prestació o ajuda pública i les beques de menjador es consideren ingressos no computables, per tant, COMPLEIX.\n- Residència mínima de 36 mesos: COMPLEIX\n- Familiars que conviuen en el mateix domicili i tenen ingressos: Na Laura no és familiar de na Maria, per la qual cosa, els seus ingressos no es tenen en compte.\nDret i càlcul de la prestació:\nNa Maria compleix amb els requisits per ser titular de la prestació.\nEl nucli familiar està compost per 3 persones na Maria, en Pere i en Manel , per tant, d’acord amb el barem per a l’any 2019, na Maria té dret a la prestació per un import de 685,97 euros.\nParella amb 2 fills/es a càrrec, 1 dels quals no és fill/a comú de la parella (custodia compartida del menor)\nEn Joan i na Blanca són una parella que conviu des de fa 3 anys. Fruit d’aquesta relació va néixer na Marina que té 2 anys. A més en Joan té un fill, en Miquel, d’una relació anterior i la sentència de divorci determina la custòdia compartida d’en Miquel. Tots dos viuen a Maó des de fa més de 5 anys. No conviuen amb ells ni familiars ni altres persones.\nTant en Joan com na Blanca estan sense feina des de fa més de 6 mesos. En Joan va cobrar una prestació d’atur però ja l’ha esgotada.\n- Fills/es menors a càrrec: COMPLEIX.\n- Sense cap ingrés: COMPLEIX.\n- Residència mínima de 36 mesos: COMPLEIX.\n- Familiars que conviuen en el mateix domicili i tenen ingressos: COMPLEIX.\nTant en Joan com na Blanca, qualsevol dels dos, poden sol·licitar la prestació. Però només un dels dos.\nEn aquest cas, el nucli familiar està format per 4 persones :en Joan, na Blanca, na Marina i en Miquel. Ara bé, com que Miquel està en situació de custòdia compartida, l’import de prestació que correspon per la quarta persona del nucli és un 50 %. Així, l’import de la prestació serà de 708,83 euros, d’acord amb el desglossament següent:\nConcepte Import unitari Import Total\nPrimera persona (Joan) 457,31 €\nSegona persona (Blanca) 137,19 € 594,50 €\nTercera persona (Marina) 91,46€ 685,97 €\nQuarta persona (Miquel) 50 % * 45,73€ = 22,86 € TOTAL :708,83 €\nParella amb 2 fills/es a càrrec, 1 dels quals no és fill/a comú de la parella (custodia compartida del menor) i a més conviuen amb familiars amb ingressos.\nPartim de l’exemple anterior (CAS 2) però hi afegim que conviuen en el domicili familiar els pares d’en Joan que, estan els dos jubilats, i tenen uns ingressos mensuals entre els dos de 570,00 euros.\nEn aquest cas, a més dels requisits que ja hem comprovat que compleixen (fills/es menors a càrrec, sense ingressos, període mínim de residència i no dret a rebre altres prestacions), haurem de verificar que l’import de la prestació que els hi correspondria de l’aplicació del barem i, que hem calculat seria de 708,83 euros, més la quantia dels ingressos que tenen els pares den Joan (570,00 €); no són superiors a dues vegades l’import resultant de l’aplicació del barem. És a dir, la suma anterior no pot superar l’import de 2 * 708,83 €:\nImport calculat de la prestació: 708,83 €\nImport dels ingressos dels pares d’en Joan: 570,00 €\nImport total ingressos calculat a efectes de límit 1.278,83 €\nLímit que no es pot superar: 2 * 708,83 € = 1.417,66 €\nEn aquest cas els ingressos calculats no superen el límit. El nucli familiar format per en Joan, na Blanca, na Marina i en Miquel; sí tindrà dret a rebre la prestació i aquesta serà de 708,83 euros.