Es Bullit den Tomeu: de juny 2014\n154, A REPARTIR ENTRE 16...\nLa Fiscalía ha arxivat la querella presentada per l'Assamblea de Docents, per un posible delicte de prevaricació, per els viatjes a Menorca de la consellera de (in)Cultura del Govern de les Illes Balears, Joana Maria Camps. Segons la querella, en sis mesos la consellera va viatjar a Menorca 32 vegades. La majoría eren caps de setmana, però tambè hi ha hagut cassos en que ha passat despeses d'alguna setmana sencera, al que s'ha d'afagir l'estada de vint i sis dies que hi va passar una vegada. Però la Fiscalía ha dit que no hi ha cas i punt. Fins aquí hem arribat. Però la senyora Mabel Cabrer, portaveu del PP, no vol amollar l'os i crec que per quarta vegada en el que portam d'any, ha sutgerit que els de la Assamblea i els de MES, "hauríen de demanar perdò". Feia estona que no posava damunt la taula aquesta exigencia. La darrera vegada ja fa unes setmanes... Fou quan el jutges digueren que Bauzá podía compartir la presidencia del Govern amb la titularitat d'una farmacia, opció que negaren a Aina Salom com a consellera de Sanitat amb el Pacte de Progrés. En poques paraules, que cada dos per tres, segons la senyora Cabrer, l'oposició, i tot el que es mogui fora de l'entorn del PP, ha de demanar perdò si, pel que sía, i l'organisme que sia, se els dona la rao de qualsevol contenciós. Te (ho dic en singular) més cara que esquena. Perque encara es l'hora que s'hagui sentit cap petitició de disculpes, de part de la mateixa senyora Cabrer, per els desastres, no entrarem em detalls perque no acabariem mai, duts a terme per el govern de Jaume Matas, del que la senyora Cabrer, per cert, es l'única que segueix 'viva'. Un d'ells, per exemple, i amb ell tancarem, el cas Noos, que, ha provocat que el jutge Castro hagi repartit la friolera de cent cinquanta cuatre delictes entre la tambè friolera de setze imputats, entre ells, la germana i el cunyat (els guapos) de l'actual Rei d'Espanya. El que hem dit, que la senyora Cabrer te més cara que esquena...\nPublicat per Es Bullit a 20:33 Cap comentari:\nPELS DE PUNTA O CARN DE GALLINA...\nSi a Mallorca hi ha una persona per la qual hagi sentit admiració el seu temps de polític, aquest es el que fou batle de Ciutat, Ramon Aguiló. Sempre he tingut clar que ha sigut, amb diferencia, el millor batle de Palma i si no m'han de mal interpretar, diría que tambè l'estimo, encara que tan sols sia per les moltes hores (moltes) de bon bàsquet, el millor del mon, que gracies a ell i la seva gestió, així com d'en Pep Lluis Madico i Joan Ordines, vaig poder gaudir al Palau de Son Moix. I quasi la majoría de vegades, sense perder.hi doblers. Campionat del Mon de categoría Junior, inclos... Ara, que senti admiració i estima per Ramon Aguiló no vol dir, ni molt manco, que estigui d'acord amb tot el que escriu ara, que s'ha reconvertit en un articulista de prestigi. I el darrer detall que fa no estigui d'acord amb un texte de Ramon Aguiló es refereix al que va escriure, ja fa dies, damunt la vaga de fam de Jaume Sastre. Un fet en el que es pot o no estarhi d'acord. Jo, per exemple, no hi estic d'acord. Penso que la vida es massa preciosa perque juguem amb ella d'aquesta manera. Ara bè, son decisions que s'han de respectar i les respecto. Com admiro, malgrat pugui semblar una incongruencia, la lluita, de Sastre i molta de gent, per defensar la llengüa de la destral den Bauzá i la seva colla. Donç bè, repecte a la vaga de fam de Jaume Sastre, Aguiló va escriure un article al que estirava les orelles a Joan Huguet i Tofol Soler per haver anat a veure, i fotografiarse, amb Jaume Sastre. No sè, ho ignoro, el que va escriure Aguiló sobre aquest fet, ara, aixó va provocar una carta de Joan Huguet damunt Diario de Mallorca, dirigida a Ramon Aguiló, a la que intentava posar les coses en clar. I Aguiló ha contestat. Ho feia al Diario d'ahir, i, si bè no entrarè, no ho vull fer, en les explicacions d'Aguiló, si vul fer referencia a tres retxes que ja va escriure al article originari de la polémica, que al seu dia em passaren per malla i que ara m'han posat els pels de punta. O m'han fet carn de gallina. No puc evitarho. I aixó ho diu un que tal vegada sería més feliç amb les Illes fora d'Espanya que a dins. Si ho poso de manifest es, única i exclusivament, per a dir que no m'agrada que, ni Aguiló ni ningú, ens valori de "fanáticos -nacionalistas- en plena misión de arrastrar a toda la comunidad educativa al precipicio..." I més desde el moment que tan sols empram la paraula. Al mateix article, Aguiló s'esten en opinións sobre Huguet, Soler i el mateix Antich en motiu de la seva visita a Sastre. I aquí, encara que tampoc estic d'acord amb el que diu d'ells, no hi entrarè. Ja es defenssaran ells. Ara, el que no m'agrada es que a mí, en qualitat de nacionalista, i els que penssen com jo, ens fiqui dins el sac dels fanatics. Ell (Aguiló) te un punt de vista i una postura molt respectable. I els que pensen (i actuen, sense violencia) com jo, una altra i tambè respectable. I res més.\nPublicat per Es Bullit a 19:48 1 comentari:\nDE NEGOCIS FORADATS I ALTRES COSES\nQuan José Ramón Bauzá va accedir a la presidencia del PP, primer, i del Govern, despres, va començar a donar lliçons de tota mena. Especialment d'austeritat i neteja de gent assenyalada (sense que alguns d'ells haguin arribat a estar tocats) per la Justicia. En el primer dels apartats, (austeritat) els més afectats foren els traballadors públics, apartat aquest en el que soc tocat d'ala per part de dona. Si la memoria no em falla, crec que podríem comptar a dotzenes, sino a centenars, els traballadors de empreses públiques que feren fora i que llavors, quan la Justicia es va pronunciar, hagueren de reetmetre o indemnitzar. Va ser, tal vegada, la primera al front... Després va decidir que els funcionaris de carrera (la meva dona ho és, per cert) no poguessin seguir fent feina fins els setanta, com senyala le Llei, i els obliga a retirar.se als saixanta cinq anys. Una decisió que tambè està recorreguda i que, cas de que els jutges donin la rao als traballadors, ens podría sortir per un (altre) ull de la cara. De moment tenc entés que son uns vint els funcionaris que han recorregut aquesta decret de Bauzá. El darrer, un dels missers del Govern, i si guanyen, a més de que haurán de ser reetmesos, la sentencia tindrà efectes retroactius. El que he dit, una altra bauzanada que ens sortirà per un (altre) ull de la cara. I ara, la darrera. La publica avui DM. No se sí els altres diaris tambè. Segons el Tribunal Superior, el Govern haurà d'indemnitzar amb mig milió d'euros als apotecaris per el retard del Govern en pagar els trenta sis milions d'euros que els va arribar a deure en medicines. Un altre negoci foradat de Bauzá i la seva colla. Arribats a aquests extrems, em demano sí no sería millor que aquesta genteta, Bauzá i la seva colla, deixessin les coses tal com estan. Que passi l'any que manca perque els facin fora (aixó ho diuen els optimistes) i així no espenyarà(n) res més. Pel que fa als polítics que el seu día va apartar de la primera línia pel fet d'estar imputats, no vull dir que en el cas de que es confirmí la malifeta i siguin condemnats, no s'haguin de prende mides, ara, una cosa es aixó i una altra molt distinta el que ha sutzeit amb Jaume Font i Francesc Fiol. Sense descartar que l'historia es repeteixi amb, per exemple, Pere Rotger. Tenc l'impresió, tan sols es una impresió, que aquest homo, en Bauzá, es considera algo així com el meluc del mon. Que ell es l'unica poma sana del cistell de la política espanyola, quan em sembla que es un més amb la roba a l'estenedor. En poques paraules, i acabo amb aquestes retxes dedicades a en Botó. Em sembla que de lo únic de que pot presumir es d'ahaver dat ordre de que el quadre de Jaume Matas fos retirat de la pared de la Capella del Consolat quan es va confirmar la primera condemna. Per a tota la resta de mides, en podríem discutir molt. Però per avui ho deixarem.\nPublicat per Es Bullit a 18:53 Cap comentari:\nEl consell d'administracio ahir va anomenar director esportiu al meu estimat Miquel Angel Nadal. No entenc res. I no entenc res per varios motius. Primer, em demano com es posible que Nadal acepti un carrec sapiguent que (si no hi ha alguna cosa amagada) en quinze dies pot ser fora del club si aquest s'arriba a vendre. I no ho entenc perque, per molt amic que sia de Miquel Angel, i per molt que l'aprecii, no crec que sia la persona indicada per ocupar aquest carrec. Perque baix el meu punt de vista, un director esportiu ha de tenir cartera. Molta cartera, i dubto, o molt m'equivoco, que Nadal tengui, ara, aquesta cartera. Per tant, insisteixo. Ni Nadal es el director esportiu adequat a aquets moment, ni Olaizola esta capacitat per a ser l'entrenador de cap a fi de la temporada. I que no em parlin del curriculum de Nadal. Efectivament, es impresionant, pero com a jugador, no com a tencnic. En poques paraules, el que he dit. No entenc res. PD: Aquest comentari d'avui l'he escrit a la tableta, i degut a que es una mica incomode el tema dels acents, m'haureu de perdonar...\nPublicat per Es Bullit a 18:13 Cap comentari:\nGRACIES, JAUME SASTRE\nPersonalment no conec a Jaume Sastre, el mestre de Sant Joan que, tenc entés, exerceix a LLucmajor. De totes maneres, fa molts d'anys que sento parlar d'ell. He seguit sempre, a través dels medis informatius, les seves accions. Amb unes hi puc estar d'acord, amb altres no. A mí, per exemple, m'arribava al cor quan es plantava devant la porta de la Feria de Abril vestit a l'ample i amb una somera. Crec recordar que Catalina Cirer va patir més de dos anys les consequencies d'aquesta endemesa. No en parlem de quan va anar a Govern Civil (crec) a pagar una multa amb calderilla. Genial. I no tan genial, però si contundent, i tambè li vaig dar tot el meu suport moral (que suposo que de poc li serveix i manco el necessita) quan es va plantar a Costa de los Pinos per emprenyar al tal Pedro Jota, el hombre de los tirantes y el corsé, per el tema de la piscina. En poques paraules, moltes de les seves actuacions eren genials. Amb altres temes no he acabat d'estari d'acord, però bono, son manco les negatives (baix el meu punt de vista) que les positives. Ara, en Jaume Sastre ens ha dat una altra lliçò de defenssa de la nostra llengüa. Aquesta llengüa que es volen carregar aquesta colla de mala gent que, baix el meu pobre punt de vista, no tenen ni puta idea del que parlen ni del que volen fer. Podríem començar per el mateix president del Govern, seguir per la desaconsellable consellera de Cultura i amb un grapat de diputats, que s'atraveix a posar en dubta, sense tenir ni puta idea, la unitat de la llengüa. Les Illes Balears i el País Valencià deuen ser les zones de l'Estat Espanyol amb més filolegs per metre quadrat... I precisament per aixó, i per el betlem que han montat a les escoles la parella que conformen l'apotecari de Marratxí i la venedora de pisos de Ciutadella, precisament per aixó, repeteteixo, Jaume Sastre les ha passades magres, molt magres, durant quaranta dies. Ara ha posat fí (afortunadament) a la seva vaga de fam. Esperem que al manco n'hagui sortit més ben plantat, si aixó es possible... El que es segur es que, una vegada recuperat, seguirà emprenyant. Ho espero i desitjo. I mentre aixó arriba, mentre arriben les noves accions d'un Jaume Sastre recuperat, jo tan sols puc dir ¡gracies, Jaume!, per tot el que has fet, o per moltes de les coses que has fet, i per moltes de les que seguirás fent. I meam quin día ens trobam, a Sant Joan, Llucmajor, Bunyola, Costitx, Palma o Alcúdia, per a fer un cafetò. Sort i enhorabona.\nPublicat per Es Bullit a 19:28 Cap comentari:\nHa començat el Mundial de Fútbol. Els diaris ja en van farcits. A la televisió i la radio, quasi no es parla d'altra cosa. Estic d'uns nirvis, que no podeu imaginar. Per si aixó de la premsa, radio i televisió que he comentat no fos suficient, llavors tan sols em mancava anar a Google i que et vengui la página amb la paraula Google formada a força de banderetes i amb una piloteta que va botant de lletra a lletra. Es difícil, molt difícil, que puguis mantenir-te al marge de l'esdeveniment. Per a molt que passis. Jo ho entenc. Son majoría, inmensa majoría, els que no entenen que un pugui passar de Messi, Ronaldo, Piqué, Xavi, Casillas o 'aquella' que els adora. Els que estem amb aquesta situació som uns rarets. Ho reconeixo. I més raret haig de semblar jo mateix si, fins i tot, ja paso del Mundial de bàsquet. Estic farcit de pilota. D'aquestes coses, en vull saber el mínim. I el que jo vulgui saber, ja ho anirè a cercar. Per favor, estic fins als d'allons que em donin Mundial de fútbol per a berenar, dinar o sopar. I llavors, per si fos poc, aguantar les converses de sa taverna. Per favor, jo tan sols demano que em deixin triar a mí. No m'agobieu. M'estau agobiant. Ara, mentre escric aquestes rexes a la terrassa, no podeu imaginar lo be que em sento de sols pensar en les posibilitats que hi ha que l'equip d'Espanya perdi el seu primer partit. Sí, el que ha començat fa mija hora, front a Holanda. I lo be que em sentiría si es perdés el segon, el tercer i els que facin falta perque tornin aviat cap a casa. ¿Qué conseguiríem amb aixó? Dues coses fonamentals baix el punt de vista. La primera que els jugadors es llevaríen de sobre el problema de cóm invertir, qué fer, amb els vuitanta milions de pessetes que els quedaría de prima si guanyessin i després de cootitzar a Hissenda. Vaja mal de cap. I segona, amb l'equip espanyol de tornada, tambè devallaría, bastant, el nivell d'atenció per part dels mijans d'informació. Però no cregueu que la tabarra futbolera dels mijans de comunicació es lo únic que me embafa d'aquets tipus de esdeveniments. Hi ha tambè el tema de les banderetes. Per exemple, avui he baixat el mig día a Ciutat a cercar la neta de escola i m'he trobat una quantitat inmensa de balcons de Luis Salvador amb la seva banedereta. Sí, no he pogut evitar pensar amb aquella estrofa que tinc a dins el cervell sense haver.hi manera de poder recordar com hi va entrar. Aquella estrofa que diu alló de "banderita tu eres roja/banderita tu eres gualda/llevas sangre/llevas oro/en el fondo de tu alma". Si d'alguna cosa estic segur es que no ho vaig aprende a cap de les escoles a les que vaig anar. Els meus mestres passaven d'aquestes coses. I si es al Seminari, no en parlem. Ni en Serra ni en Puigros, els meus prefectes, dos poblers de ronyons closos, no hi creien massa. Ara be, no tan sols he vist banderes per Luis Salvador. A l'horabaixa, que he tornat baixar a Ciutat, n'he vistes per a tot arreu. He passat per davant d'una tenda de cotxes i, tan sols per aturarte a mirar un cotxe, ja et regalaven una bandereta. "El dia que yo me muera/si estoy lejos de mi Patria/sólo quiero que me cubran/con la bandera de España..." ¡Ah! i no parlem del fet d'anar per la carretera tan tranquil, damunt la moto, o amb el peu a la post del cotxe, i que et passi algú 'con la bandera al viento...' O que entris a un baar a prende una canya a manca d'una hora per a començar el partit, com ha estat el cas avui horabaixa mateix, i et trobis el local farcit de banderes. I es que ja ho diu aquesta altre estrofa: "coimo el vino de Jerez/o el vinillo de Rioja/son los colores que tiene/la banderita española... En poques paraules, que no es pagat un Mundial perque per uns dies la gent es pugui tirar a l'esquena el caramull de problemes que vivim. Ara, mentre duri el Mundial, sembla que ningú recordarà que estam amb un 25 per cent d'aturats. Que hi ha una crissi de collons. Que a cada día que passa, els sous son més explotats. Que els jubilats, molts, les passen magres. De la corrupció política, no en parlem... Ni que ara, en lloc de dos reis, en tindrem quatre. El que he dit. No es pagat haver d'aguantar un Mundial, i les seves consequencies, si al mancó ajuda a oblidar el dia a día. Per tant, qui no es conhorta es perque no vol. Jo em conhortarè escriguent pardalades com aquesta d'avui, acabarè de llegir un llibre que tenc en marxa i prendre la fresca a baix del porxo. ¡Ah! i cada loco, con su tema. Tambè seguirè gaudint del meu llaçet de la senyera que ja fa anys duc pensajada dins el meu cotxe. Cadasquú, s'ho manega com vol...\nPublicat per Es Bullit a 22:08 Cap comentari:\nA ESTABUL, EL MERCAT DE LA VIAGRA\nEs una broma. Aquesta quiosc existeix realment, ara, no te res a veure amb la viagra. Es un mercat de fruites. ¡Ah! ho havia oblidat, aixo no es mes que una prova.\nPublicat per Es Bullit a 23:10 Cap comentari:\n10 MILIONS SON 10 MILIONS...\nFa uns dies llegía que el Consell de Mallorca havía "adjudicat, per 26,6 milions d'euros, la construcció dels nous accessos a Son Ferriol i l'hospital de Son Llatzer, en el segon tram del desdoblament de la carretera que enllaça el Coll den Rebassa amb l'autopista d'Inca". Una obra, ho dic clarament, que a mí, particularment, em sembla faraónica i fora de lloc. Però no es d'aixó, de si es o no oportuna aquesta obra. El que m'ha critad l'atenció es que "el presupost inicial de licitació era de 35,8 milions d'euros, però s'ha aconsseguit una rebaixa de 10 milions en la adjudicació". I aquí es a on volía anar a parar. Entre el presupost inicial i la licitació final hi ha una diferencia de, ni més ni manco, que deu milions d'euros, o el que es el mateix, més de mil cinc-cent milions de pessetes. Per tant, estam parlant de una diferencia de collons. Una diferencia, ho hem de dir, que fa sospitar. Fa sospitar que (1) els técnics del Consell es varen equivocar, i es varen equivocar de molt, perque quasi una tercera pert es molt, i, per tant, sí es així no hi sería de més que es demanessin responsabilitats. O (2) que les empreses que han guanyat la adujudicació, en lloc de posar esquerda posaran fems de Son Reus (es un dir)... Volem dir amb aixó que cal suposar que els responsables del Consell haurán intentat esbrinar el perque d'aquesta diferencia. I sí, com hem dit, els funcionaris del Consell l'han cagada, que es preguin mides. I si no es així, suposo s'hauran repassat degudament els projectes, per evitar que ens donin moix per llebre. Encara que, tambè cal dir.ho, sempre cal la posibilitat de que aquestes empreses s'hagin estimat més tirar per baix i tenir feina, que estar mans plegades. Si es així, anehorabona.\nPublicat per Es Bullit a 21:14 Cap comentari:\nELS AGRADA LA PASTA\nEls jugadors de la selecció espanyola de fútbol s'enbutxacaran la friolera de 720.000 euros (uns 120 milions de les antigues pessetes) si es proclamen campions del mon a Brasil. Tenint en compte com estan les coses a aquest país que es diu Espanya, ens sembla una auténtica pocavergonyada. La majoría de gent està que roega claus. Tan es així que el tema s'ha tractat al Congrés dels Diputats. La diputada Laia Oritz, per exemple, va demanar a Mariano Rajoy que hi intervengui directament, però sembla que per una orella li ha entrat i per l'altra li ha sortit. Aquesta quantitat, per sí fos poc, es un vint per cent més del que ja cobraren per proclamarse campions a Sudáfrica. Tot aixó a un país amb una taxa d'atur que es la que es. Amb moltes de cases que tots els membres estan sense feina. A un moment al que els experts diuen que hi ha molts de nins que passen gana. I així i tot, ja ho veis, a els senyorets del fútbol sels pagarà el que se els pagarà per, tan sols, fer una feina ben feta, quan un metge, un mestre, un quimic, o qualsevol professional de la mena que sia, s'ha de conhortar amb el seou i aixecat dret... De tot aixó tan sols hi ha una cosa positiva. I es que quan Espanya va guanyar la Eurocopa a Austria, els pocavergonyes de jugadors tributaren al mateix pais centre europeu el vint per cent de la prima guanyada (218.000 euros) mentre que a Espanya haguessin cotitzat un 43 per cent. I el mateix va passar a Sudáfrica, amb la prima del Mundial. Àra bé, sembla que aixó se els hi ha acabat, ja que amb motiu de l'Europeu a Polonia i Ucraïna, la UEFA va presionar perque declaressin als seus pais d'origen. Ja s'ha guanyat alguna cosa... Així i tot, tambè convè deixar clar que a l'Estat sembla que aixó, aquesta prima, no li costa ni un euro. Tots els doblers de primes surten del calaix de la Federació Espanyola que, segons sembla, es una máquina de fer doblers. Tan es així que fa uns tres o quatre anys la Federació Espanyola, crec recordar, retorna al Consejo Superior de Deportes els doblers que li pertoquen, amb la condició de que reverteixin a les federacions autonómiques d'aquest esport. Per aquesta banda, poques coses li podem retreure a Villar sobre un tema que, més que res, es una questió d'imatge per part de uns jugadors que, està més que demostrar, el que més estimen es la pasta. I no precisamenyt la italiana.\nPublicat per Es Bullit a 20:49 Cap comentari:\nUNS AUTÉNTICS PIDOLAIRES\nEstic avargonyt. Ho dic ben de veres. Empegueït. Penso que tenc motius més que sobrats. Avui mateix, llegint la premsa, quasi m'he posat vermell de indignació. Segons Gabriel Escarrer, vicepresident de Meliá, "los ciudadanos de Balears han de hacer todo lo posible para que el futuro Rey de España venga a Mallorca y siga siendo el mejor embajador turístico que podamos tener", per a llavors afagir "creo que en la medida que el pueblo mallorquín le agradezca y se aproxime y sea amable, estoy convencido que le atraeremos".\nO sía, que els hoteleres, amb Escarrer al davant, no es cansen de demanar almoina. Perque demanar almoina em sembla aquesta comedia que s'ha iniciat de la abdicació de Juan Carlos ençà. Com si els Reis, siguin els que siguin, no fossin lliures d'estiuetjar a on els surti de les bolles. I consti, que tan sols repassant el llistat de persones poc més o manco importants (o conegudes) que han visitat Marivent, soc un de els convinçuts de que, en contra del que mantenen alguns, els Reis (Juan Carlos i Sofia) sobornats o no (barco teniem) han sigut uns extraordinaris promotors per a Mallorca, però tambè soc un de els convinçuts de que els que venen ara (Felipe i Leticia) tenen dret a que no els atalabin. Aixó per una banda. I per l'altra, si el senyor Escarrer te ganes de fer la pilota, menjar el membre o el que sia al Rei (i fer el que sia a la Reina) sient "amables" i altres herbes, que ho faci. No tenc cap inconvenient, ara, als mallorquins, que ens deixi en pau.\nPerò els Escarrer, i els hoteleres en general, no son els únics que fan el ridicul en aquest sentit. No son els únics en demanar almoina. Ja que aixó es, demanar almoina. Al llistat de pidolaires tambè hi hem d'afagir els politics. Tant els municipals com els autonómics. Els del Consell, de moment, son els únics que no s'han fet notar tant en aquest sentit, ara, tant Isern, com Bauzá, o la portaveu del Govern, i algún altre que em pugui haver passat per alt, fan auténtica pena. Es, senzillament, vergonyós.\nPublicat per Es Bullit a 12:36 Cap comentari:\nEl Rei ho deixa anar. Ja era hora. Per molt de seny que es tengui, quan arriba a certa edat es millor deixarho anar. No vull entrar ara a debatre sí Monarquia o República. Ja s’ho farán els que realment ho tenguin clar. Jo el que vull es treure punta a un fet que ha agafat amb els calçons baixos a tot Deu. Començant per el president del Gobierno, amb aquest fet Mariano Rajoy ha passat a la historia. Tots els presidents de la democracia española tenen un detall al seu curriculum que els ajuda a tenir un lloc a la historia. Arias Navarro, que dubto meresqui estar al llistat de demócrata, va tenir l’honor de dir alló de “Franco, ha muerto”. A Suarez li va ajudar el “puedo prometer y prometo”, per legalitzar el partit Comunista i per el cop d’Estat del 23 de febrer. I no oblidem a Calvo Sotelo, sembla que un bon homo que va pasar amb més pena que gloria. El seu detall més significatiu podría ser la seva implicació, involuntaria, en el 23 de febrer. Després va entrar González, un homo que ha passat a la historia per la seva postura de “no però sí” respecte a l’entrada a l’OTAN. Aixó a més dels morts als que els seus compinxes intentaren fer desapareixer amb calç. I a aquest el va rellevar un tal Aznar, aquell de els peus damunt la taula a la reunió dels quatre pinxos de las Azores, i que va passar a la historia per el seu recolçament a la guerra de Irak i per les noces de la seva filla… I arribam a Zapatero, aquella guapura castellana que no va tenir collons de veure venir, o reconeixer, la crisi que venía i que encara estam patint. I de Rajoy ¿qué voleu qué diguem? Ja ho hem dit. Pasarà a la historia per innutil i covard. I tambè per anunciar que Juan Carlos s’en va a l’atur… Respecte a Juan Carlos, una pregunta ¿quina és l’auténtica rao de la seva abdicació? Ha dit que ja ho tenía previst del mes de gener ençà, però hi ha moltes coses que no em quadren. Després del gener, per exemple, encara va dir que ell sortiría com a Rey “con los pies por delante”. O sía, que moriría Rey. ¿Qué ha passat? De moment no es sap. Però ha passat. Ja es sabrà. I si ens demanam quina ha estat l’auténtica rao de la abbdicació del Rey, tambè em demano qué pasarà a partir d’ara amb el matrimoni Borbon/Grecia. Bé, m’ho demano relativament, ja que vull dir que ho tenc poc més o manco clar. Per exemple, estic per asegurar que Marivent es convertirá en la residencia quasi permanent de la Reina, mentre que el Borbón (ja ho veurem) afincat a qualsevol punt del mon aprofitarà per ampliar el seu coneixement d’alamany… Ja ho veurem,quan sigui cuït…\nPublicat per Es Bullit a 21:30 Cap comentari:\nEl passat dimecres vaig anar al Club Diario de Mallorca per escoltar a la monja argentina, Sor Lucia Caram. Tenía curiositat i, la veritat sia dita, no em va decebre. El que sí em va decebre fou el que va succeir, al marge de la conferencia en sí, al decurs de l’acte, començant per la mateixa presentació, a carrec de Miquel Borrás, responsable del Club Diario de Mallorca. I em va decebre per la senzilla raó de que, al manco baix el meu punt de vista, una de les seves obligacions era saber amb quín idioma, si castellà o català, volía parlar Sor Luciar, un fet que pot semblar intranscendent a alguns, però important baix el meu punt de vista. Si Borrás hagues pactat amb Sor Lucia el tema de l’idioma, se n’hagues adonat de que ella prefería parlar en català. Ignoro la rao, però en va donar repetides mostres al decurs de la xarla. Per tant, si Borrás hagués comprovat que la religiosa s’inclinava per el català, el lògic hauría estat que la presentación fos en català, la monja enganxa amb català, i per envant t’en vas. Però no. Borrás va dur a terme la presentación de Sor Lucia en castellà i llavors, quan aquesta havía de començar a xerrar, va demanar sí en castellà o català. La majoría li va respondre que en català i en català va començar. I ara arribam al besso d’aquest comentari. Als tres, quatre o cinq minuts de xerrar, desde les butaques una veu demanava, de forma imperiosa, que la monja parlés “en castellano, por favor…” Sor Lucia va quedar amb la cara a quadres i, després d’una segons de dubta, i uns comentaris de Borrás que intentava llevar ferró, la monja va reiniciar la xarla en castellà. I jo em demano ¿per qué les coses son així? ¿es aixó lògic? ¿No havía guanyat la opció majoritaria de que es volía la conferencia en català? ¿I si la majoría hagués dit en castellà, i als cinq minuts es sent una veu que demani “en català, si es plau…” qué hagues passat? ¿quina hagués estat la reacció de la majoría? Resposta, segur que el s’haurien menjat. En canví al del “castellano, por favor”, ningú li va contestar. Tots tragarem i pensarem “amen”. ¿per qué aixó es així? ¿per qué sempre em de dur les de perdre? ¿per qué no ens han de respectar com nosaltres els respectam a ells? En poques paraules, aixó es el que hi ha. I per acabar, permeteu que juguí amb els refranys i digui que de fora vindrán, i a casa teva et faran callar…\nPublicat per Es Bullit a 21:39 Cap comentari:


