La segona persona - Librerías Espacio Lector Nobel\nLa segona persona, com tota l'obra poètica de Valentí Puig, és una combinació virtuosa de nostàlgia i de vitalisme, de lirisme i de sarcasme, d'enyor pel que s'ha perdut i d'esperança pel que encara queda. En el nou llibre fa un pas cap a la claredat i la precisió, amb uns versos\ncada vegada més abocats al món i a la vida. La passió per la paraula i la inquietud per treure l'entrellat de l'experiència han sostingut la producció poètica de Valentí Puig. La segona persona pretén posar fi a la tergiversació moral i parlar sense complexos de la veritat i la transcendència. La resta, diríem, és literatura.


Grup 22: El Feng Shui a Espanya | Introducció a l'Antropologia Social i Cultural\nGrupo 5: El cine y sus remakes »\nGrup 22: El Feng Shui a Espanya\nSegons la ciència antiga Xinesa, la posició i orientació de l’espai són qüestions molt importants a tenir en compte. La localització de la nostra residència, juntament amb objectes i entorn que ens envolta, pot influir de forma significativa en la nostra existència. No obstant això, els occidentals no tenim el costum de fixar-nos en aquest tipus de detalls, sinó que instal·lem els objectes segons la nostra comoditat o seguint models de moda i/o decoració. Aquest desinterès ens porta a errar en la col·locació dels elements (plantes, quadres, miralls…), encara que els savis xinesos adverteixen que dins aquesta filosofia influeix molt la intuïció.\nPer altra banda en canvi, tenim el Feng Shui (风水) un art mil·lenari que utilitza la doctrina taoista per tal de beneficiar-nos de les energies del planeta, mitjançant tots els elements que tenim a l’abast. El caràcter fēng (风) significa vent i shuǐ(水) aigua. La frase vent i aigua simbolitza “el vent ascendint al cim de la muntanya i l’aigua pujant cap a la cimera”. Aquesta filosofia es pot aplicar en diversos àmbits: la decoració d’interiors i exteriors, l’arquitectura i la jardineria.\nL’inici del Feng Shui està íntimament relacionat amb la mort i els ritus funeraris. D’una banda, influeix en la col·locació del cos del difunt durant la vetlla,que s’ha de fer d’acord a aquesta filosofia, situant la tomba a la vessant d’una muntanya, tan amunt com sigui possible. D’una altra, aquesta forma de vida ens alliçona sobre allò que hem de fer i allò que hauríem d’evitar, posant especial èmfasi en la disposició de les cendres dels difunts i les seves possessions. Els morts tenen el seu propi lloc i no han de romandre a la llar com si encara fossin vius.\nEl món occidental cada cop es va rendint davant la filosofia del Feng Shui. Molts arquitectes s’han convertit en seguidors d’aquesta pràctica i dissenyen i elaboren els seus plànols amb l’ajuda de mestres i assessors d’aquesta tècnica. Grans multinacionals (sobretot nord-americanes) construeixen els seus edificis respectant aquestes tradicions i,a poc a poc, es comencen a entreveure elements decoratius vinculats al Feng Shui.\nDarrere d’aquesta moda és impossible no preguntar-se sobre per què el Feng Shui captiva tot aquest públic. La curiositat i fascinació a voler investigar més sobre el tema, més concretament en Espanya.\n2. El Feng Shui fora de Xina\nAmb motiu de la fira de Biocultura celebrada a Barcelona durant els dies 8, 9, 10 i 11 de maig, vam tenir l’oportunitat d’entrevistar diferents persones que dediquen la seva vida (o part d’ella) al Feng Shui a Espanya.\nPrimerament hem comptat amb la presència d’en Pere Vila, geobiòleg, expert en medicina xinesa i professor de Feng Shui . Per part de l’escola Feng Shui Natural, hem gaudit de la participació d’en Silvestre Pérez, un dels mestres de més renom i co-fundador, i dos dels seus alumnes que ara també exerceixen de professors. A més, vam poder parlar amb un venedor d’objectes Feng Shui que podríem relacionar més tard amb l’adaptació d’aquesta disciplina als costums europeus.\nSembla que a Espanya, el Feng Shui continua sent una disciplina desconeguda, tot i que cada cop s’està fent més popular, amb més sortida i més interès general. Fa aproximadament uns sis anys hi va haver-hi un gran boom d’aquesta estètica xinesa on, segons un venedor d’elements relacionats amb el Feng Shui, a la majoria de les fires sobre biocultura, el Feng Shui hi era present en gran mesura. Així, la gent cada cop veu els efectes positius un cop s’apliquen i la moda que l’acompanya obté cada cop més renom.\nLes causes que han portat als entrevistats a interessar-se pel Feng Shui són molt diferents.\nEn Pere Vila comença a interessar-se per la complementació del Feng Shui a aquesta ciència, a més a més de la seva formació en acupuntura, i és l’únic dels entrevistats que mostra una influència en la seva decisió d’informar-se per aquesta filosofia amb un element oriental com a base.\nEls alumnes de Feng Shui Natural, ambdós, en sentien simple curiositat al sentir-ne a parlar i, mitjançant internet i llibres van anar endinsant-se dins aquest món.\nEl cas d’en Silvestre Pérez és més profund, abans de ser mestre a Feng Shui Natural, es dedicava a la medicina tradicional i clàssica, un dia va començar a observar que hi havia pacients que no milloraven amb les teràpies, únicament quan els canviaven del seu entorn o d’ubicació; finalment, cap a l’any 1996, un mestre de llatino-americà va anar a fer una conferència sobre el Feng Shui allà on ell treballava i va començar a interessar-s’hi més profundament; un dels seus professors a més a més va ser Joseph Yu.\nPer altra banda, el públic que s’interessa sobretot pel Feng Shui són persones naturalistes, alternatives, ecologistes i amb una gran preocupació per la salut, que tan poden ser joves com persones més adultes. A Espanya sembla que la relació amb Xina no és tan palpable com motiu per començar a estudiar aquesta filosofia. Els cursets que s’imparteixen per aprendre el Feng Shui tenen una gran sortida actualment, i el públic sol ser sobretot dones de mitjana edat, i arquitectes i interioristes per tal d’aplicar els principis d’organització en les seves obres. Intueixen que d’aquests alumnes, un 60% aproximadament utilitza el Feng Shui per a treballar i no només per aplicar-lo a casa seva.\nUn altre debat era la idea que poder arribar a tenir una casa ben adaptada el Feng-Shui hom s’havia de gastar molts diners, els especialistes asseguren que no fa falta un canvi tan radical: a vegades una cosa senzilla com unes noves cortines, o per exemple quelcom tan bàsic com mantenir-ho tot ordenat i lliure de trastos ja és suficient. Això si una remodelació integral no seria possible, ja que llavors sí que comporta uns diners que no tothom està d’acord en gastar, però ens recalquen que fent una remodelació de la casa no és l’única manera de millorar l’espai, la nostra manera d’actuar amb el nostre entorn i aprofitar l’espai és més important a més a més de l’espai energètic d’aquesta pràctica.\nEl Feng Shui no és de fet una pràctica que actualment sigui molt popular a la Xina, de fet més aviat on està més extens és a Taiwan, Hong Kong i Shangai, en canvi a la Xina comunista, el Feng Shui es troba fora de context, en un estat tradicional quan busquen una modernització. Si que és cert que la base del coneixement del Feng Shui és xinès, però aquest coneixement s’ha diferenciat a occident, però això no implica una relació indirecta entre la Xina, el Feng Shui i la seva extensió cap a Europa i Estats Units, molts dels professors o mestres han anat a Xina a formar-se i llavors han tornat als seus països d’origen, així en aquest sentit sí que hi ha hagut una reciprocitat directe.\nHi ha doncs una polaritat en la disciplina: el Feng Shui tradicional, molt més profund i integral, complet en la totalitat de factors que s’han d’aplicar; en canvi, trobem el Feng Shui occidentalitzat que es basa més en el comerç d’objectes i per exemple, no utilitza la brúixola del Feng Shui per tal de conèixer zones de la casa que es troben afectades pel Gran Duc i els Tres assassins (afliccions anuals que en cas de fer canvis en les zones que afecten, poden portar desgràcies). És potser més lleu, construït sobre els processos bàsics i la comercialització de certs objectes com a símbol de bona sort o prosperitat.\nSi més no, sembla que als països occidentals el Feng Shui ha perdut la seva essència inicial. Veiem que els/les interessats/des d’aquesta filosofia de l’espai i el flux d’energia no segueixen doctrines que en un principi eren la base del Feng Shui. La principal pèrdua és la religió. El Feng Shui està molt lligat amb el pensament budista però fora de Xina, trenca amb aquest pensament i es transforma així en una moda estètica.\nA Europa sobretot, s’ha substituït aquesta falta d’espiritualitat amb màrqueting, transformant-lo més que en un estil, en una tendència decorativa o un hobby per aquells que el practiquen. El consumisme n’ha pres part i molta gent que no el practica pensa que només és una forma de decorar les estances.\nFins i tot podem comprar la inserció del Feng Shui als països europeus amb el japonisme de finals del s. XIX, encara que no estem parlant de conceptes ni molt menys semblants els hi va ocórrer el mateix, es van convertir en tendència.\nAixí doncs, com a conclusió, el Feng Shui ens apropa a la cultura xinesa en temes de conceptes i forma de pensar sobre l’energia o la ciència del món, i ens apropa a un pensament semblant al seu, tot i que amb variacions occidentals, però mai sense oblidar les arrels asiàtiques. Ens trobem doncs en una mena d’assimilació i adaptació d’un costum xinès que ha variat, tant en la mateixa Xina com fora d’ella.\nLa visió del Feng Shui fora de Xina es veu afectat per un materialisme i una comercialització del producte, més bàsic i superficial, adaptat a una cultura allunyada de la tradició xinesa i la seva visió de veure el món i la creença d’energies. La simplificació del Feng Shui fora de Xina, per exemple, es tradueix a partir d’allò que dictaminen revistes decoratives com ara World of Feng Shui, o apartats claus a la web de la revista Espacio&Confort; i sembla haver perdut una part de la seva essència pròpia, però a la vegada, una evolució que s’apropa a altres cultures, perdent característiques seves i obtenint-ne de noves. Tot i això, escoles com la d’en Silvestre o la del Pere, associacions com Casa Asia o Innatia proposen cursets i tallers per recordar la puresa del Feng Shui tradicional.\nPérez Pérez, Silvestre; Pérez Domingo, Natividad. Feng shui para todos. Barcelona : Debolsillo, 2003.\nLambert, Mary. Feng Shui para una vida armoniosa. Barcelona: Oniro, 2003.\nArea Feng Shui. Feng Shui: ¿Qué es y para que sirve?


Lluís Turró »\nTag Archive: Lluís Turró\nFoto de la concentració convocada a través de les xarxes socials “Sant Jaume plena d’estelades”. 5 de maig del 2012 Lluís Turró (@llturro) Fa poc, en una entrevista feta per Ara o Mai, Elisenda Paluzie avisava: “En un context com el nostre, que és no acordat amb l’Estat, el problema de fer la declaració és ser capaços …\nTags: Ara o Mai, Eleccions 27-S, Elisenda Paluzie, Lluís Turró\nTags: Ara o Mai, Assemblea Nacional, Carme Teixidó, Catalunya Diu Prou, Daniel Laspra, Josep Maria Bellmunt, Lluís Turró\nLluís Turró “Escolti, voldria tenir Wifi a tots els pisos de l’edifici”, diu el client. “Cap problema”, contesta el proveïdor. “Li muntarem antenes per planta i només haurà de passar cable per un sol punt”. “Perfecte. Hem posat com una de les característiques dels pisos la bona connexió a Internet que tindran.”, diu el client tot …\nTags: Independència, Lluís Turró\nLa independència: Percepcions que enganyen els sentits\nLluís Turró Per molt que corris, mai enxamparàs l’arc de Sant Martí. Les gotes de pluja, travessades pels raigs solars, formen un espectre de colors visible des d’una distància i angle determinats. Quan t’apropes, són noves gotes les que et mostren l’espectre, perdent el reflex de les anteriors. En la mesura que la densitat de …\nLluís Turró (@llturro) Vagi per davant, en CiU no he cregut mai. Vagi per davant també, tot el que dic és parlant en clau de independència, no de polítiques socials o econòmiques. Mas com a cap del moviment independentista El 2012 va ser un punt d’inflexió i no tinc dubtes respecte que Mas va saber …


