DIUMENGE 13 DE MAIG , CURSA DE TERRA DE REMENCES\nAquest diumenge a partir de les 8:45 es veura restringit el transit,en moments puntuals, ja que per la nostre poblacio passara la volta ciclista Terra de Remences. Al llarg de la setmana informarem dels carrers tallats i les vies alternatives. Per les possibles persones que hagin d'anar direccio Camprodon els recomanem que prenguin sortida de Sant Joan a les 8:30. Els que hagin d'anar a Olot podran anar per la Collada de Santigossa . Si no hi ha canvis d'ultima hora el transit a dins el poble i direccio Ripoll restara obert sempre garantint la seguretat dels ciclistes.\nels carrers que donen accés a la carretera Camprodon es veuran afectats a talls de circulació per la cursa de Terra de Remences són : C. Joan Maragall , C. Sant Isidre , C. Mestre Guiu , C. Tins , Les Cinc Fonts.\nAl Barri del Pla del Roser i de l'Estacio els seus accesos estaran regulats per la nostre agrupació i la Policia Local , recorda que només es podra anar en sentit Ripo...ll , no es podra accedir al centre del poble a partir de les 8.45h , a no ser que es cregui oportú i sempre sense posar en perill als ciclistes de la volta.\nEls carrers Jaume I , Verge del Prat , Crtra Vallfogona , Ramon Serrat , Avd Comte Guifre també estan regulades per accedir a la carretera.\nPer accedir a dins el poble es recomana utilitzar el C. Ramon d'Urg i Can Crehuet\nPublicado por Protecció Civil en 3:38\nHistorial junio 2013 (1) mayo 2012 (2) enero 2012 (5) junio 2011 (4) abril 2011 (1) marzo 2011 (2) febrero 2011 (2) enero 2011 (2) noviembre 2010 (1) octubre 2010 (3)


Sortegem tres mesos d’esport a OneFit\nEt regalem tres mesos d’esport a OneFit\nParticipa en el nostre concurs i guanya una subscripció a OneFit, l’app que et permet anar a un munt d’estudis i gimnasos de Barcelona\nEts d’aquelles persones que posa qualsevol excusa per no anar al gimnàs? Que si no tinc temps, que si m’avorreix, que si sempre acabo fent el mateix... Doncs estàs de sort perquè tot això ja és història. És hora de posar-se en forma! L’aplicació OneFit, d’origen holandès, ha triat la ciutat de Barcelona per establir-se i començar a oferir als seus ciutadans un munt d’oportunitats per gaudir de fins a 55 tipus d’esports. L’app permet practicar diferents esports i activitats en diferents centres de la ciutat, sense lligams a cap d’ells. El seu innovador concepte està revolucionant el món de l’entrenament, i nosaltres volem que ho provis! Per això sortegem quatre inscripcions de tres mesos de durada a l’aplicació per tal que gaudiu al màxim de les opcions esportives que ofereix la nostra ciutat. Omple el següent formulari (i llegeix i accepta les bases legals) i prova sort. Tens fins el dia 28 d’abril per participar. Ja no tindràs excuses per quedar-te al sofà!\nMai abans t’ho havien posat tan fàcil. Amb l’aplicació descarregada al teu mòbil, podràs reservar el lloc i l’activitat que vols en ta sols un clic i amb una antel·lació màxima de dues setmanes. Podràs planificar la rutina que vulguis fer aquell mateix dia a través d’un cercador d’ubicacions on podràs filtrar els resultats per localització o disciplina. A més, podràs reptar els teus amics convidant-los a entrenaments a través de l’app i divertir-vos en grup.\nFer el mateix cada cop que vas al gimnàs avorreix molt i desmotiva. Per això amb OneFit podràs experimentar nous mètodes d’entrenament i explorar altres disciplines esportives. A la llista de possibilitats de l’aplicació trobareu diversos centres on fan una gran varietat d’activitats. Des de disciplines a l’aire lliure com surf, skate i pàdel, com activitats d’interior com ioga, entrenament funcional d’alta intensitat, dansa, boxa, ballet, arts marcials, bootcamp, crossfit, pole dance o zumba. La llista és tan llarga que no acabaríem mai! Cada dia una activitat diferent, què et sembla?\nI si fer sempre la mateixa activitat avorreix, anar sempre al mateix lloc també, i més si el teu centre esportiu té uns horaris que et resulten impossibles. Però no et preocupis, perquè OneFit té la solució. Amb més de 250 ubicacions disponibles a tota la ciutat, l’aplicació ha teixit una àmplia xarxa d’estudis i gimnasos per tal que puguis anar a qualsevol dels seus centres quan vulguis. Serà una forma de conèixer gent nova a diversos llocs. La llista d’ubicacions ha estat seleccionada curosament per oferir els millors entrenadors i professionals al teu abast, tant al costat de casa teva com a prop de la feina. Prepara la teva bossa de gimnàs i emporta-la a la feina, per si surts de l’oficina amb ganes de treure’t l’estrés de sobre.\nAmb aquest innovador i original concepte d’entrenament, OneFit no només ofereix als seus usuaris un ampli ventall de possibilitats per practicar esport i seguir un estil de vida saludable, sinó que també vol que els seus usuaris visquin experiències prèmium i puguin provar una àmplia selecció d’espais com boutiques, estudis o workouts a peu de platja.


Modificació Llei d'Activitats Econòmiques\nserveis - taxes i impostos - modificació de la Llei de les Activitats Econòmiques\nSumari: Llei 19/2011, de l’1 de desembre, de modificació de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques.\nLlei 19/2011, de l’1 de desembre, de modificació de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques\nL’aprovació de la Llei de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques suposa la introducció d’una nova figura impositiva en el sistema tributari andorrà que té una gran transcendència tant pel que fa a l’economia interna com a les relacions econòmiques internacionals. No obstant això, s’ha de tenir en compte que aquest tribut incideix d’una forma molt directa en el teixit empresarial del Principat, fet que obliga a prestar atenció que no repercuteixi de forma negativa en el creixement de l’economia andorrana. D’altra banda, s’han detectat algunes deficiències tècniques en el text de la Llei que convé esmenar per tal de garantir el funcionament correcte i eficient del tribut.\nL’objecte d’aquest Projecte de llei és modificar la llei que regula l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, en concret es modifiquen alguns aspectes tècnics en correlació amb les modificacions que introdueix la Llei de modificació de la Llei 95/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre societats.\nLes modificacions més significatives són les següents: en primer lloc, es clarifica el concepte d’activitat econòmica per atorgar-li més seguretat jurídica i delimitar quan s’han de considerar activitat econòmica les activitats d’arrendament i de compravenda de béns immobles, fixant uns límits quantitatius respecte a l’import dels lloguers i les unitats objecte de venda, respectivament. Atès que la Llei de modificació de la Llei de l’impost sobre societats determina que les retribucions dels administradors o els membres dels òrgans d’administració de les entitats andorranes són contraprestacions derivades d’una relació de caràcter mercantil, aquestes retribucions s’han d’integrar com a renda d’una activitat econòmica. Així, quan els estatuts determinin l’obligació de retribució de l’òrgan d’administració, aquesta retribució ha de ser sempre deduïble de l’impost de societats, i per seguir el principi de neutralitat en el tribut, aquesta retribució de naturalesa mercantil es considera una renda procedent d’una activitat econòmica subjecta a aquest impost, quan el perceptor és una persona física.\nEn segon lloc, i de la mateixa manera que es fa amb l’impost sobre societats, s’introdueix un règim especial de determinació objectiva de la base de tributació en substitució del règim simplificat. La raó és clara, mentre que el sistema simplificat estableix que la presentació de la declaració de l’impost sigui més senzilla, el sistema de determinació objectiva realment simplifica el càlcul per determinar la base de tributació i estableix un percentatge estimatiu de les despeses per a petits empresaris, fet que ajuda els obligats tributaris a determinar el tribut i l’Administració a poder-los controlar. Aquest règim és voluntari, i per evitar-ne l’ús indegut es preveu que l’exercici de l’opció vinculi l’obligat tributari un mínim de tres anys, a excepció que no compleixi amb les condicions exigides per la Llei.\nEn tercer lloc, s’introdueixen incentius significatius respecte a la creació de llocs de treball i noves inversions, l’objectiu dels quals és incentivar el creixement del teixit empresarial de les empreses andorranes.\nEn quart lloc, se simplifica la regulació del pagament a compte i s’estableix l’obligació de pagament en el moment en què no s’hagi de fer la liquidació del tribut. També es regula l’obligació de fer un pagament a compte el primer any d’aplicació de l’impost. Aquest pagament, que no disposa de base ni quota de tributació de l’any anterior, es calcula sobre un percentatge que s’aplica al resultat comptable de l’exercici immediatament anterior. Pels obligats tributaris que s’acullin al règim especial de la determinació objectiva de la base de tributació, el percentatge de càlcul és diferent per cada tipus d’activitat i s’aplica sobre la xifra d’ingressos corresponent al darrer any.\nLa darrera modificació, que té una rellevància especial, estableix el mateix règim que el que preveu l’impost sobre societats respecte a les plusvàlues de naturalesa immobiliària. Així, les plusvàlues derivades de les transmissions de béns immobles o dels drets sobre els mateixos béns estan subjectes a l’impost sobre les plusvàlues. Tanmateix, la determinació de la base de tributació en l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques obliga a integrar dins la base de tributació els beneficis que procedeixen de les transmissions de béns immobles o de drets sobre els mateixos béns destinats a les activitats econòmiques, fet pel qual les plusvàlues derivades d’aquests béns estaran subjectes als dos tributs a la vegada. Amb l’objectiu d’evitar la doble imposició que es produeix per aquest fet, l’import de la quota satisfeta per l’impost sobre plusvàlues es dedueix totalment de la quota de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, inclús en els casos en què la quota del primer tribut sigui superior a la que correspon per la plusvàlua en el segon tribut, el de l’impost sobre societats. Així, s’aconsegueix que no hi hagi doble imposició i es pugui mantenir el model de tributació actual dels guanys que procedeixen de béns o de drets d’aquesta naturalesa.\nEs modifica l’article 5 de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat de la manera següent:\n2. L’activitat d’arrendament de béns immobles només té la consideració d’activitat econòmica quan les rendes brutes dels lloguers superin la xifra de 40.000 euros a l’any per la totalitat dels immobles que llogui l’obligat tributari.\n3. L’activitat de compravenda d’immobles en nom propi només té la consideració d’activitat econòmica a partir del moment en què es facin més de cinc transmissions de béns immobles durant el període impositiu.\n4. També es consideren activitats econòmiques les retribucions que obtenen les persones físiques per ser administradors o membres dels òrgans d’administració de societats mercantils o d’altres entitats.” h2> Article 2\nEs modifica l’article 11 de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat de la manera següent:\n2. En el mètode de determinació directa, la base de tributació es calcula segons el que preveu l’article 12 d’aquesta Llei.\n3. En el sistema de determinació objectiva, la base de tributació es calcula aplicant les regles que estableix l’article 13 d’aquesta Llei.”\nEs modifica l’apartat 1 de l’article 12 de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat de la manera següent:\n“1. La determinació de la renda de les activitats econòmiques en la modalitat d’estimació directa es fa d’acord amb les normes de l’impost sobre societats, sense perjudici de les normes especials establertes en aquesta Llei.”\nEs modifiquen els articles 13 i 20 de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat, respectivament, de la manera següent:\n1. Els obligats tributaris en els que la seva xifra de negocis en l’exercici immediatament anterior no superi els 300.000 euros, es poden acollir al règim especial previst en aquest article.\n4. L’opció d’acollir-se a aquest règim de determinació objectiva és voluntària, però en cas de fer-ho, aquest règim serà obligatori per la totalitat d’activitats econòmiques que realitzi l’obligat tributari. L’obligat tributari que es vulgui acollir a aquest règim ho ha de comunicar al ministeri encarregat de les finances abans de finalitzar l’any anterior al que hagi de tenir efecte, en els termes que es determinin reglamentàriament. Una vegada hagi optat per aquest règim, s’hi ha de mantenir durant un termini mínim de tres anys, i per sortir-ne cal que hi renunciï a través d’una comunicació al ministeri encarregat de les finances abans de la finalització de l’any anterior al qual hagi de tenir efecte. En el cas d’inici d’activitat, l’opció d’acollir-se a aquest règim s’ha de fer durant el mes següent a la data d’inici d’activitat. Pel primer any d’aplicació d’aquesta llei, el termini per optar per aquest règim és de dos mesos a comptar des de l’entrada en vigor d’aquesta Llei.\n6. El rendiment net de l’activitat es calcula per la diferència entre els ingressos que en procedeixen de la mateixa, computats d’acord amb les regles que estableix l’impost sobre societats, i els percentatges estimatius de les despeses que s’indiquen a continuació, segons el tipus d’activitat econòmica que s’efectua, aplicats sobre la xifra dels ingressos de l’activitat. Dins la xifra d’ingressos no s’inclouen els procedents de les transmissions d’actius fixos afectes a l’activitat desenvolupada, que s’addicionen al resultat del rendiment net de l’activitat.\n7. Els percentatges de despeses aplicables són els següents:\n9. S’integren a la base de tributació d’aquest règim, les adquisicions de béns o drets afectes a l’activitat, adquirits a títol lucratiu.\nEls ingressos i despeses que determinen la renda a incloure en la base de tributació en la modalitat de determinació directa i en la modalitat de determinació objectiva s’imputen d’acord amb la normativa del Pla general de comptabilitat.”\nEs modifica l’article 23, de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat de la següent manera:\nEs modifica l’article 24 de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat de la manera següent:\neducció per creació de llocs de treball i per inversions\nEs modifica l’article 25 de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat de la manera següent:\n1. El mes de setembre els obligats tributaris han d’efectuar un pagament a compte de la liquidació corresponent al període impositiu que estigui en curs el primer de setembre.\n2. El pagament a compte es calcula aplicant el percentatge del 50 per cent sobre la quota de liquidació de l’exercici immediatament anterior. En el cas que el període anterior tingui una durada inferior als dotze mesos, el pagament a compte es farà tenint en compte la part proporcional de la quota de liquidació de períodes anteriors fins a completar un període de dotze mesos.\n3. El pagament a compte té la consideració de deute tributari segons el que estableix l’article 33 de la Llei de bases de l’ordenament tributari.”\nEs modifica la disposició transitòria de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda redactat de la manera següent:\n“Disposició transitòria. Pagament a compte durant el primer any d’aplicació de l’impost\nDurant el primer any d’aplicació de l’impost, s’exigeix el pagament que es determina aplicant el tipus del 2,5 per cent sobre el resultat comptable de l’any anterior al del període impositiu, determinat segons les normes que preveu la Llei 30/2007, del 20 de desembre, de la comptabilitat dels empresaris.\nNo obstant això, els obligats tributaris acollits al règim especial de determinació objectiva han de determinar els pagaments a compte pel primer any d’aplicació aplicant sobre la xifra d’ingressos ordinaris de l’activitat els percentatges següents:\na) Quan es tracti d’activitats comercials, el 0,5 per cent.\nb) Quan es tracti de retribucions als administradors o membres dels òrgans d’administració, el 2,45 per cent.\nc) En la resta d’activitats, l’1,5 per cent.”\nEs deroga la disposició final quarta de la Llei 96/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre la renda de les activitats econòmiques, que queda sense efecte.\nAquesta Llei entra en vigor l’endemà de ser publicada al Butlletí Oficial del Principat d’Andorra i és d’aplicació als exercicis que s’iniciïn a partir de l’1 de gener del 2012.\nPresident de la Bisbe d’Urgell