2n Concurs de fotografia La Devesa - Associació Gironina de Fotografia - AGFA\n3r Concurs Fotogràfic La Fulla d'Or\nLa Plataforma Salvem la Devesa, l’Associació de Veïns Devesa-Güell, amb la col·laboració de l' Associació Gironina de Fotografia - AGFA han organitzat el 2n Concurs de Fotografia La Devesa.\nEl període de presentació de fotografies, va del 30 d’abril al 28 de maig de 2018.\nCol·laboren amb el concurs:\nMultifotos - Escola de fotografia\nAssociació Harmonia Acústica\n- FOTOGRAFIES GUANYADORES DEL CONCURS -\nLa participació és lliure i gratuïta. Hi podrà participar qualsevol persona aficionada a la fotografia. Hi hauran dues categories INFANTIL (fins a 12 anys) i GENERAL (més de 12 anys).\nCada participant podrà presentar fins un màxim de 3 fotografies en color o blanc i negre. No s’acceptaran fotomuntatges que distorsionin la realitat.\nEl tema del concurs és el RETRAT, dins l’entorn de la Devesa.\nLes fotografies han de ser inèdites (no presentades en cap altre concurs).\nLes fotografies s’han de presentar en format JPGE. I han de tenir una resolució per a poder ser impreses en un full DIN-A4 amb un màxim de 4 Megabytes.\nEls treballs es podran lliurar del 30 d’abril fins al 28 de maig de 2018 (ambdós inclosos) a la següent adreça: agfagirona@gmail.com i s’identificaran amb el nom i cognom del concursant i categoria a la que es presenten al concurs. Un cop rebudes es codificaran per salvaguardar l’anonimat del concursant.\nHi haurà un primer, segon i tercer premi per a les dues categories i, si el jurat ho considera, una menció especial comuna per ambdues categories.\nCada participant podrà optar a un sol premi.\nLes fotografies premiades seran exposades a l’Espai Cívic de la Rosaleda del 8 de juny fins al 18 de juny de 2018.\nLes fotografies premiades s’inclouran en el Calendari de l’Associació de Veïns Devesa.Güell.\nS’exposaran les millors trenta fotografies a criteri del jurat.\nEl Jurat estarà format per integrants de la Plataforma Salvem La Devesa i d’AGFA (Associació Gironina de Fotografia). El fallo del jurat, que serà públic, serà el divendres 8 de juny a l’Espai Cívic la Rosaleda.\nEl veredicte serà inapel·lable i es donarà a conèixer directament als autors guardonats. L’entrega de premis serà el dia 8 de juny a les 19h a l’Espai Cívic La Rosaleda.\nLes fotografies presentades quedaran a disposició de les entitats organitzadores per a futures publicacions i difusió, sense cap ànim de lucre. Tots els participants podran recollir les seves fotografies una vegada acabada l’exposició de la mateixa.\nQualsevol circumstància no prevista en aquestes bases serà resolta, inapel·lablement, pel jurat.\nLa participació en el concurs de fotografia pressuposa l’acceptació d’aquestes bases.\nBases del 2n concurs de fotografia La Devesa\nCartell del 2n concurs de fotografia La Devesa\nImagen JPGE 4.5 MB