El Sax Fest patirà baixes pel conflicte d'Ucraïna\nNoticies » Cultura 28 de març, 2022\nDel 9 al 16 d'abril torna una de les cites musicals més internacionals, el Sax Fest. Aquest cop es veurà condicionada per la possible anul·lació d'alguns participants o concerts, com ara el que havia de fer el presentador de l'any passat.\nEl Sax Fest ja s'ha convertit en una cita de referència que per Setmana Santa omple la capital de música amb les bandes al carrer, concerts i enguany un taller de batucada que es farà el cap de setmana.\nEn total hi ha 180 acreditacions, cent de les quals són participants dels concursos, El Solo i el Youth, alguns dels quals, venen de Rússia i que a hores d'ara es donen per perduts per l'encariment de vols, com el guanyador de l'any passat, Mihaill Kazakov.\n"Dels 4 o 5 russos que havien de venir no en tinc notícia, ja que el ruble s'ha devaluat dos cops i els costa molt comprar un bitllet, els és gairebé impossible'", ha manifestat el director de l'esdeveniment, Efrem Roca.\nAquest 2022 neix una beca que atorgarà el comú d'Andorra la Vella per al millor alumne de l'Institut de Música de la categoria D del concurs jove. La cònsol major, Conxita Marsol, ha destacat la voluntat "que vegin que se'ls valora i que tenen la possibilitat de millorar i guanyar un premi participant al concurs".\nAquest any s'estrenen tres peces per al concurs, una de les quals de Toni Gibert.\nDel 9 al 16 d'abril el Sax Fest torna a la capital, un esdeveniment que ja suma nou edicions en el qual a banda d'Andorra Turisme, el Govern i el comú s'hi suma Ordino-Arcalís i un any més RTVA.\nImatges: Aïda Pagés


Inici > cebiche\nJa hi tornem, el Glossari Gastronòmic menys seriós de tota la xarxa és aquí. Encara que, això sí, no per poc seriós deixa de ser veraç. Del que dubto, en canvi, és de la seva utilitat... Però la utilitat està sobrevalorada, en la vida en general i en ... Llegir més\nEl xef i propietari del Restaurant Riff, Bernd H. Knöller, comparteix amb Gastronosfera unarecepta exquisida, saludable i amb una presentació molt colorista. Aprèn a preparar unceviche valencià amb el què, de ben segur, sorprendreu als amics i sense grans ... Llegir més\nFundat, ni més ni menys que l'any 1917, Los Manueles (Granada) està a punt de celebrar el seu primer centenari sent, sobretot, fidel a la seva història, tot i que durant aquests anys hagi canviat de propietaris i ubicació diverses vegades. Actualment disposen ... Llegir més\nSi encara no has tingut l’oportunitat de provar un autèntic cebiche crioll, aquesta és la teva ocasió. El restaurant Tanta, referent a Barcelona de la cuina tradicional peruana però amb vocació de renovació avantguardista, ofereix una promoció a la que no ... Llegir més


Activitats de l’Alfolí de la Sal – Museu de l’Escala per conèixer la cultura gitana de primera mà – Etnologia.cat\nConferències i taules rodones / Exposicions i mostres / Publicacions i documentals\nActivitats de l’Alfolí de la Sal – Museu de l’Escala per conèixer la cultura gitana de primera mà\n09 juliol 2018 09 juliol 2018 Dir. General de Cultura Popular i Associacionisme CulturalDeixa un comentari\nJacques Léonard (París, 1909 – l’Escala, 1994) va treballar com a fotògraf i cineasta. L’any 1949 es traslladà a Barcelona, on el 1952 conegué i s’enamorà de la gitana Rosario Amaya, que treballava de model d’artistes. Léonard es casà amb Rosario i acabà vivint a Barcelona treballant de fotògraf free lance. El casament amb Rosario Amaya va permetre a Léonard poder fer unes fotografies úniques del món gitano a Barcelona. Malgrat que diversos fotògrafs com Català-Roca, Miserachs, Maspons… també varen fotografiar la Barcelona gitana, ho feien amb una mirada paternalista i de denúncia del barraquisme, mentre que la mirada de Léonard és la d’un etnòleg que documenta la cultura i el poble gitanos des d’una òptica històrica contemporània, transmetent-ne una imatge absolutament digna. A la mort de Rosario, Léonard es traslladà a l’Escala, on vivia el seu fill, i hi va passar els darrers anys de la seva vida.\nL’exposició “Jacques Léonard. Barcelona gitana” es va inaugurar el 15 de juny i romandrà oberta fins al 12 d’agost en l’horari del Museu: de dilluns a dissabtes de 10 a 13 h i de 17 a 20 h i diumenges de 10 a 13 h. Les visites guiades gratuïtes seran els diumenges a partir del 8 de juliol i fins al 12 d’agost d’11 h a 12 h del matí (places limitades. Es recomana reserva prèvia al 972 05 98 23 infomuseu@lescala.cat).\nAmb motiu de l’exposició de Jacques Leonard a l’Alfolí de la Sal – Museu de l’Escala s’han organitzat a més altres actes paral·lels de coneixement i divulgació de la cultura gitana que tindran lloc durant la celebració del Festival Portalblau:\nDivendres 13 de juliol a les 20 h, a l’Alfolí de la Sal\nConferència i presentació del llibre d’Eugeni Casanova, Els gitanos catalans de França a càrrec del seu autor: Eugeni Casanova. Amb l’assistència de María Rubia, presidenta de l’Associació Cultural Nakeramos.\nDissabte 14 de julioil a les 22 h, a l’Alfolí de la Sal\nProjecció de la pel·lícula Petitet, amb la presència del director Carles Bosch, i de Joan Ximenez Valentí, “Petitet”. A les 23 h, actuació del grup de rumba catalana Rumba-Rumba! Els Amics del Petitet.\nDijous 26 de juliol a les 22:30h, a La mar d’en Manassa\nActuació de Petitet i la Seva Rumba Simfònica\n+ info: museu@lescala.cat i 972 77 68 16\n“Cafè, coppe i puro”, la nova proposta teatral del Museu del Ter i Corcia Teatre per aquest estiu\nEL Museu de Solsona presenta una nova proposta: El Tresor de l’Andreu de Cal Xic


7 plats mariners\nINICI > RECEPTARIS > 7 plats mariners\nA l'estiu és quan més gaudim del mar, ja sigui banyant-nos-hi o menjant els seus aliments. Aprofiteu aquesta època per preparar els plats més mariners!\nLes cananes, ben utilitzades a la cuina, són uns calamars ideals per farcir, tal com expliquem en aquesta recepta. S'omplen amb una barreja de carn picada, ceba, potes de les mateixes cananes i tomàquet, encara que, com passa amb aquests tipus de plats, es poden farcir de qualsevol cosa. Per tal que les cananes adoptin aquesta forma cilíndrica, cal coure-les en brou com indiquem a la recepta.\nContinuant la línia d'aliments farcits, en aquesta ocasió omplim els canelons amb lluç, rap, llagostins, musclos i una escalunya. Un farcit completament mariner! Tot, s'acompanya amb una beixamel amb un toc particular, ja que està elaborada amb Tou dels Til·lers, un formatge català molt tou i de gust mantegós.\nEl caçó és un tipus de peix també conegut amb el nom de 'rap de pobre', ja que el seu sabor recorda lleugerament a aquest animal i, a més, és més econòmic. Si mai no l'heu tastat, us animem a preparar aquesta recepta acompanyada de la salsa més emblemàtica del territori català, de la qual milers de persones ens hem enamorat perquè millora tot tipus de plats.\nUna amanida senzilla que serveix perfectament com a àpat fresc i lleuger per als dies d'estiu. Combina tot tipus d'hortalisses del temps i s'amaneix amb una salsa que recorda al gust de la llima, ja que, com és ben conegut, el cítric combina de meravella amb el sabor de les gambes.\nEl tàrtar sempre ha estat un plat refrescant, ja que es prepara amb aliments crus, però en aquest cas us portem una elecció d'ingredients encara més fresca. Per començar, l'element principal és el salmó fumat, i s'acompanya amb tomàquets i alvocat a daus. D'aquesta manera, s'aconsegueix un aperitiu ideal per a l'estiu, o com a entrant de qualsevol menú!\nSi l'alga wakame ha guanyat importància en el món de la cuina és, precisament, per la seva versatilitat, propietats i sabor. L'amanida de wakame deixa un regust ben mariner a la boca, cosa que es potencia amb els seitons fregits. A més, aquesta recepta s'allunya de l'estil occidental i es prepara amb sèsam torrat, vinagre d'arròs, salsa de soja i panko de pèsols.\nEls carbassons rodons són, per la seva forma, ideals per farcir de qualsevol cosa. En aquesta recepta elaborem una barreja de verdures i gambes per tal d'omplir l'hortalissa de diferents matisos. D'aquesta manera, s'aconsegueix un plat amb molts nutrients essencials, ja que combina verdures i marisc, una gran font de proteïnes.


A a la venda les entrades per a tots els espectacles dels Concerts de\nA a la venda les entrades per a tots els espectacles dels Concerts de Vivers\nNoa, Sofía Ellar, Pastora Soler i Sole Giménez encapçalen la representació femenina dels concerts de Vivers\nConcerts de Vivers. EPDA\nLa pròxima edició dels Concerts de Vivers comptarà amb una nodrida presència de dones. Així, dels 22 espectacles que passaran pels Jardins del Reial de València de l'1 al 24 de juliol, 10 estan encapçalats per dones o tenen participació femenina. D'altra banda, la programació d'enguany, que es reprén després d'una parada d'un any a causa de la pandèmia, integra artistes d'estils diversos per atendre els gustos de tots els públics i edats des del rock al pop, de la cançó melòdica al jazz passant per la música electrònica i la urbana.\nEls Concerts de Vivers tornen a l'activitat per posar a l'abast de la ciutadania una diversa oferta cultural en un entorn segur i a l'aire lliure. A més, l'organització implementarà totes les mesures de seguretat vigents en el moment de la celebració de les actuacions. Amb la celebració dels concerts, la Regidoria de Cultura Festiva de l'Ajuntament espera donar impuls a un dels sectors més castigats en els últims mesos per les conseqüències del coronavirus.\nLa vocalista Noa serà la primera artista femenina a obrir els Concerts de Vivers 2021. En el seu espectacle, que tindrà lloc el divendres 2 de juliol, la cantant israeliana interpretarà una selecció de temes de tota la seua trajectòria amb una atenció especial als seus dos últims projectes. D'una banda, el disc Letters to Bach, on ha posat lletra en hebreu i anglés a conegudes melodies del mestre barroc, i d'altra, l'àlbum Afterallogy, publicat ara fa un mes, i on ha inclòs estàndards de jazz.\nDissabte 3 de juliol, actuen la cantant Maria Arnal i el guitarrista Marcel Bagés per a presentar el seu segon disc de llarga durada, Clamor. Amb les seues composicions, el duet redimensiona el concepte de tradició i reflexiona sobre la nostra capacitat de transformació per afrontar els reptes d'un planeta i un futur en crisi. En esta ocasió estaran acompanyats per Laura Esparza i Carlos Esteban, guardonats com a grup revelació del 2020 en els III Premis Carles Santos de la música valenciana gràcies al seu disc de debut, Mare Natura.\nLa cantautora i compositora Sofía Ellar mostrarà el seu treball al públic dels Concerts de Vivers diumenge 4 de juliol i el dia 7 està prevista l'actuació Pastora Soler amb un repàs a la seua trajectòria musical.\nUn any més, els Concerts de Vivers viuran la nit solidària Corazonadas gràcies a la col·laboració amb l'associació Àmbit. Així, part dels beneficis que s'obtinguen divendres 9 de juliol serviran per finançar el projecte Papallona, habitatge tutelat per a dones recluses i exrecluses. La iniciativa comptarà amb la participació de Natalia Lacunza i Samantha.\nEls Jardins del Real de València també acolliran l'actuació de la vocalista Sole Giménez. La cantant presentarà el segon volum de Mujeres de Música, on reivindica el paper de la dona compositora amb textos i música de María Grever, Eladia Blázquez o Gabriela Mistral.\nL'Eix Radical, el projecte conjunt del grup Júlia i la cantautora Clara Andrés, obrirà la nit del dijous 22 de juliol abans del concert de Juan Perro. En l'espectacle es conjunten les textures electròniques i acústiques per oferir melodies suggeridores. Finalment, Camela, el duet format per Ángeles Muñoz i Dionisio Martín, actuarà a València divendres 23 de juliol en la represa de la gira de celebració del seu 25é aniversari.


