Escolta, això sí que és començar bé! Quina enveja! En podries guardar alguns per quan torni...\n12 d’agost de 2010 a les 18:40\nHo sento, Eladi, però si els guardo ara acabaríen podrits.\n12 d’agost de 2010 a les 18:47\n13 d’agost de 2010 a les 10:19\nL'enhorabona! I encara ha d'arribar el millor, oi?\nNo cal que els confitis per portar quan vinguis: en fem prou amb un bon cistell de pinetells...\nSalutacions als coneguts.\nAlbert, tu ja pots començar a confitar bolets perquè, si no... dues pedres.\nLluís: no pateixis, que algun bolet arribarà a casa.\n13 d’agost de 2010 a les 15:26\nSr.Arizcun que vol dir "pet de llop"\n27 d’agost de 2010 a les 15:27\nAnònim: qui ets? Pet de llop (pedo de lobo) és un tipus de bolet, blanc i rodó com una pilota de golf (encara que n'hi ha que arriben a ser més grans que una pilota de futbol), i, encara que són comestibles, tenen molt poc valor culinari.\n29 d’agost de 2010 a les 9:31\nets el millor del mon quan poses pelis\nXavier Torrent el millor,Bernat Coll,Albert Batlle\n29 de gener de 2011 a les 21:24


ACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA GUIA PER A L ATENCIÓ PRIMÀRIA DE SALUT - PDF\nACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA GUIA PER A L ATENCIÓ PRIMÀRIA DE SALUT\nDownload "ACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA GUIA PER A L ATENCIÓ PRIMÀRIA DE SALUT"\nÁngeles Méndez Bustos\n1 ACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA GUIA PER A L ATENCIÓ PRIMÀRIA DE SALUT\n2 ACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA GUIA PER A L ATENCIÓ PRIMÀRIA DE SALUT\n4 ACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA GUIA PER A L ATENCIÓ PRIMÀRIA DE SALUT\n5 Generalitat de Catalunya Departament de Salut Edita: Direcció General de Salut Pública Primera edició: Barcelona, novembre de 2004 Tiratge: exemplars Dipòsit legal: B Producció editorial: Ediciones Doyma, S.L. Il. lustració portada: Modus Operandi Impressió: Treballs Gràfics, SA\n8 Índex Autors 9 Presentació 13 Introducció 15 Capítol 1. L atenció a l adolescent: marc de referència Els joves i el sistema sanitari Millora de l accessibilitat dels joves al sistema sanitari Organització de la consulta L entrevista amb l adolescent i amb els pares Àmbits extrasanitaris Característiques dels professionals Aproximació multidisciplinària Promoció de la salut a l adolescència. Detecció dels factors de risc per emmalaltir Aspectes ètics i legals 39 Capítol 2. L adolescent normal Desenvolupament físic Desenvolupament físic en la noia Desenvolupament físic en el noi Activitat física i esport Desenvolupament psicològic Desenvolupament social: família, escola i societat, grup d iguals Sexualitat responsable. Identitat i sexualitat Sexualitat responsable i contracepció Anticoncepció d emergència 67 Capítol 3. Situacions peculiars L adolescent amb malaltia crònica L adolescent i la família L adolescent adoptat L adolescent amb problemes acadèmics L adolescent agressiu L adolescent amb dificultats socials Violació, abús sexual i maltractaments L adolescent en el sistema judicial L adolescent i el divorci o la separació dels pares 91 Capítol 4. L adolescent amb problemes específics Trastorns pondoestaturals Obesitat a l adolescència Problemes ortopèdics més freqüents Salut mental: problemes més freqüents Depressió. Conducta suïcida. Trastorns afectius Trastorns de conducta o trastorn dissocial Trastorns de la conducta alimentària Altres trastorns psiquiàtrics 112\n9 Índex 4.5. Problemes de l aparell genital Problemes de l aparell genital en la noia Problemes de l aparell genital en el noi L acne 122 Capítol 5. Conductes de risc Consum de drogues El tabac L alcohol Cannabis i derivats Altres drogues Sexualitat Malalties de transmissió sexual Embaràs Accidents 156 Capítol 6. Recomanacions segons l edat 161 Bibliografia 167 8\n12 Autors Han coordinat l elaboració de la guia: Departament de Salut: Direcció General de Salut Pública Ramon Prats Blanca Prats Coordinadors dels Subgrups de treballs: Carles Surís Rosario Jiménez Rosa Ros Josep Toro Josep Cornellà Vicens Martínez Han participat en l elaboració i la redacció de la guia en els subgrups de treballs: Xavier Allué Neus Altet Carles Ariza Mercè Armelles Clara Bardón Josep M. Bofarull Elisabeth Buira Joaquim Cabra Tomás Cantó Ignasi Casado Elies Casals Fina Castro Ana Cerro Rosa Clivillé Montserrat Contel Josep Cornellà Dolors Costa Elisa de Frutos Farnés de la Cruz Pilar Duro Maria Estrada Rosa Fernández Sofia Ferré Santiago García Tornel Marta Girós Rafel Guayta Diana Guerra Mireia Jané Rosario Jiménez Leal Josep M. Laïlla Silvia López Àlex Llusent Xavier Majó Cristina Martínez Vicens Martínez Mercè Mercader Teresa Miró Cristina Molina Manel Nebot Vicenç Ollés Núria Parera Pere Plaja Jordi Pou Rosa Pous Blanca Prats Montserrat Puig Miquel Àngel Pujals Begoña Ribas Carles Roig Rosa Ros Assumpció Roset Esteve Saltó Benicio Sanz Teresa Securun Lluís Serrat Pilar Soteras Carles Surís Jorge Luis Tizón Josep Toro Lluís Torralba Assumpció Trinxant Lluís Urbiztondo Roser Viladot Han col.laborat les següents institucions: - Societat Catalana de Pediatria - Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària - Societat Catalana d Obstetrícia i Ginecologia - Societat Catalana de Contracepció - Societat Espanyola de Medicina de l Adolescent - Associació de Planificació Familiar de Catalunya i Balears - Associació Catalana de Llevadores - Departament d Educació - Secretaria General de Joventut - Departament de Justícia - Societat Espanyola d Obstetrícia i Ginecologia\n14 Presentació El Departament de Salut es planteja com una prioritat important l atenció a l adolescència, ja que és el període d eclosió de la personalitat durant el qual es consolidaran els valors, les actituds i els estils de vida, tan importants per a la salut futura dels adolescents i els joves. En aquesta etapa, els adolescents tenen necessitats de salut objectives que no sempre són percebudes per ells d aquesta forma. Aquesta característica s expressa en la forma d utilització dels serveis sanitaris per part dels adolescents i els joves, que es caracteritza per la baixa freqüentació d aquests serveis, el seguiment irregular dels trastorns i un abordatge poc estructurat. Per aquest fet, l atenció sanitària als adolescents ha de tenir unes característiques pròpies diferents a les de l adult i l infant. És important que el jove tingui al seu abast tota la informació, i també cal facilitar-li l accés als professionals i al sistema sanitari en condicions que assegurin la confidencialitat i la privacitat. Els adolescents en la seva evolució busquen entendre el seu entorn, així com l organització dels seus sentiments, vivències i emocions. Les interrelacions, especialment amb el seu grup d iguals, juguen un paper clau en el seu desenvolupament, però la família forma part del seu marc de referència i, per tant, és també de vital importància. També tenen un paper clau altres grups, com l escola, els amics o la societat. Alguns problemes de salut dels adolescents (consum de tòxics, alcohol, trastorns mentals, embarassos) solen tenir etiologia multifactorial. Els factors que hi influeixen poden ser de tipus personal, familiar, sociocultural, etc., a la vegada que també hi participen condicionants externs (noves estructures familiars, violència en la societat, perspectives laborals, immigració) que influeixen en una població especialment vulnerable com és l adolescent. Per orientar el conjunt de factors determinants de la salut dels adolescents, caldrà un abordatge multidisciplinari que està en mans de diferents professionals: pediatres, metges de família, obstetres, llevadores, professorat, monitors, etc., i que inclogui actuacions en diferents àmbits (salut, escola, lleure...). Per tal de facilitar la implementació d aquestes recomanacions en els diferents àmbits es potenciarà des del Departament de Salut i amb el Departament d Educació el Programa Salut i Escola, que impulsarà les actuacions de prevenció i promoció de la salut a l escola i coordinarà les actuacions en el territori, tal i com es proposa de manera consensuada en els continguts d aquestes publicacions. Aquesta Guia representa una aportació encaminada a aconseguir aquest objectiu, i és el resultat del treball realitzat per un ampli grup de professionals de la salut i de les associacions i societats científiques implicades en l atenció als joves. Els continguts que aquesta Guia proposa són unes recomanacions flexibles per on pot discórrer la pràctica professional, amb la il lusió que aquestes pautes serveixin per millorar la salut futura dels nostres joves i adolescents. Marina Geli i Fàbrega Consellera de Salut 13\n16 Introducció Una Guia sobre Actuacions preventives a l adolescència com a resposta a una necessitat latent En el context actual de la medicina preventiva i la salut pública hi ha un interès per fer front als problemes emergents i les desigualtats, així com a les noves amenaces globals, en un context de salut progressivament favorable. Les grans línies estratègiques del Departament de Salut en aquest camp han de ser de tipus anticipatives, resolutives, basades en l evidència científica, avalades legalment i properes als ciutadans. D aquesta manera es pot garantir la confiança i la seguretat dels ciutadans. En els darrers anys s han produït en la nostra societat una sèrie de canvis sociològics i culturals que han determinat l allargament de l etapa de l adolescència. Aquest fet ha desencadenat noves necessitats en aquest grup dels adolescents i joves, de manera que el sistema sanitari ha incorporat noves formes d accessibilitat i actuació davant aquest grup d edat. L augment de coneixements sobre l adolescència i la preocupació per part dels professionals que tracten amb els adolescents ha estimulat la creixent necessitat d un marc de referència o de treball per orientar les activitats preventives en aquest grup d edat. Els joves tenen unes característiques específiques que han fet necessari elaborar aquesta Guia amb unes peculiaritats que s adeqüin a les seves necessitats i en un entorn interdisciplinari. Aquesta Guia, doncs, és la continuació de la línia de treball iniciada en els Protocols de medicina preventiva a l edat pediàtrica, però donant unes eines específiques per al grup dels joves, que també presenta unes peculiaritats determinades. Actuacions preventives a l adolescència. Guia per a l atenció primària de salut. Com tothom sap, l adolescència és una etapa de canvis, un període de transició entre la vida infantil i adulta, que no solament comprèn canvis biològics sinó també una evolució psicosocial inserida en un marc concret. L etapa de l adolescència és difícil d emmarcar en unes edats concretes. No obstant això, s ha emmarcat en 3 etapes: - la primera adolescència (que inclouria dels 10 als 14 anys, aproximadament) - l adolescència mitjana (dels 15 als 17 anys) - l adolescència tardana (dels 18 fins als 21 anys) La mortalitat i morbiditat de les malalties físiques no és un problema prevalent entre els adolescents. Les seves principals patologies no es deuen sobretot a causes físiques sinó a comportaments d interrelació amb el medi. Per tant, es tracta de treballar els factors de promoció i prevenció de la salut, evitant els factors de risc, per aconseguir una bona integració amb el medi físic i social. Els principals comportaments de risc serien la conducció de vehicles de motor, desajustaments en les relacions interpersonals, consum de drogues, relacions sexuals sense protecció i, en general, conductes nocives per a la seva salut. Els objectius globals que es pretenen aconseguir amb la implementació d aquesta Guia són: - Facilitar uns hàbits de salut i unes actituds positives en l etapa de l adolescència. - Fer prevenció de les malalties i dels comportaments de risc en l etapa de l adolescència. - Crear nous espais i noves vies de captació dels joves, per tal de facilitar-los l accessibilitat al sistema sanitari. - Garantir la confidencialitat i la privacitat d aquests espais. - Donar una eina de treball per als professionals que treballen amb joves en diferents àmbits d actuació (escola, esplai, centres d atenció primària...) - Integrar els diferents sectors en la tasca d atenció als adolescents, de manera que aquesta es faci extensiva no solament al sistema sanitari i extrasanitari, sinó a tota la societat. - Donar a conèixer nous recursos materials i humans orientats a la millora de la salut dels joves (Programa de salut sexual i reproductiva, met- 15\n17 INTRODUCCIÓ ges de família, pediatres, infermeria comunitària, professorat...). - Posar les bases per donar una atenció de salut als joves integral. Aquesta Guia s estructura en diferents parts: - L atenció a l adolescent: marc de referència. Vol donar les pautes als professionals que tracten amb joves sobre com poden accedir els joves al sistema sanitari i quins àmbits extrasanitaris existeixen que facilitin el contacte amb l adolescent. Es tracten també els aspectes ètics i legals, entre ells el concepte del menor madur i la relació que s estableix entre el professional i el jove, així com les característiques especials que ha de contenir l entrevista clínica. - L adolescent normal. En aquest grup de temes es tracten les peculiaritats físiques de l adolescència normal i el desenvolupament psicològic i social, així com la sexualitat responsable, els mètodes contraceptius i l anticoncepció d emergència. - Situacions peculiars. Dins de l àmbit de l adolescència s han treballat aquelles temàtiques referents a les situacions peculiars amb què es pot trobar l adolescent en l entorn actual (la violència, la immigració, l adolescent en el sistema judicial, els problemes acadèmics, els canvis dintre del context familiar...). - L adolescent amb problemes específics. Comprendria aquells trastorns de desenvolupament i creixement, obesitat, trastorns mentals, problemes afectivosexuals, problemes ortopèdics i d activitat física. - Conductes de risc. Comprèn la prevenció d aquestes conductes (tabac, alcohol, drogues, accidents i sexualitat de risc). La Guia finalitza amb un bloc de recomanacions segons les edats, que comprèn els cribratges, proves físiques, immunitzacions, signes d alerta i temes d educació sanitària. Aquesta Guia és el resultat de l esforç conjunt d un ampli grup de professionals de diferents àmbits i de les societats científiques i associacions, que han elaborat aquest seguit de recomanacions després d un treball continuat que feia necessari l elaboració d un material destinat als professionals que atenen joves en l àmbit preventiu. Aquest document ha estat elaborat consensuadament per cinc grups de treball interrelacionats entre si: un grup d epidemiologia i característiques dels joves, un grup de trastorns relacionats amb la patologia física, un grup de prevenció de les conductes de risc (drogues, tabac, alcohol, accidents), un grup d afectivitat i sexualitat (prevenció de les malalties de transmissió sexual i embarassos no desitjats), un grup de salut mental en l etapa juvenil (patologies, problemes escolars, violència i maltractaments). Aquests grups de treball han estat integrats per professionals de tots els àmbits (pediatres, metges d atenció primària, psiquiatres infantojuvenils, psicòlegs clínics, especialistes en adolescència, professionals d infermeria, llevadores, educadors, ginecòlegs, farmacèutics, especialistes en medicina preventiva...). Com a fruit d aquest treball s ha elaborat aquesta Guia, que caldrà emmarcar dintre de les possibilitats de cada situació i àmbit de treball, ja que són unes recomanacions que hauran de ser revisades i contrastades amb els resultats obtinguts, amb l esperança que sigui útil com a pauta de treball per facilitar la tasca preventiva que ja molts professionals estan duent a terme amb els joves. Antoni Plasència i Taradach Director general de Salut Pública 16\n18 Capítol 1 L atenció a l adolescent: marc de referència\n20 1.1. Els joves i el sistema sanitari Introducció La utilització dels serveis sanitaris per part dels adolescents i joves, i més àmpliament la seva relació amb els recursos del sistema de salut, té unes característiques específiques que, tant a Catalunya com als països europeus en general, es tradueixen en problemes de freqüentació baixa, seguiment irregular dels trastorns i un abordatge poc estructurat. D altra banda, els joves, tot i presentar una baixa freqüència i gravetat de patologies, mostren prevalences elevades dels principals factors de risc associats als problemes prioritaris de les polítiques comunitàries de salut (cardiovascular, càncer, accidents, salut mental, drogodependències, etcètera). En aquest sentit, un objectiu fonamental dels serveis sanitaris en relació amb la població jove ha de ser l organització i adeqüació de l oferta a les seves característiques i necessitats especials. Segons l ESCA (Enquesta de salut a Catalunya 2002, amb una submostra d aproximadament 582 individus de 15 a 19 anys), la visita al metge general els darrers 12 mesos en edats de 0-14 anys és del 34,1% en dones i el 33,8% en homes; i quan parlem d edats de anys, del 67,8% en dones i el 65,5% en homes. En el cas de visites al pediatre en els darrers 12 mesos la freqüentació és, en edats de 0-14 anys, del 76,9% en dones i el 80,4% en homes; i en edats de anys, de l 1,5% en dones i el 0,9% en homes. Quan es pregunta si s han dut a terme exàmens mèdics preventius en edats de anys responen que sí el 30,1% dels homes i el 26,2% de les dones d aquesta edat. En el cas dels majors de 19 anys responen que sí el 48,2% dels homes i el 41,7% de les dones. Aquest esforç d adaptació a un grup específic d usuaris implica conèixer millor els elements diferencials que els adolescents i joves presenten en relació amb l atenció sanitària. En tot cas, cal remarcar l existència de 2 grans grups de població diana: els adolescents (entre els 12 i 19 anys, en línies generals) i els joves adults (entre els 20 i 29 anys), cadascun amb elements propis, tant en relació amb el grau de maduració personal i social com pel que fa a les habilitats de relació amb els serveis sanitaris. Una anàlisi general de la situació ens permet conèixer els principals elements influenciadors d aquesta baixa, irregular i inadequada utilització dels serveis, entre els que destaquen els següents: Presència majoritària de malaltia aguda i poc rellevant i, en conseqüència, pocs problemes crònics o greus. Escassa sensibilització sobre la salut i la malaltia. Sensació d invulnerabilitat. Baixa consciència del risc i la prevenció. Problemes d accessibilitat i adeqüació dels serveis: horaris, circuits administratius, etcètera. Dependència i problemes de relació i comunicació amb els pares. Alguns dels problemes de salut amb una prevalença més alta entre els joves, com els hàbits tòxics, la patologia sexual o els trastorns mentals, requereixen un entorn de confidencialitat i acolliment específic per part del sistema sanitari. Alguns elements per a l enfocament de l atenció sanitària als joves i adolescents són: L atenció sanitària dels joves a Catalunya, inclosa la de tipus preventiu, té fonamentalment 3 portes d entrada: l atenció primària de salut, l atenció especialitzada (els recursos sobre drogodependències, sexualitat, malalties de transmissió sexual o salut mental) i els serveis d urgències (amb els traumatismes com a principal element de demanda). Així, en primer lloc, cal definir estratègies sanitàries diferenciades de millora a l accessibilitat i continuïtat del seguiment en aquests 19\n21 ACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA 3 àmbits de l atenció sanitària, adreçades als adolescents i joves. Un bon punt de partida és l inici o la consolidació de les accions d adequació dels espais, circuits, horaris i altres components infraestructurals i organitzatius dels serveis. La millora de coneixements i habilitats dels professionals sanitaris (millora del coneixement de les patologies orgàniques, mentals i socials més freqüents en aquests grups d edat, del coneixement dels valors i l entorn dels joves i perfeccionament de les eines de comunicació amb el pacient). En el cas dels adolescents cal tenir en compte els aspectes jurídics i deontològics de l atenció als menors d edat, així com la relació del professional amb els pares o tutors. Tot i l existència de normativa legal i de recomanacions elaborades per les entitats professionals, aquest pot ser un dels punts més complexes de l atenció a un menor d edat. Com en altres àmbits de la bona pràctica professional, és important elaborar i aplicar protocols d efectivitat demostrada en relació amb intervencions preventives, de tractament i de seguiment dels problemes de salut més prevalents, específics per a cada població objecte. Així mateix, es recomanaria iniciar i/o optimitzar la coordinació amb altres àmbits de la vida dels joves, com els centres d ensenyament i de treball o els àmbits de lleure, entre d altres. L abordatge dels problemes sanitaris i socials més específics de la població jove requereix l accés a recursos especialitzats (centres d atenció sexual, d atenció a les toxicomanies, etc.) amb estratègies pròpies de detecció, tractament i seguiment. Un element organitzatiu de molta utilitat en altres països és el desenvolupament i la consolidació d unitats de referència per a l atenció a adolescents, que ofereixen suport especialitzat i dinamitzen les activitats dels centres no especialitzats. 20\n22 1.2. Millora de l accessibilitat dels joves al sistema sanitari Introducció Sovint l adolescent no té facilitat per accedir als serveis sanitaris. A la vegada que en aquests darrers anys els problemes de salut integral dels adolescents i joves s han fet cada cop més complexos, els nostres sistemes organitzatius en certes ocasions no han facilitat l accés dels joves als serveis de promoció de la salut. Barreres en el sistema de captació Algunes de les barreres que els adolescents o joves poden trobar al centre d atenció primària són: 1. Llistes d espera per tenir una visita amb el seu metge de capçalera. 2. Freqüentment, en la mateixa cua es gestionen les derivacions, receptes dels malalts crònics, visites per especialistes, etcètera. 3. Els telèfons sovint comuniquen i els joves han de trucar més d un cop quan finalment es decideixen a demanar visita. 4. Se ls fa difícil compaginar els horaris de visita del seu metge amb els dels estudis o de la feina que realitzen, que generalment és força precària. 5. Han de compartir sala d espera amb nens i nadons de la visita de pediatria o, si van a la consulta dels adults, amb gent gran i coneguts dels pares. 6. Possibles llargues esperes perquè els professionals generalment van amb retard. 7. Professionals poc formats en el tracte amb els pacients joves, que es senten incòmodes i jutjats. 8. Por de que el professional que l atén pugui explicar als pares els motius de la seva visita. Primers contactes amb el servei sanitari. Demanda de visita Habitualment, quan l adolescent fa una demanda de visita acudeix als centres de primària d urgències. Les causes solen ser quadres de vies respiratòries altes o bé traumatismes. Si davant les demandes troba llistes d espera, probablement anirà a un centre hospitalari. Molts d aquests adolescents o joves no identifiquen el seu pediatre o el seu metge de referència i, a més a més, senten la necessitat d atenció sanitària immediata. Aquest tipus de visites es solen solucionar ràpidament, però creiem que també s haurien d aprofitar per iniciar una atenció integral biopsicosocial dels nostres adolescents. Algunes idees per millorar aquests primers contactes amb els serveis sanitaris són: 1. Fer una explicació de com funciona el nostre centre i presentar-nos com a professionals que els atenem. Si no som el seu metge o pediatre de capçalera podem adreçar-lo a ell en properes visites. 2. En els primers contactes amb el centre, els nois s han de sentir ben rebuts; si no, no tornaran. De vegades, costa no renyar-los per consultar sempre fora d hora. 3. Si qui atén el jove és el seu propi metge o diplomat d infermeria, s hauria d aprofitar per elaborar una història clínica i de detecció-prevenció de riscos. També és possible tornar a citar el pacient per fer-ho, però hem de pensar que els joves, sobretot els de major problemàtica, poden no acudir a la visita. 21\n23 ACTUACIONS PREVENTIVES A L ADOLESCÈNCIA 4. Des dels equips d atenció primària s hauria de mantenir el contacte amb els instituts i els centres docents de la zona. D aquesta manera s afavoreix que l adolescent identifiqui on són els seus professionals sanitaris de referència. 5. Des de les unitats d atenció als usuaris s han de facilitar l accés i la confidencialitat dels joves. Exemple Una noia de 16 anys acudeix a un centre d atenció primària perquè té un dubte sobre anticonceptius. Si al taulell d atenció a l usuari, amb 10 persones més fent cua, se li pregunta el motiu de la seva visita, el més probable és que no arribi a entrar a la consulta. Idees clau Els adolescents tenen una manera pròpia de pensar i alguns dels problemas que poden presentar són característics d aquesta edat: dificultats adaptatives i escolars; consum d alcohol, tabac i drogues; relacions sexuals no segures; alteracions de salut mental, entre d altres. Totes aquestes alteracions presenten un tipus d atenció mèdica específica que té unes característiques pròpies i que es tractarà més endavant. Malgrat tot, per tal que el noi arribi a l interior de la consulta, cal tenir cura de molts altres factors externs, tal i com acabem de veure. No obstant, el que l adolescent valorarà de forma molt important és com se sent rebut i escoltat pel professional que l atén. Hem de pensar que molts dels problemes de salut que suposen una molt important despesa sanitària, s inicien durant l adolescència i la joventut. Així, sempre serà rentable tenir la màxima cura en la manera com atenem els joves. 22\n24 1.3. Organització de la consulta Introducció Des de la consulta d atenció primària és difícil entrar en discussions de com haurien de ser les característiques físiques de la consulta ideal per atendre els adolescents. La realitat és que cada centre és diferent i que s ha de comptar amb el que tenim. Sovint, el fet de proporcionar a l adolescent una consulta específica no garanteix la seva cooperació. Així, doncs, el més important és com es desenvolupa l entrevista clínica amb el jove un cop ha entrat a la consulta. El que realment importa és la manera en què el professional sanitari parla amb ell i el tracta (J. Roswell Gallagher, pare de la medicina de l adolescent). Modificacions en la consulta Hi ha qüestions que sense suposar grans modificacions poden fer que el jove se senti més còmode en els nostres centres: 1. Visites concertades amb els adolescents. Podem citar-los a primera o última hora per evitar les aglomeracions de les sales d espera (nadons plorant, nens saltant per les cadires, avis explicant les seves malalties). 2. Dedicar una franja horària concreta a la seva atenció. 3. Colocar fulletons específics amb temes del seu interès: efectes de l abús de substàncies tòxiques (com les drogues de síntesi), informació sobre mètodes anticonceptius i sobre les relacions sexuals, etcètera. 4. És imprescindible que a les consultes hi hagi una mica d intimitat i és recomanable fer servir una cortina per fer les exploracions físiques. Recomanacions sobre l organització de la consulta Aquestes recomanacions poden ser útils pels professionals no acostumats a atendre adolescents a la consulta. Bàsicament tracten sobre com organitzar la visita. (Vegeu l apartat 1.4.) Idees clau És realment important la manera com el professional s adreça a l adolescent o jove, i tal com li parla i el tracta. Serien recomanables unes condicions específiques en la consulta per tal de tractar adequadament els joves, amb una franja horària específica. És important no entrar en polèmiques amb els pares i l adolescent. Cal escoltar ambdues parts i fer un primer recull de la informació de la història clínica conjuntament amb els pares. Cal garantir la confidencialitat de l entrevista. Així mateix, cal deixar clar que s està atenent l adolescent i no els pares. Posteriorment, s entrevistarà l adolescent de forma individual o s aprofitarà per citar-lo més endavant. 23\n25 1.4. L entrevista amb l adolescent i amb els pares Introducció L objectiu de l entrevista clínica és obtenir informació sobre l adolescent i el seu entorn, amb un caràcter marcadament biopsicosocial. Sovint, això és difícil. Ens trobem amb un jove arrossegat a la nostra consulta que es mostrarà desconfiat, depressiu o bé xerraire i autosuficient, com un mecanisme de defensa. És per això que ens poden ser d utilitat els qüestionaris. L entrevista amb l adolescent La utilització de qüestionaris Són d utilitat els qüestionaris senzills, adaptats al seu llenguatge i que ens permeten aprofundir en diferents punts. Aquests qüestionaris poden servir-nos com una guia per fer una entrevista semiestructurada o bé per tenir una eina uniforme per passar als nostres adolescents. (En trobareu un parell d exemples en els annexos 1 i 2.) No obstant, animem a que cada professional intenti el laborar el seu propi. Detecció de riscos El professional sanitari que vol atendre adolescents ha de tenir present que cada visita pot ser una oportunitat única per detectar possibles riscos o malalties en estat inicial, abans que suposin un risc veritable en la seva futura vida d adult. L entrevista clínica s ha de considerar terapèutica en si mateixa i ens ha de servir per conèixer el jove que tenim davant. L entrevista clínica ha de servir per fer-li veure que hi ha una persona adulta que sap escoltar-lo i que pot orientar-lo pel que fa a la seva salut integral. Esquema d actuació de l entrevista amb l adolescent Presentació del professional Hem de presentar-nos a l adolescent. Explicar-li qui som nosaltres i qui són els diferents membres de l equip. Aquest procediment és necessari ja que l adolescent no té clares les funcions dels professionals de la salut. Quan surti de la consulta, el jove ha de ser capaç d identificar el professional amb qui ha parlat. D aquesta manera hi podrà tornar si té algun dubte. Presentació de l adolescent És convenient conèixer el nom i si s escau el sobrenom del noi o noia. Les premises serien: observar molt i escriure poc. Hem de fixar-nos en tot el llenguatge no verbal: des de la roba i l actitud, fins el moviment de les mans, la manera de seure i de mirar. Això ens donarà idea dels sentiments de l adolescent, i així mateix provocarà determinats sentiments en els professionals (angoixa, avorriment, agressivitat). Per tant, hem de conèixer i saber controlar aquestes emocions. Bona relació entre el professional i l adolescent Hem d assegurar la privacitat i la confidencialitat en l entrevista. (El concepte de confidencialitat el trobareu desenvolupat en l apartat 1.9.) 24\n26 L entrevista amb l adolescent i amb els pares Intervencions dels professionals Hem de fer servir un llenguatge que els joves puguin entendre, però a la vegada evitar utilitzar argots juvenils, ja que l adolescent no necessita un col lega (i tampoc ens veu a nosaltres com a tals) sinó que necessita un professional sensible als seus problemes. Així mateix cal evitar els silencis perllongats i comentaris que puguin implicar un judici de valor. És preferible que el jove reflexioni i arribi a les seves pròpies conclusions. Sempre és millor una argumentació pròpia que un consell que prové d un altre. Empatia a l entrevista Hem de prendre seriosament qualsevol comentari que el jove ens faci. L hem de fer sentir-se valorat com a persona. Haurem d evitar que es senti tractat com un nen o un cas clínic. Amb la nostra actitud caldrà fer-li veure que els seus problemes ens importen ( no són coses de criatures ). Cal evitar els judicis de valor. S ha de provar de comprendre totes les conductes. Això no significa que les recolzem o acceptem. Recordar la nostra pròpia adolescència ens pot ajudar a entendre ls. El nostre objectiu serà facilitar la comunicació entre les dues parts. Si cal es podrà fer una entrevista només amb els pares, però sempre se n ha d informar l adolescent. Detalls a recollir en l entrevista Motiu de la consulta Abans de res cal delimitar el motiu de la consulta. Si va amb els pares, assabentar-se de qui ha demanat la visita, ja que sovint poden no coincidir els punts de vista dels pares amb el de l adolescent. És preferible, en un primer moment, no entrar en polèmiques i informar el noi o noia que més tard també podrà dir la seva. Es poden fer servir fórmules del tipus: Si et sembla, escoltarem primer el que expliquen els pares; després podràs dir-me el que penses de tot això. No obstant, no podem perdre de vista el fet que, sovint, darrera d aquest motiu de consulta poden haver-hi altres problemes relacionats o no. Si l actitud del professional és oberta aquests problemes sortiran a la llum. Convé explorar, de forma sistemàtica, aquells detalls de la vida de l adolescent que ens interessen. (Podem fer servir un guió com el proposat en l annex 3.) Responsabilitat No hem d oblidar que l adolescent és responsable de la seva pròpia cura. Cal recordar-li-ho en l entrevista. Són ells qui han de prendre les seves pròpies decisions i, sovint, nosaltres només els hem de facilitar una informació veraç. Davant dels pares Cal recalcar les característiques positives de l adolescent. Els pares immersos en la convivència diària, sovint difícil, no són capaços de reconèixer-les. De cap de les maneres els professionals hem d interferir en la relació entre pares i fills. Història clínica Si és la primera vegada que visitem el jove i no tenim la història clínica completa (al lèrgies, vacunes, malalties) és millor recollir aquesta informació amb l ajuda dels pares. En la primera entrevista és important deixar clar que el professional està atenent l adolescent i no els pares. Així mateix, és el moment ideal per garantir la confidencialitat. Podem fer servir fòrmules del tipus: Vull que sàpigues que sóc el teu metge, de manera que tot el que parlem serà confidencial i quedarà entre tu i jo. Només puc faltar a aquest compromís si el que m expliques suposa un perill per a tu o per a altres persones. 25\nGuia pel disseny de serveis d informació i assessorament en drogues: una proposta de model funcional\nGuia pel disseny de serveis d informació i assessorament en drogues: una proposta de model funcional Aquesta publicació és el resultat del treball conjunt de l equip tècnic de l SPOTT- Centre de prevenció\nL ètica de la intimitat: un repte per a les infermeres Col legi Oficial d Infermeria de Barcelona Barcelona, febrer de 2008 Membres de la en el moment de l elaboració del document: Ester Busquets Alibés,