La Setmana dels Horaris 2017\nLa Iniciativa per a la Reforma Horària ens presenta per quart any consecutiu, la Setmana dels Horaris\nLa Setmana dels Horaris constitueix una oportunitat excepcional per presentar els reptes del país quant a la transformació de l’organització del temps de vida quotidiana. És un espai per plantejar alternatives a la ciutadania, el teixit productiu i les institucions públiques amb l’objectiu d’induir un canvi d’estructures i cultural\nEs vol incidir en la reforma dels horaris de manera que s’assoleixi l’adaptació a uns temps més humans i cívics en el marc de l’impuls de la Catalunya que ve. Amb aquesta convocatòria volem consolidar el factor temps com a variable rellevant en la recerca d’equitat i benestar.\nEstà constituïda per accions principalment mediàtiques amb una finalitat de sensibilització. Vol garantir la implicació dels diferents actors claus en l’acceleració del canvi i de territoris ja compromesos. Està dirigida a donar a conèixer els avantatges econòmics, ambientals i socials, així com idees per transitar cap a un moment zero de reforma horària.\n4a. Setmana dels Horaris (12-18 de juny)\n“Causes i efectes d’una reforma horària a Catalunya”, xerrada amb Jordi Ojeda\nAteneu de Manlleu (carrer d’Enric Delaris, 59), Manlleu, 18.00h-19.30h\nPresentació de la 4a. Setmana dels Horaris, amb la Consellera de la Presidència dels Govern, Neus Munté; diàleg amb Màrius Serra, Salvador Cardús i Fabian Mohedano sobre el llibre “D’on trec el temps”\nPresentació de l’Anuari 2016 de la Reforma Horària\nPresentació de l’evolució dels treballs del Pacte Nacional per a la Reforma Horària\nPresentació dels materials de la campanya “Temps dins el temps per a les dones”\nOrganitza: Institut Català de les Dones (ICD) i Reforma Horària\nAvançament a les 8:30h del matí l’horari de l’Oficina d’Atenció Ciutadana per facilitar l’atenció a les persones que marxen fora de Premià de Mar per estudiar o treballar.\nConferència de Salvador Cardús “Posem-nos a l’hora. Les raons d’una Reforma Horària a Catalunya”\nAvançament a les 8:30h del matí l’horari de l’Oficina d’Atenció Ciutadana per facilitar l’atenció a les persones que marxen fora de Premià de Mar per estudiar o treballar\nPublicació de les dades estadístiques de l’enquesta interna al personal sobre la Reforma Horària\nenviar mail a rcuevas@saludyfamilia.es\n“Ritmes de la vida. L’impacte dels horaris dels descansos en la salut la qualitat de vida i la productivitat de les organitzacions”, a càrrec de Javier Albares, Trinitat Cambras i Fabian Mohedano\nParc de la Barceloneta (“de la Catalana”), Barcelona, de 10 a 21h\nOrganitza: Aula d’Extensió Universitària de Les Corts\nAula d’Extensió Universitària de Les Corts (c/Dolors Masferrer, 33-35, Barcelona), 17:15h\nDurant la 4a. Setmana dels Horaris, les darreres sessions del cinema Catalunya (Terrassa) començaran a les 21.15 h i a les 21.30 h a cada sala (mitja hora abans de l’habitual).