El risc de pobresa de les persones migrades és quatre vegades més gran que el de la població autòctona - Social.cat\nMembres del col·lectiu migrant, manifestant-se per exigir la regularitzacio de la seva situació | Carola López (ACN)\nLa pandèmia de la Covid-19 ha endurit les condicions de les persones migrades amb una situació administrativa irregular. En concret, el risc de pobresa dels migrants és quatre vegades més gran que els de la població autòctona, i tenen més possibilitats d’estar a l’atur o exercir una feina precària.\nAixí ho ha posat de manifest la Taula del Tercer Sector, que aquest dimarts ha presentat el dossier ‘Fronteres de paper: la irregularitat administrativa i la invisibilització de les persones’, elaborat per Càritas, que mostra com aquest fet també els limita l'accés a drets tan bàsics com l'habitatge, el treball, la formació o la participació. A Catalunya, hi ha més d'un milió de persones migrades, de les quals s'estima que unes 100.000 afronten una situació d'irregularitat sobrevinguda. A més, el seu risc de pobresa és quatre vegades més gran que el dels ciutadans espanyols i tenen més possibilitat d'estar a l'atur o exercir una feina precària.\nDurant la presentació de l'informe, la presidenta de la Taula del Tercer Sector, Francina Alsina, ha lamentat que les persones migrades hagin de passar per un “periple deshumanitzador” a l'hora d'establir-se en un nou país. “Persones que volen que aquesta sigui també casa seva, però que són sotmeses a múltiples requisits que les condemnen a no poder ser ciutadans de ple dret”, ha explicat.\nEn aquest sentit, Alsina ha insistit que iniciar un procés d'aquest tipus no és “gens fàcil” i que aquelles persones que ho fan es troben múltiples entrebancs. D'aquesta mateixa forma s'ha pronunciat la coordinadora del grup de treball d'Anàlisi Social de Càritas Catalunya, Míriam Feu, qui ha acusat l'estat espanyol de reconèixer drets “en la teoria”, però no permet exercir-los “a la pràctica”. “És una cursa d'obstacles llarga i desgastant”, ha assenyalat.\nEl dossier sosté que a Catalunya viuen més d'1.150.000 persones migrades, de les quals unes 100.000 es troben en situació irregular. Es tracta d'una estimació aproximada de les entitats socials, ja que no hi ha estadístiques específiques. El document alerta que la pandèmia ha agreujat les condicions de vida d'aquestes persones, que encara són més “invisibles i vulnerables” que abans.\nAixí, han hagut d'afrontar la crisi de la Covid-19 sense “gaires recursos de suport”, ja que en molts casos no poden accedir a prestacions d'emergència social com la Renda Garantida de Ciutadania o l'Ingrés Mínim Vital. A més, moltes persones que estan en procés de regularització han perdut la feina i, sense treball —requisit indispensable per continuar avançant en el procés d'arrelament social—, es veuen abocades a una “irregularitat sobrevinguda” que les deixa encara més desprotegides i sense perspectiva de millora si no s'apliquen canvis en les polítiques migratòries d'acollida i inclusió.\nEntre els principals obstacles que es troben per no disposar d'una situació administrativa regular hi ha la impossibilitat d'aconseguir un habitatge digne. Un altre escull són els tràmits de regularització, que es compliquen si els sol·licitants no disposen d'arrelament social o protecció internacional o asil. Un fet que s'assembla a la situació en què es troben els infants i joves estrangers sense referents i tutelats per l'Administració, que, un cop assoleixen la majoria d'edat, es troben amb grans dificultats per obtenir una autorització de treball.\nUn altre dificultat és la d’escolaritzar els fills i homologar els estudis ja acabats al país d'origen. Aquestes mateixes persones migrades es troben també amb problemes a l'hora d'accedit al mercat de treball, patint una discriminació “estructural” a causa de la seva situació irregular. Altres barreres que es troben són l'empadronament, les limitacions per ser ateses als serveis socials o les dificultats per obrir un compte corrent. A més, tenen limitats els drets polítics, ja que la residència no està legalitzada i els falta la nacionalitat.\nL'estudi també recull que la vulnerabilitat de les persones migrades és superior a la d'aquells ciutadans amb nacionalitat espanyola. Segons dades de l'Idescat, en els darrers cinc anys, la població estrangera ha tingut una taxa d'atur a Catalunya de més del doble que la de nacionalitat espanyola. La taxa de risc de pobresa en el treball arriba fins a pràcticament el 40% i segueixen sent les que tenen pitjors condicions socioeconòmiques: treballen en els sectors més precaritzats, el que implica ingressos molt baixos i inestabilitat vital.\nL'exclusió social de les persones de nacionalitat extracomunitària triplica les d'origen espanyol. Segons l'estudi, les persones migrades mostren més dificultats per assolir nivells de benestar similars als de la resta de ciutadania en camps com l'habitatge, la salut, l'educació o la política.\nPropostes estatals, autonòmiques i locals\nEl dossier elaborat per Càritas acaba oferint diverses possibilitats —estatals, autonòmiques i locals— per garantir una protecció “real” de les persones migrades. Per exemple en l'àmbit estatal, proposen agilitzar el sistema de concessió de cites prèvies per a tots els tràmits necessaris, garantir vies segures per les persones migrades, facilitar el seu accés al mercat laboral amb plenes garanties o concedir l'autorització de treball als joves migrants sense referents familiars extutelats que arriben a la majoria d'edat. També subratlla la necessitat de garantir la plena inclusió del sector de treball domèstic al règim general de protecció social de la Seguretat Social.\nPel que fa a les propostes autonòmiques, el document assenyala que cal garantir l'atenció als serveis socials de les persones migrades, especialment la d'aquelles que tenen una situació administrativa irregular i el seu accés a prestacions socials bàsiques; assegurar una millor protecció dels menors estrangers sense referents a Catalunya, i seguir treballant per facilitar l'accés al mercat laboral de les persones migrades amb plenes garanties, reforçant de la dotació de les ajudes públiques.\nFinalment, les propostes locals impliquen garantir l'empadronament de totes les persones que viuen en un municipi, independentment que puguin acreditar títol de propietat o contracte de lloguer, i facilitar des de l'àmbit local, la tramitació dels informes d'estrangeria.


Els traçadors tenen problemes quan han de dir als contactes d'un cas que s'han de confinar - Poble Andorrà\nCosta fer entendre a contactes que es troben bé, que han donat negatiu, que s'han de quedar cartorze dies tancats\nActualment, la figura d’un traçador és la d’una persona relacionada amb el món de la salut amb una diplomatura, i sobretot, amb molta capacitat pedagògica i empàtica per comunicar i explicar bé la situació, ha indicat, el director de l’Oficina Covid, Bruno Bartolomé. De fet, ha comentat que s’ha de saber adaptar i poder fer des de tasques de rastreig, orientar el malalt, informar els contactes, programar les proves i fer un seguiment del cas fins al final. Tots els traçadors segueixen un mateix formulari a l’hora d’adreçar-se als positius, i també col·laboren amb els equips de coordinació en reunions setmanals per compartir coneixements, ha indicat el responsable de l’oficina.\nQuan un traçador inicia la seva jornada laboral es troba amb els nous positius del dia i comença amb un cas. “El primer és preguntar al positiu si té símptomes, amb qui viu i els contactes que ha tingut”, ha explicat un traçador, qui ha comentat que entre les seves tasques també s’han d’interessar per saber com es troba la persona i explicar tot el procediment que han de fer, com trucar el metge i quedar-se a casa.\nEn el cas que a l’habitatge hi convisqui amb més persones, la primera instrucció que se li dona és que s’ha d’aïllar en una habitació per evitar contagiar ningú. En aquestes situacions, és quan sorgeixen algunes problemàtiques, ha indicat el traçador, perquè cada família és un món i ha assegurat que es donen casos en què això no es compleix, i aleshores el confinament dels convivents s’allarga i supera els deu dies. Tot i així, ha indicat que en moltes situacions aquesta situació és comprensible quan es dona amb famílies amb nens petits.\nL’altra tasca, tal com ha explicat, és avisar els contactes, ja siguin laborals o personals que hagi tingut el positiu en els darrers dos dies. Poden variar en funció de la pressió que tinguin a l’oficina en aquell moment, ha dit, ja que “també hem arribat a demanar els contactes de fins a 14 dies que seria el temps màxim”. En aquestes situacions, és quan sorgeixen algunes dificultats. “A vegades costa fer entendre a contactes que es troben bé, que han donat negatiu i que tot i així, han d’aïllar-se deu dies”, ha manifestat, qui assegura que fer arribar a entendre aquesta situació a certes persones és el més complicat, ja que veuen coartades les seves llibertats.\nEl pas entre Andorra i l'Arieja i els Pirineus Orientals serà lliure a partir de demà quan no es pernocti


Hores fosques d'espera i lluita pel país La República\nIntervenció de la presidència de Catalunya, dels Mossos d'Esquadra i de la televisió pública catalana. Tot, per convocar eleccions des de Madrid al gener de 2018. Aquest és el pla […]\nEl Dietari del Procés 20/10/2017\nIntervenció de la presidència de Catalunya, dels Mossos d'Esquadra i de la televisió pública catalana. Tot, per convocar eleccions des de Madrid al gener de 2018. Aquest és el pla que ha destapat el PSOE avui per l'aplicació de l'article 155. Mariano Rajoy no ho ha confirmat, però si els socialistes han arribat a anunciar això, què serà capaç d'anunciar i acordar el govern espanyol demà després del consell de ministres? El que ha deixat clar el president és que no s'ha posat un límit temporal d'aplicació de 155. Demà sortirem de l'entrellat o, com a mínim, sabrem les línies mestres de la vulneració flagrant de l'autogovern català. 'El País' publica que se subtituiran tots els consellers i es nomenarà una mena de virrei. Algunes veus diuen que podria ser Josep Piqué, Josep Borrell o… Josep Antoni Duran i Lleida. Se suposa que qualsevol dels casos és una broma de mal gust.\nMentrestant, el poble català continua alçat. Demà celebrarà una nova manifestació massiva al centre de Barcelona, aquesta vegada per condemnar l'empresonament de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. I avui s'ha executat la primera “acció directa” de l'anomenada 'crida per la democràcia', una mena de comitè de crisi civil català per reaccionar d'un dia per l'altra a cadascuna de les circumstàncies que es vagin succeint. La d'avui ha estat la convocatòria de retirar diners dels caixers automàtics dels bancs de manera massiva de 8 a 9 del matí. Per bé que hi ha hagut una afluència més important de gent als caixers, i que molts clients han tret 155 euros simbòlicament, l'impacte no ha estat tan gran com es buscava. Ni hi ha hagut grans aglomeracions, ni els bancs o els mercats no s'han posat massa nerviosos. Tot i això, l'acció ha encertat en una cosa important: en el tema. Remoure l'economia podria ser l'única manera de fer reaccionar Europa. Aquesta és només l'acció directa número 1. Senyal que n'hi haurà moltes més.


El cinema de TV3 lidera el 'prime time' per davant del 'Campamento de verano' de Telecinco\n'Dallas' s'enfonsa a Antena 3 i es queda amb un 3% de quota\n2 min. Barcelona 17/07/2013 09:59\n260x366 La pel·lícula 'Com saps si...?' va liderar la nit La pel·lícula 'Com saps si...?' va liderar la nit\nTelecinco va obrir amb bona nota el seu 'Campamento de verano'. El nou 'reality' de la cadena de Mediaset va tenir dimarts a la nit 278.000 espectadors i un 10,4% de quota de pantalla, i va ser la segona opció de la seva franja, només per darrere de la pel·lícula 'Com saps si...?', que va aportar a TV3 323.000 seguidors i un 13,1% de 'share'. El film va ser la tercera emissió més vista del dia, per darrere dels 'Telenotícies'.\nTambé va fer un bon paper durant la nit la sèrie de Cuatro 'Touch', que tot i perdre força respecte a la setmana passada – quan va ser el programa més vist del 'prime time'– va tenir 221.000 espectadors i un 8,3% de 'share' durant el primer episodi i 210.000 seguidors, i una quota del 10% durant el segon. Això li va permetre ser la tercera opció de la franja i enfilar-se fins al segon lloc un cop acabat 'Campamento de verano'.\nA l'extrem contrari se situa 'Dallas', que després de només dues setmanes ja es pot qualificar de fracàs absolut per a Antena 3. El primer dels tres capítols emesos aquest dimarts va quedar-se amb només 80.000 espectadors i un 3% de quota, i tot i que les xifres van anar pujant, només va aconseguir arribar als 100.000 seguidors en el tercer.\nEn el conjunt del dia, TV3 va liderar amb comoditat:\nAntena 3: 7,3%