Responsabilitat Global: Jornada "L'RSE com a factor de major competitivitat" a Vilanova i la Geltrú\nCicle “Estratègies directives”\nL’estratègia i el compromís social des de l'RSE\nL'RSE com a factor de major competitivitat\nLa persistència de la crisi econòmica està provocant greus crisis empresarials, algunes de les quals comporten la liquidació definitiva de moltes pimes. Enmig d’aquestes aigües agitades, les petites i mitjanes empreses pateixen amb una gran duresa les conseqüències negatives de l’impacte que la crisi ha tingut en la seva clientela, ja sigui el públic directe, altres empreses o el sector públic.\nCoincidint amb el període de la crisi, moltes pimes que havien començat a gestionar la seva RSE han continuat fent-ho i moltes altres s’hi han incorporat.\nL’RSE és una metodologia de gestió empresarial que està ajudant a moltes pimes a ser més innovadores, més sostenibles i a internacionalitzar-se.\nEn aquest curs s’explicaran diverses experiències de pimes que han apostat per l’RSE i els ha ajudat a sortir-se’n.\nGestionar la responsabilitat empresarial davant la societat: un procés de millora contínua per a la pime.\nRepensar el model empresarial per a les pimes del s XXI: sostenibles, humanes, responsables.\nMetodologia: Sessió única presencial formulada amb aportació acadèmica i pràctica.\nCalendari: divendres 3 de maig, de 8h30 a 14h30\nLloc: Molí de Mar · Vilanova i la Geltrú\nAcreditació: Els assistents rebran el diploma del curs d’Estratègia i compromís social des de la RSE, amb el segell de l’Escola de Direcció d’Empresa.\n· Acadèmica i tutoria: Josep Maria Canyelles · jmcanyelles@collaboratio.net\n· Administrativa: Susanna Gómez · info@ede.cat\nEls participants tindran accés mitjançant codi personal, individualitzat i exclusiu, al Campus virtual de l’Escola de Direcció d’Empresa.\nA banda de servir com a entorn virtual per a la interacció entre els alumnes, els professors i els coordinadors dels diferents programes, el Campus EDE suposa un segon escenari formatiu en què els participants obtenen continguts acadèmics addicionals i nous referents casuístics.\nEl Campus és d’ús reservat per als participants en els programes de Direcció. Com a usuaris autoritzats en poden disposar fins a un any després del darrer programa que hagin cursat. Mitjançant un codi d’accés personal i exclusiu, els alumnes tenen al seu abast l’actualització continuada dels programes i tot allò relacionat amb els públics que formen part del mateix Campus.\nCarnet Alumni EDE\nEls alumnes rebran el corresponent carnet d’Alumni EDE, una acreditació de prestigi que està vinculada a un bon nombre d’avantatges i descomptes comercials i que té una vigència d’un any a partir de la data d’expedició.\nEl codi d’accés al Campus EDE es registra en aquesta mateixa acreditació, personalitzada per a cadascun dels alumnes. La mateixa targeta identifica el seu titular a l’hora d’optar als serveis que composen el programa Class d’avantatges exclusius.\nConsulteu l’apartat Alumni.\n· Reservada a directius, directives, empresaris, empresàries i professionals lliberals\n· Matrícula oberta a un màxim de 25 alumnes\n· Preu matrícula: 124 €\n· Dte. inscripcions rebudes d’empreses associades a ADEG:\n· Dte. inscripcions Alumni EDE (alumnes d’anteriors programes EDE)\nno acumulable al descompte anterior\n· Dte. inscripcions rebudes d’empreses associades a entitats vinculades a ADEG\n- 08 %\n· Dte. per la inscripció d’un 2n o 3r participant d’una mateixa empresa\n· Bonificació aprox. crèdit formatiu d’empresa (1):\nDrets d’assistència i participació al programa (1 sessió / 6 hores)\nServei de cafè a l’espai de cafè-pausa\nDossier d’assistent i documentació\nDescompte d’un 5% en l’adquisició de llibres a llibresdempresa.cat\nDrets d’accés exclusiu al campus virtual EDE\nCarnet d’Alumni EDE, amb un programa d’avantatges\nDiploma acreditatiu i certificat de la realització del programa\nDescompte preferent aplicat a l’import de matrícula en propers cursos de l’Escola de Direcció d’Empresa\n· Acceptada la proposta per part de l’Escola de Direcció d’Empresa i notificada a l’alumne (-a), caldrà fer l’ingrés corresponent abans del 20 d’abril al compte corrent 0182 5433 81 0201507507 del Consorci de Serveis Empresarials Gran Penedès SL.\n(1): Quantitat que l’empresa es podria deduir de l’import de la matrícula. Opcionalment, a petició de l’empresa i sense cap cost afegit, la secretaria administrativa d’EDE podrà gestionar la corresponent bonificació.\nMàster en Polítiques Públiques i Socials (UPF). Director de “Responsabilitat Global”, un think tank sobre la Responsabilitat Social de les Empreses, les Administracions i les Organitzacions. Va ser consultor de la UOC durant 7 anys i director de l’Institut Català del Voluntariat. Autor de nombroses publicacions relacionades totes elles amb la RSE.\nLlicenciat en Pedagogia (UB). Programa de Direcció d’empreses cooperatives (Esade). Soci consultor a “Vector5”, consultoria versada en excel·lència i sostenibilitat. Experiència professional centrada en l’àmbit del tercer sector i de la responsabilitat social de les organitzacions. És expert en planificació i gestió de projectes d’innovació social.\nL’estratègia i el compromís social des de la RSE\n08h30 Presentació del curs\nIsidre Also, director de l’Escola de Direcció d’Empresa\nJosep Maria Canyelles, coordinador del curs\nPresentació dels assistents\n”La responsabilitat social empresarial com a factor de competitivitat”\nProfessor: Josep Maria Canyelles\n10h30 Pausa – Cafè\nPosar en pràctica la gestió de l’RSE\nDinamització a càrrec de l’equip Vector5: Josep Maria Canyelles i Albert Huerta\nExperiències de pimes que han apostat per l’RSE, i els ha funcionat!\n- Ramon Novell, gerent de Cafès Novell\n- Queta Domènech, presidenta de Vallformosa\n14h00 ConclusionsA càrrec de Josep Maria Canyelles, coordinador de la sessió\n14h30 Final de la sessió


Resum de la Trobada Roca Nua Montserrat 2019 - Roca Nua\n© 2021 Roca Nua\nResum de la Trobada Roca Nua Montserrat 2019\nPost date juny 10, 2019\nPost categories a Trobades\nNomés han passat dos dies des que ens despedíem dels participants, acompanyants i col·laboradors a les portes del refugi de Sant Benet i sembla que hagin passat setmanes. La intensitat dels esdeveniments ha estat tanta, que el temps sembla haver-se aturat, per després deformar-se, per finalment escorre’s entre els dits.\nEl que ha succeït a Sant Benet aquest cap de setmana ha sigut galàctic! Una trentena de persones dormien, repartides entre el refugi i les baumes properes, amb somnis o sense, però tots amb una idea en comú als seus pensaments: escalada tradicional.\nDes del divendres al vespre que va arribar tothom, fins diumenge a la tarda que va marxar, els protagonistes han sigut els merlets, els tricams, els totemcams i les agulles montserratines. Els escaladors formaven cordades de dos o de tres, sempre amb algun membre experimentat en les arts de l’autoprotecció montserratina, i amb humilitat i afany aventurer afrontaven la via escollida. Els objectius eren diversos i molt repartits. Des de la Panxa del Bisbe fins la Momieta es veien cordades. Majer Jofer, Corte Inglés, Fada Maldí, Benzina i Foc, Normal de la Mòmia, Ves-t’ho Pensant, Moby Dick, Vanitat Oculta… Mai abans tanta gent en tan poc temps s’havia plantejat la possibilitat d’ascendir-les!\nEls assistents, tots amb experiència escaladora, han pogut aprendre noves formes d’assegurament i una manera diferent d’afrontar una ascensió en conglomerat, que obliga a afinar els sentits, la imaginació i a posar més dosi de valor i capacitat de patiment. En definitiva, tot allò que cal tenir per ser un bon escalador.\nCal que aquestes coses segueixin succeint. Amb trobades o sense, hem de viure immersos en l’emoció del repte cap al desconegut, afrontant les pors, els nervis i les incerteses, vivint les frustracions, les victòries i les derrotes, les alegries i les tristeses… Per que és d’això del que va la vida… És d’això del que va l’escalada…\nEns veiem en el camí.\nAgraïm la col·laboració de Liqen Media, Lapanxadelbou, Sant Jeroni Cafè & Restaurant , Totem Cams, Ajuntament d’Abrera, el Patronat de la Muntanya de Montserrat, el Parc Natural de la Muntanya de Montserrat i al Mountain Wilderness Catalunya que gracies a la seva contribució han ajudat a la realització de la trobada.\nFotos: Liqen Media\n←Previous post:Recomanacions UIAA per la preservació de roca en el seu estat natural\n→Next post:Resum de la trobada al Montsant 2019