Oscars: Candidates a millor actriu protagonista | La Casa De Vidre\nOscars: Candidates a millor actriu protagonista\nfebrer 19, 2013 · by Guillem Fernández Marí\t· in Especials, Oscars 2013.\t·\nContinuem l’anàlisi de candidats als Oscars 2013 amb una de les categories més renyides a hores d’ara: millor actriu protagonista. Sobretot pel fet que tres de les candidates han guanyat alguns dels premis previs més importants. Estem parlant de Jessica Chastain, Jennifer Lawrence i Emmanuelle Riva. La altres dues candidates, Naomi Watts i Quvenzhané Wallis (com es pronuncia?) gairebé no tenen opcions al nostre parer. Com a curiositat, dir que d’entre les cinc candidates, es troba la nominada a actriu més vella (Riva, farà 86 anys la mateixa nit dels Oscars) i la més jove (Wallis, amb 9 anys) de la història dels Oscars.\nLes cinc candidates a millor actriu protagonista. Qui guanyarà?\nComencem per la que creiem favorita a hores d’ara: Jennifer Lawrence. No és la que més títols ha acumulat però la llista és prou interessant destacant el Globus D’or a actriu de comèdia o musical i sobretot el premi del Sindicat d’actors, el més significatiu per intèrprets. Qualitat per sobre de quantitat. A més, un dia abans es donen els premis Indepentent Spirit, el “Oscars del cinema independent” i allí és clara favorita pel seu paper a EL LADO BUENO DE LAS COSAS. Tampoc hem d’obviar la influència que pot tenir encara Harvey Weinstein. És coneguda las seva habilitat per convèncer els acadèmics i aquesta és una de les categories on més joc hi té. A més, la sensació en el darrer mes entre promocions, premsa i crítics és que la pel·lícula de David O.Russell ha guanyat molt en boca-orella i possibilitats als Oscars.\nL’altra clara favorita és Jessica Chastain. En ambdós casos, estem parlant d’actrius molt joves, amb carreres paral·leles que s’estan convertint en les actrius amb més talent del moment. Chastain és la que més premis previs acumula com el Globus d’Or a actriu de drama, el Critic’s Choice Award o el premi de la National Board of Review entre molts d’altres. Però al contrari d’EL LADO BUENO DE LAS COSAS, LA NOCHE MÁS OSCURA s’ha anat desinflant en el darrer mes. Certa controvèrsia i no haver assolit tantes nominacions com es presumia inicialment resten punts a la pel·lícula en general. Però si en alguna cosa tothom coincideix a l’hora de valorar la cinta, és el grandiós paper que fa Chastain. Entre aquestes dues favorites doncs, màxima igualtat.\nLa tercera en discòrdia és la gran Emmanuelle Riva. La nominació en si ja és un reconeixement a la seva carrera i al gran paper que ha fet AMOR en general. Però és una actriu europea en una cinta que molt poca gent ha vist als EUA, per la qual cosa les seves opcions són menors. Tot i així, res és pot descartar i sobretot el passat premi BAFTA la situa millor que les altres candidates (deixant a banda a Lawrence i Chastain). Tot i la semblança amb els Oscars, els BAFTAs no deixen de ser premis europeus i per tant, amb una sensibilitat diferent que s’apropa més a una proposta com AMOR.\nFinalment, les altres dues candidates amb poquíssimes opcions. Naomi Watts és segurament el millor de LO IMPOSIBLE, la seva nominació és un reconeixement just però no és un paper tant bo (o potser, una pel·lícula) per guanyar el premi. A l’última posició, Quvenzhané Wallis la nena de 9 anys de BESTIAS DEL SUR SALVAJE. Fa un gran paper sí, però no deixa de ser una pel·lícula indie i una actuació infantil. Malgrat la seva actuació no puc deixar de preguntar-me fins a quin punt una nena petita és una bona actriu? realment farà una carrera o és una cosa puntual? El tema de les nominacions infantils és complicat i donar per discutir-lo. Sincerament, ho trobo un pèl injust de cara a la infinitat d’actors amb una trajectòria i preparació d’anys. A més, com deia algú, total perquè guanyi l’Oscar i li robin a classe. Bromes a part, el ser una nena petita nominada la fa singular de cara a la promoció i tal, però amb molt poques opcions.\nEn fi, una categoria renyida amb dues favorites i una tercera tapada. De cara a la porra, decidiu-vos per intuïció o per gustos però si voleu seguir el nostre consell, apostaria per Jennifer Lawrence (Weinstein Power!).\nEtiquetes: Emmanuelle Riva, harvey weinstein, Jennifer Lawrence, jessica chastain, millor actriu protagonista, naomi watts, oscars 2013, porra oscars, Quvenzhané Wallis\n← Oscars: Candidats a millor actor protagonista\nOscars: Candidats a millor actor secundari →