\nCom podeu veure els ingressos dels pares d’en Joan únicament es tenen en compte per determinar el dret a la prestació, si el nucli familiar té dret a la prestació després aquests ingressos dels altres familiars no es tenen en compte per fixar la quantia d’aquesta.\nPrestació reconeguda a un nucli familiar de 4 persones (sol·licitant, parella i 2 fills/es menors a càrrec) i una vegada reconeguda qualque membre del nucli familiar ha obtingut una feina remunerada.\nEn Victor i na Maria són una parella amb dues filles, na Lourdes i na Clàudia de 12 i 14 anys. Tot dos quedaren sense feina i acomplien amb els requisits per sol·licitar la prestació de renda social garantida, per la qual cosa na Maria la va sol·licitar i se’ls va reconèixer el dret a la prestació per un import mensual de 731,70€. Posteriorment en Victor ha trobat una feina a temps parcial i un període inicial de 3 mesos amb un sou de 700,00€/bruts al mes.\nEn aquest cas na Maria haurà de comunicar a la conselleria de Serveis Socials i Cooperació aquest canvi en la situació del nucli familiar i es procedirà a modificar la prestació amb efectes des del primer mes de nòmina d’en Victor, d’acord amb el càlcul següent:\nImport reconegut de la prestació: 731,70€\n50% dels ingressos del treball d’en Victor: 350,00€\nImport de la prestació durant els 3 mesos de feina: 381,7€\nSi una vegada transcorreguts els 3 mesos Victor queda sense feina, es tornarà a modificar la prestació i es fixarà de nou en els 731,70€ inicials.\nEn Sebastià i n’Àngela són parella. Actualment es troben tots dos sense feina i cap dels dos té dret a rebre un subsidi de desocupació. En Sebastià té 50 anys, i n’Àngela, 48. No tenen fills o els seus fills no conviuen amb ells.\nAra, amb l’ampliació dels supòsits de cobertura de la renda social, tant en Sebastià com n’Àngela, un dels dos, poden sol·licitar la prestació, i, una vegada comprovat que compleixen tots els requisits, se’n calcularà l’import.\nEn aquest cas, es tracta d’un nucli familiar format per dues persones i, d’acord amb el barem, l’import que els correspon és de 594,50 €.\nI si en Sebastià tingués uns ingressos mensuals de 490,00 €?\nEn aquest cas, es descomptaria aquesta quantitat de l’import del barem, la qual cosa faria una prestació de 104,5 €. Ara bé, com que la Llei de la renda social garantida estableix que l’import mínim de la prestació és de 114 € mensuals, la prestació mensual a què tindria dret la parella no seria de 104,5 € sinó de 114 €.\nAltres formes de convivència\nEn Francesc té 54 anys i viu amb una neboda, na Margalida, que té 19 anys. Na Margalida té una pensió d’orfandat de 100,00 € mensuals. A la llar familiar no conviuen altres familiars.\nEn aquest cas, es tracta d’un nucli familiar considerat com a “altres formes de convivència”, perquè conviuen tots dos sols. Per tant, si es compleixen la resta de requisits, es considera que en Francesc i na Margalida poden ser beneficiaris de la renda social. Ara bé, en aquest cas, l’ha de sol·licitar en Francesc, perquè na Margalida és menor de 25 anys.\nLa prestació que els correspon és de 494,50 € (els 594,50 € establerts pel barem menys els 100,00 € que té d’ingressos na Margalida).