RedGlobe Notícies - Tot el suport i solidaritat activa amb la vaga general del 30 de gener a Euskal Herria\nTot el suport i solidaritat activa amb la vaga general del 30 de gener a Euskal Herria\nLa COS dóna el suport més enèrgic a la vaga general convocada per les organitzacions integrants de la Carta de Drets Socials d’Euskal Herria en defensa d’un treball, unes pensions i una vida dignes. En aquest context d’auge de la mobilització popular contra les arbitrarietats antidemocràtiques, masclistes i antiobreres de l’Estat espanyol, la classe treballadora basca fa un pas més i demostra la seva unitat per trencar amb la fal·làcia de l’anomenat “oasi basc”.\nContra aquesta mentida, les xifres a EH revelen un retrocés dels salaris, un enduriment dels ritmes de treball i un augment dels acomiadaments, la precarietat juvenil i l’índex de pobresa, que assoleix el valor més alt des de 2008. Però aquesta vaga va més enllà de les millores socials, és un cop a la taula per revertir l’agenda de retallades i auteritat del PNV i la burgesia basca, per dignificar i garantir les tasques de cures, contra els atacs a l’educació pública, la repressió de l’Estat, per conquerir els drets de les dones i persones de sexualitats dissidents contra la violència masclista del sistema i la seva justícia patriarcal.\nLa vaga general a Hego Euskal Herria ha estat convocada pels sindicats integrats a la Carta Social (LAB, ELA, ESK, STEILAS, Etxalde, EHNE e HIRU), així com per CNT i les organitzacions estudiantils Ikasle abertzaleak, Sindicato de Estudiantes i Ikasle Ekintza, i juvenils Eragin i Ernai. Així mateix, ha rebut les adhesions del Moviment de Pensionistes d’EH, del moviment feminista, la PAH de Bizkaia i Berri Otxoak, entre altres, sumant més de cent organitzacions. La negativa de CCOO i UGT a secundar aquesta vaga desemmascara, un cop més, el seu rol desmovilitzador com a part de l’aparell de l’Estat. Mostrem el nostre rebuig frontal al sindicalisme groc que prepara, amb aquesta maniobra, el seu suport incondicional al govern que es cou entre PSOE i Unidas Podemos, i que no està disposat a derogar les darreres reformes laborals ni la contrarreforma de les pensions, tampoc la Llei Mordassa ni la Llei Wert.\nLa classe treballadora basca ens dóna una lliçó d’unitat, passa a l’ofensiva, i fa palès el paper de la vaga com a eina de lluita. Concretament, la Carta reivindica l’augment de pensions i salaris en proporció, almenys, al cost de la vida; derogar les reformes laborals de 2010 i 2012 i els aspectes regressius de les reformes de les pensions de 2011 i 2013; una pensió mínima de 1080 euros i un Salari Mínim Interprofessional de 1200; acabar amb la diferència salarial i pensional de gènere; una jubilació anticipada sense penalització després de 40 anys cotitzats; una xarxa de serveis socio-sanitaris pública, universal i gratuïta; una Renta Garantida i RGI del 100% del salari mínim interprofessional; i una normativa específica per a complementar la pensió mínima de 1080 euros.\nDes de la COS no podem sinó traslladar el suport més fraternal a la vaga que emprèn el Poble Basc el 30 de gener, difondre aquesta experiència de lluita, prendre’n exemple, i organitzar la solidaritat internacionalista activa a través de la convocatòria de concentracions de suport arreu dels Països Catalans. És aquesta solidaritat la que ens permetrà plantar cara als grans poders econòmics de l’Estat i a aquells que, en nom seu, es preparen per governar contra la classe treballadora i perpetuar el règim del ’78.\nSom classe treballadora! La solidaritat és la tendresa dels pobles!


ESCOLA MONTSERRAT: 2011\nCANTADA AL CENTRE VITALIA\nPublicat per CEIP Montserrat a dimecres, de desembre 28, 2011\nCANTADA NADAL 2011\nEl Nadal ha arribat i un any més hem gaudit de la tradicional cantada que els nens i nenes de tota l'escola han preparat amb molta il·lusió.\nAquí teniu una petita mostra del concert.\nInfantil i 1r de primària\nPublicat per CEIP Montserrat a dijous, de desembre 22, 2011\nAvui, dilluns 5 de desembre, hem anat a patinar a la pista de gel de FCB.\nEns hem posat els patins, el casc, els guants.. i a patinar!!\nEns ho hem passat molt bé i hem gaudit tots junts.\nUs mostrem un parell d'imatges del que hem fet plegats.\nPublicat per CEIP Montserrat a dilluns, de desembre 05, 2011\nMares i Pares , Benvinguts tots a un nou curs!!.\nComencem aquest any amb bastants canvis :\nequip directiu , mestres , horari ,..però amb la mateixa il.lusió de sempre per acompanyar-vos en l'educació dels vostres fills\nL'èquip de mestres del curs 2011-12 serà el següent .\nP-3 A Lluïsa Oliveras\nP-3 B Susana Ros\nP-4 A Dolors Obiols\nP-4 B Raquel Vilabrú\nP-5 Anna Muñoz\nReforç Carme Vilaltella\nPrimer Núria Fores\nSegon Noemí Ramos\nTercer Carmen Iglesias\nQuart Pilar Lanao\nCinquè A Carme Pujol\nCinquè B Sandra Heras\nSisè Toñi Nieto\nEducació Física : Carles Martínez\nEducació Especial : Antònia Rosselló\nEducació Musical : Mª Pilar Junqué\nAnglès : Mireya Muñoz i Mireia Martorell\nReligió : Eu Ruiz\nPublicat per CEIP Montserrat a dimecres, de setembre 07, 2011\nEls alumnes de Cicle Superior han dissenyat uns jocs molt divertits amb el programa Scratch.\nScratch és un programa que permet a l'alumnat programar i imaginar els seus propis jocs, animacions, històries, etc.\nAquests jocs estan publicats a la pàgina oficial del Scratch (http://scratch.mit.edu/), dins d'una galeria anomenada "Games from Montserrat School". En aquesta pàgina web, el nostre alumat comparteix els projectes amb alumnat de diferents edats i aficionats arreu del món.\nPodeu accedir a la galeria directament amb el següent link: http://scratch.mit.edu/galleries/view/125936.\nA la vostra dreta hi ha el link per accedir totes les vegades que volgueu, ja que la galeria s'anirà actualitzant.\n* Heu de prèmer la bandera verda cada vegada que volgueu començar a jugar!\n* Aquesta àrea s'ha impartit en anglès, és per això que trobareu els comentaris en aquesta llengua.\nPublicat per CEIP Montserrat a dilluns, de juny 06, 2011\nEtiquetes de comentaris: cicle superior, games, scratch\nMares i Pares , Benvinguts tots a un nou curs!!....


Més de la meitat dels films pertanyen al grup A Contracorriente, impulsor de la mostra\nMike Newell va presentar ahir a Barcelona La sociedad literaria y el pastel de piel de patata, que obre el BCN Film Fest. QUIQUE GARCÍA / EFE\nBarcelonaDesprés d’una primera edició marcada per la visita de Richard Gere, el BCN Film Fest va inaugurar ahir la segona edició amb La sociedad literaria y el pastel de piel de patata, de Mike Newell, el director de Quatre bodes i un funeral. El film s’estrenarà a l’octubre de la mà de la distribuïdora A Contracorriente: un detall menor si no fos perquè examinant la programació el nom de la distribuïdora reapareix amb freqüència i pel fet que A Contracorriente és també el soci fundador del festival juntament amb Espectarama, dues empreses controlades per Adolfo Blanco, membre del comitè de direcció i gran impulsor del projecte.\nConcretament, cinc dels 13 films de la secció oficial (gairebé un 40%) són del segell A Contracorriente; en la paral·lela Cinema amb Gràcia, la quota d’A Contracorriente puja al 60% (tres de cinc); a Zona Oberta, si excloem la producció televisiva, el percentatge arriba al 75% (tres de quatre) i la xifra és del 100% en la secció Art al Cinema, que es nodreix del segell Exhibition on Screen d’A Contracorriente.\nEn total, A Contracorriente i el seu segell germà Sherlock Films acaparen el 53% dels films inèdits del festival. Si la idea d’un festival propietat d’una distribuïdora, un fet insòlit en el món del cinema, ja va aixecar suspicàcies en el sector, la presència majoritària de títols propis ha fet que molts professionals vegin la cita com una plataforma d’autopromoció de l’empresa, que també controla els Cinemes Verdi, on es projecten totes les pel·lícules. José Maria Aresté, director del BCN Film Fest, defensa en canvi la “independència” del BCN Film Fest respecte a la distribuïdora: “Els nostres socis són els primers que creuen en el projecte i estan encantats de tenir aquí els seus films. Preferiríem que hi hagués més diversitat, però fins ara no ho hem aconseguit. Són coses de la vida”.\nUn altre aspecte del BCN Film Fest que crida l’atenció és que el 100% de films que s’hi projecten tenen prevista la posterior distribució comercial, circumstància que segons Aresté “no és buscada” i que contrasta amb la resta de festivals catalans, en què el percentatge de títols amb distribució sol situar-se al voltant del 10%. Si normalment els festivals promouen un cinema que no accedeix amb facilitat al circuit comercial, el BCN Film Fest sembla decantar-se per servir d’aparador a les futures estrenes. El festival, que compta amb el suport de l’Ajuntament, la Generalitat i el ministeri de Cultura, també oferirà un cicle de sis pel·lícules d’Ingmar Bergman amb motiu del centenari del seu naixement. Un homenatge curiós, perquè la Filmoteca ja havia anunciat feia mesos que al juny dedicarà una gran retrospectiva al cineasta suec. Potser té a veure amb el fet que els drets dels títols més emblemàtics de Bergman són, precisament, d’A Contracorriente.\nAmor a l’illa britànica ocupada pels nazis\nGuernsey va ser una de les illes britàniques del canal de la Mànega que els nazis van ocupar durant la Segona Guerra Mundial. En aquest escenari tan poc freqüentat pel cinema té lloc La sociedad literària y el pastel de piel de patata, en què Lily James interpreta una escriptora que viatja a Guernsey el 1946 per escriure sobre un club de lectura que es va crear durant l’ocupació nazi. El director, Mike Newell, potser el gram reclam d’aquesta edició del BCN Film Fest, tira d’academicisme i convencions romàntiques per adaptar un best-seller literari i explicar el que segons el cineasta seria la història d’una “dona rica, soltera, independent, que controla la seva vida”. No és l’únic film amb origen literari del festival, que també projectarà els biopics de J.D. Salinger i Mary Shelley. Borg/McEnroe passa revista a l’enfrontament dels dos tenistes a Wimbledon; La música del silencio, a la vida d’Andrea Bocelli, i Maria by Callas, a la biografia de la soprano. El drama Roman J. Israel, Esq., pel qual van nominar a l'Oscar Denzel Washington, tancarà el festival.