L’oposició d’esquerres titlla de mal negoci la concessió d’un local municipal al sector IVECO ‘sense cap tipus de concurs públic’ - Parets del Vallès\nL’oposició d’esquerres titlla de mal negoci la concessió d’un local municipal al sector IVECO ‘sense cap tipus de concurs públic’\nDilluns, 4.12.2017 08:45h\nAra Parets ERC, Sumem Parets i Nova Opció per Parets han votat en contra, en el ple d’aquest dijous, de l’adjudicació directa de la concessió administrativa de la segona planta de l’edifici municipal del sector IVECO al grup INKEMIA.\nL’acord, aprovat amb els vots favorables del PSC i PDECAT, preveu cedir 700m2 d’un local municipal amb unes condicions molt avantatjoses pel grup empresarial, que vol impartir formació universitària amb la col·laboració de la Universitat Ramon Llull.\nAixí, la cessió del local -sense cap tipus de concurs públic- serà gratuïta durant els dos primers anys i posteriorment INKEMIA pagarà 820 euros al mes, fins al 2027.\nUn preu, que segons els tres grups, estaria fora de mercat i que no té res a veure amb els preus dels lloguers que paga el consistori allà on hi té ubicats els serveis municipals.\nAmb aquesta decisió queda descartada, a curt termini, la construcció del nou edifici de l’Institut Universitari de Ciència i Tecnologia, que es projecta des de fa 15 anys a l’avinguda Josep Tarradellas, ja que no hi ha el finançament suficient.\n'Màgia i molta demagògia'\nEl regidor de Sumem Parets, Antonio Molina, qüestionava moltes de les virtuts del projecte anunciat per l’alcalde Mingote: “No tenen cap argument de pes per assimilar el que va representar l’arribada de l’empresa Grifols a Parets el 1972 amb la concessió d’aquest local a INKEMIA. Ens costa d’entendre com crearan gairebé 600 llocs de treball en 10 anys i 75 empreses”.\nMolina veu “màgia i molta demagògia” en les previsions tan optimistes del Partit Socialista i considera que “la formació de tipus professional és la que s’hauria de prioritzar i no pas màsters que ja s’imparteixen en altres universitats públiques a preus més assequibles”.\nEl portaveu d’Ara Parets ERC, Jordi Seguer, creu que la implantació de l’acceleradora d’empreses és una oportunitat per Parets i que aporta valor afegit al municipi però el conveni “ens genera massa dubtes, els mateixos que hem anat fent públics d’ençà de les continues promeses del macroprojecte del campus que s’ha de construir des del 2002”.\nSeguer creu que “és una decisió precipitada i presa d’esquena a l’oposició”. Alhora desgranava totes les contradiccions del Govern Socialista al llarg de la darrera dècada per recordar que el 2014 van pagar 1 milió d’euros per aquest edifici i ara llogaran una de les dues plantes per només 820 euros/mes. “Trigarem 90 anys en amortitzar la inversió que van fer amb recursos propis, un mal negoci”.\nTots tres grups van preguntar al govern quins són els avantatges que tindran els estudiants/es de Parets en aquest centre de formació que no entrarà en funcionament fins la tardor de 2018.\n'Sense cap concurs públic i igualtat d'oportunitats'\nRosa Martí, de Nova Opció per Parets, va demanar deixar damunt la taula aquesta concessió “ja que no s’han respectat els principis de pluralitat i d’igualtat d’oportunitats”.\nMartí no està d’acord que en aquest local municipal s’imparteixin “màsters universitaris a preu d’or d’universitats privades, com Ramon Llull-Blanquerna”.\nPer la regidora del NOPP “l’Ajuntament no ha de jugar en aquesta lliga sinó que s’ha de preocupar en tenir un IES que funcioni o una formació professional de química i farmàcia competitiva com correspon a municipi com el nostre. Aquesta decisió presa, sense cap concurs públic, requereix serenitat i no pas precipitació”.\nUna de les opcions que van posar damunt la taula els grups d’esquerres de l’oposició va ser la venda de l’edifici i destinar part dels diners a l’adquisició d’uns terrenys pel nou institut la Sínia, llargament reivindicat.\nAlhora van recordar que hi ha molts serveis municipals que continuen pendents d’un nou emplaçament, com ara l’Arxiu Municipal, Serveis Socials, Comunicació i Jutjat de Pau, i amb aquesta decisió no tindran cabuda a IVECO.


Els socialdemòcrates volen donar cobertura jurídica als períodes de descans dels docents - Altaveu el diari digital d'Andorra\n19/12/2018 (18:30 CET)\nEl Partit Socialdemòcrata (PS) ha explicat que vol que la llei del cos d’educació reconegui les vacances escolars durant el curs com a períodes de descans per als docents, a banda d’aquelles que ja s’estableixen durant els mesos d’estiu. D’aquesta manera, l’objectiu és poder donar seguretat i cobertura jurídica aquests períodes de descans dels docents. Aquest és un dels objectius de les esmenes presentades pels consellers generals de la formació al text, moltes de les quals també persegueixen mantenir la figura de funcionari en l’àmbit de l’educació, que des de la formació de Demòcrates per Andorra (DA) es vol suprimir.\nEls parlamentaris socialdemòcrates han elevat 30 propostes de modificacions parcials a la llei, que està a tràmit al Consell General. Entre les quals destaca la número 27 en què s’estipula que “es reconeixen com a períodes de descans els dies festius i els períodes de vacances escolars establerts pel Govern anualment mitjançant decret” i que aquests “no computen a efectes de vacances del personal docent del Cos d’Educació”. El conseller general del PS, Pere López, ha apuntat que “no entenem que DA no hagi previst aquest aspecte i hagi ignorat l’existència d’aquests períodes”.\nDe les 30 esmenes presentades, moltes d’elles van en la línia de canviar la denominació “treballador públic” per la de “funcionari” per tal de preservar aquesta figura dins del cos d’Educació. Pels socialdemòcrates “cal mantenir-la necessàriament” i “més en un àmbit tan important com és la plantilla de docents de l’escola andorrana”.\nUna altra proposta de modificació de rellevància és la número 30, que fa referència als “treballadors amb contracte de durada indefinida” de les escoles confessionals (Sant Ermengol, Anna Maria Janer i Sagrada Família). L’objectiu és que, igual que els empleats del sistema andorrà, puguin tenir l’opció de jubilar-se als 60 anys si acrediten un mínim de trenta de servei.


L’alcalde de Coripe creia que cremaven un ninot de Puigdemont i no de l’assassina confessa del Gabriel | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nL’alcalde de Coripe creia que cremaven un ninot de Puigdemont i no de l’assassina confessa del Gabriel\nEl Moviment contra la Intolerància denuncia la Crema de Judes i el batlle es justifica dient que es pensava que enguany el cremat seria l'expresident català\nBarcelona 6 ABR 2018 - 10:42\tCEST\nImatge del linxament del ninot. YouTube\nAntonio Pérez, alcalde de Coripe, un poble de poc més de mil habitants de la província de Sevilla, es va disculpar dijous després de les crítiques rebudes per la crema d'un ninot que representava la figura d'Ana Julia Quezada, assassina confessa del nen Gabriel Cruz, en l'anomenada Crema de Judes, una festa tradicional de la localitat. El batlle, del PSOE, per justificar-se, va declarar a l'agència Efe que es pensava que aquest any el cremat havia de ser Puigdemont. El Moviment contra la Intolerància va denunciar davant de la Fiscalia de Delictes d'Odi que a la festa es van fer "vexacions racistes i violentes".\nLa Crema de Judes és una festa declarada d'Interès Turístic Nacional a Andalusia i finançada per l'Ajuntament de la localitat. Consisteix en el linxament i posterior crema d'un ninot que representa una persona que ha fet alguna mala acció durant l'any. L'any passat van cremar el ninot de Bárbara Rey per haver explicat la seva presumpta relació amb el rei Joan Carles, i en altres ocasions els escollits han estat Iñaki Urdangarín o l'assassí de Marta del Castillo. Qui tria el personatge que es crema és l'associació de mares i pares d'alumnes de l'escola del poble.\nEn un dels vídeos del linxament i la crema del ninot difosos a les xarxes socials, se senten molts insults a Carles Puigdemont, per part d'algun veí que, com l'alcalde, estava convençut que l'expresident de la Generalitat era qui havia comés les pitjors accions de l'any i, per tant, l'escollit perquè lapidessin a la festa. "No el maten a Espanya, doncs el matem a Coripe, amb dos collons", se sent en un dels vídeos, en referència al líder de Junts per Catalunya. "Puigdemont de merda [...] que pateixi!", són altres de les frases que es poden escoltar.\nEls pares del Gabriel, el nen assassinat per Quezada, van emetre en un comunicat la seva "frustració, tristesa i pesar" pel que ha passat a Coripe. Pérez va admetre que "podien haver-hi insults, ni se sap per part de qui, però cal entendre la idiosincràsia d'un poble i d'una tradició, en la qual no hi ha maldat, podien haver-hi insults però no hi va haver racisme".