Email Màrqueting | Montaweb\nL'Email Màrqueting és el mitjà online de captació i fidelització de clients més efectiu i rendible.\nEs calcula que el 30% dels consumidors realitza la compra de productes o serveis en rebre un email informatiu i/o promocional d'una marca o empresa.\nLes bases de dades de clients són un dels valors més preuats d'una empresa i la nostra aplicació els permet treballar de forma àgil i còmoda\nDissenys atractius i editables\nL'aplicació d'E-mail Màrqueting de MONTAWEB permet enviar missatges de correu atractius i personalitzats als usuaris, i adaptats a tots els dispositius. Des del panell de control, el client pot modificar tots els\napartats del newsletter, que és totalment editable. El nostre sistema d'estadístiques d'obertura d'emails i clics a enllaços ens permet analitzar el comportament dels usuaris i precisar futurs enviaments.\nAplicació intuïtiva i funcional\nCreació i disseny: Amb una aplicació senzilla i fàcil d'usar, el client pot crear en pocs minuts un email de disseny amb tot tipus d'informació, texts i fotos.\nEnvíaments programats: El sistema permet realitzar enviaments programats en dates i hores futures.\nEnviaments massius: Enviaments a grans bases de dades que entraran automàticament a la safata d'entrada del receptor.\nSegmentació: Sistema de llistes d'usuaris per realitzar còmodament enviaments segmentats.\nPersonalització: Camps personalitzables per poder dirigir-se als usuaris pel seu nom.\nMòduls: Possibilitat d'incloure mòduls complementaris com felicitacions automàtiques d'aniversari.\nEstadístiques: Anàlisi estadístic d'obertura d'emails i clics a enllaços que permet mesurar l'impacte de l'enviament i les preferències dels usuaris, així com millorar l'estratègia de captació i fidelització.\nDisseny i execució d'estratègies de Social Media Màrqueting en base als objectius del client i integrades al seu pla de comunicació.\nElaboració de plans estratègics d'identitat digital.\nCreació de perfils de valor en les principals xarxes socials.\nManuals de continguts i comunicació.\nCampanyes i accions puntuals de Màrqueting i Branding.\nMés informació sobre Social Media Màrqueting


Edicions Documenta Balear - La crisi guanya la partida a la llibreria Àgora\n19/11/2011 Diari de Balears Maria Llull\nLes portes de l’establiment es tancaran el proper dia 30. La propietat vol continuar amb les activitats culturals.\nEls ulls de Ramona Pérez estan plens de tristor aquests dies. Ha pres una de les decisions més difícils de la seva vida, tancar la llibreria Àgora, la qual ha estat el seu somni al llarg dels darrers sis anys. Són molts els negocis que abaixen la barrera per culpa de la crisi i de l'actual situació econòmica, però alguns deixen un buit més gran que d'altres, i Àgora, com el seu propi nom indica, era molt més que un local on es venien llibres. "La situació econòmica era irreversible, així que la junta de socis ha decidit tancar el proper 30 de novembre", explica Ramona Pérez. "El que no s'ha de perdre és tot el que ha passat, perquè la botiga ha estat un punt de trobada i això ha de continuar endavant", afegeix.\nLa paradoxa és que, malgrat que les vendes no han permès sobreviure la llibreria, les activitats culturals que s'organitzaven al local del carrer de Jardí Botànic tenien molt d'èxit i la saleta de reunions quedava, la majoria de vegades, petita. "A la llibreria s'ha creat un ambient meravellós i els socis estam molt afectats per això. No es fàcil trobar un lloc així", assenyala Miquel Àngel Moyà, un dels 50 ‘valents' que fa dos anys va decidir fer-se soci del negoci en un altre moment de grans dificultats econòmiques. "El llibre està ben tocat", apunta Juana Oleza, una altra sòcia que dóna tot el seu suport en una situació tan difícil.\nPer què tanca un negoci tan estimat com aquest? La resposta de Ramona Pérez és la "rigorositat" amb la qual ha volgut treballar tot aquest temps. "El rigor ens ha fet fràgils", afirma. I el futur? "Sé el que faré fins dia 30. Després ja ho veurem. Ara he de gaudir dels dies que em queden".


Noves exposicions al Museu Can Mario de Palafrugell\nInici Temes Actualitat Noves exposicions al Museu Can Mario de Palafrugell\nEl centre de la Fundació Vila Casas acull dues mostres amb obres de l'escultor Josep Clarà i de Tania Font\n'En desconstrucció', de Tania Font, i 'La deessa', de Josep Clarà\nSi heu passat per plaça Catalunya, i de segur que ho heu fet, potser us heu fixat en una de les escultures que la flanquegen, una noia nua en posició pensativa. Es tracta de La deessa, una de les obres més emblemàtiques de l’escultor Josep Clarà (Olot, 1878 - Barcelona, 1958), un dels artistes catalans més importants del segle XX. Capdavanter del noucentisme i escultor enigmàtic i sorprenent, Clarà és ara un dels protagonistes de la nova programació expositiva del Museu Can Mario de Palafrugell. Aquest centre de la Fundació Vila Casas acull, fins al 29 de novembre, L’univers de l’escultura, una mostra que permet descobrir l’obra i l’univers de Clarà a través de les seves obres més importants i d’altres de menys conegudes que s’exposen per primera vegada. L’exposició conté obres procedents del fons Josep Clarà dipositat Museu de la Garrotxa d’Olot, a més de pintures i dibuixos, documentació, fotografies i vídeos. La deessa és una de les escultures que es podran veure, a més d’altres com Retrat de Marion McCormick, Èxtasi, Hèrcules o Joventut.\nTania Font, ‘Mecànica interna’\nCan Mario també inaugura una segona exposició, Mecànica interna, una selecció d’escultures de Tania Font que representen els sentiments i els processos als quals s’enfronta com a dona en la societat contemporània. Nascuda a Palamós el 1978, Font és resident a la fàbrica de creació Nau Bostik de Barcelona. La seva obra s’exposa a la Sala Empordà de Can Mario, destinada a exhibir l’obra d’artistes empordanesos o residents a aquesta regió.\nExposicions: L’univers de l’escultura, de Josep Clarà, i Mecànica interna, de Tania Font.\nDates: fins al 29 de novembre.\nLloc: Museu Can Mario, plaça de Can Mario, 7, de Palafrugell.


Crítica de Three Days to Come Back de Handful of Rain (2016) - Satan Arise\n01. Saints & Sinners\n05. Harleys & Indians\nVeus: David Requejado\nGuitarra: Niko Delrin\nGuitarra: Dave Lago\nUna de les bandes més prometedores dins del panorama nacional i parlant d'hard rock, és la formada pels andalusos Handful of Rain i el seu àlbum debut anomenat Three Days to Come Back.\nLa banda tot i tenir una trajectòria discogràfica no massa llarga, compta amb sobrada experiència en haver tocat en directe amb bandes internacionals d'alta talla com Sebastian Bach, UDO o Bonfire entre d'altres.\nActualment, després de diversos canvis de formació, queden els guitarres Dave i Niko i el vocalista David Requejado, que els que em coneguin, saben que és sant de la meva devoció, considerant-lo de manera, crec que objectiva, com un dels més grans vocalistes d'aquest país.\nAmb aquesta carta de presentació només queda escoltar els temes, els quals són totalment autoproduïts per la banda: "Saints & Sinners" ens obre el rodó demostrant el que tindrem a disposició: Unes veus de timbre agut, amb matisos ametllats, i unes guitarres purament AOR. Uns teclats ens faran costat amb adorns electrònics de fons i unes melodies enganxoses, faran sens dubte, les delícies dels seguidors del gènere.\nMés clàssic segueix amb "Break Your Chains". Molta presència en el cos de les guitarres i moltíssim mim a les veus i cors, realitzats pel propi David; d'altra banda una destral en la producció de veus també, tant pròpies com de moltes altres bandes.\nEl mim demostrat en la composició de les tornades de cara al directe es demostra en cada un dels temes. Així "Burning Hearts" posa a l'oient a punt per gaudir d'un altre riff purament genuí i temes de fàcil accés i escolta. No abruma, no recàrrega i és molt agradable donada la musicalitat, em repeteixo, de les tornades.\nUn registre diferent i més greu veiem en la veu de David a l'inici de "Come Back" després d'unes guitarres molt més netes. La intensitat del tema va in-crescendo fins a arribar al seu clímax en un excel·lent tornada final.\nLa composició és senzilla en el sentit de la dominància dels seus acords, però estan correctament adornats i treballats per sonar amb personalitat pròpia i reconeixible. "Harley & Indians", tema més veloç i purament icònic del gènere ens transporta a una llarga carretera estatal nord-americà a lloms de, com diu el propi títol, una Harley! Si no ho digués, rebentaria, per si no m'hagués repetit suficient: Menció a la tornada!\n"Without You", igual que "Find the Way" són dos temes, a mig tempo, amb una sonoritat molt característica. Dicció perfecta de David i guitarres que demostren la personalitat pròpia del so d'aquests andalusos (i castellà).\nSi parlàvem de cors remarcables, no cal deixar d'esmentar "Eagles" amb un sol interessant o "Victoria" que presenta un canvi significatiu en la distorsió de les guitarres recordant bandes comos els suecs HEAT o Eclipe, bandes TOP dins del gènere actual .\nArribem al final amb "Last Day", balada sentida que no pot faltar en cap disc de hard rock que es preï i en aquesta ocasió ho fa ratllant a gran nivell, tant la composició, com el sentiment impregnat en guitarres i en la càlida veu de David, que la posa al servei de cada un dels temes i no al lluïment personal.\nEl tancament el posa "Tears in the Rain" culminant el que seria un més que excel·lent disc debut. Els teclats tornen a fer costat i a dotar de més qualitat al resultat final i deixen un tancament amb magnificència, deixant ganes de molt més per part de la banda, que crida l'atenció des del minut zero ja amb una cridanera portada.\nMés que recomanable si t'agrada el gènere i en aquest cas, deixant el llistó molt alt com a debut de cara a un nou treball que seguirem amb ganes!


L'Ajuntament impulsa el programa Fonts de Barcelona, camins d'aigua per a la divulgació de l'empremta de l'aigua a la ciutat\nCamins de l’aigua és un programa divulgatiu adreçat a tot tipus de públic que vol donar a conèixer l’elevat valor cultural, social, històric i natural de les fonts ornamentals i públiques més significatives de Barcelona. Consta d’un web que ofereix informació de 22 fonts i llacs i 16 propostes de rutes per visitar-les, així com una sèrie de visites guiades organitzades per La Fàbrica del Sol que permeten conèixer algunes de les instal·lacions d’aigua més emblemàtiques.\nMés informació al web www.bcn.cat/parcsijardins/fonts/ i a La Fàbrica del Sol www.bcn.cat/agenda21/crbs/\nLlegeix més sobre L'Ajuntament impulsa el programa Fonts de Barcelona, camins d'aigua per a la divulgació de l'empremta de l'aigua a la ciutat\nEl Consell de Gremis actualitza l'estudi de l'Agenda 21 i el comerç a Barcelona\nEl Consell de Gremis de Comerç, Consum i Turisme de Barcelona ha coordinat la realització de més de 500 enquestes sobre bones pràctiques ambientals en una mostra significativa dels comerços dels diferents sectors i districtes de Barcelona.L’enquesta està estructurada en funció dels 10 objectius del Compromís ciutadà per la sostenibilitat i proporcionarà les dades necessàries per actualitzar el primer estudi d’aquestes característiques, realitzat l’any 2005. Aquest projecte és fruit d’un conveni de col·laboració entre el Consell de Gremis i l’Ajuntament de Barcelona i és un primer pas per proposar la implementació de plans d’acció específics als diferents gremis de comerç, que responguin als resultats de l’estudi.\nLlegeix més sobre El Consell de Gremis actualitza l'estudi de l'Agenda 21 i el comerç a Barcelona\nEs convoca el Premi Disseny per al Reciclatge 2011\nL’Agència de Residus de Catalunya convoca la 6a edició del Premi Disseny per al Reciclatge amb l’objectiu de posar de manifest la integració de l’ecodisseny i l’ecoeficiència ambiental en la concepció de productes i serveis. La convocatòria d’enguany vol reconèixer especialment els esforços per tal de fomentar les estratègies de prevenció, reciclatge i reciclabilitat, i està adreçada a professionals del disseny, empreses, estudiants i qualsevol altra persona o entitat interessada.El termini de presentació de candidatures finalitza el dia 15 de març de 2011. S’atorgaran premis de 3.000 euros a les millors iniciatives en les categories de producte, projecte, estratègia i material. Més informació al web http://www.arc-cat.net/\nLlegeix més sobre Es convoca el Premi Disseny per al Reciclatge 2011\nL'Informe de l'Estat del Món, a disposició dels signants del Compromís ciutadà\nLes organitzacions signants del Compromís ciutadà per la sostenibilitat podran sol·licitar per correu electrònic adreçat a la secretaria de l'Agenda 21 agenda21@bcn.cat, indicant les dades de l'entitat i el títol:L'Estat del Món 2010: La transformació de les cultures. El pas del consumisme a la sostenibilitat. Informe del Worldwatch Institute sobre el progrés cap a una societat sostenible, editat en català pel Centre Unesco de Catalunya.\nLlegeix més sobre L'Informe de l'Estat del Món, a disposició dels signants del Compromís ciutadà\n... el Manifest la crisi de les infraestructures a Catalunya\nsignat per 400 entitats ambientals, a més de catedràtics, significats acadèmics i professionals. El manifest té per objectiu demanar al nou Govern de Catalunya un gir en la planificació de les infraestructures viàries d’acord amb els nous reptes que Catalunya haurà d’afrontar els propers anys: la crisi econòmica, la crisi energètica i la crisi ambiental. El manifest planteja apostar per un model de mobilitat més eficient econòmica, energètica i ambientalment, que contempli la participació ciutadana en la presa de decisions.Més informació o consultar el manifest.\nLlegeix més sobre ... el Manifest la crisi de les infraestructures a Catalunya\n... el web www.1010global.org/es\nper conèixer com reduir la petjada del carboni. És el portal de la campanya 10:10 que impulsa Eco-Union, que invita a fer un canvi real amb un compromís de reducció d’un 10% de les teves emissions de CO2 .\nLlegeix més sobre ... el web www.1010global.org/es\n... el documental\namb el debat sobre l’Obsolescència Programada, l’escurçament deliberat de la vida d’un producte per incrementar-ne el consum. Consultar a: http://blogs.tv3.cat/senseficcio.php?itemid=36638\nLlegeix més sobre ... el documental\n... el web de la cooperativa de consum “Som energia”\nhttp://www.somenergia.com/ que acosta el cooperativisme a les energies renovables i l’autogestió.\nLlegeix més sobre ... el web de la cooperativa de consum “Som energia”\n... el nou programa d'activitats d'hivern de La Fàbrica del Sol\nque aquest trimestre està dedicat a l’eficiència i l’estalvi de l’energia i els recursos renovables, a més d’altres visites i rutes per descobrir la vessant més ambiental de la ciutat. Podeu gaudir de l’espectacle de divulgació científica Viatge al món de l’energia, a càrrec de Dani Jiménez, col·laborador de TV3 i autor del llibre Ciència a un euro. I participar a les xerrades El consumidor energètic del segle XXI, Rehabilitació energètica als nostres pisos, i Energia solar i cooperació internacional. Més informació a: www.bcn.cat/agenda21/crbs/index.htm\nLlegeix més sobre ... el nou programa d'activitats d'hivern de La Fàbrica del Sol