Compatibilitzar el confinament amb una bona salut ocular, missió\nEl confinament ha provocat un augment significatiu de símptomes visuals relacionats amb l'ús excessiu de pantalles per treballar o estudiar. L’optometrista Núria Risco recomana limitar l'ús de dispositius sempre que sigui possible i, quan s'utilitzin, tenir una bona il·luminació, augmentar el parpelleig i tenir una bona postura. També aconsella descansar la vista de manera regular.\nOrdinadors, tauletes i mòbils. Estem moltes hores davant d'una pantalla. Les noves tecnologies han arrelat a la nostra vida quotidiana i s'han convertit en la nova realitat del segle XXI. El confinament ha provocat l'augment de manera significativa l'ús de pantalles. Les classes es fan telemàticament i moltes persones fan ús del teletreball.\nPerò, mes enllà de l'escola i la feina, també utilitzem dispositius per consultar les xarxes socials o per activitats d'oci. Els experts avisen. S'ha detectat un augment de símptomes que s'assimilen als de la síndrome visual informàtica. Problemes visuals derivats d'un ús excessiu de pantalles durant un període perllongat.\nL'optometrista Núria Risco explica que "la simptomatologia a vegades comença per una petita irritació d'ulls, ulls vermells plorosos i sequedat d'ulls, ja que davant d'una pantalla disminueix la freqüència de parpelleig". També destaca que por haver-hi "mals de cap, desenfocament i visió borrosa". Afegeix que pel que fa al cansament "ens pot provocar irritabilitat del caràcter i un cansament excessiu però a nivell general".\nRecomanen adquirir bones postures, disposar d'una il·luminació òptima i augmentar la freqüència de parpelleig per evitar la sequedat ocular.\nTambé demanen buscar altres alternatives d'oci i dur a terme activitats que ajudin a expandir el sistema visual i, d'aquesta manera, relaxar la musculatura ocular. "Cada vint minuts, vint segons de descans mirant a sis metres. Això, en definitiva, el que ens està dient és fer descansos de tant en tant quan estem treballant mirant a l'infinit, mirant a la finestra", indica Risco.\nTambé aconsellen mantenir una bona higiene visual i fer-se revisions oftalmològiques i optomètriques per tenir un diagnòstic global i tractar de manera més eficaç una possible patologia.\nEn tot cas, la millor recomanació és limitar al màxim l'ús de pantalles i tornar a connectar cada vegada més amb la realitat que hi ha més enllà dels dispositius.\nImatges cedides: Núria Risco


La Taula del Tercer Sector demana més implicació de la indústria mòbil en la inclusió social | Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nInici Sala de premsaLa Taula del Tercer Sector demana més implicació de la indústria mòbil en la inclusió social\nLa Taula del Tercer Sector demana més implicació de la indústria mòbil en la inclusió social\nHa presentat un estudi en el Mobile World Congress (MWC).\nLa Taula d’entitats del Tercer Sector Social de Catalunya, que agrupa més de 3.000 entitats socials, ha presentat aquest dijous les conclusions de l’estudi ‘Les necessitats de les entitats del tercer Sector Social de Catalunya en tecnologia mòbil, digitalització i TIC’. La presentació s’ha fet a l’estand de la Fundació Mobile World Capital, dins del Recinte del Congrés de Telefonia Mòbil que se celebra fins avui a Barcelona. En la presentació hi ha assistit Oriol Illa, president de la Taula d’entitats del Tercer Sector Social de Catalunya, Aleix Valls, director de la Fundació Mobile World Capital, Àngel Font, director Corporatiu de Persones i Estratègia de la Fundació La Caixa, Laia Ortiz, Tinent d’Alcalde de l’Ajuntament de Barcelona i Dolors Bassa, consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, juntament amb representants de nombroses entitats socials catalanes.\nL’estudi conclou que les prioritats de les entitats socials en l’àmbit tecnològic són:\nLa transformació digital: Necessitat de més lideratge dins de les entitats del Tercer Sector i d’una major formació dels professionals.\nExperiència d’usuari: Involucrar les persones usuàries de les entitats socials en tot el procés.\nTransferència: Acostar les empreses TIC a les necessitats del Tercer Sector i desenvolupar app noves.\nAvaluació: Avaluar l’impacte dels nous processos de les entitats socials en aquest àmbit.\nL’informe sosté que les entitats socials han de treballar internament en la millora de les seves habilitats i coneixements tecnològics, i que cal abordar amb decisió la transformació digital dels processos de la mateixa forma que ho han fet altres sector econòmics. L’estudi també ressalta que la innovació tecnològica serà una eina capdal per a empoderar les persones en risc d’exclusió ateses per les entitats socials i, alhora, pot ser una eina per a l’obtenció de finançament per al Tercer Sector Social català. Pel què fa al desenvolupament de tecnologia mòbil i apps, l’estudi ressalta que provocaran una major participació ciutadana, una major capacitació d’habilitats i competències de professionals i voluntaris.\nPer al president de la Taula del Tercer Sector, Oriol Illa cal posar la persona al centre del desenvolupament de la tecnologia mòbil i “només amb un enfocament clarament social del desenvolupament i l’aplicació de la tecnologia mòbil aconseguirem que realment aquesta revolució arribi a tots i cadascun dels nostres ciutadans i ciutadanes”, ha conclòs. A més a més, en cas de no dissenyar la tecnologia i les apps sota criteris d'accessibilitat universal, més de 540.000 catalans i catalanes amb discapacitat en quedarien exclosos.\nOriol Illa ha demanat a la indústria del mòbil “una mirada social més franca, ampla i generosa” i les administracions públiques “un paper més actiu i rellevant com a tractor de la implantació eficaç de la tecnologia mòbil a l’acció social. Una aliança a tres bandes que faci que el mòbil vagi més enllà d’una eina de productivitat personal a una arma de transformació social”. “La tecnologia mòbil pot ajudar molt les entitats socials a l’hora d’atendre millor als col·lectius més vulnerables”.\nEl president de la Taula del Tercer Sector Oriol Illa ha defensat que “podem utilitzar la tecnologia mòbil per posar-la al servei de més i millor educació, de més oportunitats econòmiques i de millors serveis públics i polítiques públiques que ens puguin garantir i mantenir un sistema de garantia de drets i de protecció social pels més vulnerables”. “Traçarem el camí d’una veritable transformació social gràcies a l’ús responsable de la tecnologia”, ha sentenciat.\nLa presència de la Taula del Tercer Sector al Mobile World Congress està emmarcada en el projecte ‘m4Social’ impulsat per la mateixa Taula del Tercer Sector i en col·laboració amb la Fundació Mobile World Capital, La Fundació La Caixa, l’Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya.\nEl projecte ‘m4Social’ connecta emprenedors i desenvolupadors mòbils així com amb inversors, per tal d’impulsar projectes socials que promoguin la integració i el desenvolupament. El projecte vol aconseguir més i millor impacte social gràcies a la tecnologia mòbil.\nConsulta l'informe (presentació)\nConsulta l'informe complet.