Rescaten un jove amb helicòpter a Tamariu - Ràdio Palafrugell\nRescaten un jove amb helicòpter a Tamariu\nEls Serveis d’Emergències Mèdiques (SEM) rescaten un jove amb helicòpter a Tamariu. Un jove francès de 16 anys va haver de ser rescatat ahir al migdia d’una zona de roques al litoral de Tamariu. El noi que, afortunadament, només va patir lesions al turmell va haver de ser rescatat pels Bombers i evacuat en helicòpter. Després del rescat, va ser traslladat fins a l’Hospital de Palamós.\nSegons informen els Bombers al Diari de Girona, el jove va ser rescatat a les 2 del migdia. D’allà va ser traslladat en helicòpter a un dels camps propers a la carretera de Tamariu, on esperava una ambulància del SEM.\nAixí doncs, tot va quedar en un ensurt i el jove un cop a l’hospital va ser atès per tractar les lesions al turmell fruit de la caiguda.


Alfes / Comarca: Segria\nHabt. / Ine 2009 318\nDirección Plaça de la Bassa, 10\nWeb Oficial Alfes\nWeb de Interés Informacio del poble d´Alfes\nE-mail municipio ajuntament@alfes.cat\nAlfés és un poble de la comarca del Segrià. Es troba situat sobre un turó des d’on es veu una gran plana. El topònim ve de l'àrab: “al-fahs” = “el camp de conreus”. L’existència d’una fortalesa sarraïna i l'abundant ceràmica trobada als voltants denoten l’origen àrab de la població\nEl poble d'Alfés és l'únic nucli de població del municipi, que comprèn també els antics termes despoblats de Vinfaro, la Manxa, la Vall de la Coma i Torrepicona\n-L'església parroquial de Sant Pere és un interessant edifici romànic de tres naus, amb absis semicircular decorat amb mènsules bellament esculpides, d'inspiració tolosana (transició del romànic al gòtic) i portal amb arquivoltes al mur lateral (el campanar, de torre quadrada, és posterior). i una ermita al cap de dalt del turó dedicada a Sant Salvador.\n-Pintures localitzades en una balma, formada per roca sorrenca, a la riba dreta del Set, a la meitat del pendent existent entre el curs del riu i el terra format per graves a uns 30 m de les fites que separen els termes d'Aspa i d'Alfés, a uns 2 Km de la primera població i a uns 3 Km de la segona.Les pintures es troben en una balma de petites dimensions (4,4 m d'ample x 2,2 m de fons). Ocupen la zona central dreta de l'espai pintat, a una alçada aproximada d'1,50 m del terra de l'abric i amb una orientació SW. El conjunt està integrat per tres figures: dues corresponen a figures zoomorfes naturalistes imcompletes (caprins) i la tercera a restes de pigment.\nfoto de Dr. Jaus\nDins del seu terme municipal es troba l'Aeròdrom d'Alfés.\nLa Ruta de la Guerra Civil:\nLa Ruta de la Guerra Civil comença al cementiri del poble, dalt del tossalet on s’edifica l’Ermita de Sant Salvador. És just entre el cementiri vell i el nou, que hi trobem la fossa comuna on es van enterrar els combatents republicans que anaven morint a l’antic Hospital de Sang del poble, els avis d’Alfés diuen que ni poden haver més de cinquanta de joves enterrats aquí.\nHi ha moltes granges de vaques, porcs i pollastres.Als camps s’hi conrea ordi, atmelles i oliveres, També hi ha una part del terme que es pot regar i on es fan conreus de reg com ara fruita, alfals, blat i panís (ftes, fotos, mas info ver links)


La vaga de Renfe no afecta els trens amb origen i destí la nostra zona | Ràdio Palafolls\nHome Mobilitat La vaga de Renfe no afecta els trens amb origen i destí la nostra zona\nMarc Ferri , febrer 26, 2016\t / 837 0\nAvui divendres uns 900 treballadors de la plantilla de Renfe de la província de Barcelona secundaran una vaga de 23 hores per exigir mesures urgents que previnguin les agressions que en els últims mesos han patit treballadors de la companyia per part de viatgers.\nTambé reclamen una ampliació de la plantilla, que segons CCOO “està molt disminuïda”. La vaga afectarà els serveis de Rodalies, Regionals, AVE i Llarga Distància.\nEl Ministeri de Foment i la Conselleria de Treball de la Generalitat han decretat uns serveis mínims que, en el cas de Rodalies i Regionals, seran d’un 66% dels trens en les hores de màxima afluència al matí i a la tarda. La resta d’horaris, que no siguin d’hora punta, només passarà 1 de cada 3 trens.\nA la pràctica la línia del Maresme de Rodalies, i segons la plana web de la ompanyia, les afectacions seran en els combois que comencen i acaben a Arenys o Mataró. Els trens que passen per les estacions de Blanes o Mlagrat seran els mateixos que un dia normal, 2 per hora i per sentit. Tot i això, atenent a la disminució de trajectes al baix Maresme, es preveuen gran concentració de viatgers en els combois sobretot als voltants de BCN.\nA principis del mes de febrer, els sindicats ja van denunciar la inseguretat a què estan exposats els interventors de Renfe, després que un grup de joves pegués una pallissa a un revisor a l’estació de Gualba, al Vallès Oriental.\nL’estiu passat, un altre interventor va perdre part de l’orella després que un passatger l’hi arrenqués d’un mossegada quan la víctima li va demanar que li ensenyés el seu bitllet a l’estació de Mollet-Santa Rosa.\nAquestes aturades arriben la mateixa setmana que les vagues dels treballadors del metro i de bus de BCN i que han provocat greus problemes de mobilitat al voltant de la ciutat.\nLa Festa Petita s’amplia a 3 dies amb un “cercatasques” i un concert jove entre les novetats\nMarc Ferri, gener 22, 2015\nFoment aprova l’expedient de l’enllaç del desdoblament de la N-II amb l’autopista AP7


Les i els joves de Quart de Poblet aposten pels 'correfocs', la Holi Quart i el Carnestoltes Jove - Quart de Poblet\nLes i els joves de Quart de Poblet aposten pels 'correfocs', la Holi Quart i el Carnestoltes Jove\nLa participació en la 'Enquesta Feste Joves 2019' augmenta un 42% respecte a l'any anterior\nPer tercer any consecutiu, les i els joves de Quart de Poblet han pogut participar en el disseny de les Festes Populars a través de la 'Enquesta Festes Joves 2019', realitzada des de la regidoria de Joventut de l'Ajuntament de Quart de Poblet del 5 d'abril al 14 de juny.\nEnguany, la participació s'ha disparat, augmentant un 42% respecte a la de l'edició anterior. Així, un 6,74% de joves de Quart de Poblet de 14 i 30 anys han volgut compartir la seua opinió, unes dades de participació molt elevats per a aquest tipus de consultes.\nL'enquesta ha evidenciat que la gran majoria de participants, el 97%, considera que les festes han de tindre un espai o zona amb música a les nits per a les persones joves, que ha de trobar-se allunyat del centre per a evitar molèsties, a més d'estar delimitat i comptar amb seguretat.\nQuant a la música, la macro disco torna a ser l'opció més valorada, amb un 67% dels vots, seguida per la música pop, el rap i trap i l'orquestra.\nA través d'aquesta consulta, des de l'àrea que dirigeix la regidora Consue Campos, es vol potenciar una participació activa de la joventut, donant-los un espai en el qual expressar-se, mentre es dissenyen unes festes per a totes i tots. L'alta participació d'enguany ha demostrat que aquest objectiu s'està complint i, des de l'Ajuntament, s'ha agraït la gran implicació de totes i tots els joves.


The Way Hotel Molinaseca Molinaseca Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Molinaseca\nEl Palacio, 10, Molinaseca, Molinaseca, Espanya, 24413 - Veure al mapa\nMés informació sobre The Way Hotel Molinaseca\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, The Way Hostel Molinaseca és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Molinaseca. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nThe Way Hostel Molinaseca també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Molinaseca. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei de bugaderia, caixa forta.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, articles de tocador, plat de dutxa, assecador de cabell a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a The Way Hostel Molinaseca.\nNúmero d'Identificació Fiscal local / Llicència de lloguer: H-LE-547\nNúmero de llicència: H-LE-547


Solmòbil inverteix prop d'un milió d'euros en el concessionari oficial Jaguar Land Rover - somGranollers\nSolmòbil inverteix prop d'un milió d'euros en el concessionari oficial Jaguar Land Rover\nEl nou espai de 2.400 metres quadrats està situat al quilòmetre 15 de la carretera del Masnou\nDilluns, 9 d'octubre de 2017 | 10:45h\nSolmòbil, el concessionari oficial Jaguar Land Rover de Quadis pel Vallés, ha inaugurat a Granollers les seves noves instal·lacions –de 2.400 metres quadrats al quilòmetre 15 de la carrereta del Masnou– i es converteix, així, en l'únic punt de venda de la zona que disposa de Jaguar, la marca de luxe anglesa. Més de 200 persones van assistir dijous a l'esdeveniment en què va estar present el conseller delegat de Quadis, Lluís Soler; el president de Jaguar Land Rover Espanya, Luis Antonio Ruiz; i Ángel Gimeno, el gerent de la concessió Solmòbil.\nSegons l’Ángel Gimeno, “l'objectiu d'aquesta nova instal·lació és implantar a Granollers dues de les marques premium més importants del mercat: Jaguar i Land Rover. També hem buscat millorar la qualitat i el disseny del nostre espai per adaptar-ho a un client de primer nivell com és Jaguar Land Rover. Per a això, des de la concessió Solmòbil hem realitzat una inversió potent de prop d'un milió d'euros i hem quadruplicat la plantilla de treballadors”. Gimeno ha afegit que “de cara al 2018 esperem aconseguir els 7,5 milions d'euros de facturació total”.\nSolmòbil ha aprofitat aquest esdeveniment per presentar el nou Range Rover Velar, el nou model de la marca Land Rover, que ha estat molt aplaudit pel seu disseny, les seves grans prestacions i la seva tecnologia, que el situa com un referent entre els SUV mitjans.\nDurant la inauguració, a la qual també van assistir Carlos Cardús, campió de motociclisme; l'alcalde de Granollers, Josep Mayoral, i l'empresari Jaume Bonet, d'Estampacions Sabadell, va comptar amb l'actuació de Music Has No Limits.


Murray, Verdasco i Almagro passen ronda al Godó\nMarcel Granollers ha caigut eliminat, i Guillermo García-López, que ha superat el belga Olivier Rochus, serà el rival de Rafa Nadal en el seu debut al torneig barceloní\nARA Barcelona 24/04/2012 19:42\n260x366 Andy Murray, al Godó ALEJANDRO GARCÍA / EFE Andy Murray, al Godó ALEJANDRO GARCÍA / EFE\nAndy Murray, Fernando Verasco i Nicolás Almagro són alguns dels noms més destacats que han passat ronda en la segona jornada del torneig Compte de Godó de tenis, que aquesta setmana s'està disputant a Barcelona.\nMurray, segon cap de sèrie, ha fet bons els pronòstics i ha superat l'ucraïnès Sergiy Stakhovsky en dos sets (6-3, 6-2). I Fernando Verdasco (9è cap de sèrie) tampoc no ha tingut problemes per derrotar el belga Steve Darcis (6-3, 6-1).\nEn canvi, sí que ha hagut de patir més Nicolás Almagro (6è cap de sèrie) per superar el francès Edouard Roger-Vasselin (7-5, 7-6).\nQui no ha pogut superar la primera ronda del torneig és Marcel Granollers, que ha estat superat pel portuguès Frederico Gil (6-2, 6-2). El barceloní continua amb el malastruc al torneig de 'casa', ja que encara no ha aconseguit superar la primera ronda des que va debutar el 2006\nRafa Nadal debutarà amb García-López\nAquest dimecres debutarà al Godó Rafa Nadal. El manacorí, primer cap de sèrie, i sis cops guanyador del torneig, jugarà contra Guillermo García-López, que aquest dimarts ha superat el belga Olivier Rochus (6-3, 6-3).