El Tribunal Constitucional confirma la constitucionalitat del (nou) llibre sisè del Codi Civil Català - M@P\n30 Dec El Tribunal Constitucional confirma la constitucionalitat del (nou) llibre sisè del Codi Civil Català\nLa recent sentència de Tribunal Constitucional avala la constitucionalitat de les disposicions que fins a la data conformen el llibre sisè de el Codi Civil Català. D’aquesta manera Catalunya disposa de certes normes en l’àmbit contractual que s’apliquen amb preferència al Codi Civil Espanyol.\nDes de mitjans de maig de 2018 fins a mitjans de novembre d’aquest any, el Tribunal Constitucional ha estat deliberant sobre el recurs d’inconstitucionalitat presentat pel Govern Espanyol en relació amb la “Llei 3/2017, de 15 de febrer, de el llibre sisè de el Codi Civil de Catalunya, relatiu a les obligacions i els contractes, i de modificació dels llibres primer, segon, tercer, quart i cinquè “.\nCom ja hem mencionat en el nostre article anterior (“Llibre sisè de el Codi Civil Català sobre obligacions i contractes – una breu introducció”), encara que el Tribunal Constitucional va decidir en un primer moment suspendre l’aplicació dels preceptes de el nou llibre de el Codi Civil Català, posteriorment, en la seva Interlocutòria de 2017.03.10, va decidir tornar a aixecar la suspensió acordada, de manera que les disposicions legals d’aquest cos normatiu s’apliquen des de llavors.\nAra, en la seva sentència de data 13.11.2019, el Tribunal Constitucional va desestimar el recurs d’inconstitucionalitat presentat inicialment i, per tant, valida el nou llibre sisè de el Codi Civil Català. No obstant això, la desestimació del recurs d’inconstitucionalitat no és completa, ja que la sentència declara inconstitucional i nul l’article 621-54.3.\nMitjançant l’article 621-54.3 es va intentar regular un procediment notarial de resolució de conflictes, el qual es declara nul per la sentència, ja que aquest procediment extrajudicial de resolució de conflictes vulnera les competències atribuïdes a l’Estat en matèria de legislació processal.\nEl Tribunal Constitucional confirma amb aquesta sentència de manera definitiva la validesa i constitucionalitat dels preceptes que fins a la data formen el llibre sisè de el Codi Civil Català. Tanmateix, com ja hem esmentat en el nostre anterior article, el llibre sisè encara no s’ha desenvolupat del tot, atès a que les disposicions generals, les fonts no contractuals de les obligacions així com certs tipus de contractes encara es desenvoluparan en una o diverses lleis posteriors.\nCaldrà veure si amb la publicació d’aquestes altres disposicions que completaran el llibre sisè de el Codi Civil Català es torna a plantejar-se un recurs d’inconstitucionalitat i, si escau, com ho resoldrà el Tribunal Constitucional.


Grua Municipal de Girona | Ajuntament de Girona\nUs trobeu a: Grua Municipal de Girona » Empresa\nEl servei municipal de grua gestiona el servei de retirada de vehicles de la via pública de la ciutat de Girona. També recull els vehicles abandonats a la ciutat i en realitza la descontaminació i el desballestament.\nQuè he de fer si la grua ha retirat el meu vehicle?\nCal que us dirigiu al dipòsit municipal, situat al carrer Camp Gurnau s/n (hi ha una parada de la línia 5 de bus al costat). Si ho feu fora de l'horari establert heu de trucar al 972 419 092. Abans de retirar el vehicle haureu d'abonar la taxa corresponent i entregar la documentació necessària. Recomanem que abans de presentar-vos al dipòsit municipal truqueu per informar-vos de la documentació que us farà falta per poder recuperar el vehicle.\nQuè puc fer si veig un vehicle abandonat a la via pública?\nSi creieu que un vehicle està abandonat, ho podeu notificar a la Policia Municipal per tal que en faci un seguiment i, passat el temps mínim que marca la llei, pugui retirar-lo. Després TMG Grues Municipals SU en farà el desballestament i la descontaminació. Podeu trucar al 972 419 092 o consultar el web de la Policia Municipal. Agraïm molt la col·laboració ciutadana per detectar els vehicles abandonats, els quals ocupen un espai públic molt preuat per la ciutat.\nVull renunciar al meu vehicle. Què he de fer?\nDonar de baixa un vehicle és gratuït. Podeu fer-ho al web de la Policia Municipal.


Educació comença el curs escolar incomplint les condicions laborals de les educadores d'educació especial | Tercera Información\nLes educadores d'educació especial han sigut un col·lectiu oblidat sistemàticament per l'administració. Malgrat la tasca educativa que exerceixen en escoles i instituts, atenent i donant suport educatiu a l'alumnat amb necessitats educatives especials, la Conselleria d'Educació sempre ha mantingut al col·lectiu educador en condicions allunyades de la normativa que regula les condicions de la resta de personal funcionari de la Generalitat Valenciana.\nEl nou responsable d'Educació, Vicent Marzà, continua fins ara amb la mateixa política que els governs anteriors: no reconéixer el paper educatiu de les educadores i obligant-les a condicions excepcionals fora de la normativa autonòmica.\nA banda d'obligar a les educadores a fer hores extraordinàries de forma sistemàtica, la Confederació General del Treball ve denunciant altres irregularitats comesses per la Conselleria d'Educació: No contemplar el temps per a les tasques de coordinació amb l'equip educatiu del centre, amb temps coincident amb la resta de professionals que atenen a l'alumnat, ni el temps per a la preparació d'activitats. Permetre que les direccions dels centres o la Inspecció Educativa varien discrecionalment les condicions laborals, sobrepassant les seues atribucions reglamentàries. La Conselleria tampoc preveu cap tipus de formació específica, la qual cosa és especialment greu per afectar a l'educació de l'alumnat amb discapacitats.\nMalgrat que el percentatge d'interinitat i precarietat supera el 50% de la plantilla, el Consell, incomprensiblement, no convoca cap lloc d'educadores d'educació especial en la recent Oferta Pública d'Ocupació.\n"Fins ara el conseller Marzà, amb les educadores d'educació especial està fent el mateix que els governs del PP", manifesta Víctor Tormo, representant de CGT en la Generalitat Valenciana.\n"Durant l'anterior curs escolar, Marzà s'ha fet el sord davant les condicions de les educadores", assenyala Tormo, "per això", afegeix el representant de CGT, "enguany proposarem a la resta de sindicats iniciar mobilitzacions per acabar d'una vegada amb la discriminació de les educadores d'educació especial".


Potser sí | Tomàs Carot - Setmanari l'Ebre\nL’any passat, el dia del pregó de la Cinta, una imatge inèdita i històrica em va sobtar. Per primer cop encapçalaven el seguici quatre dones: les dues reines, la pregonera (Anna Bel) i l’alcaldessa, no hi havia homes. Això passava a poc més d’un mes del Renaixement, quan els ciutadans van fer un “Tortosa” a la líder de Ciutadans, que venia a provocar al mercat, el mateix dia que aclamaven el president Torra, que havia vingut a compartir la festa … i la nostra ciutat va projectar a tot Catalunya una modalitat de fer front als intransigents, que ara es dissolen com un “terrosset” de sucre al cafè.\nAixò passava just mentre es commemoraven els 80 anys de l’inici de la Batalla de l’Ebre, la barbàrie feixista contra el darrer esforç republicà per a capgirar el cop d’estat i mirar de guanyar la guerra iniciada pel general Franco. La dictadura es va imposar (amb el suport de les dictadures europees i l’abstenció de les democràcies), i encara ens regeix (perquè s’acaba de celebrar el mig segle de designació del monarca com a hereu de Franco), però tenim garantida la memòria històrica. L’any passat va ser amb la sèrie “Tremolors”, i també “A les fosques”, el reportatge coral d’Andreu Caralt, Oriol Gracià, Esther Benet i Maite Hernández que ha guanyat el premi de periodisme. Terceres generacions d’aquells protagonistes que surten en el reportatge s’encarreguen que allò no s’oblidi.\nDos rapitencs han guanyat el concurs del món de morra, a Còrsega; poc ressò ha tingut, però és un fet rellevant. Segurament que tindran més ressonància altres noms de les Terres de l’Ebre que ja s’apunten com a candidats per als Jocs Olímpics de Tòquio l’any vinent, i que malgrat anar sota l’obligatòria bandera “rojigualda” al cor portaran el blau de l’Ebre que els unirà. És el cas dels remers Aina Cid i Virgínia Díaz, i els germans Pau i Xavi Vela; les germanes Munté Carrasco, rapitenques de vela; l’asconenca Sònia Franquet amb el tir a l’arc, l’ampostí d’esgrima Àngel Fabregat… noms propis a retenir i seguir.\nLes Terres de l’Ebre també commemoren els 50 anys d’ofici de Xavier Garcia, el periodista i escriptor de Vilanova i la Geltrú enamorat d’aquestes terres i que ha recalat a Horta, que ha lluitat en les causes ambientals i d’explotació (nuclears, transvasaments), però també reivindicant els “homenots” d’aquestes terres en tots els àmbits de la vida col·lectiva de les comunitats ebrenques.\nLa gent jove també porta a la sang les Terres de l’Ebre. Josep Joan Segarra ha proposat una original fusió: el surf-kaiak i la poesia, una iniciativa empresarial que posa en marxa i ofereix cada dia, i que ha permès estrenar els capvespres dels dissabtes amb les veus de dones poetesses… el ritme el marquen les embarcacions surant mentre es reciten els versos tot mirant el sol ponent des de la badia dels Alfacs.\nAl setembre arrancarà a Gandesa el projecte de recuperar l’ofici de pastor, ben lligat a les alternatives al despoblament de la terra, un dels elements necessaris per a evitar els focs, com el recent de la Ribera. El món rural esdevindrà clau en l’emergència climàtica i l’adaptació a la nova realitat que imposa el canvi.\nPotser sí que és l’hora d’enorgullir-nos. De mirar les coses positives. D’estar atents als petits canvis, afavorir-los i defensar-los. Són la potència del futur, amb esperit positiu i de sumar.\nAixò sí, sense perdre de vista la necessària memòria, de la història, de les persones, de les coses, dels fets… de les pedres, dels paisatges.\nTambé sense renunciar a les lluites, començant per les llibertats segrestades, com per exemple la de conèixer qui va adjudicar el projecte Castor a l’empresa de Florentino Pérez, que no ha estat desvelat per considerar-se secret d’Estat, tot i la llei de la transparència.\nPassem l’agost, estrenem el setembre amb la Cinta, vivim la Diada, emprenem l’inici de curs,… i la roda del temps ens portarà nous reptes, amb la certesa que som capaços de fer-ne front, i en molts casos esdevenir referents.\nPotser sí que ara és l’hora de tenir aquesta mirada sobre nosaltres mateix. Que sigui lleu l’agost que estrenem, pel que fa a la calor… i prolífic per a viure, llegir, viatjar, conrear les relacions personals i les amistats reals, deixant el món virtual apartat per vacances.