parto – DIARI D'UNA MARE MASSOCA\nA tu, que encara no ho pots entendre…\nfebrer 19, 2015 febrer 26, 2015 maremassoca2 comentaris\nHola petita. No se si té gaire sentit que t’escrigui a tu, ara que encara no ho pots entendre. Però en tinc la necessitat. Fa dies que sento que estic tancant una etapa agredolça. Però molt més dolça que agre. No vull acabar de tancar-la sense explicar-te que ha significat per a mi aquesta etapa i què has significat tu per a mi en aquesta fase de la meva vida.\nNo vull que arribi un dia en el que si que entenguis tot això que avui t’escric, i que no t’ho pugui explicar perquè ja no ho recordo amb la mateixa intensitat. O perquè les emocions que avui sento tan vives s’han difuminat en el record. Perquè la memòria té capricis, i no sempre reté el que ens agradaria o com ens agradaria.\nSincerament espero que un dia ho puguis llegir. I sobretot que ho puguis entendre. Això significarà que t’has fet gran. I que ho pots entendre perquè has sentit el mateix que jo. I que això t’ha omplert tant com m’estic omplint jo amb tu. Només ho entendràs quan tu mateixa tinguis un fillet o una filleta. Si ho llegeixes abans que això passi potser t’agrada, o fins i tot potser t’emociona. O potser penses que ta mare és una pàmfila sense remei. I tot i que sabràs llegir entre línies que tot això només vol dir que t’estimo, no ho entendràs.\nEstic a punt de tancar una etapa complicada, intensa, fascinant. I de tan intensa que és esgotadora. No en un sentit negatiu, ni molt menys. O vaja, no majoritàriament negatiu. És esgotadora perquè el cor s’et fa tan gran que costa fins i tot fer-lo bategar. Abans de coneixe’t no m’hagués cregut capaç d’estimar d’aquesta manera. De fet no sabia ni que es podia. Per sobre de tot. Per sobre d’una mateixa… inclús per sobre d’això.\nVas néixer, i aquell moment no se m’oblidarà mai. No ho permetré. Perquè en aquell moment vaig saber que no podria estimar a ningú com a tu. Em vas omplir fins a límits que eren inexistens fins llavors. Vas convertir-me en mare, i ara sé què significa. Vas fer que res més existís de veritat. Des d’aquell moment, tota la resta importa, però sempre va darrera teu.\nT’has convertit en el meu timó. Ets qui em marca el rumb. Durant aquests gairebé sis mesos no tot ha estat fàcil. He plorat per perdre amics, identitat i forces davant les dificultats. No t’ho negaré. No ha estat fàcil adaptar-me a tu. Però sempre hi has estat per fer-me mantenir la direcció, les ganes, les forces. Ets com un vent fort, que empeny la vela que em fa moure sense remei, i sense voler parar. M’has ensenyat a no mirar enrera, perquè el passat ha deixat d’existir. Només existeix l’ara, on hi ha un nou somriure, un nou descobriment, un nou gest amb la teva petita maneta, un nou repte per afrontar. Un ara massa bonic i enriquidor com per embrutar-lo amb cabories o coses passades o que encara no han arribat.\nM’has ensenyat a escoltar-me. A ser animal. A ser instintiva. A deixar-me fluir en funció del que em vas dient. Perquè també m’has ensenyat a escoltar-te a tu, encara que ara no saps parlar. Però m’has fet veure que és l’única manera que tinc per aconseguir que les coses rutllin.\nM’has ensenyat a rugir com una lleona davant de qualsevol cosa que pugui fer-te mal. Treus de mi una força immensa. M’agrada sentir-me així… salvatge, intensa, instintiva, lliure.\nM’has ensenyat a rectificar. A adonar-me si m’estic plantejant coses amb tu perquè són les que suposa que toca fer. En algun moment o altre, sense saber-ho, m’en fas adonar i rectifico. Sense orgull i sense por. Amb tu no toca fer res. Tu ets punk. Fas el que vols. Saps què necessites i no et fa por demanar-ho! Tant de bo tota la vida sàpigues lluïtar pel què vols, encara que no sigui fàcil.\nFins ara m’has ensenyat tot això i un munt de coses més. La més important sens dubte és que m’has ensenyat a estimar. Així, sense adhitius, sense contaminació. Només a estimar. Per sobre de tot i sense condicionants.\nI sento que estic tancant una etapa, precisament perquè un cop que ja he après la lliçó… un cop que ja me l’has ensenyat i se que ja no la podré desaprendre mai… sento que t’estàs fent gran a marxes forçades. Que cada dia aprens coses. Moltes. Segurament d’aquí a no gaire temps pensaré que masses. I sento també que, ara que ja m’has preparat pel que tinc i pel que vindrà, no puc perdre temps només aprenent. Que ara ja em toca estar per tu. D’aquí a poc necessitaràs menjar quelcom més que la meva llet i hauré d’ajudar-te a que t’agradin un munt de gustos nous. D’aquí a no gaire necessitaràs que t’agafi les manetes per caminar, o que et torni la pilota quan et marxi i encara no sàpigues gatejar per anar-la a buscar tu mateixa. O que et consoli quan no sàpigues ni tu mateixa què et passa, i cridis al supermercat. O que t’eixugui les llàgrimes amb una abraçada quan et facis el primer nyanyo. I segur que necessites que t’acompanyi en un munt de coses immensament importants que ara ni tant sols se m’acodeixen.\nPer això sento que ja no tinc més temps per a creixer jo. Almenys de manera conscient i esforçada. Perquè segur que ho seguiré fent però sense ser-ne del tot conscient. Perquè ara si que sento com una bola de foc com m’has fet créixer, ja que ha estat molt i en molt poc temps. Ara ja t’he d’ajudar a créixer a tu. Les teves necessitats augmenten. I requereixen que jo ja estigui preparada per acompanyar-te. I ho estic. Creu-me que ho estic. I espero que quan llegeixis això, si és que ho arribes a fer, les dues creguem que ho estava i que a tu t’ha servit d’alguna cosa. De veritat que m’hi esforçaré. Simplement perquè t’estimo per sobre de tot.\nEts qui més m’ha ensenyat en aquesta vida. Gràcies, petita.\nPerò per més que estigui a punt de caviar d’etapa, hi ha coses que no vull que s’acabin. No estic preparada encara. No vull negar-te ni negar-me l’alletament. Ens va costar massa i ens dóna massa a les dues com per deixar-ho ara. És nostre i ho seguirem i ho acabarem juntes, quan nosaltres decidim. No tinc ganes de que deixis de riure. Lluïtaré perquè mai deixis de fer-ho. No tinc ganes de deixar de disfrutar com una boja de cada petit gran aprenentatge. Vull dedicar cada segon a observar-te i gaudir-te i a celebrar amb tu cada avenç. No tinc ganes encara de recuperar aficions, activitats i independència. No estic preparada encara per necessitar separar-me de tu, encara que sigui per breus estones, tot i que se que, pel bé de les dues, he d’acceptar que no hi ha més remei que deixar-te durant unes hores. Però el meu cap sempre és amb tu.\nQuan llegeixis això, ho entenguis o no, només vull que et quedi una cosa i et seré molt clara: t’estimo i sempre t’estimaré amb una intensitat infinita.\nNo em neguis mai el dret a ser la mare. Si us plau. M’esforçaré per poder-te donar la meitat del que tu em dones, perquè tot és impossible. Gràcies de nou, petita. No em cansaré d’agraïr-te que apareguessis a la meva vida i que des de que vas fer el primer sorollet ja fora de mi, em comencessis a fer tornar millor persona. Gràcies, petita.\nfebrer 11, 2015 maremassoca1 comentari\nSi… Aquest moment havia d’arribar. El moment on admets que has perdut tot el senderi. Vaja… el poc que et quedava…\nEm refereixo a un dels fets més incomprensibles de la meva recent maternitat. El moment on vaig deixar de veure a la meva pròpia mare com un monstre pelut.\nSempre havia tingut bona relació amb la meva mare. Bona. I ja està. És la meva mare, me l’estimo i ella m’estima. I ja està. Vull dir que mai havíem tingut una relació especialment propera. De fet intentar creuar una conversa sobre algun tema important de més de tres frases per cap, sempre havia acabat malament. Com a mínim amb algú bufant. Leo vs. cranc i viceversa. Jo sóc la cranc: passional i apassionada, sensible (massa), emocional, intuïtiva. I ella la lleó: cap quadrada i tossuda, amb punts de vista únics i tancats sobre les coses. No cal sentir les diferències des del seu punt de vista. De veritat que a mi no em cal.\nUna barreja explosiva. I això fa que sempre haguem tingut bona relació. Bona. I ja està. Jo me l’estima i ella m’estima. I ja està.\nPerò què em va passar quan l’embaràs va anar avançant? Doncs que a mida que m’anava fent més i més petita, anava necessitant més i més la mama. No ho puc explicar. Hi havia alguna cosa que m’empenyia cap a ella. Em vaig adonar un dia que l’estava trucant cada dia, cosa que no havia fet mai. I necessitava explicar-li coses: com em trovaba, les proves mèdiques. Res massa íntim. Simplement explicar-li coses. I m’agradava veure com s’anava il.lusionant. Potser era la primera vegada que sentia que vivia amb mi i amb una intensitat similar els meus sentiments. Que els entenia. Que ella ja els havia passat i m’entenia. I en aquell moment va ser tan valuós… jo crec que no n’és conscient i no se si mai tindré prou valor i confiança com per dir-li. Potser algun dia.\nDins del grup de moments importants en aquest procés de canvi, n’hi va haver dos de crucials. Dos moments que no oblidaré mai. Que per a mi van ser l’únic consol. I per tant un gran tresor que sempre guardaré. El primer va ser just després de la programació del part. Estava aterrida, enfonsada i es va donar un desafortunat incident amb una persona molt estimada que em va fer patir molt, em va fer patir diverses crisis d’angoixa en un sol dia. La vaig trucar. Moltes vegades. I pobreta, no sabia què dir-me. I a cada trucada em va dir el millor que em podia dir. L’únic que em consolava respecte a aquell incident amb aquella persona tan important. Em deia un cop i un altre: filla, no ho entenc, per més que ho intenti… i un silenci, que em deixava plorar-li al telèfon. I allò era l’únic que em consolava. Que no ho entenia, com jo, que tampoc ho entenia. Que no tenia explicació. No m’intentava convencer de res. Va ser la única persona que mai em va intentar convencer de res. I a més, comprenia la meva por. O això em semblava.\nDurant l’embaràs vaig anar sabent detalls dels seus tres embarassos. Vaig saber que els tres parts van ser per voluntat pròpia sense anestèsia. Simplement perquè va triar viure-ho. Això ja, per si sol, em va fer sentir molt més a prop seu que d’altres dones de la família, amb edats més semblants a la meva. Això també va ser un petit oasi dins del gran desert del meu embaràs.\nI l’altre moment tan preuat del que us parlava va ser durant les primeres etapes de la lactància. Vaig saber que ella no ens havia pogut donar el pit a cap dels tres. Que la seva llet no ens alimentava prou. O això li van dir. I quan jo li anava explicant les dificultats ella restava al meu costat, escoltant-me. I quan li anava explicant les solucions que més tard van anar arribant, percebia la seva alegria. S’alegrava per mi. Ni tant sols per la nena. Jo veia a la seva cara que s’alegrava per mi, de que no hagués de passar per la frustració que a ella li havia quedat en aquell moment. I tot i que ja era massa tard per a ella, se que amb la troballa del frenet va poder explicar-se moltes coses que li havien quedat sense resposta. I vull pensar que d’alguna manera la petita i els nostres esforços també l’han ajudat a ella. I a cada sorollet que fa la patufa li segueix un: aquesta nena té gana. Com si el consol del pit no fos només per la baldufa, sino també per ella. I tot i que a la tercera vegada en deu minuts ja recordo com n’és de pesada ma mare, se el que significa. I fa que segueixi volguent la meva mama a prop.\nQui m’ho hauria dit fa un any, que la persona que aconsegueix crispar-me més. La que menys m’entén, la que més em fa emprenyar, la que pensa coses més oposades a les que penso jo… seria la més important per a mi en tot aquest procés. A la qui li dec més consol i més comprensió. Que seria gairebé la única persona de les importants que no sento que s’allunyés o em fallés en absolutament cap moment.\nI aquí és quan penso dues coses. Una, que espero que la meva filla no trigui tant com jo a adonar-se de l’important que és la seva mare per a ella. I dos, que per veure a ma mare així s’ha d’estar totalment boja! I per seguir-la trucant gairebé cada dia també! Però ho assumeixo. Forma part del meu nou jo capgirat. Un altre gran acte de massoquisme.\nDesembre 11, 2014 Desembre 11, 2014 maremassoca7 comentaris


Fusió estratègica empresarial ◁ Beabloo i Metriplica ®\nHome / News / Beabloo culmina la seva fusió amb Metriplica i preveu aconseguir una facturació de més 20 milions d’euros en tres anys\nBeabloo culmina la seva fusió amb Metriplica i preveu aconseguir una facturació de més 20 milions d’euros en tres anys\nGuiomar Fernandez - 28 nov. 2019\nFusió estratègica empresarial en el sector de la tecnologia i el retail\nD’aquesta manera, Beabloo -empresa tecnològica especialitzada en el desenvolupament de solucions de software per a retailers -, es posiciona com una de les poques empreses a nivell mundial a oferir productes i servei de consultoria per a la millora de l’experiència del client a les botigues físiques i online.\nL’operació, que va ser tancada per 2 milions d’euros, culmina ara consolidant la posició de la companyia en el sector del màrqueting digital.\nLes empreses tecnològiques espanyoles del sector del retail i del màrqueting digital Beabloo i Metriplica han culminat la seva fusió, operació que suposarà la reestructuració de l’organigrama empresarial i la integració dels dos equips. D’aquesta manera, Beabloo, la facturació anual de la qual aquest any serà de 8 milions d’euros, preveu un creixement del 50% interanual els pròxims tres anys fins a aconseguir una facturació de més de 20 milions per a l’any 2022. A més, aquesta operació permetrà a la companyia ampliar la seva àrea geogràfica d’activitat a la major part d’Europa i els Estats Units, així com a alguns països de Llatinoamèrica.\nEn ple debat entre el nou rol del comerç físic enfront de les vendes online, aquest acord uneix a dos actors rellevants del sector tecnològic en favor del retail. Metriplica, líder en analítica online i Beabloo, líder del retail tech, totes dues primeres en el seu sector en el sud d’Europa, perfilen així, un projecte a l’avantguarda en tecnologia aplicada al punt de venda tradicional i online. En aquest sentit, Beabloo ofereix gràcies a la fusió amb Metriplica, una proposta única en el sector que, mitjançant solucions tecnològiques integrades, permet assessorar, analitzar i millorar l’experiència de compra i els resultats dels negocis minoristes. Totes aquestes solucions estan integrades en l’Active Customer Intelligence Suite (ACIS), un conjunt de solucions amb l’objectiu de transformar la botiga tradicional en el retail del futur.\nAquesta operació, que es va tancar per 2 milions d’euros, converteix de pas a l’empresa en l’únic fabricador de software amb consultoria per a gestionar i millorar l’experiència de compra a nivell offline i online. A més, és també l’única empresa d’aquest sector basada en el format pro-service per a la co-innovació, és a dir, Beabloo oferirà tecnologia pròpia i posarà el seu coneixement expert en l’experiència del client, en servei de consultoria per a treure-li el màxim profit.\nCapital humà, retenció de talent i organització més àgil i còmoda\nA nivell d’empresa, la reestructuració dels equips es basa en integrar als especialistes de Metriplica en l’equip de Beabloo sota una nova estructura per squads, és a dir, per equips multidisciplinaris, renovant el sistema de treball de l’empresa seguint les millors pràctiques d’organitzacions tecnològiques per a crear organitzacions més àgils i amb capacitat per prendre decisions autònomes. A més, aquest sistema és òptim per a la retenció del talent, ja que crea equips interdisciplinaris i així, millora les dinàmiques de grup i el clima laboral, com es demostra en altres empreses que l’utilitzen, per exemple, Spotify. De fet, Metriplica ja utilitzava aquest format anteriorment, la qual cosa ha servit per a provar els avantatges d’aquest sistema i aplicar-lo a la “nova Beabloo”. Una de les més importants és que augmenta notablement la fidelitat i motivació dels treballadors en incrementar el seu sentiment d’implicació i pertinença al projecte per la seva major incidència en els resultats.\nEn una mostra de confiança en la qualitat del seu producte, Beabloo s’ha convertit en una empresa data-driven, aplicant intel·ligència artificial per a optimitzar i automatitzar processos, la qual cosa genera valor per a la pròpia empresa i per al client, que pot observar com les solucions de Beabloo tenen una aplicació pràctica i positiva en les dinàmiques de l’empresa.