L’Associació Antisida de Lleida alerta de la importància de la prevenció\nLleida registra al voltant de 35 nous casos d’infecció per VIH a l’any. Des del 2001, s’han detectat a la demarcació de Lleida 600 casos de VIH. Segons ha explicat el president de l’Associació Antisida de Lleida, Joan Fibla, es tracta d’una xifra que malauradament es manté estable, tot i les diferents campanyes i accions de prevenció que es porten a terme des de les administracions i les entitats. Per això, Fibla ha alertat “que hi ha una sensació errònia i no es prenen les mesures de protecció en relacions sexuals de risc”.\n“Amb el seguiment farmacològic adequat de la persona infectada, només de l’1 al 3% dels nous casos hauria de desenvolupar la sida” ha afirmat el president de l’Associació Antisida de Lleida.\nAmb motiu del Dia Mundial de Lluita contra la Sida, l’1 de Desembre, l’Associació Antisida Lleida ha organitzat diferents activitats a la demarcació de Lleida. A Lleida ciutat hi ha un estand informatiu a la plaça Paeria durant tot el dia, xocolatada popular a càrrec de les vocalies de dones de Lleida i animació. Les accions també s’han portat a terme a la Seu d’Urgell i el Pont de Suert, entre d’altres. L’Associació Antisida de Lleida treballa, des de 1991, per fomentar hàbits saludables i promocionar la prevenció de la salut a tots els col·lectius, especialment en aquells més vulnerables.\n1 Desembre, 2016 mimcomunicacio\tassociació Antisida de Lleida, Dia Mundial de Lluita contra la Sida, DMSida2016\tDeixa un comentari\nL’1 de desembre commemorem el Dia Mundial de Lluita contra la Sida. A la demarcació de Lleida trobaràs diferents punts amb taules informatives per sensibilitzar i conscienciar sobre la prevenció del VIH/sida. Si tens qualsevol dubte o pregunta, acosta’t a un d’aquests punts.\nÀrea Bàsica de Salut Almacelles\nOficina Jove Balaguer\nPunt informatiu al Passeig\nInstitut Pla d’Urgell\nABS el Pont de Suert\nPunt Omnia eth Haro\nInstitut Nostra Senyora de Montserrat\nABS Les Borges Blanques\nInstitut Les Heures\nÀrees Bàsiques de Salut:\nABS Primer de Maig\nABS Rambla Ferran\nOficina Jove Pla d’Urgell\nOficina Jove Urgell\nOficina Jove Pallars Jussà\nOficina Jove Val d’Aran\n30 Novembre, 2016 mimcomunicacio\tDia Mundial de la Sida, Dia Mundial de Lluita contra la Sida, Taules informatives Dia Mundial de la Sida\tDeixa un comentari\n30 Novembre, 2016 mimcomunicacio\tassociació Antisida de Lleida, Dia Mundial de Lluita contra la Sida\tDeixa un comentari\n24 Novembre, 2016 mimcomunicacio\tDia Mundial de Lluita contra la Sida, Nit Vermella 2016\tDeixa un comentari\n15 Novembre, 2016 mimcomunicacio\tDia Mundial de Lluita contra la Sida, Dia Mundial de Lluitra conra la Sida\tDeixa un comentari


biblioteca - TINET\nCerca pel tag 'biblioteca'\nEstralls en la memòria\nPublicat: 13-01-2012 La societat civil suïssa demostrar una especial sensibilitat humanitària en el decurs de les dues guerres europees i de la guerra civil espanyola. L’ajut humanitari, sobretot concentrat en els infants, es va canalitzar per mitja d’entitats diverses. Actualment, quan bufen vents d’intolerància fins i tot en països tradicionalment acollidors com Suïssa, és de justícia recuperar la memòria de les persones, que van arriscar la vida per protegir els nens i nenes de la guerra.\nEls tòpics literaris en la música de Sopa de Cabra\nPublicat: 22-11-2011 El present treball és un estudi literari sobre les lletres de les cançons del grup de rock català Sopa de Cabra en relació amb els tòpics d’origen clàssic. D’aquesta manera, l’anàlisi ens permet esbrinar si les diverses temàtiques emprades per elaborar les cançons són inèdites o aprofiten recursos ja utilitzats. A més, ens serveix per conèixer el procés d’elaboració de les cançons, el secret de l’èxit del grup musical i la vigència dels tòpics literaris en l’actualitat.\nEl treball s’inicia amb un llistat de tòpics literaris elaborat a partir de la possibilitat d’ésser vigents avui en dia. A continuació, es contextualitza Sopa de Cabra en el seu gènere musical, el rock català, amb una introducció a la història del rock internacional i espanyol. Seguidament, es presenta l’anàlisi de les cançons, utilitzant exemples dels tòpics dins de la literatura clàssica, anglesa, italiana, espanyola i catalana, entre d’altres. La investigació s’organitza segons la temàtica principal dels tòpics literaris: l’amor, la fortuna, la mort i l’existència.\nCom a treball de camp, s’inclouen les dues entrevistes realitzades a en Gerard Quintana, vocalista de Sopa de Cabra i creador de les seves lletres, i a en Pep Blay, crític musical, escriptor i periodista íntimament relacionat amb el grup.\nAquest treball fou guardonat amb un dels Premis de Recerca Jove 2010 (Premis CIRIT) atorgats per la Generalitat de Catalunya.\nPublicat: 02-03-2011 biblioteca.tinet.cat - Biblioteca virtual del Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre\nPublicat: 30-01-2009 La biblioteca virtual multimèdia europea ha obert de nou després que, fa uns mesos, hagués de tancar per èxit.\nPublicat: 12-11-2008 Accedeix a més de 5.000 documents digitalitzats de l'Arxiu Nacional de Catalunya (del segle XVIII fins a la Guerra Civil).


Baixen les tarifes aèries\nEl ministre de Foment, Íñigo de la Serna, ha anunciat que el Govern central aplicarà una rebaixa de les tarifes de navegació aèria del 12% per a 2019, el triple del que es preveia, mentre que les rebaixes planejades per 2018 i 2020 romanen inalterades.\nLes tarifes de navegació aèria van romandre congelades des de 2012 fins a 2017. El març de l'any passat, el ministre de Foment va anunciar una rebaixa del 11,5% de cara al 2020. El pla original era rebaixar les tarifes un 3% el 2018, un 4 % el 2019 i un 5% el 2020.\nDurant la seva intervenció en la inauguració del Congrés Mundial de Gestió del Trànsit Aeri, el ministre ha destacat que el Govern triplicarà la rebaixa planejada per 2019, en gran part perquè la gestió de Aeroports Espanyols i Navegació Aèria està sent "molt millor" del que esperaven, però també perquè pretenen aconseguir que el sistema aeri espanyol "sigui el més competitiu d'Europa".\nESTALVI DE 340 MILIONS PER AL 2020\nA causa de la reducció addicional de les taxes aeroportuàries, ja anunciades prèviament pel Govern estatal, De la Serna ha qualificat d'"espectacular" la rebaixa que s'està produint en els costos associats a la gestió de la navegació aèria. El Govern central espera que aquest descens repercuteixi en els preus dels bitllets.\nEl Govern central estima que l'estalvi fins al 2019 per a les companyies serà de 139 milions d'euros, dels quals 66 corresponen a l'augment de la rebaixa que s'ha anunciat avui.\nAl costat d'altres factors d'estalvi, entre els quals el ministre de Foment ha citat la disminució dels retards, l'estalvi total per a les aerolínies per al 2020 s'estima en aproximadament 340 milions d'euros.


Ix a exposició pública el projecte de substitució d'un tram de la impulsió Margeve-Onaer\nJa està a exposició pública la part del projecte de substitució d'un tram de la impulsió Margeve-Onaer que executarà l'Ajuntament de Callosa d'en Sarrià. El projecte global contempla la substitució d'un tram total d'1.600 metres de canonada que presenta freqüents trencaments, dels quals 925 metres seran executats per la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural i els primers 675 metres del tram pel Consistori en un altre projecte diferenciat.\nEl projecte corresponent al tram que executarà l'Ajuntament, es va publicar el passat 24 d'agost i romandrà exposat a informació pública durant quinze dies. Aquest tram contempla un tram de 675 metres des de l'Estació de Bombament per camí rural. Les obres consistiran en la retirada de les parts de fibrociment de 300 mm. de diàmetre de la conducció per una canonada de fosa de 500 mm. Es procedirà al tapat de la rasa. S'instal·laran sobre la conducció ventoses automàtiques trifuncionals de 100 mm., així com una vàlvula de desguàs de 200 mm. El primer tram dins de les instal·lacions de bombament, s'executa en acer. En aquest camí es troben allotjades també conduccions de reg, que a causa de la seua instal·lació, proximitat i sinuositat de la conducció seran danyades. En concret, una canonada de 200 mm de fibrociment, per al que es preveu la seua substitució per una conducció de fosa del mateix diàmetre per a reg. S'instal·larà també una altra conducció d'acer de 75 mm. Finalment es reposarà la totalitat del ferm del camí que discorre per aquest tram.\nEl pressupost d'aquesta obra ascendeix a 425.645,38 euros, al que caldrà sumar les despeses del projecte, l'adreça d'obra i coordinació de seguretat que ascendeixen a 43.600 euros (+ IVA).\nPel que fa al projecte del tram que realitzarà la Conselleria, l'Ajuntament de Callosa ho va aprovar per unanimitat en el ple del passat mes de juny i es troba en tramitació. El projecte serà finançat per la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural amb un pressupost total de 539.107,22 euros. En aquest tram de 925 metres l'actuació serà molt similar. Així, se substituirà la conducció de fibrociment de 300 mm. de diàmetre per una canonada de fosa de 500mm. Així mateix, s'instal·larà sobre la conducció 4 ventoses automàtiques trifuncionals de 100 mm., així com una vàlvula de desguàs de 200 mm. També se substituiran les conduccions de reg de 200mm. de fibrociment per altres conduccions de fosa del mateix diàmetre que aniran instal·lades també en rasa. Finalment es reposarà la totalitat del ferm del camí que discorre per aquest tram.\nEn l'actuació d'aquest tram es veurà afectada la via pecuària 'Assagador de la Creueta', en una longitud de 496 metres, per la qual cosa s'hauran de sol·licitar les autoritzacions pertinents a l'autoritat ambiental competent. En aquest sentit, avui ha eixit a exposició pública l'expedient en el DOGV per l'ocupació de terrenys de la via pecuària per a l'execució de l'obra.\nL'alcalde de Callosa d'en Sarrià, Josep Saval, ha assenyalat que "es tracta d'un projecte de gran importància per al municipi, ja que el tram en qüestió d'aquesta conducció pateix freqüents trencaments, sobretot en les unions, que obliga pràcticament tots els mesos, quan no amb major freqüència, a efectuar reparacions, la qual cosa suposa un important desemborsament. Però més enllà de la despesa en reparacions, amb aquesta situació, sobretot, es posa en risc el proveïment del poble de Callosa i per açò és una obra vital per al municipi, que suposarà un significatiu estalvi d'aigua i energia".