Grup d'Accio Valencianista - Volem una RTVV en Llengua Valenciana\nComunicats: Volem una RTVV en Llengua Valenciana\nEnviat per GAV el 13 de Març de 2017\nEl GAV ha desplegat una pancarta en el lema "Volem una RTVV en valencià Normes d'El Puig". davant de les alarmants noticies sobre la nova televisio "valenciana". Aci teniu el Comunicat que hem enviat a prensa.\nCOMUNICAT DEL GRUP D'ACCIO VALENCIANISTA FRONT A LA NOVA RTVV\nDavant les informacions publiques dels ultims dies en lo que tot apunta a que el nou canal de televisio public valencià serà un ent public de difussio del catalanisme en terres valencianes, el GAV ha volgut mostrar el seu rebuig d'esta actitut dels politics valencians que arraconen en estes accions, la cultura i l'idioma dels valencians.\nEl GAV, entitat que ve defenent la llengua valenciana des de 1977, demana a la nova directora Ampar Marco, que la normativa ortografica utilisada en el nou canal autonomic siga la coneguda com Normes d'El Puig. Dita normativa es 100% valenciana, es la que mes proxima als valencianoparlants i l'unica que rebuja veus foranes que s'intenten impondre als valencians sense fonament historic o llingüistic. Al contrari que la normativa que utilisa l'Academia Valenciana de la Llengua (AVLL).\nPer atra banda destaquem que, una directora catalanista dubtosament elegida, el propi nom del canal autonomic copiat del lema de l'independentisme catala, una agencia de publicitat elegida per al nom situà en Barcelona, son motius per a que els valencians tinguen desconfiança en els mensagens distorsionats i partidistes de les emissions que emetrà en el futur el nou canal.\nDes del GAV pensem que serà un canal per afavorir el tripartit catalaniste i suplantar, encara mes, la llengua valenciana, com en l'ultima etapa de Canal 9 on el tripartit es va fer amo dels mensages degut als descontents treballadors del canal igual que el PP feu tots els anys anteriors fent una televisio partidista.\nPer aixo la nostra entitat ha desplegat una gran pancarta en les immediacions de les instalacions de l'antiga Canal 9 (Burjassot), en la que se podia llegir: "Volem una RTVV en valencià ¡Normes d'El Puig!". No mos cansarém de demanar una nova RTVV de calitat, publica i en autentica llengua valenciana.\nPagina Generada en: 0.15 Segons


Zinc-Níquel - Empreses de recobriments i acabats de superfície\nElhco – Empresa de recobriments galvànics » Zinc-Níquel\nEl recobriment de zinc-níquel és un depòsit binari de zinc (85-88%) i níquel (12-15%), que ofereix una gran resistència a la corrosió, especialment a altes temperatures, i últimament s’utilitza com a substitut del recobriment amb cadmi.\nTambé, els recobriments de zinc-níquel ofereixen una bona ductilitat, resistència a alta temperatura i resistència a l’abrasió (és més dur que el recobriment de zinc pur).\nLes principals aplicacions del recobriment de zinc-níquel es troben a la indústria d’automoció i d’aeronàutica. Acostumen a ser peces que s’utilitzen per connexions hidràuliques, cargols, sostenidors, discos de fre, etc.\nPer la industria aeronàutica, aquest procés el duem a terme segons la normativa AIPS 02-04-006.\nDisposem d’un bany galvànic que assegura una gran uniformitat de la capa depositada, que, a més a més, pot treballar a altes densitats de corrent. A Elhco comptem amb un volum del tanc de treball de 1000 L.


Móra d'Ebre augmenta en un 20% les ordenances fiscals per fer front a un pla de sanejament ~ EbreDigital.cat\nL’Ajuntament de Móra d’Ebre ha aprovat, en sessió plenària, un pla de sanejament municipal que ha hagut de fer per haver tancat l’exercici del 2018 amb uns números negatius de 250.745 euros. El pla ha comptat amb els vots a favor de l’equip de govern (Junts per Móra d’Ebre) i els vots en contra de l’oposició (ERC, PSC, Tots i totes per Móra d’Ebre i Fem Poble).\nSegons el regidor d’Hisenda, Sixte Melchor, l’Ajuntament va finalitzar l’exercici anterior amb una liquidació positiva, però a causa d’haver de donar de baixa de la comptabilitat municipal, per obligació legal, una quantitat important de drets reconeguts que no es van ingressar, sobretot quotes de l’impost de bens immobles (IBI) d’exercicis passats, el romanent negatiu va ser de 250.745 euros.\nDavant d’aquesta situació i després d’aplicar una política de contenció de la despesa i de retallada de partides pressupostàries, l’equip de govern ha optat per augmentar la pressió fiscal el 2020 en un 20%, bàsicament a través de l’increment de l’IBI, l’impost de vehicles i les taxes d’escombraries i aigua, entre altres. La modificació de les ordenances i taxes s’han aprovat amb els set vots a favor del govern i els sis en contra de l’oposició.


Antic bloc de la Biblioteca - Escola Sant Jordi Lleida: En pañales d'Antoni Pol\nEn pañales d'Antoni Pol\nEls personatges de la història, un nadó i un mico recreen l'afany de la mentalitat humana per explotar els recursos del nostre planeta Terra.\nPotser si que ens quedarem amb els bolquers només i potser ni això!\nAntoni Pol va fer aquesta animació com a projecte final del Master of Arts in Image Synthesis and Computer Animation (MA ISCA) 2005 de la Universitat de les Illes Balears. Potser desitjava fer-nos reflexionar. Ara ho hem de fer més que mai. A veure si ho aconseguim.\nEn pañales - Buzz\nEtiquetes de comentaris: acudits, animació, medi, ser


> Partitures>Partitures digitals>Música simfònica>Orquestra simfònica>Quasi una polka\n11,05 € amb impostos\nDurada 9 min\nObservacions Les particel·les estan disponibles en règim de lloguer. Contacti amb l’editorial info@clivis.cat\nPreu edició impresa 19€\nQuasi una polka és un divertiment simfònic escrit per Jesús Rodríguez Picó l’any 2008. L’obra és fruit d’un encàrrec de l’Orquestra Simfònica Sant Cugat i del seu director, Josep Ferré, fet amb l’ànim d’apropar el repertori contemporani al públic. Sota aquesta premissa, Rodríguez Picó s’ha plantejat l’obra com un scherzo simfònic en el que apareixen dos elements que n’asseguren la coherència: el ritme de polka com a base (tot i que el tractament mètric és molt lliure) i la melodia de la dansa popular catalana El ball de la civada. Ambdós elements hi apareixen sovint de forma llunyana, però són essencials per donar un caire divertit i alegre a l’obra, en la línia de pàgines desenfadades com les polques de Stravinsky o Xostàkovitx.\nLa instrumentació confereix un cert relleu a la percussió que, a part de les intervencions fins i tot humorístiques de les timbales, utilitza altres instruments (bongos, xilòfon, plat, etc.) per subratllar frases o afegir color a una obra ja de per sí rica en varietat tímbrica i amb un ritme que convida a la dansa des del primer compàs.


Una dona in'compresa' a la Guardia Civil ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dimarts, 5 de juliol de 2022 20:05 h\nUna dona del cos de la Guardia Civil ha denunciat al seu superior per a obrir-li un expedient. El motiu? Va haver d'anar un moment al lavabo per posar-se una compresa just quan li va baixar la regla de manera sobtada mentre estava en un punt de control. Justament en aquell moment, tal com confirma el seu company del cos, un superior va aparèixer a fer una supervisió i quan va veure que la dona tornava sense permís la va escridassar. Quan la dona va explicar els motius, el tinent va etzibar-li: "A mí no me cuentes milongas, vas al baño antes o después del punto de control pero no durante".\nLa situació ara mateix ja està en mans de la justícia després que la dona hagi denunciat el seu superior. Però lluny de rectificar o demanar disculpes, el tinent de la Guardia Civil ha expedientat la dona en conèixer la denúncia per "inexactitud del compliment de les ordres rebudes".\nEls cossos de seguretat espanyola mostren, un cop més, ser un cau de masclisme. Justament, fa poc, saltava la notícia el nomenament d'Agustín Conde, a favor de tesis d'odi homosexual, com a nou Secretari de Defensa de l'Estat espanyol fet que agreuja l'homofòbia a l'exèrcit.\nUn fet impensable als cossos de seguertat de Catalunya. Els Mossos d'Esquadra han demostrat posar en pràctica les seves polítiques d'igualtat i respecte al col·lectiu LGTB. Com per exemple, el cas de Marta Reina, una tinent dels Mossos transsexual que desenvolupa la seva feina sense problemes.\n23 d'abril de 2017, 09.29 h\nDoncs si s'hagués "colat" un jihaddista mentre la guàrdia civila s'estava posant un tampax, el resultat és que hauria mort un guàrdia civil menys.\nNo hi ha res de més fàcil que matar per sorpresa si estàs disposat al suprem sacrifici, al suïcidi. Per molt paranoicament atents que estiguin les forces policials, tant amb un subfusell com amb explosius adosats al cos, com simplement atropellant amb un cotxe normal i corrent, RESULTA IMPOSSIBLE DEFENSAR-SE.\nNo siguem creti... Llegir més\nEnric Ildefons Sta. Perpetua de Mogoda\n23 d'abril de 2017, 02.12 h\n#1 Enterament de acort amb el Sr. raons.\nLa policia podia demanar que le sustituis algun company, comunicanlo per radio a le superioritat.\nDe fet impensable en els mosos no es pas veritatr, te que haber algo de disciplina, si se abandona un punt de vigilancia pot ser un perill, es abandon de les obligacións i negligencia,\nEl comentari y comparacións, es per denigrar el cos de la guardia civil.\n12 d'abril de 2017, 08.36 h\nAra semblaré masclista, que no ho soc, però permeteu-me una reflexió: i si mentre la guàrdia civil era fora s'hagués colat pel punt de control un jihadista que després es carregaria tot de gent en un atemptat? El capità o tinent o qui fos que estigués al càrrec no deixa de tindre el seu punt de raó.