Teatre: ‘Mujeres de Nieve’ - Casa Amèrica Catalunya\nMujeres de Nieve és una mirada interior des de diferents veus femenines. És poesia teatralitzada, música i moviment, cúmuls d’emocions a través de la paraula i el joc escènic. Amb textos propis de les actrius (Marieta Sánchez i Yaneys Cabrera), l’obra viatja per temes com ara l’amor, el desamor, la passió, la identitat, el reconeixement i el retrobament de les dones amb si mateixes. Mujeres de Nieve és un cant d’admiració, orgull i sentiments, un cant a les Dones.\nDuració aproximada: 50’\nMarieta Sánchez (Santiago de Cuba) és actriu i narradora oral. Ha exercit el professorat en les àrees d’Interpretació, Comunicació oral i Comunicació no verbal. Llicenciada en Arts Escèniques per l’Institut Superior d’Art de l’Havana, la seva important trajectòria artística s’ha desenvolupat en el teatre, el cinema i la televisió.\nMaría Lilia Cano (l’Havana) és graduada en Pedagogia Musical pels conservatoris Manuel Saumell i Amadeo Roldán de l’Havana i en Interpretació pel Conservatori Superior de Música del Liceu de Barcelona. Pianista i cantant, ha obtingut diversos reconeixements tant en interpretació com en musicologia.\nYaneys Cabrera (Sancti Spíritus, Cuba) és actriu graduada de l’Escola Nacional d’Art i de l’Institut Superior d’Art de l’Havana. Ha desenvolupat la seva carrera artística principalment en el teatre i també en el cinema i en la ràdio.\nCrèdit imatge: Evel Gonzales\n26/10/2020, 19:30 H


Aliments - 1479 Palabras | Monografías Plus\nMonografias Plus Aliments\nFunció de nutrició. Tema 1.Nivells d’organització\nDE QUÈ ESTÀ FET EL NOSTRE COS?\nActivitat 1.- Poseu un exemple de cada nivell d’organització prenent com a model el vostre cos. Consulteu aquestes webs: - http://svt.ac-creteil.fr/archives/Media/Med1S/Zoomflash/Zoom6c.html - http://cienciasnaturales.es/ORGANIZACIONBIO.swf - http://www.skoool.es/content/los/biology/org_living_things/launch.html - http://ariaixen.edu.glogster.com/signes-de-vida-i-nivells-dorganitzacio/\nNivell d’organització Aparell o sistema Òrgan Teixit Cèl·lula Molècula\nActivitat 2 1.- Escriviu tots els sistemes i aparells que formen el vostre cos.\nInformació: Parlem de sistema quan els seus òrgans estan formats bàsicament per …ver más…\nRelacioneu cada número amb les parts de la cèl·lula i expliqueu la funció que fa cada part. Informeu-vos en aquesta web: - http://www.skoool.es/content/los/biology/cell_structure/launch.html 1.2.3.c) Què vol dir que la cèl·lula és la unitat estructural i funcional? Cerqueu informació en aquestes webs: - http://ca.wikipedia.org/wiki/C%C3%A8l%C2%B7lula - http://cassany.cat/ESO/celula_1.html\n5.- En la imatge que segueix podeu observar un adipòcit (cèl·lula que emmagatzema greix) i algunes de les biomolècules que componen la cèl·lula animal.\nReserva de greix\nLípids i proteïnes Glúcids\nLes biomolècules orgàniques són exclusives dels éssers vius. Les biomolècules inorgàniques les podem trobar tant en els éssers vius com en la matèria inert.\na) Classifiqueu les biomolècules del vostre cos en: Biomolècules orgàniques Biomolècules inorgàniques\nb) Saps que la major part del teu cos és aigua? El 66 % del vostre pes és aigua. Calcula la quantitat d’ aigua que té el teu cos.\nc) Digueu almenys 4 llocs del vostre cos on podríeu trobar aigua.\nActivitat 3.- Anem al laboratori! Experimentem Problema: Per què els ossos són tan durs?\nL'Alimentació I La Gimnasia Ritmica\nL’alimentació i la gimnàstica rítmicaAlimentación y deporte Alumna: Amalia Villar Peirau Treball de recerca de 4t d’ESO Col·legi Mirasan Maig de 2012 Índex 1. Introducció. 2. Que és la gimnàstica rítmica? 3. El perfil antropomètric 4. La nutrició a l’esport 4.1 Objectius de la nutrició 4.2 La piràmide alimentària 4.3 Dietes bàsiques per l’esportista. 5. Pautes alimentàries del dia de la competició 6. Conclusions 7. Bibliografia 1. INTRODUCCIÓNINTRODUCCIÓ….\nvoltant de la fisiològica (37ºC). 2) Interpreta els resultats del tub mantingut a – 10ºC. Què tenen a veure aquests resultats amb l’ús dels congeladors domèstics per evitar la descomposició dels aliments. A temperatures tan els enzims presenten molt poca o quasi nul·la activitat. Per això els aliments es mantenen congelats, per tal d’evitar tant l’activitat enzimàtica dels bacteris que els degraden com per disminuir al màxim la seva taxa de reproducció. 48. En una recerca que pretenia estudiar….\n[pic] ÍNDEX Què és un castell?Tipus de castells...................................................pàg.3 Un castell en construcció......................................................................pàg.6 Parts principals d´un castell................................................................pàg.9 Les defenses del castell.Armes i protecció màxima........................pàg.12 La vida als castells.....................................................….\nQüestionari vídeo Diabetis, quan el dolç amarga 1. Per què diem de la diabetis “l’epidèmia silenciosa”? Degut a que és una malaltia dificil de detectar ja que no fa cap mal i molts dels simptomes no es noten. 2. Quins són els símptomes d’aquesta malaltia? Entre els principals símptomes de la diabetis s'inclouen: Freqüència a orinar, gana inusual, sigueu excessiva, debilitat i cansament, pèrdua de pes, irritabilitat i canvis d'ànim, sensació de malestar en l'estómac i vòmits, infeccions….\nHernández-Jover3, G. Caja3, C. Santamarina2 , J.J. Ghirardi3 1Àrea de Producció Animal, Centre UdL-IRTA. Lleida, España email: dbabot@prodan.udl.es 2 Departament de Producció Animal, Universitat de Lleida. 25191 Lleida, España 3 Ciència Animal i Aliments, Universitat Autónoma de Barcelona. 08193 Bellatera, España RESUMEN Se emplearon un total de 1 032 cerdos, engordados y sacrificados en condiciones comerciales, que se identificaron con 5 mecanismos diferentes: crotal convencional plástico….\nFet per Ana Arroyes Morón i Judit Vilanova Tosca. En busca del foc 1. Redacta un text de 10 línies amb la teua sinopsi del film. En busca del foc és una película francesa feta l'any 1981 que mostra l'importancia del foc en l'epoca Plistocè on Homo Sapiens i Homo Nenadertals convivien. La trama es centra en una tribu d'Homo Neandertals, la qual té una fogata, i per tant la supervivencia. Però això no els hi dura molt, ja que són atacats per un altre grup i obligats a abandonar el seu lloc d'assentament….\nEls tallers 1. Descripció del mètode: Els tallers són un mètode que serveix per treballar qualsevol tema a l’aula. A cada taller es realitzen diverses activitats al voltant d’un mateix eix. Cal tenir en compte que els tallers són un suport a la programació, no substituts d’una unitat didàctica. Les activitats que es proposen –de caràcter més lúdic i creatiu que les habituals de l’aula- es realitzen en grups reduïts de nens i nenes de diferents edats. 2. Organització:….\nmillor. 5. Què critica el DOC.6? Amb quins arguments? Raona si el proteccionisme va afavorir o va perjudicar la industrialització espanyola. Aquest text critica el lliure canvi. Diu que si els hi donen preferència als productes i aliments de l’estranger, la gent del país es queden sense treball i entren en la misèria. S’ha de defensar la producció nacional perquè així les famílies puguin treballar i l’economia….


12 agost 2020 17:33\nL'Ajuntament de Palma ha obert una convocatòria de projectes de dinamització lingüística dotada amb 18.000 euros per a incentivar l'ús i/o l'aprenentatge de la llengua catalana.\nLa Regidoria de Cultura, Patrimoni, Memòria Històrica i Política Lingüística de l'Ajuntament de Palma ha obert una convocatòria de projectes de dinamització lingüística dotada amb 18.000 euros per a incentivar l'ús i/o l'aprenentatge de la llengua catalana. L'objectiu de la iniciativa és que les biblioteques de Son Gotleu, Son Ximelis, Son Cladera, el Coll d'en Rabassa, Son Fortesa i Son Rapinya, totes ubicades a barriades fora del centre de Ciutat, puguin acollir del 19 de setembre i fins el 19 de desembre les activitats que surtin de la convocatòria.\nLes activitats es faran els dilluns de 16 a 20 hores fora de l'horari d'obertura de les biblioteques. D'aquesta manera, es persegueix donar a conèixer les biblioteques entre la ciutadania i, també, obrir-les a tothom. Per al regidor de Cultura, Patrimoni, Memòria Històrica i Política Lingüística, «des de l'Ajuntament es volen donar passes per a anar normalitzant la llengua catalana». «Les biblioteques són el lloc perfecte per a dinamitzar la llengua i, a més, les activitats ens permetran promoure-les encara més», ha dit Perelló.\nL'Ajuntament de Palma gestiona 20 biblioteques, 4 de zona i 16 de barriades. Per a dur a terme aquestes activitats se n'han triades 6 d'ubicades a barris amb una idiosincràsia especial, amb molta presència de nouvinguts. La convocatòria té els següents objectius:\nSensibilitzar la població respecte de la llengua i la cultura pròpies.\nMillorar les habilitats i les competències lingüístiques en català de la població nouvinguda.\nProporcionar els coneixements bàsics del català per a fer-lo servir en les relacions a la barriada.\nLes activitats que es podran dur a terme a les biblioteques són:\nTallers de conversa en català a diferents nivells.\nPreparació per a l'obtenció dels certificats oficials de coneixement del català.\nActivitats culturals en català (jocs, contacontes, lectura...).\nPer Estam farts!, fa mes de 4 anys\nFins quan haurem d´aguantar que uns imbècils venguin aquí a insultar-nos cada dia, a cada moment i en tots els comentaris de cada un dels articles? Que hauran de fer-nos més, perquè s´els esborrin els comentaris?\nPer Xus, fa mes de 4 anys\nPels Països Catalans la cultura és molt important. En canvi als nostres veïns espanyols tant el fa, només valoren els toros i el futbol, per això jo dic que ja s´ho faran.\nEl lloc perfecte per a fer-ho és el carrer, com es feia en època de na Nanda Ramon.


Workshop: Post-digital Interface Design a càrrec de Rosa Llop | Hangar\nWorkshop: Post-digital Interface Design a càrrec de Rosa Llop\nFins avui, el disseny d’interfícies ha passat per tres tipus de paradigmes: el disseny centrat a entendre com funciona el programari, el disseny basat a intuir el seu funcionament a través de representacions metafòriques, i el disseny basat a aprendre un llenguatge autònom. De les tres tipologies, el paradigma de les metàfores ha estat el més estès atès que ha facilitat la integració de les interfícies a les nostres vides. Però malgrat la seva popularitat és un mètode que no està exempt de problemes.\nLes metàfores, amb el seu poder d’aprehensió, es van convertir en un dels principis bàsics del disseny d’interacció en els anys 70. Vam aprendre a usar els ordinadors gràcies a la metàfora de l’escriptori i encara avui seguim marcant nombres en el dial dels nostres Smartphones encara que sigui del tot innecessari fer-ho d’aquesta manera. Les metàfores ens han estat útils, sí. Però han tiranizat la nostra experiència amb els entorns digitals.\nL’ús de metàfores per dissenyar té tres grans inconvenients. El primer és que les metàfores funcionen per intuïció i perquè hi hagi intuïció és necessari haver tingut experiències prèvies amb el que estan representant. Conseqüentment hi ha moltes possibilitats que els usuaris, ja sigui per qüestions culturals, socials o econòmiques, no trobin significat en elles en faltar el referent. En segon lloc les metàfores no escalen bé i són totalment ineficaces per representar processos. Seguim guardant els nostres arxius en carpetes, alguna cosa que tenia sentit quan els nostres discos durs tenien poc espai, però en un entorn on tenim terabites de magatzematge i els nostres arxius es dupliquen autònomament en diferents servidors, la metàfora de les carpetes és del tot inútil per representar la complexitat del procés d’arxiu. En tercer lloc les metàfores ens mantenen lligats a l’era mecànica i no hi ha cap raó perquè això segueixi sent així. El món de el “maó i morter” està ple de limitacions físiques que el nostre productes digitals no tenen perquè simular.\nAfortunadament, amb l’aparició dels dispositius tàctils les metàfores estan començant a ser suplantades per interfícies basades en l’aprenentatge idiomàtic i no en l’experiència prèvia. Quan parlem d’interfícies idiomàtiques, ens referim a aquelles interfícies que tenen estructura de llenguatge, és a dir, que estan formades per una morfologia i una sintaxi capaç de transmetre significat de forma exponencial. Aquest canvi de paradigma ens ofereix grans possibilitats per al disseny d’interacció, i l’exploració d’aquestes possibilitats passa per fomentar el pensament crític i abraçar el disseny especulatiu com a eina de canvi.\n**Aquest taller forma part del conjunt de reflexions sobre el disseny d’interfícies gràfiques que acompanyen al projecte IMAGIT I tindrà lloc en el marc del congrés sobre polítiques de l’Interfície.\nCom ha de ser la morfologia de la interfície d’un wearable que no integri una pantalla? Que sintaxi usarem per interactuar en una llar domotizada? Aquestes i moltes altres més preguntes contextualitzaran el transcurs del workshop, amb l’objectiu d’oferir al participant una aproximació crítica als fonaments teòrics del disseny d’interfície, així com eines creatives per a la pràctica de disseny des d’una perspectiva especulativa i lúdica.\nLa metodologia del curs es construeix des d’un acostament lúdic. Mitjançant exercicis de co-creació posarem sobre la taula tot un ventall d’eines metodològiques pròpies del disseny d’interacció, per generar propostes especulatives que responguin de forma innovadora a patrons d’interfície d’ús quotidià (p.i.: ordenar fotografies, realitzar trucades, accedir a documents, escoltar música…). L’objectiu d’aquestes propostes és fomentar el pensament crític cap a la pràctica del disseny d’interacció.\nUna cop acabat el workshop, l’alumne haurà adquirit competències metodològiques per al disseny d’interacció, així com una nova mirada tant cap al disseny com a l’ús d’interfícies que podrà aplicar en el desenvolupament de la seva disciplina.\nProfessionals i estudiants dels àmbits de l’art i el disseny, ja sigui d’interacció, moda, gràfic, producte o espai. Investigadors en disseny, ciències socials i humanitats que vulguin contribuir de forma crítica al debat sobre la interfície.\nCalendari: 27 i 28 d’abril de 16h a 20h.\nMatrícula: gratuïta amb inscripció prèvia.\nInscripcions: escriu un mail amb les teves dades personals a formacio@hangar.org\nRosa Llop és dissenyadora de formació. Els seus interessos se centren en l’estudi del llenguatge visual, el programari de mitjans i la cultura del disseny. En 2013 va acabar un BA en Art i Disseny centrat en metodologies per a la recerca en disseny tals com la co-creació, el disseny centrat en usuaris i l’etnografia aplicada. Actualment professora i directora del Màster en Disseny de projectes per a Internet, el Postgrau en Disseny de Apps i el Postgrau en Intel·ligència de Dades i Disseny en ELISAVA-UPF. La seva línia de recerca és la crítica del programari per a la publicació digital en relació a les oportunitats d’expressió gràfica que ofereix als seus usuaris, i l’estudi sistemàtic dels mecanismes que regeixen el missatge gràfic. Fruit d’aquesta recerca recentment ha publicat amb Gustavo Gili el llibre “Sistema gràfic per a les cobertes de llibre. Cap a un llenguatge de paràmetres” (2014).\nCategories: Formació, Workshops artist2artist\t| Etiquetes: Clara Piazuelo, Formacio continua, Rosa Llop, Workshops artist2artist