Cementiri de Pneumàtics: Lectures: Batman & Robin - Dark Knight vs. White Knight\nLectures: Batman & Robin - Dark Knight vs. White Knight\nDarrerament he adquirit una nova tongada de volums relacionats amb en Batman, i el primer de tots ells que ha acabat i que per tant comentaré aquí ha estat el quart i últim volum de la primera etapa de Batman & Robin, anterior al rellançament de DC que es coneix com a The New 52.\nLa col·lecció que en Grant Morrison va afegir a les no poques que ja formaven part de l'Univers Batman acabava, en aquella primera etapa, amb aquest llibre que a diferència dels 3 anteriors ja no s'anomena "deluxe edition" i que, certament, no té relleus a la seva camisa ni les pàgines de tanta qualitat com els anteriors. Una autèntica i incoherent llàstima, però com a mínim s'ha mantingut la tapa dura, no com al quart i també últim de Gotham City Sirens, que trenca la unitat del prestatge amb un volum de tapa tova.\nEn fi, Dark Knight vs. White Knight reuneix els números 17 a 25 de Batman & Robin, publicats en grapa de gener a octubre de 2011, i ho fa amb tres arcs argumentals de tres números cadascun ja sense la presència d'en Grant Morrison com a guionista, però tot i així d'allò més interessants.\nLa primera part del volum ens presenta una nova dolenta que s'afegeix a l'atapeïda galeria del Cavaller Fosc, una dona que es diu Una Nemo (Absence com a nom "artístic") i que té un característic i inquietant forat enorme al front a causa de la síndrome de Dandy-Walker i una mutació provocada per l'aigua contaminada del riu. Resulta que és una de les múltiples cites d'en Bruce Wayne, d'aquelles que deixa abandonades perquè com sabem té coses més importants a fer, però no es va prendre gens bé que després que la matessin presumptament en un tiroteig el playboy milionari només li enviés una targeta al funeral sense cadàver que li van fer en haver caigut a l'aigua. S'ha de tenir en compte que en Bruce va ser "fora" molt de temps, però ella això no ho sap.\nAra que s'ha fet públic que en Bruce finança en Batman, s'ha mantingut a l'ombra i ha preparat tot un misteri amb l'objectiu d'atraure el superheroi de Gotham i de retruc en Bruce Wayne i venjar-se'n per no haver sentit la seva "mort". Un misteri que inclou un cadàver que fins ara s'havia considerat el d'ella però que no ho era, cosa que en realitat està agafada pels pèls a nivell de guió, tot s'ha de dir, ja que se suposa que s'havia perdut a l'aigua. Naturalment els nous Batman i Robin hauran d'aturar aquest esbojarrat pla, i tot plegat dóna lloc a una història molt entretinguda. Malgrat el dibuix de l'Scott McDaniel, que no m'ha agradat mai, i malgrat que l'explicació científica del forat de l'Absence sigui poc creïble.\nDesprés tenim la que, per a mi, és la millor història i la que dóna el nom al llibre: un altre dolent que debuta, un ésser que brilla intensament i que es dedica a "purificar" gent fent que salti des dels gratacels de la ciutat disfressada d'àngel.\nNo explicaré quin és el seu criteri a l'hora de triar les seves víctimes perquè li trauria bona part de la gràcia, però sí que diré que és un motiu molt interessant i que l'origen del personatge també està força bé. Aquest arc argumental, per cert, dóna lloc a una breu però entranyable escena amb en Bruce (que ja fa un temps que ha tornat però que es dedica al seu projecte de Batman Incorporated mentre en Dick Grayson és el Batman de Gotham), en Dick, en Tim, en Damian i l'Alfred mirant una pel·lícula a casa.\nA mi aquestes escenes de vida quotidiana de tant en tant als còmics de superherois m'encanten, i s'ha de dir que a les que impliquen en Batman no s'acostumen a veure, a diferència del que passa a les de grups com els Titans, o la mateixa Batgirl. Llàstima que dura poc i de seguida els veiem ficant-se en el cas del Cavaller Blanc.\nEl llibre acaba amb una saga dedicada a en Red Hood, la identitat malvada d'un Jason Tood que va ressuscitar literalment a la magnífica trama Under the Hood que en Judd Winick va escriure a Batman de novembre de 2005 a març de 2006 i que va tenir una excel·lent adaptació animada, va tornar al primer recopilatori de Batman & Robin de la mà d'en Grant Morrison i ara vol ser present al final de la col·lecció altre cop amb en Judd Winick.\nAquest cop una gent l'allibera de la presó per motius que se'ns explicaran més endavant, però les circumstàncies l'obliguen a associar-se amb el Duo Dinàmic i, malgrat que la història no és especialment brillant, val la pena encara que només sigui pels diàlegs entre el primer Robin, ara Batman, el Robin actual i un que ho va ser durant un temps fins que va morir a mans del Joker per temerari i desobedient, per acabar tornant després des de l'Altre Món, emprenyat i desfermant el caos per Gotham.\nEl que em fa ràbia, però, és que la col·lecció en realitat s'acaba al número 26, publicat a l'octubre, però és una història autoconclusiva que devien considerar innecessària i no queda recopilada enlloc. No és el primer cop que passa una cosa així, i m'empipa força.\nTornant la tema, Batman & Robin: Dark Knight vs. White Knight és un volum molt entretingut on els guionistes (respectivament en Paul Cornell, en Peter Tomasi i l'esmentat Judd Winick) fan una bona feina, i pel que fa al dibuix tenim una certa coherència amb l'Scott McDaniel al primer arc i en Patrick Gleason al segon, però al tercer hi ha en Guillem March al número 23 i en Greg Tocchini, que personalment trobo fluix, als altres dos.\nEtiquetes de comentaris: batman and robin, Dark Knight vs White Knight, Lectures, red hood, Una Nemo


Girona penalitza set empreses per entregar tard un servei contractat - Empordà\n?La sanció més alta arriba als 33.180 euros i correspon a Correus per fer «1.106 enviaments incorrectes» ?Hi ha material per a la policia, arbres per plantar i vehicles per a les brigades entregats fora del termini fixat\nTapi Carreras 30.08.2019 | 06:30\nL'Ajuntament de Girona revisa els contractes que signa amb les diferents empreses adjudicatàries d'un servei i, si detecta deficiències o entregues fora del termini establert i signat per les dues parts, imposa les denominades penalitzacions. Al llarg del 2018 va sancionar set empreses (una dues vegades) per no complir els requisits inclosos en els documents signats. Hi ha diferents lots de material per a la policia entregat fora de temps, així com arbres per plantar també lliurats més tard del previst o vehicles per a la brigada encarregada del manteniment de l'enllumenat. El cas que suma una quantitat més elevada pel que fa a la penalització correspon a la Sociedad Estatal de Correos y Telegrafos SA, que s'enfila fins als 33.180 euros.\nUn total de 1.106 enviaments incorrectes per 30 euros cada unitat: 33.180 euros\nEl 23 de novembre de l'any passat, en un acord de la junta de govern local es va acordar la imposició a l'empresa adjudicatària la penalitat per compliment defectuós de la prestació objecte del contracte dels serveis postals. Es tracta de la Sociedad Estatal de Correos y Telegrafos SA. En concret, l'import de la penalitat va ascendir a la següent quantitat: 1.106 enviaments incorrectes, per 30 euros la unitat, comporta una penalitat total de 33.180 euros.\nDemora de 120 dies per lliurar quatre vehicles: 9.640 euros\nEl 20 de desembre del 2018, la junta de govern local va aprovar la imposició d'una penalitat a l'empresa adjudicatària pel sistema de rènting de tres turismes, de la mateixa marca i model, i una furgoneta transformats, condicionats i equipats per a ús policial, per la per demora per causes que el govern local va considerar que li eren imputables. L'adjudicatària, segons es pot comprovar a l'àrea de contratació, va ser Autos Iglesias. La quantitat a pagar es va establir segons els dies d'incompliment del contracte. El darrer dia que es podia fer el lliurament corresponia al 28 de juliol, però l'entrega es va oficialitzar el 23 de novembre. Es va imposar una penalitat diària de 0,60 euros per cada 1.000 euros del preu del contracte. Es van computar 120 dies i el preu del contracte era de 133.920,00 euros (IVA exclòs), i l'import de la penalitat diària era de 80,35 euros. L'import de les penalitats que es va imposar al contractista va ser de 9.642,00 euros.\nDemora de 98 dies per entregar un camió: 1.107 euros\nLa junta de govern del 27 de febrer del 2018 va imposar a l'empresa adjudicatària del concurs per subministrar un camió cistella per a la brigada d'enllumenat una penalitat per entrega massa tard el vehicle. La penalitat diària va correspondre a 0,20 euros per cada 1.000 euros del preu del contracte des del dia següent a la finalització del termini del contracte (15 de novembre de 2017) i fins la data de l'acta de recepció del vehicle (20 de febrer de 2018). Per tant, es van computar 98 dies. Com que el preu del contracte era de 56.500,00 euros i l'import de la penalitat diària era de 11,30 euros, l'import de les penalitats que imposada al contractista van ser de 1.107,40 euros. L'adjudicatària va ser Camps Motor S.A.\nbotes per a la policia\nEntrega 30 dies més tard del material pactat: 900 euros\nLa junta de govern de l'1 de juny de l'any passat va aprovar penalitzar l'empresa que havia de subministrar les botes per a la Policia Municipal perquè, tot i haver guanyat el concurs, va fer l'entrega fora del termini marcat. Es va marcar una penalitat diària en la proporció de 30 euros per cada dia de retard ven el subministrament de la comanda de 8 de març de 2018. Com a màxim podria entregar-les el 8 d'abril però ho va fer el 8 de maig. Per això, essent l'import de la penalitat diària de 30 euros, l'import de les penalitats que es van imposar al contractista, El Corte Inglés, va ser de 900 euros. La mateixa empresa va rebre una segona penalització en un altre procediment també relatiu a material destinat a la policia. En aquesta segona ocasió, van ser 450 euros. Havia de lliurar el material, com a molt tard, el 2 setembre i el va entregar el dia 17 del mateix mes. La penalitat també era de 30 euros per cada dia que passés. L'acord es va signar el 23 de novembre a la junta de govern local.\nRetard de 28 dies per lliurar material policial: 840 euros\nNovament la policia va sortir perjudicada en un altre retard en l'entrega de material contractat per mitjà d'un concurs públic. La comanda per aquest material es va fer el 27 d'agost i el termini màxim pactat prèviament era el 21 de setembre. No obstant, l'empresa adjudicatària no va satisfer el que havia venut a l'Ajuntament fins al 18 d'octubre. La penalitat diària era de 30 euros i l'import de les penalitats imposades al contractista va acabar essent de 840 euros. El contractista era Suministros Especiales Miltec.\nEntrega quatre dies més tard del pactat d'exemplars per plantar: 400 euros\nUn cas sonat va ser l'incompliment del contracte d'un subministrador d'arbres que s'havien de plantar. El 29 de juny, la junta de govern va decidir imposar una penalització a l'adjudicatària de servir els 351 arbres comprats per plantar en diferents carrers de la ciutat. Es van imposar 100 euros per cada dia de retard per causes que li fossin imputables. La comanda va arribar quatre dies més tard del dia en el qual els serveis tècnics van considerar que l'entrega d'aquets arbres es realitzés en una època més favorable, concretament quatre dies (del 15 al 19 de març). Inicialment alguns dels exemplars de l'empresa Jesús Gutierrez Sierra, havien arribat amb les arrels malmeses o en testos massa petits i haver-los plantat suposava pràcticament la seva mort segura. Els lliuraments s'havien d'anar fent en diferents fases, segons l'època de l'any, i els serveis tècnics analitzaven el bon estat dels arbres fent revisions selectives.\nLliurament amb retard de mobiliari d'oficina\nUn altre incompliment per excés de demora en l'entrega de material correspon a un contracte derivat d'un acord marc per a l'adopció de mobiliari d'oficina per als serveis centrals de Cultura. Es tracta d'un cas que pràcticament fa riure, no pels dies de retard en l'entrega d'aquest material, sinó per la penalització total. L'entrega del que s'havia comprat va tardar 42 dies més del pactat en fer-se efectiu (el darrer dia era 21 de maig i el lliurament es va fer el 2 de juliol). Com que es feia una penalització proporcional de 0,20 euros per cada 1.000 euros de contracte, però el preu era de 219,94 euros (el mobiliari, per tant, no era molt quantiós), l'import diari de la sanció era de 0,044 euros. El càlcul final va suposar tant sol un import de 1,85 euros. Es va aprovar per decret d'alcaldia el 21 d'abril.