Kalpatharuvu Service Apartments-Hinjewadi Pune Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHinjewadi, Hinjawadi, Pune, Índia, 411012 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Kalpatharuvu Service Apartments-Hinjewadi?\nMés informació sobre Kalpatharuvu Service Apartments-Hinjewadi\nSituat a l'encantadora àrea de Hinjawadi, Kalpatharuvu Service Apartments-Hinjewadi gaudeix d'una posició excepcional a la els negocis de Pune. L'hotel és a 20.00 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nKalpatharuvu Service Apartments-Hinjewadi ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nEntri en una de les 28 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, balcó/terrassa. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com camp de golf (en el mateix lloc), jardí. Kalpatharuvu Service Apartments-Hinjewadi és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Pune.\nPalau de Aga Khan - 18,04 km\nShreemant Dagdusheth Halwai Sarvajanik Ganpati - 16,01 km\nMuseu Darshan - 16,62 km\nSri Balaji Mandir - 7,69 km\nFort Sinhagad - 24,64 km\nTemple Sarasbaug Ganpati - 13,06 km\nTemple Chaturshrungi - 11,25 km\nPune-Okayama Friendship Garden - 15,16 km\nPhoenix Market City - 19,45 km\nEstadi Balewadi - 3,13 km\nBalewadi Stadium (Shri Shiv Chhatrapati) - 3,13 km\nLaxmi Mata Temple - 5,18 km\nSentosa Water Park - 7,72 km\nRanjna Gupta Boutique - 7,83 km\nSomeshwar Wadi Temple - 8,04 km\nGram Sanskruti Udyan Village Park - 8,17 km\nMCA Cricket Stadium - 8,46 km\nSurya Mukhi Gurudutt Mandir - 8,54 km


Aparthotel Dream of Bydgoszcz Bydgoszcz Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDworcowa 13, Śródmieście, Bydgoszcz, Polònia - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nSuite Doble amb dutxa - Bany\nMés informació sobre Aparthotel Dream of Bydgoszcz\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Dream of Bydgoszcz és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bydgoszcz. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Aeroport de Bydgoszcz.\nDream of Bydgoszcz ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com parc infantil que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Dream of Bydgoszcz és una elecció inteligents per a viatgers a Bydgoszcz, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Aparthotel Dream of Bydgoszcz de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nBydgoszcz Hotels apartament


maig 2013 Apunts (8)\nEscollim els llibres de lectura\nEls alumnes de 3r d'ESO han escollit personalment els llibres de lectura de la 3a avaluació i els ha agradat l'experiència.\nHem elaborat una fitxa conjunta on li hem posat nota al llibre de lectura. Voleu saber quina novel·la té un "10"? www.homiliesdorganya.wordpress.com\nAfegit per Miracle Encarna Pascual Montava en maig 28, 2013 a les 13:33 — 1 Comentari\nSón aquests uns dies de proves diagnòstiques. Crec, sincerament, que cal fer-ne, però sóc ben escèptic sobre els resultats de les actuals i desconfie, totalment, de l'ús que en poden fer les autoritats polítiques i els seus sequaços. Recorde, per açò mateix, El suïcidi d'un professor poc eficaç,…\nAfegit per Vicent Ferrer Puchol en maig 23, 2013 a les 0:00 — Cap comentari\nAfegit per Maria Oreto en maig 19, 2013 a les 15:46 — 1 Comentari\nSAPS EL QUE DIU LA LOMQE?\nja sabeu que sempre estic investigant sobre temes educatius i que, de tant en tant, us prepare alguna enquesta.\nAquesta vegada es tracta d'una enquesta molt breu sobre la LOMQE, adreçada tant a docents, com a alumnes i pares i mares d'alumnes. És una enquesta anònima (com sempre), de dues preguntes amb resposta múltiple i que haureu respost en aproximadament 30 segons.\nUs demane la vostra col·laboració i us pregue…\nAfegit per Teresa Sáez en maig 18, 2013 a les 22:12 — Cap comentari\nAfegit per Maria Oreto en maig 18, 2013 a les 20:00 — Cap comentari\nEls alumnes i les alumnes de 4t d'ESO, la vesprada del dijous 17 de maig, van assistir a un taller de doblatge, impartit per l'actor Francesc Fenollosa.\nQue bé que ho vam passar!…\nAfegit per Miracle Encarna Pascual Montava en maig 18, 2013 a les 16:45 — Cap comentari\n"Assumiràs" de Vicent Andrés Estellés i Carmina Burana per l'Orfeó d'Aldaia\nL'Orfeó d'Aldaia ha editat un flashmob per homenatjar Estellés. Per començar el vídeo, l'actor Juli Disla ens llig el poema 'Assumiràs'.\nSi us agrada la música, val la pena mirar-se'l complet.\nAfegit per Francesc Joan López en maig 16, 2013 a les 10:30 — 2 Comentaris