El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors | ACN | Barcelona | Arts escèniques | El Punt Avui\nEl Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors + El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors E-mail\nBarcelona - 1 agost 2019 14.08 h\nEl director del Festival Grec, Francesc casadesús ACN.\nEl Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors El Festival Grec 2019 s’enfila fins els 138.000 espectadors E-mail\nEl Festival Grec 2019 acomiadava dimecres, amb la doble funció d’aniversari de la companyia Parking Shakespeare al Teatre Grec, una edició que ha sumat 137.000 espectadors, comptant els espectacles ordinaris i la programació ‘paral·lela’. Això és, 20.000 assistents més que l’any passat, un 75% d’assistència mitjana i el mateix 90% registrat el 2018 als espectacles del Grec Montjuïc. L’increment de púbic s’explica, en part, per l’ampliació de les funcions al Teatre Grec, del nombre total d’espectacles -11 més que en l’última edició- i la incorporació de nous espais com el Palau de la Música o el MNAC. El director, Cesc Casadesús, està satisfet amb una edició “brillant”, però ha apuntat cap a una propera edició “més íntima” del festival on prevalgui “l’impacte emocional” i la proximitat. L’escena teatral i musical d’Amèrica Llatina serà la gran protagonista del Grec 2020.\nLes xifres del Festival Grec 2019 apunten un creixement generalitzat de públics, en correspondència amb un increment del nombre d’espais escènics, espectacles i funcions. Destaca, en aquest darrer capítol, l’ampliació de funcions al Teatre Grec, que ha comportat un augment de públic en aquest espai fins als 37.577 espectadors. El conjunt del Grec Montjuïc s’ha mantingut en un altíssim 90% d’ocupació, del qual sobresurt el 97% que ha assolit la Sala Fabià Puigcerver del Teatre Lliure.\nL’increment de públic respecte edicions anteriors es deu també en bona part a la incorporació de nous espais dins de Grec Ciutat com són el Palau de la Música, el Museu Marítim o l’Onyric-Teatre Condal i a l’augment de propostes totals del festival (92 aquest any, 11 més que el 2018). Sense els altíssims registres del Grec Montjuïc, la programació en sales de la ciutat també ha vist com creixia l’ocupació respecte l’any passat fins al 65%.\nFrancesc Casadesús s’ha congratulat al respecte, i ha apuntat que segueixen treballant perquè aquestes sales no facin servir el Grec de “paraigua” sinó que hi hagi una implicació del festival en aportació econòmica i en la línia de programació (ho ha exemplificat amb el pas de la companyia Les Antoniettes per La Villarroel, la programació de Jordi Casanovas al Teatre Goya o el salt d’Els Pirates a l‘Onyric Teatre Condal).\nA banda, el programa Grec Paral·leles, amb 12.597 espectadors en total, també ha incrementat el públic respecte anys anteriors. En aquest apartat s’hi sumen les propostes com les d’Art i Part de projectes comunitaris, el White Bouncy Castle al MNAC o el concert d’Agustí Fernández a la Fundació Joan Miró.\nÈxit de les companyies catalanes\nFrancesc Casadesús ha manifestat que el Grec 2019 ha estat un festival “brillant”, més enllà de la bona resposta del públic, pel “diàleg” entre grans propostes internacionals amb el talent local. “M’emporto la sensació que a les companyies de casa els hi ha anat molt bé. Parking Shakespeare, Sixto Paz, Les Antoniettes, T de Teatre...”, han tingut molt bona acollida en un festival que també “intenta ajudar els artistes d’aquí”, ha destacat el director. Molts dels seus espectacles tindran presència en la propera temporada teatral barcelonina, la qual cosa satisfà el director en la mesura que el festival esdevé prescriptor, quan no coproductor, de propostes d’èxit.\nSegons Casadesús, a més, tenen indicis que enguany el certamen ha aconseguit atreure públic “nou”, a través de propostes més diverses. “El meu Grec és un festival de molta qualitat, però sense complexos, que pugui dialogar amb la diversitat; hem d’arribar a molta tipologia de públic”, ha reflexionat abans de marcar-se el repte “d’estirar més el fil” del nous formats i propostes arriscades que, assumeix, encara troben dificultats per atreure el públic.\nUn Grec 2020 “més íntim”\nAquesta aposta, juntament amb “l’obsessió” de Casadesús per convocar el públic jove, formen part dels deures del festival per la propera edició. El Grec 2020 seguirà amb el “viatge” transoceànic que ha proposat el director des de la seva arribada, i virarà ara cap a l’Amèrica Llatina. “Tinc el 70% del festival fet”, ha presumit el director abans d’apuntar les línies mestres de la nova cita i algunes concrecions.\nEn el terreny conceptual, Casadesús ha proclamat que el festival que té al cap “és de molta més proximitat”. “Enguany ha estat de grans números i volums, i m’agradaria fer un festival molt més íntim potser més reflexiu i en espais més petits, igual com el teatre llatinoamericà que passa en espais petits, singulars o cases particulars”, ha avançat aquest dijous. “No sé què passarà amb les xifres, però d’entrada poso per davant la idea artística de generar impacte emocional i proximitat amb el públic”, s’ha compromès.\nQuant a les línies de programació, el certamen s’enfoca “cap a Amèrica Llatina” i ja treballa en “diverses” coproduccions amb cinc festivals d’aquella regió: Festival de Teatre de Bogotà, Festival de Teatre Santiago A Mil (Santiago Xile), FIBA (Buenos Aires), Festival Internacional Cervantino (Mèxic), i el Festival de Teatre Ciutat de Rio de Janeiro.\n“Imaginem un festival que parlarà de màgia, de realisme màgic, del més enllà, de la vida i la mort i què hi ha més enllà del que vivim cada dia; aquest és el punt de partida, i esperem que surtin bones idees”. Casadesús no ha volgut avançar noms concrets, però sí que ha apuntat que en l’àmbit musical hi haurà una combinació de propostes de cançó d’autor llatinoamericana, l’escena ‘trap’ d’aquells països, i ecos del 250 aniversari del naixement de Beethoven.\nD’altra banda, Casadesús ha dit que és “probable” que l’espectacle inaugural de la propera edició del Festival d’Avinyó passi també pel festival Grec, ha anunciat que es repetirà col·laboració amb el Festival de Torroella de Montgrí i ha recordat que en coproducció amb el TNC portaran la nova producció d’‘Enter Achilles’, de Lloyd Newson, de la mà de la prestigiosa companyia de dansa contemporània Rambert, de Londres.


En quatre mesos pugen 30 punts les reserves d'aigua - El temps\nEn quatre mesos pugen 30 punts les reserves d'aigua\nGairebé tots els pantans guanyen reserves\nFrancesc Mauri 31/03/2017 - 15.07\nEl relat de les reserves d'aigua en els darrers 12 mesos és 100 per 100 mediterrani. Molt i molt variable. L'hivern 2015/16, la pitjor sequera en temps hivernal afectava Catalunya. Les reserves dels pantans estaven prou bé i vivíem de "renda". Una renda propiciada per alguns episodis potents, però esporàdics, com la llevantada de novembre del 2015 i d'altres anteriors. Les gairebé nul·les precipitacions d'aquell hivern de fa una mica més d'un any iniciaven un descens de les reserves que, alguns dies de la primavera 2016, s'aturava per alguns episodis de precipitacions. L'estiu del 2016, amb una precipitació a les capçaleres dels rius pirinencs, força més baixes de l'habitual, continuaven fent perdre hm3 d'aigua als pantans. A partir del setembre, la calorada històrica en aquell mes inicia un picat en la caiguda d'aigua embassada. El mínim s'assoleix durant la primera meitat del mes de novembre. Un temporal a finals de novembre, diversos al gener i febrer i el darrer del divendres 23 i dissabte 24 disparen les reserves a l'alça.\nHi ha dos aspectes, però, a remarcar. Un, les importants reserves de neu, a l'alta muntanya. El segon, està en les xifres de la conca de l'Ebre. Tot i que estem iguals que fa un any en el general, si s'analitzen les reserves per embassaments, les coses són molt diferents.\nFa 1 any, els gegants del riu Ebre, com Riba-roja i Mequinensa, contenien uns 350 hm³ més que aquest any. Les pluges al curs alt de l'Ebre se'n van cuidar. Gairebé com un Rialb.\nO, en el cas de les conques internes, com Susqueda, el gegant del Ter, amb 1,5 vegades més que fa un any.\nEn canvi, a les Nogueres i al Segre, els pantans contenien aquests 350 hm³, però menys. Què vol dir? Doncs que, aquest any, les reserves les tenim a dalt de tot dels rius. Amb possibilitat, per tant, de modelar la producció hidroelèctrica, l'aigua de boca o l'aigua de reg. Ep i amb la possibilitat, segons indiquen els pronòstics estacionals, que el mes d'abril porti precipitacions força superiors a les habituals.


Un nou llibre d'il·lustracions recorre els Gegants i Capgrossos de Barcelona - Tornaveu\nUn nou llibre d'il·lustracions recorre els Gegants i Capgrossos de Barcelona\nDijous, 14 de juny de 2018 13:11h\nD'una manera apta per a totes les edats, tot i que cal reconèixer que més inclinada als més petits de la casa, la col·lecció Grups Festius de Barcelona continua oferint un inventari de la festa barcelonina. I enguany ha aparegut el nou volum Gegants i Capgrossos I, el quart volum de la col·lecció, que es presentarà dijous 21 de juny a les 20h a la sala d'actes de La Casa dels Entremesos.\nA l'acte hi haurà Xavier Cordomí, autor dels textos que acompanyen les il·lustracions de Juanol0, qui també hi serà present juntament amb els editors d'El Cep i la Nansa edicions. L'il·lustrador ha sabut trobar un equilibri entre modernitat i cert classicisme que mostra les figures de gegants i capgrossos d'una manera rigorosa a la realitat de les figures, però amb un estil propi i fresc i que agrada als més petits.\nI és per això que tot i que aquests volums s'orienten al públic més infantil, de mica en mica es va fent un inventari dels elements festius de Barcelona. Aquest volum, Gegants i capgrossos, s'afegeix als ja presents de Diables, Bestiari Festiu i Toc del seguici festiu de Barcelona i altres elements singulars. Per la gran quantitat de gegants que té Barcelona, hi haurà dos colums dedicats als gegants i capgrossos barcelonins. En aquesta primera part apareixen els gegants, gegantons, gegantets, nans i capgrossos pertanyents a les colles i entitats dels barris barcelonins de les antigues viles del Pla de Barcelona, que mantenen viva aquesta gegantina tradició a la nostra ciutat. Es preveu que en els propers aparegui la segona part amb els gegants de tot l'Eixample, Ciutat Vella i el Poble Sec.\nLes il·lustracions de Juanol0 s'acompanyen de breus textos de Corodmí on s'informa de les característiques essencials de les figures (colla portadora, any de creació, i també alguna curiositat).\nAlguns dels gegants i capgrossos que es trobaran en aquest volum són: l’Home dels Nassos de Gràcia, la Gegantona Mary Santpere, Gegants de Nou Barris.


Quatre vins de passió per Setmana Santa\nQuatre vins que us faran gaudir aquesta Setmana Santa\nSón bons acompanyants per plats tradicionals d'aquestes festes, com els elaborats amb bacallà o llegums, o les postres dolces com els bunyols\nQuatre vins que us faran gaudir aquesta Setmana Santa | Ramon Roset\nEntesa des del punt de vista del cristianisme, la Setmana Santa -un dels seus períodes més sagrats- comprèn des de diumenge de Rams fins diumenge de resurrecció. Són dies d’austeritat, on es deixa de banda l’abundància i es fomenta el dejú i l’abstinència.\nSón dies on, entre els més devots, s’imposen plats elaborats amb ingredients com el bacallà, els llegums, les verdures, els ous, les patates i on els dolços prenen molt de protagonisme sobretot els bunyols i la mona de Pasqua.\nI quins vins serien els més adients per celebrar la Setmana Santa? Aquesta pregunta té tantes respostes com vulgueu, però des de Vadevi us fem quatre propostes que de ben segur us acompanyaran les festes de manera satisfactòria.\nL’Apical Coll de la Sitja Escumós Ancestral del celler L’Apical – Vividors del Vi\nUna excel·lent manera de començar un àpat és bevent una copa d’un escumós ancestral. Refrescant i afruitat, aquest Apical Coll de la Sitja és un vi idoni com a copa de benvinguda o per acompanyar l’aperitiu. Aquest escumós ancestral s’ha elaborat amb macabeu, sense afegir-hi sulfits, clarificants o altres productes externs; tampoc ha passat per cap procés de filtració.\nPlana d’en Jan Insòlit Blanc de Noirs del celler Plana d’en Jan\nEl Plana d’en Jan Insòlit Blanc de Noirs és un vi elaborat amb garnatxa negre procedent de vinyes plantades al 1977, un blanc de noirs que li atorga un conjunt de matisos aromàtics que en el seu conjunt aconsegueixen acompanyar amb eficiència plats complexos com un bacallà guisat amb panses i ous durs, un dels plats estel·lars de la Setmana Santa. Si el color ja sorprèn, la seva combinació d’aromes encara crida més l’atenció. Més que descriure-les, cal tastar-les.\nPardas Sus Escrofa del celler Pardas\nSi una varietat de raïm ha significat el celler Pardas, aquesta és la sumoll. El Sus Scrofa és un vi elaborat amb aquesta varietat on hi ha abocat tot el seu coneixement. Tal i com el defineixen al celler, es tracta d’un vi “natural, directe i honest”. Una explosió de fruita, de caràcter rústic però llaminer que tot i que acompanyarà bé un bon grapat de plats de la cuina de Setmana Santa, en\ncap cas us farà fer penitència.\nGramona Gran Cuvée de Postres Corpinnat\nUn manera de sorprendre els convidats és oferir un escumós de bouquet dolç, els que ara anomenem de postres. A l’hora de servir-lo la gran majoria arrufa el nas, però en tastar-lo un somriure de satisfacció es dibuixa a les seves cares. Lluny del que havien estat, els escumosos moderns amb sucre residual alt, actualment constitueixen un dels acompanyants de luxe de tota mena d’elaboracions de pastisseria. Gramona Gran Cuvée de Postre, elaborat a parts iguals amb les varietats macabeu, xarel.lo i parellada i amb un dosatge de 50 gr. de sucre per litre, és un brillant representant d’aquesta nova generació d’escumosos. Molt seductor gràcies les seves aromes de confitura de fruites blanques, mel, codonyat…, destaca per la seva untuositat i un final llarg, ample i marcat per les notes de record de xerès del seu licor d’expedició. Una parella perfecta pels bunyols, per la Mona i per la resta de plats dolços d’aquesta Setmana Santa.\nsetmana santa tastos