La tarifa de gas natural puja un 4,1%, mentre que la llum no varia\nL'augment mitjà del gas és resultat de l'increment de la matèria primera en un 10,65%, mentre que es manté els peatges per al sector gasista\nEFE Madrid 31/03/2011 20:24\nLa tarifa d'últim recurs (TUR) de gas natural pujarà un 4,1% de mitjana a partir de demà, mentre que la de la llum es mantindrà per al proper trimestre, ha informat avui el Ministeri d'Indústria, Turisme i Comerç.\nL'augment mitjà del gas és resultat de l'increment de la matèria primera en un 10,65%, mentre que es manté els peatges per al sector gasista.\nL'anomenada TUR 1 de gas, per a consums d'aigua calenta i cuina, pujarà un 3,3%, el que suposa un increment mitjà mensual de 0,57 euros.\nQuant a la TUR 2, que fan servir els clients que a més facin servir el gas natural per calefacció, augmentarà un 4,3%, cosa que representa un increment mitjà mensual de 2,31 euros.\nL'augment mitjà de les dues tarifes se situa en un 4,1%, cosa que representa un increment mitjà mensual de 1,44 euros.\nMentre, tal com va avançar el Ministeri d'Indústria, la tarifa elèctrica de últim recurs (TUR), a la qual estan acollits 20 milions de consumidors, la majoria llars i petites i mitjanes empreses, no pujarà per al proper trimestre.\nPer això, el Govern ha contrarestat la pujada dels peatges o tarifes d'accés, la part regulada del rebut de la llum, amb el cost de l'energia.\nLa proposta d'ordre ministerial que Indústria va remetre a la Comissió Nacional d'Energia (CNE) per revisar les tarifes d'accés recollia un increment del 12,5% per a la majoria de les llars i petits comerços, un 9% per a la resta dels consumidors de baixa tensió i un 2% per als grans consumidors industrials.\nEls peatges d'accés, que retribueixen els costos regulats com el transport, la distribució o les primes a les renovables, representen pràcticament la meitat de la TUR, la tarifa a la qual poden acollir-se els usuaris amb potències inferiors als 10 quilowatts (llars i pimes) des de juliol de 2009.\nHa estat la caiguda en un 10,2% del cost de l'energia la que ha permès al Govern no pujar el rebut de la llum a l'abril.\nSí pujarà a partir de demà la bombona de butà: un 6%, fins als 14 euros amb l'IVA inclòs.


Directe 4.0 - La Xarxa. Tertúlia d'oficis. Cafè o te Daniel Closa - RTVE.es\nDirecte 4.0 - La Xarxa. Tertúlia d'oficis. Cafè o te Daniel Closa\nLa Xarxa. Oficis. Daniel Closa\nLa Xarxa amb Marc Cortés. Tertúlia d'oficis amb David Escamilla i Quim Masferrer parlant amb personal shoppers. Cafè o te amb el científic Daniel Closa del llibre '100 mites de la ciència'.\nveure més sobre "Directe 4.0 - La Xarxa. Tertúlia d'oficis. Cafè o te Daniel Closa" veure menys sobre "Directe 4.0 - La Xarxa. Tertúlia d'oficis. Cafè o te Daniel Closa"\n> Directe 4.0 - La Xarxa. Tertúlia d'oficis. Cafè o te Daniel Closa


Restaurant del llac - Hotel Terradets (Castell de Mur) | femturisme\nRestaurant del llac - Hotel Terradets\nRestaurant del llac - Hotel Terradets Castell de Mur\nRestaurant del llac - Hotel Terradets (Restaurant Del Llac Hotel Terradets Interior)\nRestaurant del llac - Hotel Terradets (Restaurant Del Llac Hotel Terradets Plat)\nRestaurant del llac - Hotel Terradets (Restaurant Del Llac Hotel Terradets Vistes)\nRestaurant del llac - Hotel Terradets (Restaurant Del Llac Hotel Terradets Esmorzar)\nRestaurant del llac - Hotel Terradets (Restaurant Del Llac Hotel Terradets)\nRestaurant del llac - Hotel Terradets (Restaurant Del Llac Hotel Terradets Tapes)\nRestaurant del llac - Hotel Terradets (Restaurant Del Llac Hotel Terradets Vi)\nPàgina web\thttp://www.hotelterradets.com/hotel.php?c=2\nTrucar973 65 11 20\nCtra. de Balaguer a Tremp C13 Qm.75.\tCastell de Mur\nAls salons del Restaurant del Llac des d'on es gaudeix d'unes impressionants vistes del llac de Terradets i la muntanya del Montsec, és el lloc ideal per assaborir l'excel•lent cuina Pallaresa, un reflex de la cuina catalana amb arrels i de temporada amb tocs d'autor, reflex també del paisatge, la terra, el Pallars Jussà.\nMenú diari de bufet: amb una extensa selecció de plats diferents.\nSelecció de menús infantils adequats per als gustos dels més menuts.\nMenús especials per celíacs, diabètics o vegetarians.\nEs fa palès l'esforç al oferir als clients el millor producte per a cada ocasió, la llarga experiència els avala en la preparació de tot tipus d'esdeveniments especials, dinars de grups, festes, bodes i celebracions familiars.\nBodes, banquets i celebracions\nRestauració especialitzada en la celebració de bodes, banquets i celebracions.\nOfereixen des de menús tradicionals fins a la oferta gastronòmica més vanguardista.\nDeixa't sorprendre per les creacions del xef amb la millor proposta culinària.\nHotel d'ambient familiar i cuina elaborada i tradicional on rebràs un tracte afable en un entorn natural únic. Disposa de 59 habitacions distribuïdes en :\n36 habitacions dobles\n4 habitacions suites amb saló independent i una gran terrassa amb magnífiques vistes\n10 habitacions abuhardillades amb fusteria noble\n9 habitacions individuals\nAire condicionat i connexió wi-fi.\nLa majoria de les habitacions ofereixen unes vistes espectaculars al llac de Terradets i la serra del Montsec.\n"Relaxar el teu cos i la teva ment .... Gaudeix de sensacions i aromes"...\nAl centre de benestar Relaxa't trobaràs una gamma de tractaments específics per a relaxar i experimentar sensacions úniques.\nVariada carta de massatges aroma-terapèutics\nTractaments corporals especialment dissenyats per estimular tots els sentits i gaudir.\nTractaments facials especialment dissenyats per estimular tots els sentits i gaudir.\nIsona: la reconstrucció d'un poble… (a 2.7 km)\nEl Pirineu Comtal: un tomb per la identitat… (a 2.7 km)\nLa cuina de la mel (a 12.3 km)\nRuta observatoris astronòmics de Catalunya (a 12.3 km)\nEl formatge del Montsec (a 14.2 km)\nUn viatge amb el Tren dels Llacs (a 21.3 km)\nRuta del vi: Costers del Segre (a 23.6 km)\nRuta dels castells a Catalunya (a 23.8 km)\nCarnestoltes a Cubells\nDe l'1 al 6 de març la bogeria i la diversió estan assegurades al Carnestoltes a Cubells!\nSorteig: una nit en bungalou al Càmping Berga Resort\nDes de femturisme.cat i el càmping Berga Resort ens hem unit per sortejar una nit en un bungalou de fusta per 2 persones o 2 adults i 1 nen. A més, l'estada també inclou accés…


El Vallès, el millor exponent de l'expansió del fet casteller | NacióGranollers\nEls Castells, força i vitalitat del Vallès Foto: Vallesos\nLa revista-llibre semestral Vallesos Gent, terra i patrimoni ja té al carrer el seu novè número, de primavera-estiu, amb una carpeta-dossier dedicada a glossar la vitalitat del fet casteller al Vallès, que presenta com a principal exponent de l'expansió i la consolidació d'aquesta expressió de la cultura popular catalana arreu del país. I és que, lluny de la zona tradicional castellera (del Camp de Tarragona i el Penedès), el Vallès, amb un total d'onze colles de ciutats i pobles -a les quals cal sumar-n'hi dues més d'universitàries-, s'ha consolidat els darrers anys com una terra també veritablement castellera.\nEl paper pioner del Minyons de Terrassa, nascuts l'any 1979, que s'han col·locat a l'elit castellera i han estat els padrins i ajudants de nombroses colles vallesanes, és especialment remarcable. La colla egarenca ha estat la principal responsable de la revolució que ha viscut el món casteller, amb canvis tècnics i la incorporació de la dona al tronc de les construccions. Una revolució i alhora tot un boom, ja que la creació de noves colles i l'assoliment de castells cada cop més ambiciosos ha estat constant des que aquest creixement es va iniciar als anys noranta.\nQuatre colles entre les millors\nActualment, quatre colles vallesanes -els Minyons de Terrassa, els Castellers de Sabadell, els Castellers de Sant Cugat i els Xics de Granollers- estan situades entre les vint millors colles que hi ha al país, consolidades amb construccions de vuit. Els Minyons figuren entre les més destacades de Catalunya i descarreguen sovint castells de la màxima categoria. Les altres tres colles esmentades pensen ja en castells de 9, que els de Sabadell ja han aconseguit.\nL'arrelament casteller al Vallès es complementa amb set colles més. La ciutat de Terrassa té una segona colla, els Castellers de Terrassa, que aixeca castells de vuit pisos, i a Cerdanyola la colla local està a punt d'aconseguir-los. A Caldes, Mollet, Castellar, Rubí i Montcada i Reixac hi ha colles amb registres més modestos que fan una gran tasca de difusió d'aquesta mostra de la cultura popular catalana considerada patrimoni de la Humanitat per la Unesco. Unes colles que s'han convertit en una peça clau del teixit associatiu.\nEn l'àmbit universitari, les colles dels Ganàpies de la UAB, de Bellaterra, i dels Bergants del Campus de Terrassa, no deixen de ser vallesanes, tot i la seva dinàmica pròpia i diferenciada.\nEntrevista a Carme Forcadell i Muriel Casals\nUn altre plat fort del novè número de Vallesos és l'entrevista a fons que el director de la publicació, Vicenç Relats, fa de forma conjunta a les presidentes de l'ANC i Òmnium, les sabadellenques Carme Forcadell i Muriel Casals, que repassen el paper destacat de la societat civil en l'impuls del procés sobiranista. "Si la societat civil no hagués estat empenyent, no seríem on som", afirmen, en una singular trobada al parc Catalunya de Sabadell, on fins i tot van anar en barca, amb fotografies molt il·lustratives de Màrius Gómez.\nSón objecte de perfils de trajectòria personals el periodista terrassenc Xavi Coral; el violoncel·lista santcugatenc Lluís Claret; l'estudiós local de Terrassa Josep M. Domènech; la centenària cardedeuenca Maria Freixas; el cineasta granollerí Lambert Botey, ànima del Cineclub Granollers; o el metge de poble Ignasi Cantarell, descobrir del patrimoni de Montmeló.\nLa portada d'aquest número Foto: Vallesos\nComunicació, castellers, Xics de Granollers, Minyons de Terrassa, vallesos, revista, Carme Forcadell, Muriel Casals\nPer Anònim el 28 d'abril de 2015 a les 12:21\nMuriel Casals és francesa d'Avinyó ... no fotem!