El Reus Deportiu força el cinquè partit\nEl "Temple" dels somnis roig-i-negres ha estat una festa de l’hoquei en un partit apassionant contra el Barça (3-2)\nImatge del clàssic jugat aquest diumenge corresponent a les semifinals de l'OK Lliga FC BARCELONA\nDiumenge, 05 Juny 2022 23:43\nEl Palau d'Esports del Reus Deportiu s’ha vestit de festa, aquest diumenge, per viure el quart partit de semifinals del playoff de l'Ok Lliga que ha enfrontat els roig-i-negres i el FC Barcelona. Els de Jordi Garcia necessitaven guanyar per forçar el cinquè partit. Els dos conjunts han sortir amb un ritme alt que ha servit per tenir les primeres ocasions clares per avançar-se en el marcador, amb dues oportunitats seguides de Sergi Aragonès. Mentrestant, el Barça, creava perill sortint a la contra, però els dos porters es van erigir en els protagonistes del partit.\nEl ritme del partit ha sigut molt alt i la bola anava amb velocitat d'una porteria a una altra, però tant Càndid Ballart com Sergi Fernàndez s’han mostrat molt segurs sota els pals. Fins que al minut 10, Ignacio Alabart es desfà de la defensa de Diego Rojas i es planta davant Ballart per superar-lo i aconseguir el 0-1 per al FC Barcelona.\nAquest primer gol ha fet que el ritme del partit s'asserenés i tots dos equips han començat a elaborar més les seves jugades. Al minut 17, Matías Pasqual ha fet una entrada per darrere sobre Gelmà i ha vist la primera targeta blava del partit. Un falta directe a favor d'un Reus Deportiu que no aprofitava Marc Julià.\nFaltaven quatre minuts per al descans, "Checco" Compagno ha disposat de l'oportunitat més clara, quan ha finalitzat una contra dels reusencs, però la bola s’ha estavellat al travesser de la porteria defensada per un Sergi Fernàndez molt segur. Aquesta acció va esperonar els reusencs que han tornar a disposar de les millors oportunitats per empatar. Això ha obligat a l'entrenador del FC Barcelona a demanar dos temps mots, gairebé seguits per tornar a controlar el ritme de joc.\nQuan faltaven 89 segons pel descans el Reus Deportiu ha tornar a disposar d'una falta directa després d'una entrada de Pau Bargalló, molt protestada per la banqueta blaugrana. Ha estat llavors quan el 'Temple' roig-i-negre ha embogit pel retorn de Raül Marín a les pistes, després de superar una greu lesió. Marín, però, no ha pogut sorprendre el porter del Barça en el llançament de la falta directa i amb el marcador de 0-1 s’ha arribat al descans.\nLa segona meitat ha començat amb un Reus Deportiu abocat a l'atac. L’equip intentava aprofitar-se de la superioritat que disposava després de la blava que havia vist Pau Bargalló, però el marcador no s’ha mogut.\nAmb igualtat de jugadors el Barça intentava asserenar el joc mentre els jugadors del Reus esperaven el seu moment. Aquest arribaria al minut 32, quan el xilè Diego Rojas empatava el partit, després de quedar-se sòl davant el porter blaugrana i sorprendre Sergi Fernàndez i fent esclatar un Palau d'Esports que empentava al Reus com mai.\nAquest gol ha fet créixer als reusencs, i primer Compagno, i després el mateix Rojas no han pogut tornar a marcar. El Barça s'estava veient superat pel joc dels locals i Sergi Aragonès ha estat a punt de sorprendre amb una bola molt ajustada que només el pal i el casc de Sergi Fernàndez han evitar que la bola acabés dins la porteria.\nA partir d'aquí s’han vist els minuts més intensos, amb oportunitats a les dues porteries, les més clares pels reusencs, però el marcador no es movia.\nFins que a poc més de cinc minuts per al final "Checco" Compagno s'inventa un xut des fora l'àrea per aconseguir el 2 a 1 per als reusencs, que ha fet embogir el “Temple” reusenc.\nQuan faltava poc més d'un minut per al final, novament, "Checco" Compagno no ha aprofitat la falta directa i el Barça se l’ha jugat sense porter. Als 15 segons per al final, ho ha aprofitar i ha fet el 3 a 1 amb un tir des de camp propi, del mateix jugador italià del Reus Deportiu, que ha servit per sentenciar l'encontre.\nDe res ha servir el gol d'Ignacio Alabart quan faltaven tres segons (3-2), ja que el Reus Deportiu Virginias forçava el cinquè partit que es jugarà al Palau Blaugrana, dimarts vinent.\nReus Deportiu Virginias (3): Càndid Ballart, Diego Rojas, Sergi Aragonès, Marc Julià i “Checco” Compagno\nFC Barcelona (2): Sergi Fernández, Joao Rodrigues, Matías Pasqual, Helder Nunes i Pau Bargalló (cinc inicial)\nÀrbitres: González – Ribó\nGols: (Min. 10) 0-1 Ignacio Alabart - (Min. 32) 1-1 Diego Rojas – (Min. 45) 2-1 “Checco” Compagno – (Min. 49’15) 3-1 “Checco” Compagno - (Min. 49’57)\n3-2 Ignacio Alabart.-


van van jones cnn hostal finalitza el divorci -->\nVan Jones i el seu ex a punt de creuar la línia de meta i tancar bé la porta del matrimoni.\nSegons documents judicials obtinguts per The Blast, Jones i Jana Carter van presentar el seu paquet de judicis al jutjat. Un cop el jutge signi els detalls, el seu divorci serà oficial.\nTal com va informar anteriorment The Blast, Carter va presentar el divorci de l'amfitrió del 'Van Jones Show' el setembre passat. Ella buscava la custòdia jurídica i física conjunta dels dos fills de la parella, Mattai i Cabral.\nLa parella es va casar el 2005 i es va separar el maig passat.\nDesprés que les notícies de la fractura es trenquessin, Jones i Carter van plantejar una foto junts, que Jones va publicar a les seves xarxes socials i es titulava: 'El divorci significa el final d'un matrimoni, no el final d'una família. #FamilyForever '.\nEl divorci de Jones va fer notícies a l'abril quan va tenir un intercanvi controvertit amb Wendy Williams durant una entrevista en el seu programa.\nWendy va decidir presentar la divisió i el fet que Jones seguia lluint la seva banda de noces. Ella va dir a Jones: 'Estan divorciant-se. El divorci no està finalitzat. Tu encara portes el teu ring ”.\nJones es va disparar, fent referència a la presentació del divorci de Wendy, només unes setmanes abans, dient: 'Tens alguna cosa a la mà, així que no parlo d'això'.\nWendy va quedar impressionat per la resposta i va acabar ràpidament amb la investigació de Jones, dient-li: “Perdona. Aquest costat del sofà és per fer les preguntes, aquest costat és per renunciar a la informació '.\nJones va acabar obrint-se sobre la divisió, anomenant el seu ex-millor amic de fa 20 anys i avui és la meva millor amiga.\nSaltar a la marca de 9:57 per veure l’intercanvi.\nBritt Baron admet els guions 'GLOW' que es mantenen tancats


Mas demana a Rajoy que “no amenaci” amb sancions per la xiulada | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nMas demana a Rajoy que “no amenaci” amb sancions per la xiulada\n“A mi també em xiulen, un s’hi ha d’acostumar i no treure-ho de context”, ha dit el president\nBarcelona 31 MAI 2015 - 00:48\tCEST\nArtur Mas (esquerra), al costat de Felip VI. Alex Caparros Getty\nLa xiulada massiva a l'himne d'Espanya en presència del rei Felip VI aquest dissabte al Camp Nou s'ha convertit en una nova topada entre el Govern del Partit Popular i la Generalitat de Catalunya. Mentre que el Govern central ha emès un dur comunicat de condemna dels fets i suggereix que pot haver-hi sancions, el president de la Generalitat ha dit que anar per aquesta via només radicalitza els ànims.\nArtur Mas ha demanat calma sense aplaudir ni condemnar la xiulada. El seu missatge, en declaracions a TV3 ha anat dirigit al Govern central. “Que s'ho repensin i no amenacin més perquè només aconseguiran l'efecte contrari del que busquen”, ha dit al final del partit. Segons Mas l'incident d'aquest dissabte no ha de treure's del context normal. “Pot agradar més o menys que és xiuli un himne, però a mi de tant en tant em xiulen, un s’hi ha d’acostumar i agafar-ho en la seva dimensió i no s’ha de treure de context”, ha dit.\nEn opinió del president de la Generalitat qualsevol sanció o amenaça per posar fi a aquest tipus d'actuacions serà contraproduent. “Amb les amenaces [de sancions] el Govern espanyol fica la pota perquè criticant-ho el que fa és provocar i animar que es faci més”.\nMas estava assegut amb el Rei en el moment de la xiulada a l'himne. Que se li preguntat per la reacció que ha tingut el monarca, el president català ha dit que Felipe VI s'ha mostrat “discret” i que no li ha comentat res del que ha passat.\nSegons Mas, Felip VI s'ha mostrat "discret" davant la xiulada\nLa presidenta del PPC, Alicia Sánchez-Camacho, va denunciar la "inacceptable falta de respecte als símbols i institucions constitucionals" i va lamentar que no es tingui en consideració "el sentiment d'una gran majoria de catalans que defensen i respecten la Corona i els símbols d'Espanya". Sánchez-Camacho va culpar de l'episodi els polítics sobiranistes. "Malauradament, aquesta actitud ve instigada per dirigents polítics l'únic objectiu dels quals és separar Catalunya d'Espanya", tot i que -va afegir- "a les urnes no ha quedat reflectit aquest sentiment".\nHi ha diverses associacions independentistes que han fet una crida a boicotejar l'himne durant la final de la Copa del Rei. Mentre que els partits amb representació parlamentària s'han limitat a demanar respecte per a la llibertat d'expressió, algunes entitats han anat més enllà. És el cas de Catalunya Acció, entre d'altres. A la seva pàgina de Facebook aquesta associació ha cridat a “no fer cas dels polítics que demanen respecte a l'himne espanyol”. La mateixa associació ha demanat “xiular per l'abús i la tirania que exerceix el Govern espanyol contra Catalunya”.\nHores abans de la xiulada a l'himne el diputat autonòmic de la CUP Quim Arrufat criticava els qui rebutjaven la protesta. “Els no nacionalistes estan preocupats perquè es xiula l'himne que va instaurar la monarquia, va canviar la república i va reinstaurar la dictadura”.\nXiulada monumental a l’himne d’Espanya al Camp Nou


Ciències Socials: PUJA LA TAXA D'ATUR: E.P.A. 1T 2015\nPUJA LA TAXA D'ATUR: E.P.A. 1T 2015\nMAPA COROPLÈTIC DE L'ATUR PROVINCIAL (EPA 1T 2015)\nLes 10 claus de l'EPA del primer trimestre\nEl primer trimestre del 2015 ha baixat l'atur però també la població activa\nL'ocupació creada és a temps parcial\nDijous, 23 d'abril del 2015 - 13.03 h EL PERIÓDICO DE CATALUNYA\nEl primer trimestre del 2015 és menys bo per a l'ocupació del que s'esperava en l'enquesta de població activa (EPA): hi ha menys aturats però també menys persones treballant i menys població en disposició de treballar. L'ocupació que es crea és a temps parcial, encara que sigui amb contractació indefinida i ha augmentat el nombre de famílies amb tots els seus membres a l'atur. La principal activitat del mercat de treball es registra en la construcció. Aquestes són les principals claus:\nBaixa el nombre de parats\nEn els primers tres mesos de l'any hi ha 13.100 persones menys a l'atur (0,24%), amb la qual cosa la xifra de desocupats és de 5.444.600. La taxa és del 23,78%, set centèsimes més que en el trimestre anterior. Respecte al mateix període de l'any passat l'atur ha baixat en 488.700 persones i la taxa ha descendit 2,15 punts.\nMenys persones treballant\nEn el primer trimestre de l'any baixa l'ocupació en 114.300 persones amb la qual cosa el nombre de persones amb feina se situa en els 17.454.800. El principal descens es produeix en el sector privat, en què hi ha 143.500 persones menys ocupades mentre que puja en el sector públic en 29.200 persones.\nEl nombre d'actius (persones en disposició de treballar) disminueix aquest trimestre en 127.400 fins a 22.899.400. La taxa d'activitat baixa 0,32 punts fins al 59,45%.\nLa construcció, motor de l'ocupació\nLa majoria de l'ocupació es produeix en el sector de la construcció amb 30.300 ocupats més. En la indústria hi ha 2.300 ocupats més però en el sector serveis n'hi ha 135.400 menys. En tot cas, en l'últim any és el sector serveis el que encapçala la creació d'ocupació amb 334.900 ocupats més, 142.500 en la indústria i 118.500 en la construcció.\nDes del gener hi ha 25.300 persones més amb contractes indefinits en aquest trimestre, mentre que baixa el nombre d'assalariats amb contracte temporal en 114.500. En comparació amb el mateix trimestre de l'any passat els contractes indefinits s'han incrementat en 289.700 persones, i els temporals, en 174.800.\nMés jornada parcial\nL'ocupació a temps complet baixa aquest trimestre en 130.600 persones, mentre que el nombre d'ocupats a temps parcial s'incrementa en 16.300. El percentatge de persones que treballen a temps parcial augmenta dues dècimes, fins al 16,25%.\nBaixen els autònoms\nEl nombre de treballadors per compte propi disminueix en 23.000 aquest trimestre i augmenta en 40.700 en els 12 últims mesos. Contràriament, augmenta en 18.600 persones el nombre d'empresaris que no tenen assalariats o treballadors independents.\nMenys ocupats a Catalunya\nCatalunya registra el descens més gran d'ocupats (24.800 persones) mentre que augmenta a kes Canàries (12.800 més) i a Andalusia (1.900), probablement per l'efectes del turisme d'hivern. En tot cas, en l'últim any l'ocupació augmenta a gairebé totes les comunitats, i al capdavant se situa la Comunitat de Madrid (150.500 més).\nEl primer trimestre hi ha 38.100 homes menys amb feina en comparació amb les 76.200 dones que l'han perdut. L'ocupació puja entre els treballadors de 40 a 44 anys i entre els de 55 anys. Contràriament, l'ocupació baixa en el tram d'edat entre 25-39 anys, amb 125.000 ocupats menys.\nMés famílies a l'atur\nAugmenten el nombre de famílies amb tots els seus membres actius a l'atur i sumen 1.793.600. I disminueixen les que tenen tots els seus membres actius ocupats en 18.700, fins als 9.091.400.\nPublicat per TONI PITARCH a 20:12