GlosarioCanal de distribució\nIntervinents en un canal de distribució\nTipus de canals de distribució\nCanal de Distribució és el conjunt de mitjans materials i humans necessaris perquè un producte arribi des del seu productor fins al consumidor final. Aquests dos (productor i consumidor) són els dos extrems del canal de distribució.\nTambé es podria definir com el camí que un producte segueix des de la seva producció fins al consumidor final.\nLa necessitat d'un canal de distribució sorgeix per diversos motius:\nLogístic: El producte surt de la seva producció i arriba al consumidor i per a això són necessaris mitjans d'emmagatzematge i transport així com uns altres (envasat, etiquetatge, fixació de preu, estudis de mercat, etc).\nDe promoció i publicitat: També compleix la funció, en molts casos, de creació de marca, imatge i de promoció publicitària.\nProductor o fabricant:\nÉs l'origen del producte bé mitjançant la seva obtenció (productor) o la seva confecció (fabricant).\nEn els productes manufacturats és qui assigna el número de sèrie o el lot.\nObté els productes mitjançant compra a un productor o a un altre majorista.\nHo embeni a un detallista o a un altre majorista però mai al públic.\nDetallista o venda al detall:\nObté els productes del productor o d'un majorista. Els embeni al públic pel que és l'última baula del canal de distribució.\nCanal de distribució directe:\nÉs el propi productor o fabricant el que embeni al públic directament pel que aquí no intervé cap intermediari ni majorista ni minorista.\nEl seu avantatge és que redueix considerablement els costos pel que el consumidor paga menys pel producte mentre que el productor o fabricant rep més. D'altra banda també s'escurça el temps del procés de distribució.\nNo obstant això, quant a productes de consum, aquest sistema no és possible per a arribar a un nombre important de consumidors; estem parlant, sobretot, de petites explotacions o empreses que embenin de manera ocasional al públic que passa per elles.\nExemples de venda directa serien molts dels productes que es venen a domicili o en màquines expenedors.\nTambé aquest és el sistema de la majoria de la venda de serveis (de qualsevol classe, professionals, tècnics, bancaris, d'assegurances, d'internet, etc).\nCanal de distribució indirecte:\nEn el canal indirecte existeixen, a més del productor i el consumidor, altres intervinents com a majoristes i minoristes o detallistes.\nÉs el més habitual en la venda i distribució de béns de consum.\nCom hem explicat més amunt aquests altres intervinents aporten un servei perquè el producte arribi al consumidor en diversos plans (logística, marca, control de qualitat, publicitat, etc).\nEl canal de distribució indirecte pot ser, al seu torn, curt o llarg.\nCanal de distribució curt:\nEn el canal curt només hi ha un intervinent entre el productor o fabricador i el consumidor que és el detallista o minorista.\nL'habitual en aquest sistema és que el detallista sigui concessionari del productor o fabricant en una zona determinada com en el cas dels cotxes (per exemple).\nTambé es dóna aquest sistema en cadenes de supermercats o hipermercats que compren directament als productors d'aliments i, també, quan creguin la seva pròpia marca (l'anomenada “marca blanca”) que sol ser més barata que el mateix o similar producte.\nCanal de distribució llarg:\nAquest és el sistema que trobarem en la gran majoria de productes de consum dirigits al gran públic.\nEn el canal llarg, a més del productor o fabricador, intervenen els majoristes que, com ja hem explicat, compleixen diverses funcions i, per això, són de diversa naturalesa com *almacenistas, transportistes, propietaris de la marca comercial, distribuïdors logístics, etc.\nFins i tot aquests intervinents intermedis poden, en algun cas, acabar el procés de producció com en el cas de la llet que pot ser envasada i sotmesa a processos de conservació com la pasteurització.\nLa immensa majoria dels productes que comprem tant en les grans superfícies (supermercats, hipermercats, grans magatzems, etc) com en els petits comerços procedeixen d'aquest canal llarg.\nEl canal de distribució llarg suposa un important elevació del preu dels articles per raons òbvies.\nCanal de distribució doble:\nÉs igual que l'anterior (el llarg) però, a més, el productor o fabricant ha concedit a un tercer la condició d'Agent Exclusiu pel que, a més dels majoristes i minoristes, apareix aquest. És el cas, per exemple, de les franquícies o els importadors exclusius d'un producte.\nFactors per a triar un canal de distribució en lloc d'un altre\nQuin és el meu producte (un bé, un servei o una cosa intangible), quines característiques té.\nQue recursos econòmics disposo.\nQuin és el meu mercat, és a dir, a quines persones o entitats (que necessiten el meu producte, tenen diners i voluntat de comprar-ho) va destinat el meu producte.\nEn quina zona geogràfica vull oferir el meu producte (una ciutat, una regió, tot el país, a l'estranger, etc).\nQuina és la meva pròpia infraestructura en els diversos passos de la distribució com a promoció i publicitat, emmagatzematge, transport, logística i distribució, etc.\nQuin control i informació desitjo tenir sobre el producte.\nSi vull ser jo qui fixi el preu en solitari o d'acord amb altres intervinents.


de Dona Secret\t el 23 juny 2020\nEl centre Amrit Ioga ha reobert les portes. Després d’un llarg confinament, Adriana Brugulat, Sandra Cabanas i Gelaisy Cantero, et conviden a descobrir i gaudir dels beneficis del ioga i l’afrodance, a la Massana. Una activitat que podrà realitzar tota la família i que s’adapta a diferents necessitats.\nTrenta minuts al dia de ioga aporten l’equilibri ideal que el teu cos necessita. Si tens ganes d’experimentar noves sensacions i retrobar-te amb la teva essència, Amrit t’espera.\nEl ioga és una disciplina mil·lenària que t’ajudarà a alliberar tensions, reduir el nivell d’estrès quotidià, eliminar el cansament físic, aclarir la teva ment i restablir els nivells d’energia. També millora el somni, augmenta la teva concentració i incrementa els nivells de consciència i satisfacció amb tu mateixa. Els beneficis que genera aquesta disciplina en el teu cos són múltiples. És per això que et presentem algunes de les tècniques més practicades i en les quals està especialitzat el Centre Amrit de la Massana.\nEntre les modalitats que pots trobar a Amrit s’inclouen ioga per a embarassades, ioga per a nens, ioga hatha i ioga adaptat, que serveix per a treballar el maluc, el sòl pèlvic i connectar amb el cos. Aquestes classes s’iniciaran novament el mes de setembre.\n“Per a les dones embarassades oferim un espai per a poder xerrar i alliberar pors, en el qual es proposen diversos temes per a debatre i xerrar”, explica Adriana Brugulat, responsable del centre.\nLes classes tenen una durada d’una hora i quart, aproximadament, i es realitzen al centre però, amb l’arribada del bon temps i els dies càlids, també és possible fer-les a l’aire lliure. Gràcies a la col·laboració del Comú de la Massana es poden realitzar sota aquesta modalitat, sempre que la climatologia ho permeti. Si tens ganes de fer classes de ioga, de forma personalitzada, pots fer també la teva classe de manera individual i ajustada a la teva mida. Només has de consultar a les professionals d’Amrit, elles t’assessoraran.\nEl ioga també és una activitat idònia per als més petits de la casa. Adriana Brugulat sosté que, en classes grupals i a través del joc, és possible ensenyar-los tècniques de respiració, postures, relaxaments curts i meditació. Segons Brugulat, “és molt bonic quan comencen a entendre què és el ioga i l’utilitzen com una eina que els pot calmar quan estan molt nerviosos. També, és molt gratificant quan comparteixen el que han après amb els seus pares”.\nDiferència entre el ioga i la meditació\n“El ioga és la part més física, uneix la ment, el cos i l’ànima”, explica Brugulat. “La meditació normalment es fa en silenci, visualitzant o sentint, amb mantres. Has de treballar abans el cos per a poder preparar la teva ment per a meditar”, afegeix.\n“Si tens una vida estressada, el ioga t’aporta tranquil·litat i calma. La teva vida canvia a través de la respiració. Tot el teu món canvia i això es reflecteix amb la parella i amb la teva família. Si tu estàs bé, tot al teu voltant canvia”, afirma Brugulat.\nEl ioga transcendeix el cos. Va molt més enllà de l’activitat física. Aporta tranquil·litat, ajuda a sentir el propi cos, a curar i alliberar totes les tensions. Amrit t’ajuda a treballar la ment per a relaxar-te i veure quines són les prioritats.\n“Anar a ioga és tenir un moment per a sentir-te a tu mateixa i poder desconnectar. L’important és poder escoltar-te, perquè de vegades surten coses que no sabies que portaves a dins”, explica Brugulat.\nExpectatives en iniciar-se en el ioga\n“Molta gent busca equivocadament un benefici corporal o muscular en el ioga i no és només això. La influència de les xarxes socials i el culte al cos poden portar a una imatge errònia. El ioga és sentir el cos, és poder arribar on vulguis arribar. És sentir que et realitzes a tu mateixa com a persona i és tornar al teu centre”, sosté Brugulat.\nQui pot practicar ioga?\nL’especialista considera que el ioga està indicat per a tota mena de persones. Per aquest motiu, hi ha diferents tipus. En el centre Amrit podràs triar entre les diferents especialitats i obtenir diversos beneficis:\nEs tracta d’una de les especialitats més utilitzades en l’actualitat, que t’acosta al coneixement de les tècniques i les postures. Té com a objectiu generar una transformació física i mental.\nTambé anomenat ioga de la consciència. És un tipus de ioga espiritual, ideal per als qui vulguin experimentar la pràctica de l’Índia més antiga, més enllà dels aspectes físics.\nUna especialitat que t’ajudarà a afrontar els canvis i transformacions en la teva etapa d’embaràs i que beneficiaran al teu nadó i a tu mateixa. L’acompanyament es realitza durant el prepart i també en el postpart. Cal aclarir que les recomanacions i pràctiques que es realitzen des d’Amrit Ioga no substitueixen en cap cas les indicacions mèdiques.\nÉs més efectiu que caminar\nPrevé la depressió\nAugmenta la funció immunològica\nEt prepara per al part\nRedueix les possibilitats de cesària\nDisminueix el mal d’esquena\nAfavoreix el somni i el descans\nAugmenta la connexió amb el teu nadó\nS’utilitza el cos com a vehicle per a conèixer-se un mateix i comprendre nous conceptes mitjançant el joc i el cos.\nAfavoreix la concentració i la relaxació\nAutoconeixement del cos\nSuperació de la timidesa\nEstà recomanat per a persones grans o de mobilitat reduïda.\nRecuperació de l’elasticitat\nMillora en les articulacions\nDesbloqueig de tensions acumulades\nNovetats estiu 2020: AFRODANCE\nUna disciplina molt divertida que combina ritme, moviment i alegria de la mà de Gelaisy Cantero. Però això no és tot, si vols gaudir d’una classe personalitzada de ritmes, també la pots trobar a Amrit. Només has de demanar-la i et prepararan una classe que s’ajusti a les teves necessitats.\nMolt aviat … CERCLE DE DONES\nNo només és una reunió de dones, es tracta d’un cercle de confiança per a treballar diferents dinàmiques que ens ajuden a deixar anar i sanar. Es tracta d’un cercle de dones on cadascuna es recolza en l’altra per a continuar aprenent i per a conèixer-se amb més profunditat. Adriana Brugulat és la facilitadora d’aquest cercle, que intentarà convertir-lo en una gran tribu de dones unides per motivacions diferents, però amb un mateix objectiu que és compartir i crear noves experiències a través d’una multiplicitat de dinàmiques, ja sigui passejos, activitats a l’aire lliure, meditació, etc.\nSi vols conèixer més sobre aquesta tècnica mil·lenària i les professionals que estan a càrrec, visita el web del centre, amritioga.com o les seves xarxes socials.\nCentre Amrit Ioga\nSant Antoni, 47 de Dilluns a Divendres: de 9 h a 21.30 hores. La Massana, Andorra Tel. +376 63 43 69\nIoga Trainer. Professora de Kundalini ioga amb nens, especialitzada en ioga per a embarassades i Doula. Facilitadora de cercle de dones.\nProfessora de Hatha ioga, i ioga especialitzat en lesions.\nProfessora d’Afrodance, activitats físiques i esportives.\nAdriana BrugulatAfrodanceAmrit IogaCentre Amrit de la MassanaClases a tu medidaClasses grupalsClasses individualsClasses personalitzadesconcentraciócos i ànimaDisciplina mil·lenàriaEquilibriestiu 2020Gelaisy CanteroIogaIoga adaptatIoga hathaIoga per a embarassadesIoga per a nensKundalini ioga\nLes famílies s’acomiaden dels seus éssers estimats en el funeral d’Estat\nDona Secret\t 5 març 2021


Alfaomega Vidal Castaño, José Antonio\nJosé Antonio Vidal Castaño (València, 1941), escriptor i historiador, mestre (1960), llicenciat en Pedagogía i doctor en Història Contemporània (2012) per la Universitat de València, ha exercit 38 anys la docència en Primària i Secundària (Batxillerat), fins que es va jubilar al 2001 per a dedicar-se a l’escriptura i la investigació. Compromès en la lluita antifranquista en 1975 es va exiliar a França, patint detenció, tortura, presó i sancions professionals (1976) fins l’arribada de l’amnistia política i laboral.\nCultiva l’assaig, el relat curt, la poesia i el periodisme cultural i d’opinió. Com a investigador es centra en aspectes polític-militars i culturals de la Segona República, la guerra civil, l’exili i el maquis. El seu estil gaudeix del humor àcid, l’intriga i l’erotisme, barrejant fantasia i realitat.