Mostrant articles per etiqueta: Antonio Ferrandis\nDimarts, 30 Octubre 2018 10:18\nDimarts, 16 Octubre 2018 10:19\nEl Gran Teatre de Paterna va acollir el dissabte nit la Gala de Premis del Festival de Cinema “Antonio Ferrandis” presentada per les periodistes Mariola Cubelles i Ana Mansergas i a la qual van assistir al voltant de 400 persones.\nDurant el seu discurs de clausura, l'Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, va aprofitar la seua intervenció per a reivindicar el paper de totes les administracions públiques en la defensa i foment de la cultura i del cinema espanyol. I en aqueix sentit va reconèixer el compromís de l'equip de govern, de la ciutat per “impulsar iniciatives com aquest Festival, que vol servir plataforma d'oportunitats per a joves talents i de reconeixements per als ja consagrats”.\nL'actor va rebre el premi pels seus papers en mítiques sèries televisives com “Los hombres de Paco” o pel·lícules com “Las brujas de Zugarramurdi” d'Álex de l'Església, “Lo contrario al amor” de Vicente Villanueva, o “Dioses y Perros” dels directors David Marqués i Rafa Montesinos, pel·lícula que es va projectar prèvia a la gala.\nHugo Silva, va agrair el premi al Festival, i va aprofitar per a animar a “totes aquelles persones que senten la necessitat d'expressar-se artísticament, que aposten i s'arrisquen, perquè us necessitem per a continuar creant noves històries que contar”.\nDimecres, 03 Octubre 2018 10:08\nHugo Silva rebrà el premi Antonio Ferrandis en la III edició del Festival de Cinema de Paterna\nEl Festival de Cinema Antonio Ferrandis de Paterna celebrarà, entre l'11 i el 16 d'octubre, la seua tercera edició amb un protagonista molt especial: l'actor madrileny Hugo Silva, que serà reconegut amb el Premi Antonio Ferrandis.\nAixí ho ha anunciat avui l'Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo.\nAquest reconeixement, tindrà lloc el dissabte 13 d'octubre en una gala que se celebrarà en el Gran Teatre de la localitat, i en la qual rebrà el guardó de mans de Nacho Fresneda, el seu company en la sèrie El Ministeri del Temps i el primer intèrpret a aconseguir el premi en la primera edició de 2016. Aqueixa mateixa vesprada, Silva presentarà una projecció especial de "Déus i gossos", rodada fa quatre anys en diferents escenaris de València.\nDos dies abans, l'11 d'octubre, els cinemes Kinépolis acolliran la projecció dels deu curtmetratges finalistes d'aquesta edició, cinc en la categoria de ficció espanyola i altres cinc en la de joves realitzadors/as menors de 25 anys. Cadascun dels guanyadors rebrà un premi d'1.500 euros, i de nou seran tres professionals del panorama audiovisual valencià com -els directors Susi Gozalvo i Nacho Ruipérez i la realitzadora televisiva Carolina Vegas- els encarregats de seleccionar els millors treballs. En la present edició s'han presentat un total de 288 curtmetratges, la qual cosa suposa un augment del 40% respecte a la convocatòria de l'any passat.\nEl diumenge 14, el Parc Central de Paterna acollirà una jornada dedicada a la pel·lícula "Paella Today", en la qual diferents personalitats del món cinematogràfic i cultural valencià (a més de diversos membres de l'equip de la cinta) cuinaran diverses paelles que podran ser degustades per tots els assistents. A continuació, es projectarà la pel·lícula en el Gran Teatre Antonio Ferrandis, dins d'un programa doble que inclourà també una passada especial de "Falcó Cec", dirigida en 2018 per Mariano Darés i protagonitzada per l'actor de Paterna Héctor Jutgesses.\nEl dilluns 15 serà el cineasta valencià Paco Plaza qui passe pel festival per a participar en una retrospectiva i un col·loqui sobre la seua obra. L'acte explicarà, a més, amb la projecció de dues de les seues pel·lícules més conegudes: "Rec 3: Gènesi", tercer lliurament de la famosa saga de terror creada al costat de Jaume Balagueró, i "Verónica", per la qual Plaza va ser candidat al Goya a la millor adreça i al millor guió original.\nFinalment, el 16 d'octubre -data que coincideix amb el 18 aniversari de la defunció de Ferrandis- els cinemes Kinépolis es convertiran novament en l'epicentre del cinema espanyol amb el preestreno de la pel·lícula "Sense fi", que comptarà amb la presència de la protagonista María León. Mitjançant aquest cicle de presentacions exclusives, el Festival Antonio Ferrandis manté la seua activitat cinematogràfica al llarg de tot l'any i consolida la seua aposta pels títols més importants de la nostra indústria.