Ajuntament de Bordils - Cultura i festes\nTeatre - Escenaris\nL'Àrea de Cultura i Festes està gestionada directament des d'Alcaldia, a càrrec de l'Alcalde Montse Pou i s'encarrega de coordinar les propostes culturals que s'organitzen al municipi. Bona part de la proposta sorgeix de l'acció de les entitats del poble, a més de la proposta de concerts, obres de teatre i altres activitats al llarg de l'any. El municipi forma part de cicles supramunicipals com Escenaris, Al Gironès Llegim o la Xarxa Gironina de Cafè Teatre i a més té programacions pròpies com poden ser els Concerts de Tornada.\nS'organitzen, una vegada al mes, sortides per anar al Teatre a Barcelona, amb una excursió amb bus que surt des de l'Ajuntament. També hi ha activitats culturals puntuals que es repeteixen any a any, com el Concert de Primavera de l'Escola de Música del Gironès, el concert de guitarres a finals de juny o diferents audicions de sardanes, una d'elles pel Petit Aplec que s'organitza l'1 de març.\nA més, també hi ha un seguit de festes que es fan cada any, algunes d'elles organitzades directament per l'Ajuntament i altres organitzades per les diferents entitats amb el suport del consistori municipal. Algunes d'aquestes activitats són la Festa Major, la Festa Petita, la cavalcada de Reis, la calçotada i l'aplec de sardanes, la festa de final de curs de l'escola o la castanyada, entre altres.


Compromís recolza l’alcalde i regidors per les mentires vessades sobre la visita de treball a Atapuerca – Compromís per Tavernes de la Valldigna\nPublicat el 25 agost 2016 en Comarcal, Cultura i Educació, General\nDavant de les acusacions realitzades per part de partits assetjats per casos de corrupció i davant la informació tergiversada i inexacta que s’està donant sobre el tema de la visita institucional i de treball a la Fundació Atapuerca per tal d’estudiar i analitzar el seu model de gestió i adaptar-lo a Bolomor, visita realitzada per l’Ajuntament de Tavernes el passat 5 de juliol, el col·lectiu de Compromís de Tavernes defén en tot moment l’honorabilitat de l’Alcalde i els regidors del grup municipal de Compromís.\nÉs cert que va arribar una denúncia a l’Ajuntament per excés de velocitat però de cap manera són admissibles les acusacions de suplantació d’identitat a l’hora de tramitar el pagament de la denúncia. La sanció es tramita pel departament d’intervenció de la regidoria d’Hisenda i Perfecto Benavent, com a responsable d’Hisenda, dóna el seu DNI a efectes d’efectuar el pagament. En cap cas el regidor diu que és ell qui conduïa el vehicle oficial. En el moment en què l’Alcalde, Jordi Joan, és sabedor que ha estat denunciat, immediatament fa el pagament de l’import, demana disculpes i assumix la seua responsabilitat.\nPer altra banda, és fals que els regidors del grup municipal de Compromís hagen carregat despeses de l’hotel a l’Ajuntament. Quan arriba la factura al gabinet d’alcaldia, aquesta és rebutjada donat que contenia errades i no s’havia desglossat el cost dels regidors dels acompanyants.\nTot i ser lícit que l’Ajuntament pague les despeses de l’hotel dels edils quan realitzen un viatge oficial i de treball, els regidors de Compromís, perquè no hi haja cap dubte de la seua actuació i evitar informacions malintencionades decideixen pagar de la seua butxaca l’import íntegre de la factura. Per tant, no s’ha passat a l’Ajuntament cap despesa que no corresponga als regidors en l’exercici de les seues funcions.\nAixí mateix els regidors han reconegut públicament els errors en el procediment de tramitació que ha donat peu a males interpretacions i acusacions malintencionades per part de l’oposició tot i tindre la confirmació de la interventora municipal de que la factura estava rebutjada.\nUna vegada més assistim a una persecució contra l’Alcalde, Jordi Joan i els regidors de Compromís per part de la oposició utilitzant falsedats, informació inexacta i mitges veritats. Sembla que els casos de corrupció, finançament irregular i prevaricació al si del seu partit els volen tapar amb suposades irregularitats atribuïdes als regidors del grup municipal de Compromís.\nEl col·lectiu de Compromís Tavernes no anem a tolerar que se’ns clave a tots en el mateix pot i es vulga dir que som iguals que ells. L’honradesa dels membres de Compromís està més que demostrada al llarg de tota la trajectòria política des que aquest col·lectiu existeix a Tavernes.\nL’executiva comarcal del Bloc de la Safor-Valldigna vol sumar-se a aquest comunicat i mostra el seu recolzament a l’alcalde Jordi Joan i els regidors del grup municipal de Compromís Tavernes.\nJosep Llàcer Gandia\nSecretari local Compromís Tavernes de la Valldigna\nArxivat en: Comarcal, Cultura i Educació, General Bolomor, Cultura, Jacinta Rubio, Jordi Juan, Josep Llàcer, Perfecto Benavent\n← L’alcalde de Tavernes, Jordi Joan, aclareix les informacions de la premsa\nRaquel Pons elegida nova secretaria local del Bloc →


Visita Seat – INS Quercus\nCalendari GM IPC-CFGS EFI\n1r Batxillerat / Cicle de Calor\npor Pep Ribalta · 15 mayo, 2018\nEl dimarts 15 de maig, els alumnes del cicle formatiu de grau mitjà d’instal·lacions de producció de calor (CFGM IPC) i l’alumnat de primer de Batxillerat tecnològic hem visitat les instal·lacions de la SEAT a Martorell.\nA les instal·lacions de la Seat ens han fet una visita guiada per la planta de carrosseria i per la planta de muntatge i ens han explicat com funciona tot un procés productiu.\nHem vist com muntaven els diferents models que hi ha al mercat de Seat León i com muntaven el Seat Ibiza.\nHa estat una visita molt interessant ja que veure com funciona una cadena de muntatge d’aquestes dimensions amb els diferents robots que hi tenen instal·lats i amb un disseny de les tasques que fan les persones el més ergonòmiques possible no és fàcil de veure.\nLa velocitat amb la que la combinació de la robòtica i el treball humà poden arribar a fabricar un cotxe és sorprenent! Amb menys de 24 hores un cotxe pot estar acabat i cada dia surten 2.300 vehicles acabats d’aquesta planta. On a més dels models esmentats, també fabriquen el SEAT Arona i l’Audi Q3.\nSiguiente historia Gimnasia artística a 4rt d’ESO\nHistoria previa Video butifarrada 3er d’ESO


Previsió del coronavirus | card.cat\nI ahir mateix em va passar el darrer gràfic que han realitzat i, pel que sembla, indica que si no es prenen mesures un poc més severes (aturada laboral per exemple) això anirà per llarg.\nProperament publicarem una entrevista que li hem fet al nostre entrenyable amic Joan Tomàs, perquè ens n’informi un poc més i, de passada, ens digui com passen per Amèrica aquesta crisi.\nAquest article s'ha catalogat com a Ciència, Local, Opinió, Successos per Pau Quina Jaume. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\n2 pensaments a “Previsió del coronavirus”\nP3pmoska el 17 de març de 2020 a les 19:25 ha dit:\nAl.legorismes o algoritmes?\npau quina jaume el 17 de març de 2020 a les 19:56 ha dit:


Blog de Mas Albornà » 2010\nArxiu de 2010\nAMPANS desitja un Bon Nadal!\nAquesta és l’original felicitació de Nadal que AMPANS ha presentat aquest any. Des de Mas Albornà valorem i felicitem aquesta iniciativa. Bones festes a tots!\nClassificat sota: Interessants, Mas Albornà | Sense comentaris »\nEl taller de teatre del CO presenta “Chatanoga Chu-Chu”\nAquesta representació teatral, la qual s’ha preparat durant més d’un any, ha comptat, a més, amb la col•laboració externa d’un director de teatre professional i el seu equip.\nDes de Mas Albornà treballem dia rere dia per millorar la vida de les persones amb discapacitat i malaltia mental i gràcies a aquest tipus d’activitats d’àmbit més creatiu ho fem possible.\nClassificat sota: Centre Ocupacional, Interessants, Mas Albornà | Sense comentaris »\nMas Albornà us desitja Molt bones Festes i un feliç any 2011\nAquest 2011 és un any per continuar endavant, amb la mateixa il·lusió i treball que hem fet fins ara. Des de Mas Albornà, us desitgem a tots unes molt bones festes i un encara millor any que inciem.\nEl calendari del Centre Ocupacional 2011\nUn any més, l’equip del nostre centre ocupacional ha fet el seu calendari, aquest article ha estat elaborat a mà amb paper reciclat artesanal de diferents colors.\nAquests calendaris es distribueixen com a obsequi als diferents ajuntaments, persones i institucions del territori en agraïment al suport i col·laboració amb el nostre centre de dia. El ressò i l’acceptació que aconseguim amb productes com aquest és fonamental per continuar treballant les capacitats de la nostra gent.\nNadala del servei de distribució de iogurts\nAquest any, tots els clients del servei de distribució de Iogurts La Fageda que ofereix Mas Albornà tindran inclosa amb les seves comandes una felicitació de Nadal.\nAquest obsequi decoratiu ha estat elaborat a mà per l’equip del nostre centre ocupacional. Està fet amb paper reciclat artesanal de dos colors i el motiu gràfic és una estrella nadalenca feta amb paper d’aigües. En nom de tots el membres del nostre centre de dia, esperem que us agradi.\nDes de Mas Albornà potenciem la creativitat i la participació de la nostre gent i amb iniciatives com aquesta ho fem possible.\nPer la tarda, es van visitar les instal·lacions de Fundació Tallers i en concret la nova activitat d’externalització de processos administratius.\nReunió de final d’any de Patronat\nAhir va tenir lloc la reunió de final d’any del Patronat de Mas Albornà. L’acte es va fer al Molí de Foix dels Monjos. En aquesta trobada es repassa la tasca de l’entitat i s’aproven els pressupostos per a l’any vinent. Com és habitual, l’equip directiu de l’entitat hi pren també part.\nLa reunió va comptar a més, amb l’exhibició del nou vídeo corporatiu així com una petita visita a les històriques instal·lacions recentment remodelades.\nJa hem fet el dinar de Nadal!\nLa jornada va ser plena d’emocions, retrobaments i espai per a l’intercanvi de felicitacions. Es va aprofitar l’avinentesa per a fer-nos una nova fotografia de família, ja que el creixement i la dinàmica de l’entitat van fer que l’anterior ens hagués quedat obsoleta.\nLes activitats lúdiques de la vetllada varen córrer a càrrec de dos clowns de la companya d’animació Sol de Nit. Amb ells, vàrem gaudir d’un seguit d’espectacles molt dinàmics de temàtica nadalenca que ens varen recordar que el Nadal ja és aquí.\nHavent dinat, el nostre President, Martí Solé ens va per un parlament animant-nos a continuar treballant com fins ara malgrat les adversitats. El dinar va finalitzar amb la visualització del nou vídeo institucional de l’entitat.