La Cantada d'Havaneres de Roses arriba al seu 10è aniversari — Ajuntament de Roses\nLa Cantada d'Havaneres de Roses arriba al seu 10è aniversari\nLa Cantada d'Havaneres de Roses arriba al seu 10è aniversari El proper divendres 1 de maig, el Teatre Municipal de Roses acollirà una nova edició de la Cantada d'Havaneres de Primavera, que enguany arriba a la seva desena edició i comptarà amb l'actuació dels grups Port Bo, Pescadors de l'Escala i Pescadors de Roses. L'acte començarà a les 19 h i l'entrada és lliure. http://www.roses.cat/noticies/la-cantada-dhavaneres-de-roses-arriba-al-seu-10e-aniversari http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\nEl proper divendres 1 de maig, el Teatre Municipal de Roses acollirà una nova edició de la Cantada d'Havaneres de Primavera, que enguany arriba a la seva desena edició i comptarà amb l'actuació dels grups Port Bo, Pescadors de l'Escala i Pescadors de Roses. L'acte començarà a les 19 h i l'entrada és lliure.\n28/04/2015 11:59 - Departament de Comunicació i Premsa\nEn aquest desè aniversari de la ja tradicional Cantada, el grup local Els Pescadors de Roses, actuarà acompanyat de dues de les formacions més reconegudes dins el món de l'havanera: Port Bo i Pescadors de l'Escala.\nLa formació Port Bo, fundada a Calella de Palafrugell l'any 1966 amb motiu de la presentació del llibre: “Calella de Palafrugell i les havaneres”, és una de les impulsores de la cantada d’havaneres de Calella de Palafrugell, havent participat en totes les seves edicions. A més de participar en les cantades més importants de Catalunya, ho ha fet també a Mondragón, Donostia, Bilbao, Cádiz, Madrid, Valladolid, Torrevella, Mallorca, Menorca, Formentera, Perpinyà, Cotlliure, Luxemburg, Amsterdam, Zuric, Hessel, La Havana, Síria i Líban.\nEls Pescadors de l'Escala, amb 50 anys de trajectòria, s’han especialitzat en la vella cançó satírica de taverna, tan històrica, clàssica i antiga com l’havanera costabravenca. El seu repertori està conformat bàsicament per aquelles cançons que han sorgit de compositors del poble, amb una música molt heterogènia i inspirada entre l’expressió de sentiments d’enyorança d’un temps i d’un país més genuí i l’ànsia de divertir-se. La seva impecable trajectòria musical al llarg dels seus 50 anys d’història ha fet que fossin reconeguts el passat 2014 amb la “ Creu de Sant Jordi”.\nPer la seva banda, el grup Pescadors de Roses, va ser fundat l'any 2000 amb l'objectiu de recuperar aquest gènere a la població. Gràcies a la seva aparició, Roses compta d'ençà uns anys amb diverses audicions de marcat caràcter mariner, entre les que destaquen la Cantada de l'1 de maig i la Cantada d'Havaneres Badia de Roses que se celebra a la platja de la Perola cada mes de juliol.\nEn el decurs de l'acte se serviran brunyols i cremat.


Tensió en la retirada de llaços grocs en un pont de l'AP-7 al Vendrell\nUn home s'enfronta a un grup d'independentistes que es trobaven col·locant els símbols.\nMaría José Segarra assegura que «forma part de la llibertat d'expressió»\nActualitzada 20/08/2018 a les 13:41\nLa fiscal general de l'Estat, María José Segarra, ha opinat avui que «no hi ha cap delicte ni en treure ni en posar» símbols a la via pública, perquè és una cosa que «forma part de la llibertat d'expressió».\nSegarra s'ha expressat així, a preguntes dels periodistes sobre l'actuació dels Mossos d'Esquadra que van identificar dies enrere diverses persones, entre les quals hi havia un guàrdia civil, per treure llaços grocs del carrer en diverses localitats de Tarragona.\n«No estic jutjant sobre una legislació que no em toca a mi respondre sobre aplicació», ha matisat Segarra, subratllant que «són les autoritats governatives catalanes les que prendran les decisions, segurament les més oportunes».\nI ha afegit que «per ara no hi ha cap procediment penal obert», insistint en que, segons el seu parer, «tan lícit és publicitar una opinió ideològica, com manifestar una opinió contrària retirant material que s'ha dipositat».\n«No crec que hi hagi cap rellevància però si algú té alguna acusació per un delicte de dany, s'estudiarà com totes les denúncies que s'interposen en qualsevol punt de la geografia espanyola», ha subratllat la fiscal general de l'Estat.\nSegarra ha fet aquestes consideracions abans d'inaugurar a la Universitat Internacional Menéndez Pelayo (UIMP) de Santander un curs sobre l'«Ordre europea d'investigació».\nD'una altra banda, quant a la situació en la qual es troben els polítics independentistes que estan empresonats i si es mantindrà l'acusació per un delicte de rebel·lió, Segarra ha dit que la postura de la Fiscalia és «imminent». «Ens pronunciarem tant bon punt ens donin el trasllat per formular l'escrit d'acusació», ha assenyalat.\nEn aquest moment, explica, «serà quan realitzarem la descripció de les conductes que s'atribueixen a cadascun dels acusats i la responsabilitat que els demanem».\n«Cal respectar els temps dels procediments, però en tot cas estem possiblement molt a prop», ha afegit Segarra, per a qui «cal esperar que al llarg de setembre el tribunal ens doni el trasllat per formular les acusacions».\nI, quan li pregunten per les paraules del president de la Generalitat, Quim Torra en les quals parlaven d'«atacar» l'Estat espanyol, Segarra ha manifestat que el seu comès no és «comentar pronunciaments polítics» del president català ni de les seves relacions amb el govern espanyol.\n«Són manifestacions d'un representant polític i aquí estan sense més ni més», apunta, subratllant que la Fiscalia hi és per «jutjar fets i concrets» i «no té causes contra l'independentisme».\nComenta el contingut : La fiscal general creu que no hi ha delicte ni en treure ni en posar símbols


‘Turistes i banyistes’ incorpora dues actuacions nocturnes – Ràdio Valira\noients avui: 1514\noients aquí avui: 1514\n‘Turistes i banyistes’ incorpora dues actuacions nocturnes\nPer: Ràdio Valira el 2 d'agost de 2019\nEscaldes-Engordany.- Tot preparat per a la segona edició de les visites teatrelitzades d’ Escaldes-Engordany sota el nom ‘ Turistes i banyistes’, amb la novetat d’una doble activitat nocturna. “Un total de vuit actuacions de trenta minuts de durada portaran els participants als racons més emblemàtics de la parròquia”, segons ha indicat el conseller de Cultura d’Escaldes-Engordany, Salomó Benchluch. Un total de 9 actors i 18 actrius prendran part en aquesta teatralització que sortirà des de la plaça de l’Esbart Santa Anna fins a l’ Església de Sant Jaume Engordany.\nL’activitat tindrà vuit actuacions que es portaran a terme el divendres 9 d’agost a les 20 i 20.30 hores; el diumenge 11 d’agost a les 1 i a les 11.30, i el dissabte 28 i diumenge 29 de setembre, a les 11.30 i a les 12 hores, així com la citada activitat nocturna, que tindrà lloc el dissabte 10 d’agost a les 21.30 i a les 22 hores.\nIrina Robles i Juanma Casero, responsables de la teatralització, han explicat que “les participants tenen edats compreses entre 13 i 78 anys, en una mostra que s’està consolidant com una activitat d’estiu”. El preu és de 3 euros i les entrades estan a la venta a l’ Oficina de Turisme.\nLa impressionant imatge d’una balena que atrapa un lleó marí


Sunset Jazz Club Girona Maig 2014\ndissabte 3 maig 23h\nRai Ferrer contrabaix\nPer inaugurar aquest cicle dedicat a grans saxofonistes hem volgut convidar a Gorka Benítez, sens dubte un dels músics favorits del públic del Sunset i un dels grans saxofonistes de casa nostra.\nEncara amb el record de l’espectacular concert que va oferir la temporada passada amb Ben Monder i David Xirgu, es presenta en aquesta ocasió amb el seu quartet original.\ndiumenge 4 maig 20:30h\nJoni Tramuntana claqué\nJoan “Nito” FIgueras piano\nPere Martínez baix\nLa Sunset Band i la seva jam session de cada primer diumenge de mes, són de ben segur una de les activitats musicals més arrelades de la ciutat, gràcies al carisma del seu impulsor i coordinador.\nEn la seva enèssima temporada ens brinden la mateixa energia i ganes de sempre, per compartir música i talent amb artistes de diferents estils.\nVeniu a participar!\ndimarts 6 maig 22h\nJoan Solà-Morales contrabaix\nCésar Martínez bateria\nDesprés de passar tota una temporada presentant noves composicions dimarts rera dimarts, el trio de Luis González va enregistrar en viu a la nostra sala el seu quart treball discogràfic.\nAquest any els podreu seguir escoltant en directe tots els dimarts i si voleu, emportar-vos a casa el seu CD “Live at Sunset”.\ndissabte 10 maig 23h\nEric Alexander saxo\nDeejay Foster contrabaix\nJo Krause bateria\nEric Alexander és considerat des de fa dues dècades un dels grans mestres del saxo tenor.\nFinalista l’any 1991 de la Monk Competition junt a Joshua Redman i Chris Potter, des d’aquell moment la carrera d’Alexander ha estat estelar.\nHavent impressionat al públic més exigent dels cinc continents i enregistrat més de 35 discs com a líder, també és col·laborador habitual de llegendes com McCoy Tyner o Pat Martino.\ndimecres 7 maig 22h\nMOVIN’ WES &\nTxema Riera orgue\nEn els darrers mesos els Movin’ Wes es van proposar dinamitzar els seus concerts dels dimecres convidant diversos solistes destacats de l’escena, així com a joves estudiants de les diferents escoles de música moderna.\nPer finalitzar la temporada ens proposen uns concerts tan interessants com el que faran amb la vocalista Clara Luna.\ndijous 8 maig 22h\nPABLO REYES TRIO\nPablo Reyes guitarra i veu\nVic Moliner contrabaix\nRichard Struck bateria\nDestacat cantant, guitarrista i compositor, el mexicà Pablo Reyes es presenta per primera vegada a Girona.\nNormalment etiquetada com a world music, la música de Reyes beu a parts iguals del jazz i de les músiques populars llatinoamericanes, recordant de vegades músics com Pedro Aznar o Aca Seca. Un concert imprescindible!\ndimarts 13 maig 22h\nLUIS GONZÁLEZ TRIO (jazz)\ndimecres 14 maig 22h\nSanti de la Rubia saxo\nEn els darrers mesos els Movin’ Wes s’han proposat dinamitzar els seus concerts dels dimecres convidant diversos solistes destacats de l’escena, així com a joves estudiants de les diferents escoles de música moderna.\nPer finalitzar la temporada ens proposen uns concerts tan interessants com el que faran amb el saxofonista Santi de la Rubia.\ndijous 15 maig 22h\nAlbert Comaleras saxo\nDavid Poblete piano\nFidel Cuentas percussió\nManel Vega contrabaix\nDe la mateixa manera que la diversitat cultural del Harlem novaiorquès dels anys 30’ i 40’ va induïr a la gestació del jazz llatí i altres gèneres musicals, actualment Salt és un autèntic gresol del qual sorgeixen propostes musicals com la d’aquest grup catalano-bolivià-xilè dedicat al latin jazz d’autor.\nNo us perdeu la seva proposta!\ndissabte 17 maig 23h\nDani Nel·lo saxo\nDani Baraldés guitarra\nMario Cobo guitarra\nSanti Úrsul baix\nPere Foved bateria\nHavia passat massa temps des de la seva darrera visita al Sunset i en ocasió del 1er Cicle Sax Masters per fi Dani Nel·lo torna al nostre escenari.\nAmb una trajectòria musical en la que sempre han estat presents estils com el rock, el swing, el soul o el jazz, amb aquest projecte Nel·lo mostrarà la seva mestria en el terreny del rhythm and blues acompanyat d’una banda de somni.\ndiumenge 18 maig 20:30h\nDmitry Baevsky saxo\nDave Mitchell guitarra\nIgnasi González contrabaix\nRoger Gutiérrez bateria\nNascut a Sant Petersburg, Baevsky es va formar en el jazz de la mà del gran mestre Gennady Goldstein, un pioner del jazz a l’era soviètica.\nBaevsky va continuar la seva formació a Nova York on va fixar la seva residencia l’any 1996 i des d’aleshores s’ha consolidat com un dels altos més solicitats, havent treballat amb noms com Peter Bernstein, Cedar Walton o Victor Lewis.\ndimarts 20 maig 22h\ndimecres 21 maig 22h\nPer finalitzar la temporada ens proposen una sessió de micro obert, una oportunitat de tocar acompanyat d’aquests grans mestres!\ndijous 22 maig 22h\nJESSE DAVIS &\nJOVE BIG BAND DE GIRONA\nJesse Davis saxo\nDani Alonso direcció\nJesse Davis va néixer a Nova Orleans on va iniciar els seus estudis sota la direcció d’Ellis Marsalis.\nHereu de la tradició del bebop, Davis és una autèntica llegenda viva que ha col·laborat amb els millors músics de diferents generacions com Benny Golson, Illinois Jacquet, Nicholas Payton o Tete Montoliu.\nLa seva col·laboració amb la Jove Big Band de Girona serà sens dubte un dels esdeveniments de l’any!\ndissabte 24 maig 23h\nRAYNALD COLOM QUARTET feat.\nRaynald Colom trompeta\nMarc Ayza bateria\nSens dubte Colom és un dels millors i més internacionals músics de jazz de la nostra escena, sempre disposat a sorprendre amb els seus innovadors projectes.\nEl seu nou quartet contarà amb la col·laboració de Jesse Davis i promet ser espectacular, una rememoració dels grans quintets de l’era bebop amb un llenguatge actualitzat però igualment dinàmic i trepidant, i de ben segur amb un peu al futur i l’altre a la tradició.\ndimarts 27 maig 22h\ndimecres 28 maig 22h\n(jazz & boogaloo)\nMovin’ Wes i el seu jazz energètic són grup resident al Sunset per quarta temporada consecutiva.\nEnguany han enregistrat el seu primer disc en el que recullen música influenciada per Wes Montgomery i altres trios clàssics d’orgue, i ens han estat sorprenent tots els dimecres de la temporada amb el seu jazz, funk i boogaloo.\nNou CD “Live at Sunset” ja a la venda!\ndijous 29 maig 22h\nTRIBUT a COLTRANE & HARTMAN\nArtashes Aslanyan piano\nMarta Bautista contrabaix\nXerach Peñate bateria\nVa ser a l’any 1963 quan el cantant Johnny Hartman es va decidir a acceptar la proposta del saxofonista John Coltrane d’enregistrar un disc plegats.\nAra, més de 50 anys després, aquests joves formats a l’ESMUC de Barcelona retran tribut als dos mestres i a la seva obra revisant en viu el repertori inclòs en aquell enregistrament històric.\ndissabte 31 maig 23h\nMasa Kamaguchi contrabaix\nCarlos Falanga bateria\nPer acabar la temporada estable de concerts res millor que programar un dels músics més premiats darrerament.\nEl menorquí Marco Mezquida és un pianista explosiu i alhora líric, col·laborador d’alguns dels millors grups actuals i que lidera el seu propi trio junt al suec Lohikari i l’argentí Falanga.\nDe ben segur oferiran un dels concerts més especials de l’any, dels que no es poden perdre.\ndiumenge 1 juny 20:30h\nNINE TO TEN\nSylvain Guerrier saxo\nGary Haguenauer guitarra\nAxel Navarro teclats\nNicolas Felices baix\nJoel Carbonell i Gonell bateria\nUs presentem un nou concert amb estudiants del Conservatori de Perpinyà, que en aquesta ocasió es tracta del projecte de final de curs del baterista català Joel Carbonell i dels seus companys.\nEl seu repertori està basat en revisions de les composicions de Thelonious Monk i de Herbie Hancock.\ndiumenge 1 juny 21:30h\nDarrera Jazz Jam Session de la temporada a la que tots els músics interessats en el llenguatge del jazz i els standards poden venir a compartir les seves idees músicals amb una base formada per alumnes i professors del Conservatori de Perpinyà.\ndijous 1 maig 22h\nCristian Oriol guitarra\ndilluns 5 maig 22h\ndilluns 12 maig 22h