La regularització de la situació de la població immigrant no provoca cap efecte crida - Observatori Social de “la Caixa”\nJoan Monràs, UPF, Barcelona GSE\nJavier Vázquez-Grenno i Ferran Elias, UB\nAdaptació: Albert F. Arcarons (EUI)\nAquest article es basa en un estudi que investiga l’impacte econòmic i laboral que l’any 2005 va tenir la regularització a Espanya de 600.000 immigrants no comunitaris que en aquell moment treballaven al país. Els resultats de l’estudi mostren que amb aquell canvi de política, adreçada exclusivament a treballadors en situació irregular, es va produir un increment de les oportunitats laborals dels immigrants i de la seva mobilitat territorial, però també va augmentar la recaptació fiscal. Amb tot, aquell procés de regularització no va provocar cap efecte crida, és a dir, que no hi va haver cap augment significatiu de l’arribada d’immigrants, i tampoc no va afectar de la mateixa manera els treballadors amb graus de qualificació i salaris diferents.\nLes millores pel que fa al dret a treballar en l’economia formal que la nova normativa va suposar per als treballadors en situació d’irregularitat no es van convertir en cap efecte crida per a altres treballadors immigrants atrets per la nova situació.\nLa reforma va afavorir les condicions laborals dels immigrants i, alhora, les oportunitats que tenien de transitar cap a altres sectors de l’economia.\nUna de les conseqüències més rellevants del canvi normatiu va ser l’augment de la recaptació fiscal.\nLa regularització va afectar de manera positiva el conjunt de l’economia, però va tenir efectes diferents en els treballadors segons el seu nivell de qualificació.\nUna de les conseqüències més destacades de la regularització massiva d’immigrants va ser l’increment dels ingressos per a l’erari públic provinents dels nous impostos derivats del canvi normatiu, en particular l’impost sobre la renda (tot i que no de manera exclusiva).\nEl canvi normatiu no va provocar cap efecte crida per a nous immigrants\nLa regularització d’immigrants que va es va produir l’any 2005, després de les eleccions generals del 2004 i de l’entrada en vigor del reglament d’aplicació (mitjançant el Reial decret 2393/2004, de 30 de desembre), es va diferenciar de processos anteriors pel caràcter massiu i sobtat que va tenir, i perquè anava adreçada de manera exclusiva a treballadors en situació d’irregularitat. Cal assenyalar que sempre que un govern introdueix polítiques de millora en el benestar dels immigrants acostuma a haver-hi un debat sobre els efectes secundaris que aquestes polítiques poden suscitar. Un dels arguments més habituals que s’esgrimeix és que aquesta mena de polítiques poden generar un efecte crida que incentivi l’arribada d’immigrants atrets, presumiblement, per les noves mesures. Quan es va produir aquest canvi normatiu, que proposava una millora substantiva en el dret a treballar en l’economia formal, aquest aspecte fou un dels més controvertits. La mesura va ser qüestionada en l’àmbit estatal pel principal partit de l’oposició i, en el context europeu, per estats membres com Alemanya i els Països Baixos.\nEls resultats de l’estudi dut a terme mostren que el procés de normalització de treballadors estrangers no va provocar cap efecte crida per a nous immigrants. Per analitzar-ho, es va comparar el nombre d’immigrants provinents de països afectats per la mesura introduïda amb el dels que procedien de països que no en resultaven afectats. L’anàlisi permet concloure que no hi va haver cap augment significatiu dels fluxos nets d’immigració provinents dels països afectats. No s’observa, així, cap increment diferenciat en l’estoc d’immigrants (és a dir, el nombre d’immigrants que hi ha en un moment concret) de fora de la Unió Europea procedents de països afectats per aquesta mesura, en relació al de països de la Unió Europea que no en van quedar afectats, durant els anys posteriors a l’aplicació de la reforma.\n1. El canvi de política va fer possible que els immigrants en situació d’irregularitat accedissin a l’economia formal\nL’aplicació de la normativa va generar més ocupació formal entre els immigrants en situació d’irregularitat i, al mateix temps, les seves trajectòries laborals van millorar. Durant els primers mesos del període de regularització, el percentatge d’immigrants sobre el total d’afiliats al sistema de la Seguretat Social va passar del 6% al 9%. El cas de l’ocupació domèstica, un sector amb un grau d’informalitat alt i una concentració important d’immigrants en situació d’irregularitat, és paradigmàtic. Coincidint amb el canvi de normativa, el nombre d’afiliats a la Seguretat Social amb contractes associats als serveis de la llar (inclosos en els contractes de règim especial) gairebé es va triplicar, atès que va passar de 60.000 a 160.000 afiliats.\nLa reforma va fer possible que els immigrants en situació irregular accedissin a l’economia formal i, alhora, va afavorir que les oportunitats laborals que tenien augmentessin. Un any després que la normativa entrés en vigor, prop de la meitat dels immigrants regularitzats en el sector d’empleats de la llar van tenir accés a llocs de treball en empreses més grans d’altres sectors econòmics, amb feines que tenien una prevalença més baixa d’informalitat. A curt termini, el procés de regularització va implicar canvis en l’accés a l’ocupació formal i, a mitjà i llarg termini, en la capacitat d’optar a feines noves amb millors condicions.\n2. La regularització va afavorir l’increment de la recaptació per a les arques públiques\nUna de les conseqüències més immediates dels processos de regularització extraordinaris és que els immigrants en situació d’irregularitat comencen a pagar impostos sobre la renda. En aquesta realitat es fonamenta un dels objectius principals de qualsevol reforma d’aquesta mena: afavorir la recaptació fiscal. Les dades de l’estudi dut a terme mostren que, en l’àmbit provincial, els ingressos provinents dels impostos sobre la renda van augmentar 4.189 euros per cada nou immigrant regularitzat. Tenint en compte la recaptació a partir dels impostos sobre la renda provinents de l’anomenat «règim de la llar», que podria ser més elevada per raó de la gran concentració d’immigrants que s’hi acullen, l’augment a les províncies amb més immigrants, en efecte, va ser del 50% l’any 2005 i del 100%, el 2006.\nAmb tot, si es considera l’increment del nombre de contribuents al sistema de la Seguretat Social i el grau de contribució previ a la reforma, la recaptació fiscal va ser més baixa del que es podria esperar. Els ingressos totals a partir dels impostos sobre la renda van créixer només el 5,5% per cada increment del 10% en el nombre de treballadors registrats en el sistema de la Seguretat Social. Aquesta dada suggereix que la reforma podria haver tingut conseqüències imprevisibles en el mercat laboral.\n3. Conseqüències desiguals en el mercat laboral segons els grups de treballadors\nEl canvi en la normativa va assolir l’objectiu principal que es proposava d’incrementar de manera significativa l’ocupació formal entre la població immigrant. No obstant això, la reforma va incidir de manera diferent en els diversos col·lectius de treballadors. Els autòctons sense titulació universitària van ser-ne els més afectats. Durant els dos anys posteriors a la reforma, per cada deu immigrants nous que es van donar d’alta al sistema de la Seguretat Social, prop de quatre treballadors autòctons amb un perfil educatiu baix van perdre la feina. La pèrdua d’ocupació entre els treballadors autòctons de baixa qualificació no fou resultat de cap augment de la competència per les feines poc qualificades, sinó, més aviat, de l’efectivitat de les mesures que el Govern va aplicar contra la informalitat (hi va haver una intensificació del 132% de les inspeccions de treball, per exemple). Aquestes mesures van destruir ocupació en l’economia informal, tant per als treballadors autòctons com per als immigrants.\nTanmateix, la reforma va suposar un increment de prop del 3% del salari mitjà dels treballadors autòctons de qualificació baixa i alta. En el cas dels treballadors immigrants de baixa qualificació, en canvi, els salaris van disminuir. El deteriorament de les condicions salarials va provocar un augment de la mobilitat interna. Al llarg dels dos anys posteriors a la reforma, per cada deu immigrants que es van regularitzar en una població determinada, n’hi va haver prop de cinc que van emigrar cap a altres municipis.\nLa regularització de 600.000 immigrants que es va dur a terme durant el govern de Rodríguez Zapatero, l’aplicació pràctica de la qual es va produir a començaments del 2005, va tenir diferents conseqüències. D’una banda, aquesta regularització no va provocar cap efecte crida. De la recerca duta a terme no es pot concloure que l’estoc d’immigrants provinents de països afectats per la regularització augmentés en comparació amb el dels que no es van veure afectats per la mesura. D’altra banda, els resultats mostren que les oportunitats laborals dels immigrants beneficiats per la regularització van millorar. Finalment, cal remarcar que la regularització va tenir conseqüències tant en la recaptació pública com en l’ocupació. El sector públic va recaptar prop de 4.000 euros addicionals per cada immigrant regularitzat. Tanmateix, la contractació d’immigrants en el sector formal va provocar una substitució de treballadors poc qualificats per altres de més qualificats a causa del cost afegit que representava començar a pagar les despeses de seguretat social d’aquells treballadors.\n5. Límits de l'estudi\nEn avaluar la magnitud de l’increment mitjà de la recaptació fiscal, cal tenir en compte l’aspecte oposat, l’increment de la despesa pública que implica qualsevol regularització extraordinària. En el cas de les mesures aplicades a Espanya, aquest aspecte no va ser un element important, atès que abans de la reforma introduïda els immigrants en situació d’irregularitat ja tenien accés a les partides de despesa principals, sanitat i educació.\nCASCIO, E. U., E. G. LEWIS (2019): «Distributing the Green (Cards): Permanent Residency and Personal Income Taxes after the Immigration Reform and Control Act of 1986», Journal of Public Economics, 172, 135-150.\nDI PORTO, E., E. M. MARTINO, P. NATICCHIONI (2018): «Back to Black? The Impact of Regularizing Migrant Workers», CSEF Working Papers, 517.\nGARCÍA-MONTALVO, J. (2011): «Voting after the Bombings: A Natural Experiment on the Effect of Terrorist Attacks on Democratic Elections», The Review of Economics and Statistics, 93(4), 1146-1154.\nMONRÀS, J., J. VÁZQUEZ-GRENNO, F. ELIAS (2021): «Understanding the Effects of Granting Work Permits to Undocumented Immigrants». Working paper\nPINOTTI, P. (2017): «Clicking on Heaven’s Door: The Effect of Immigrant Legalization on Crime», American Economic Review, 107(1), 138-168.\nJoan Monràs , UPF, Barcelona GSE\nJavier Vázquez-Grenno i Ferran Elias , UB\nInclusió social Agost 2021>