[Dem. Tarragona] Riudecols acull prop de 200 persones a l’assemblea de Minyons Escoltes i Guies del Camp de Tarragona - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\n[Dem. Tarragona] Riudecols acull prop de 200 persones a l’assemblea de Minyons Escoltes i Guies del Camp de Tarragona\nAssemblea i Trobada 0, el 10 d'octubre de 2015.\nAquest 2015 se celebren 45 anys de l’entitat al nostre territori\nEl Casal de Riudecols (Baix Camp) va acollir el passat 10 d’octubre l’assemblea general ordinària de la Demarcació de Tarragona de Minyons Escoltes i Guies de Catalunya. La trobada va reunir més de 180 caps o monitors voluntaris dels 13 agrupaments del territori, els quals marcaren les línies d’acció per al proper curs. També van escollir els nous membres de la junta territorial i es van presentar els equips de formació i de suport a la tasca educativa. L’acte comptà amb la presència d’Anna Aragonès, alcadessa de Riudecols, i d’Albert Catà i Lluís Marco, membres de la junta catalana de l’entitat.\nEl cap de setmana s’inicià dissabte a la tarda amb el plenari, celebrat al Casal. Després d’una presentació i una introducció dedicada a la música, que serà l’eix central d’aquest curs, Anna Aragonès, alcaldessa de la població, va encoratjar els més de 180 caps en la seva tasca associativa i educativa, remarcant “la importància d’acompanyar més els infants i joves des de l’educació en valors, especialment en la societat actual”.\nPer la seva banda, Albert Catà i Lluís Marco, membres de la junta general de l’associació presents a l’assemblea, van felicitar els caps per la trobada organitzada el curs anterior “La Bajoca”, en què van participar-hi més de 700 infants i joves del territori i que representa “un signe evident de cohesió, d’esforç i d’il·lusió, i reflex del moviment actual”. Durant el plenari, els agrupaments exposaren la memòria del curs anterior, s’aprovaren els comptes i el pressupost, i es decidí crear una nova taula de treball dedicada a la pedagogia, la qual reunirà periòdicament els responsables pedagògics dels agrupaments i de la demarcació. D’entre els objectius que s’han proposat per aquest curs, en què se celebren els 45 anys de la Demarcació de Tarragona, destaquen l’adequació d’una casa de colònies, un treball de mètode i proposta educativa als agrupaments, l’organització d’una trobada de caps i la creació d’una jornada sobre el voluntariat. Finalment, també es van fer els relleus a la junta territorial, incorporant a l’Aleix Clotet com a president, a la Mar Solé com a responsable pedagògica i a la Marina Clavero com a secretària.\nLa “Trobada 0”, juntament amb la realització de l’assemblea anual, representa el tret de sortida a les activitats educatives que els joves voluntaris realitzen tots els dissabtes amb els infants i joves de la seva població. El proper 21 de novembre, es tornaran a trobar amb la resta d’agrupaments i demarcacions de Catalunya per celebrar a Cervera l’assemblea general de l’entitat.\nNota de premsa Assemblea i Trobada 0 Demarcació de Tarragona (PDF, 297,1 KB)


Eines Comercials en internet: Web i botigues virtuals\nEstàs a Recursos\nDisposar d'una pàgina web és primordial per a qualsevol empresa que vulga tindre visibilitat a internet, que desitge que els seus clients el troben i poder-los oferir informació actualitzada al moment.\nVendre a través d'internet és una excel·lent oportunitat per ampliar el negoci de la teua empresa i arribar a nous clients arreu del món. Crea ara la teua botiga virtual i augmenta el ingressos.\nObtenir el certificat de qualitat a internet IQC garanteix a la teva empresa que la teva web compleix amb tot els aspectes legals i de seguretat, i transmet qualitat i dóna confiança en línia als teus clients.\nOfereix als teus clients cursos online per incrementar els serveis que ofereixes. La formació a través d'internet és una tendència que es fa cada vegada més forta i amb la qual podràs ampliar el volum de negoci de la teua empresa.


Una quarantena d'explotacions de llet d'Osona es queden sense el seu principal distribuïdor: "És l'estocada final" La República\nUna quarantena d’explotacions de llet d’Osona es queden sense el seu principal distribuïdor: “És l’estocada final”\nACN Malla.-Les cooperatives Plana de Vic i Vaquers d’Osona, que engloben a una quarantena de productors de llet a la comarca, s’han quedat sense el seu principal distribuïdor. Làctia ha […]\nACN Malla.-Les cooperatives Plana de Vic i Vaquers d’Osona, que engloben a una quarantena de productors de llet a la comarca, s’han quedat sense el seu principal distribuïdor. Làctia ha decidit no renovar-los el contracte, que acabava ahir. Això suposa un terç del total de la llet que produeixen o, el que és el mateix, uns 12 milions de litres anuals. Des de la cooperativa Plana de Vic, el seu president, Vicenç Fabré, alerta del perill que suposa pel sector “la nova clatellada” i que per a les explotacions “que es troben en una situació més dèbil pot comportar l’estocada final per llançar la tovallola”. També Agustí Prat, dels Vaquers d’Osona, assegura que si pogués, tancaria “ara mateix”.\nFa temps que els productors de llet reclamen que se’ls pagui la llet per sobre del preu de cost. Làctia els hi estava comprant a 32 cèntims, quan produir-la els hi costa vora els 37. “Dúiem temps insistint en el fet que se’ns pagués a preu de cost i entenc que hem fet pressió… No vull pensar que ha estat això, però no ens han donat cap raó lògica”, explica el president de la cooperativa Plana de Vic, Vicenç Fabré, que atribueix la decisió més que a Làctia a Mercadona, principal proveïdor de la distribuïdora. També Agustí Prat, dels Vaquers d’Osona, veu que darrere de la decisió hi ha Mercadona: “Són ordres seves”, diu, tot assegurant que “només hem reclamat una pujada del preu i en lloc de parlar ens han dit adeu”.Des de Mercadona, però, apunten al fet que no valoraran “situacions que corresponen a Làctia” i recorden que a banda d’ells, la distribuïdora porta la llet a altres marques. Làctia, per la seva part, atribueix els fets als productors osonencs. “Van ser ells qui no els van voler renovar i com a alternativa ens sol·licitaven un contracte nou, a un preu de 0,37 euros el litre”, expliquen fonts de l’empresa, tot assegurant que aquesta xifra “està molt per sobre del que es paga a altres cooperatives i pagesos individuals”. I afegeixen que Làctia “paga una mitja (euros/litre) de llet a Catalunya per sobre de la mitja del sector”.El preu de la lletEl director general de la cooperativa Plana de Vic, Daniel Bassas, assegura que fa quasi 30 anys que no es modifica el preu de la llet. Explica que els darrers increments de les matèries primeres han agreujat encara més la situació “Estem venent per sota del preu de cost i els marges se’ls queda la distribuïdora”, denuncia, tot recordant que a Catalunya la llet es ven a un preu “molt per sota” que a la resta de l’Estat i que a Europa.Aquest fet, explica, ha comportat el tancament progressiu de les explotacions, que a Catalunya han passat de 4.329 el 1995 a 440 el 2020, és a dir, han tancat el 90%. Només l’any passat van abaixar la persiana 22.La decisió de Làctia, diu Fabré, pot suposar un nou trasbals. Concretament, la quarantena d’explotacions que aglutinen es trobaran que hauran de buscar una alternativa pels 12 milions de litres anuals que els hi venien o “malvendre-la encara més”. “Algunes potser aguantaran, però les que estaven més dèbils pot ser l’estocada final que les porti a llençar la tovallola. És treballar per perdre diners i endeutar-te cada vegada més”.També Prat insisteix en el fet que “no demanem la lluna, només que ens paguin el que treballem, ara mateix estem pagant, i molt, per treballar”. “Si poguéssim tancaríem, però què fas amb els animals? No els hi dones menjar, no els neteges, ningú fa res i m’oblido d’ells? Has de continuar i sabent que no pots tancar la porta”, lamenta, tot alertant del risc que tot això està comportant. “Al final tot quedarà monopolitzat a les grans explotacions”.La llei de la cadena alimentàriaEl sector confia en el fet que la renovació de la llei de la cadena alimentària, a tràmit al Congrés dels Diputats, els permeti “reforçar aquesta vulnerabilitat que pateixen els ramaders”, diu Bassas, que recorda la importància que tenen les explotacions “en la preservació del territori”. “Si tot el marge de guanys se’l queden les distribuïdores, estem hipotecant el nostre futur”, apel·la.Alhora, també creu que el canvi passa perquè la distribució “entengui el risc que corren les explotacions” i la ciutadania en sigui conscient. “Segurament si el consumidor sabés que per pagar set cèntims més podria revertir la situació, molts ho farien”, opina.