Final de Clipmetratges de Catalunya 2016 | Mans Unides\nInici Concurs de clipmetratges Concurs de video per a escoles Final de Clipmetratges de Catalunya 2016\nL'acte final a Catalunya del Festival de clipmetratges "El teu punt de vista pot canviar el món" se celebra el dijous 7 d'abril a l'auditori del CaixaForum de Barcelona.\nL'acte final a Catalunya del Festival de clipmetratges "El teu punt de vista pot canviar el món" se celebra el pròxim dijous 7 d'abril a l'auditori del CaixaForum de Barcelona.\nPodrem veure en pantalla gran els vídeos finalistes en la temàtica del Malbaratament d´aliments.\nEn la categoria escoles han participat en aquesta setena edició del Festival de clipmetratges 319 vídeos de col·legis i instituts de Catalunya, gairebé un 30% de la participació estatal.\nLa classe guanyadora del Premi del Jurat serà la que representi tot Catalunya al concurs estatal que es farà a Madrid a finals d'abril.\nMapa Finals Autonòmiques\nLa classe que s'endugui el segon premi, veurà premiat el seu esforç amb una “masterclass” d'edició de video i filmació a càrrec de professors de la prestigiosa escola de cinema de Catalunya ESCAC. Per altre banda, el vídeo més votat té com a premi entrades a PortAventura per a tota la classe.\nEls premis i reconeixements seran lliurats pel popular actor Marc Arias de la sèrie Merlí de TV3 i per altres membres del nostre jurat com el director de fotografia Xavier Coll o el reconegut José González Morandi. Tot l'acte serà conduït per el periodista i director del programa de cinema “La Claqueta” Pepe Nieves.\nMarc Arias, Xavi Coll, José González Morandi i Pepe Nieves\nEls membres del jurat col·laboraran en el lliurament de premis i Josep Lluís Penadès presentarà el seu nou documental sobre els indígenes de Chiapas, rodat fa uns mesos amb la col·laboració de Mans Unides.\nA la mitja part, podrem gaudir d'un espectacle de dansa africana. Les ballarines etíops interpretaran una dansa d'Etiòpia i una altra de Costa d'Ivori.\nLídia i Winni\nAl festival de curtmetratges d'1 minut del CaixaForum també podrem veure els millors clipmetratges d'autors de Catalunya de la Categoria General, en la qual participen professionals i estudiants del sector audiovisual. Segur que els curts de la categoria general tenen molta qualitat. Esperem que algun d'ells guanyi a la final nacional, tal com ha passat en edicions anteriors.\nA la gala podrem veure el tràiler del documental que van gravar a l'Índia amb el curtmetratgista Eduardo Chapero-Jackson. Els guanyadors d’enguany tindran també un premi d'excepció: viatjaran a un país del Sud amb l'Azucena Rodríguez, reconeguda directora de la sèrie “Cuéntame como pasó” i de pel·lícules com “Entre rojas”.\nINSCRIU-TE A L'ACTE FINAL\n‹ Clipmetratges d'escoles de Catalunya amunt Material educatiu del concurs de video per a escoles ›\nEnviat per Elena Señor Boguñá el dl., 21/03/2016 - 13:51


Curs SSI submarinisme Especialitat Ecologia Marina a la Costa Brava\nCurs SSI de submarinisme Especialitat Ecologia Marina a la Costa Brava\nUna visió global de la biologia i els ecosistemes marins amb Lassdive\nEts un amant de la natura? Vols conèixer més sobre la biologia que s'amaga sota els oceans?\nAmb el curs d'especialitat Ecologia Marina, els instructors altament experimentats de l'escola Lassdive et formaran en la ciència que engloba l'ecologia marina, és a dir, estudiaràs la interacció dels organismes amb el medi ambient, els vincles entre els ecosistemes marins i el comportament del fluxe d'energia entre les comunitats subaquàtiques.\nEl curs, que consta d'una sessió teòrica, es porta a terme a les instal·lacions de Lassdive de l'Estartit, Costa Brava, Girona.\nUn cop finalitzat el curs rebràs la certificació SSI d'Ecologia Marina.


Màgia a l'abast de tothom\nMontgai Màgic dedica la segona jornada a les persones amb discapacitat || La festa segueix avui amb la presència d’una cinquantena d’artistes internacionals\n© Imatge ahir dels participants a la segona jornada de Montgai Màgic.\nAtansar la màgia a tots els públics. Aquest és l’objectiu del festival Montgai Màgic, que ahir va destinar la seua segona jornada a les persones amb discapacitat. Uns tres-cents usuaris i monitors d’una desena de centres especialitzats van acudir a la cita, que va incloure una xocolatada i tallers de màgia. Una de les activitats més populars de la jornada va ser l’espectacle i el curs de Centenarius, una activitat que va agradar molt a uns entusiastes aprenents de mags. Tanmateix, el fermall d’or el va posar la gala solidària Mags del Món, així com la sessió deMàgia Pocavergonya. L’alcalde d’aquesta localitat de la Noguera, Jaume Gilabert, va aplaudir l’èxit d’aquesta iniciativa, que enguany celebra el seu desè aniversari.\n“Montgai Màgic s’ha convertit en una festa consolidada que cada any pretén atreure els millors professionals d’aquest àmbit”, va explicar Gilabert, al mateix temps que va assegurar que “esperem que aquest cap de setmana Montgai es converteixi en màgica per a centenars de persones”. I és que l’acte d’inauguració oficial tindrà lloc aquesta tarda de la mà dels artistes Brando y Silvana, que oferiran l’espectacle El tahúr y la florista (18.00 hores).\nEls argentins Brando y Silvana inauguren avui el festival amb l’espectacle ‘El tahúr y la florista’


Nou Kadjar 2019 - Tallers Gasset\nNou Renault Kadjar\nEl Nou Renault Kadjar 2019\nViu l’aventura sota el signe de la comoditat: Aquest tot terreny de 5 places et seduirà amb la seva facilitat de conducció i la seva posició de conducció alta i còmoda.\nSeients i reposabraços central regulables: Ajusta fàcilment la longitud del seient per a conduir de forma segura i còmoda. El reposabraços davanter central és lliscant i t’ofereix un volum d’emmagatzematge addicional.\nVolant multifunció: Reconeixement de veu, regulador/limitador de velocitat, telèfon, quadre de comandament… Acaricia un botó del volant i comença a gaudir del conjunt de funcions del teu tot terreny.\nAvís d’angles morts: Àmplia el teu camp de visió, gràcies a un senyal lluminós situat en els retrovisors esquerre i dret que t’avisarà quan un vehicle se situï en els angles morts.\nAlerta per canvi involuntari de carril: A partir de 70 km/h, una alerta t’adverteix si travesses una línia contínua o discontínua de forma involuntària. Aquesta alerta assegura la conducció i evita que et surtis de la carretera.\nFrenada d’emergència assistida: Quan es detecta un risc d’impacte, l’alerta sonora et prevé. Si no reacciones, el sistema de frenada d’emergència assistida s’accionarà per a evitar o atenuar l’impacte.\nMaleter de gran volum: Càrrega fàcilment tot el que necessitis, fins a ocupar un volum de 527 L.\nBanqueta abatible: Transporta fàcilment els teus objectes llargs de fins a 2,5 m abatent la banqueta posterior amb un simple gest.\nSostre de cristall fix i panoràmic: Gaudeix plenament dels paisatges i deixa que entre la llum en el teu tot terreny gràcies al seu sostre de cristall fix, amb una superfície de 1,4 m².


Montseny - Aconseguiu el conte 'Soc en Marçal, un petit tritó del Montseny' - Notícia - L'informatiu\nConsulteu les dates de la itinerància de la carpa\n'Soc en Marçal, un petit tritó del Montseny' és un conte breu de quinze pàgines que, de forma amable i senzilla, ens acosta a l'entorn natural on viu el seu protagonista i ens relata una aventura. La publicació permet als més petits de casa descobrir aquest amfibi endèmic del Parc Natural i Reserva de la Biosfera del Montseny.\nLes il·lustracions són obra d’Irene Jiménez, el text ha estat escrit per Pepa Notó i Marta Sanmartín i la correcció ha anat a càrrec de Núria Garcia. Se n'ha fet una edició limitada de 3.000 exemplars.\nSi bé no està a la venda, podreu trobar-lo a la carpa itinerant de la Reserva de la Biosfera del Montseny que durant un any participa en fires i esdeveniments als municipis de la Reserva.\nItinerància de la carpa\nEl calendari i agenda de les properes itineràncies és el següent: diumenge 28 d'abril a Riells i Viabrea, diumenge 5 de maig a Fogars de Montclús, dissabte 3 d’agost a la Garriga, diumenge 25 d'agost al Figaró i diumenge 15 de setembre al Brull.\n'Sóc en Marçal, un petit tritó del Montseny’ ha estat editat i produït pel Gabinet de Premsa i Comunicació de la Diputació de Barcelona.\nPer a més informació sobre el programa Life Tritó Montseny, consulteu aquest enllaç.\nCategoria: Montseny, Llibres, revistes i CD, Educació ambiental, Altres publicacions, Paisatge, Biodiversitat, Hidrologia, fauna, vertebrats, amfibis, hàbitats, Educació ambiental, Divulgació, Publicacions,\nCarpa itinerant - celebració als pobles


Amics de FULL – Fundacio FULL\nDes de la seua creació l’any 2013, la Fundació pel Llibre i la Lectura (FULL) treballa pel foment de la lectura en la societat valenciana, organitzant animacions lectores, exposicions, presentacions de llibres, estudis, participació en fires, jornades i congressos. A més, desenvolupa activitats per a la formació de professionals del sector del llibre i dels agents que intervenen en la creació d’hàbits lectors com ara animadors, mestres, bibliotecaris i pares.\nTotes aquestes iniciatives es realitzen amb els diversos actors del sector, com són els editors, llibreters, escriptors, il·lustradors, distribuïdors, bibliotecaris i lectors.\nEl patronat de FULL està integrat per l’Associació d’Editors del País València (AEPV), el Gremi de Llibrers de València, l’Associació Professional d’Il·lustradors de València (APIV) i el Col·legi Oficial de Bibliotecaris de la Comunitat Valenciana, sent patrons d’honor la Fundació Sambori, Escola Valenciana, l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana i el Gremio de Libreros Independientes de las Comarcas Alicantinas.\nAccés gratuït a les activitats organitzades per FULL, amb la inscripció prèvia corresponent en la web de la Fundació.\nInvitació a les inauguracions de les exposicions organitzades per FULL\nRebre informació puntual de totes las activitats que s’organitzen les entitats col·laboradores (IVAM, Consorci de Museus, Palau de la Música, Palau de les Arts, Teatre de la Generalitat…)\nDescompte per la compra de llibres a les llibreries col·laboradores\nDescompte en la compra d’entrades en cinemes, sales de concert, teatres (entitats col·laboradores)\nRecepció setmanal de la revista Digital del Llibre Valencià\nRecepció de la revista digital Lletres Valencianes\nLes quotes estan subjectes a desgravacions fiscals\nMenció en la web i memòria anual\nMenció en accions de comunicació\nInscripció anual. Empreses i entitats\nPatrocinar actes en exclusivitat\nLogotip en tots els suports gràfics de FULL\nMenció en rodes de premsa