Campanya 2.0 per exigir un #sostredigne pels joves - Social.cat\nCampanya 2.0 per exigir un #sostredigne pels joves\nLa impulsa el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya i recorda que la taxa d'emancipació dels joves d'entre 16 i 29 anys és del 24,5%\nDilluns, 15 de febrer de 2016 | 12:15 h\nEl Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC) ha llançat aquest dilluns una campanya a les xarxes socials per visibilitzar la problemàtica de l'habitatge per les persones joves. L'objectiu és informar, sensibilitzar i reivindicar més polítiques públiques d'habitatge destinades a aquest col·lectiu.\nA partir d'avui i fins divendres 19 de febrer, es compartiran tot tipus de recursos a les xarxes socials sota el lema "El jovent organitzat exigim un #sostredigne".\nDes de l'inici de la crisi, la taxa d'emancipació de les persones joves, entre 16 i 29 anys, no ha parat de disminuir. D'acord amb dades del darrer trimestre de 2015, l'índex se situa per sota del de 2003, amb un 24,5%. En un comunicat, el CNJC apunta que hi ha una correlació directe entre la taxa d'atur juvenil, del 28,3%, i la tardança en abandonar la llar familiar. Des del 2007 s'han reduït a la meitat els llocs de treball per a la gent jove, de 839,000 a 438,200.\nEl CNJC exigeix:\n1. Una convocatòria d’ajuts al lloguer per a les persones joves que doni resposta a les necessitats específiques.\n2. Polítiques públiques d'habitatge que mantinguin com a prioritat garantir i facilitar l'accés a una llar de la població juvenil.\n3. Ajudes directes i mesures fiscals per tal de donar a conèixer i impulsar els models alternatius d'accés i tinença de l'habitatge, com ara la masoveria urbana i la cessió d'ús.


Introducció a les tecnologies\nDirector gerent Solar Enginyeria 2000\nLobjecte daquesta ponència rau en fer un som repàs a lactual estat de la tècnica de les aplicacions de lenergia solar tèrmica activa. La brevetat del temps disponible i lextensió del tema ens impediran una anàlisi en profunditat de les aplicacions daquesta tecnologia. La nostra pretensió no és cap altra que donar una visió tècnica de conjunt. És possible que alguns de vostès coneguin a la perfecció el tema desenvolupat. Per a aquest col·lectiu la meva sincera disculpa; desitjaria que prenguessin aquesta presentació com una breu introducció a la resta de ponències daquesta conferència. Per als altres espero que allò que tractarem els serveixi per a una millor comprensió dels treballs més concrets que desenvoluparan els meus col·legues.\nVull, en primer lloc, fer una afirmació: lenergia solar tèrmica activa és una tecnologia madura. Ni proves de laboratori, ni exercicis destil, ni salts al buit. Avui fa més de cent anys que a Califòrnia sestablí una indústria pionera denergia solar tèrmica activa com proven anuncis de la premsa daquell temps.\nCortesia de Mr. Steven Gorman\nDes daquell moment la tècnica ha anat perfeccionant-se de forma continuada, essent avui una tecnologia provada, fiable i rendible.\nPer centrar la nostra ponència, recordarem les dues aplicacions principals de lenergia solar tèrmica:\nEnergia solar tèrmica passiva: el propi edifici o immoble és el captador i acumulador denergia solar. Aquest fet és sempre cert, malgrat el possible desconeixement de larquitecte dissenyador del mateix. Del seu ús correcte dependrà en molts casos la qualitat de vida dels futurs usuaris ocupants de ledifici i, sempre, leficiència energètica del mateix. No és lobjecte daquesta ponència; el seu estudi el duu a terme larquitectura bioclimàtica.\nEnergia solar tèrmica activa: la captació i acumulació de lenergia solar mitjançant elements i equips específicament dissenyats per a aquest fi que hauran dintegrar-se en la mesura del possible i això depèn fonamentalment dels tècnics implicats en ledifici o immoble al qual hagin de donar servei.\n1.1. ACS-aigua calenta sanitària.\nÉs la principal aplicació de lenergia solar tèrmica activa. Consisteix a elevar la temperatura de laigua subministrada per la xarxa de proveïment i que normalment es troba en el rang comprès entre 5°C-20°C, fins un mínim de 45°C, per a la seva posterior distribució als punts de consum.\nPer a aquesta aplicació susa, majoritàriament, el col·lector solar pla.\nDues són les dificultats amb què ens trobem per a aquesta aplicació: lestacionalitat del requeriment, que addicionalment coincideix amb els mínims del recurs disponible, i la normalment elevada temperatura requerida al subministrat. La primera ens obligarà a fer un dimensionat gran i, conseqüentment, una més gran inversió que, en absència de consums durant la resta de lany, farà que lamortització selevi en nombrosos casos per sobre del que és raonable. La segona ens obligarà a emprar sistemes de captació de preu més elevat o a usar sistemes demissores que siguin efectius a temperatures més moderades.\nTemperatura requerida: 60°C-80°C.\nLelevada temperatura fa indispensable lús de col·lectors solars dalt rendiment: els tubs de buit. Tanmateix, serà necessari un dimensionat més gran dels radiadors si es volen mantenir uns mínims deficiència. És el sistema de calefacció amb energia solar menys recomanable.\nTemperatura requerida: 30°C-40°C\nAquest eficient sistema de calefacció és totalment compatible amb lenergia solar tèrmica. Els col·lectors emprats habitualment són: el col·lector solar pla o el tub de buit.\nTemperatura requerida: 40°C-60°C.\nEl sistema es compatible amb lenergia solar tèrmica. Es requerirà un dimensionat generós dels fan coils per tal de mantenir uns mínims deficiència. Semprarà preferiblement el tub de buit.\n1.3. Climatització de piscines\nAquesta és, per la seva baixa temperatura de servei (de 25°C-28°C), una aplicació idònia per a lenergia solar. Si es tracta de perllongar la temporada de bany en piscines descobertes, es podran emprar col·lectors nus de materials plàstics de preu molt menor als convencionals vidrats. Per a aplicacions en piscines cobertes, serà recomanable lús de col·lectors plans o tubs de buit.\n2. TIPUS DE COL·LECTORS\nHem enunciat anteriorment les aplicacions bàsiques de lenergia solar tèrmica; vegem tot seguit quins són els tipus de col·lectors emprats avui en dia per desenvolupar-les:\n2.1. Col·lector solar pla\nÉs el més usat en producció dACS, calefacció per terra radiant i climatització de piscines cobertes.\nConsisteix bàsicament en un absorbidor metàl·lic (coure, alumini o fullola dacer) que transmet lenergia solar en forma de calor a uns tubs metàl·lics íntimament units a labsorbidor (serpentí o graella) i que transporten un fluid caloportador que recull la calor de labsorbidor i el transporta a bescanviadors o directament als dipòsits dacumulació. Per tal de minimitzar les pèrdues i augmentar-ne el rendiment, labsorbidor està situat dins duna carcassa (metàl·lica o plàstica), degudament aïllada (amb fibra de vidre, llana de roca o espuma de poliuretà) i recoberta amb un vidre per la cara exposada al sol.\nCortesia de Made Energías Renovables S.A.\n2.2. Col·lector solar sense coberta\nExisteixen aplicacions que, per la seva baixa temperatura, permeten lús de col·lectors nus o sense coberta, lavantatge principal dels quals és la de minimitzar la inversió necessària per a laplicació concreta.\nCol·lectors de materials plàstics\nSón els idonis per a la climatització de piscines, especialment les descobertes.\nConsisteixen en un absorbidor nu de material plàstic, normalment polipropilè o epdm. Addicionalment simplifiquen i abarateixen la instal·lació, ja que, en tractar-se de materials no atacables pel clor de laigua de la piscina, no necessiten lús de bescanviadors, podent intercalar-se en sèrie en el propi circuit de depuració.\nCortesia de Solar Industries, Corp.\nNormalment es tracta dabsorbidors de col·lectors solars plans emprats sense caixa, aïllament ni coberta vidrada. Permeten una més gran integració arquitectònica en no veures el seu rendiment tan afectat per lorientació geogràfica (en mancar de coberta, no estan sotmesos a efectes de reflexió sobre el vidre dels raigs solars incidents).\nSón vàlids per a aplicacions de climatització de piscines, calefacció per terra radiant i producció dACS.\nCortesia de Energie Solaire, S.A.\n2.3. Tub de buit\nÉs el col·lector més eficient dels emprats avui en dia, però també el més car. Consisteix en una tira dabsorbidor amb un únic tub de fluid caloportador adossat a aquesta, encapsulada dins dun tub cilíndric de vidre pírex on sha creat el buit. Diversos tubs suneixen a un distribuïdor per formar el col·lector. Alguns models permeten la seva instal·lació en pla horitzontal (orientant els tubs perpendicularment als raigs solars), cosa que en facilita locultament visual.\nPel seu cost especialment elevat, el seu àmbit daplicació es veu restringit normalment als sistemes que requereixin una major temperatura: calefacció per fain coils o radiadors.\nCortesia de Viesmann, Gmbh\n2.4. Cobertes solars\nLa integració dels elements captadors denergia solar en la pròpia coberta dels edificis és una aplicació relativament recent però de futur prometedor. Els avantatges econòmics en substituir part dels elements constitutius de la coberta, així com els avantatges pel que fa a la integració visual, marquen un salt qualitatiu enfront dels col·lectors tradicionals.\nDos són els plantejaments emprats per al seu desenvolupament: lagregació dabsorbidors metàl·lics individuals i la realització de cobertes metàl·liques -concebudes aquestes dinici, per a la captació de lenergia solar integrant en un mateix element dues funcions: protecció i captació-.\n3. CORBA DE RENDIMENT DEL COL·LECTOR SOLAR\nEl primer a destacar és que el col·lector solar és, per la seva senzillesa, una màquina molt perfecta. El rendiment instantani de qualsevol col·lector solar ateny normalment percentatges a lentorn del 80% (relació entre lenergia solar disponible i lenergia tèrmica útil produïda). El rendiment mitjà duna instal·lació ben dissenyada superarà el 60%.\nÉs interessant de comparar les corbes de rendiments dels distints tipus de col·lectors i dobservar-ne un fet característic: el rendiment disminueix a mesura que la diferència de temperatures entre el fluid caloportador i lambient exterior augmenten, la qual cosa permet de veure quin és col·lector òptim per a una aplicació concreta.\nCortesia de Solar Ingeniería 2000, S.A.\n4. DIMENSIONAT DE LES INSTAL·LACIONS\nExisteixen dues diferències característiques bàsiques entre les instal·lacions denergia solar tèrmica i les instal·lacions convencionals. En la primera, el recurs solar no està disponible de forma continuada i a la nostra voluntat, la qual cosa implica la necessitat de lacumulació. En la segona, la baixa potència per unitat de superfície resta compensada en virtut de la seva producció contínua i gratuïta mentre existeixi el recurs solar.\nCàlcul per energia enfront del càlcul per potència\nEl dimensionat duna instal·lació denergia solar tèrmica es basa a calcular primer la necessitat energètica diària i determinar, amb això, la superfície de captació i lacumulació necessària (que serà, lamentablement, molt més gran que la convencional). No és pas aconsellable, per motius doptimització de la inversió, realitzar dimensionats per a un cicle superior diari. Pel contrari, les instal·lacions convencionals se solen dimensionar en funció de les necessitats màximes que hauran de ser cobertes per la potència instantània més la mínima acumulació convenient.\nÉs aquella part de lenergia solar total necessària per al procés que serà coberta per lenergia solar.\nLlevat de casos comptats, una instal·lació denergia solar no ha de cobrir la totalitat de les necessitats denergia tèrmica de laplicació concreta. El fet de garantir el subministrament obligaria a augmentar de forma desproporcionada el sistema de captació i acumulació, per tal de poder cobrir els períodes de mal temps i de producció reduïda.\nÉs, doncs, necessari dissenyar un sistema de producció convencional que supleixi el sistema solar quan aquest no produeixi. Ambdós sistemes poden i han destar perfectament integrats.\nCombinacions amb daltres fonts denergia no renovables\nLes instal·lacions denergia solar tèrmica poden integrar-se amb tots els sistemes convencionals comunament utilitzats: calderes, acumuladors elèctrics i bombes de calor.\nNormalment és aconsellable dissenyar la instal·lació en sèrie, de manera que sigui el primer productor el sistema solar, el qual vindrà recolzat pel sistema convencional. Això permet al sistema solar treballar a menor temperatura i, per tant, a més gran rendiment; i al sistema convencional, garantir la cobertura de la demanda.\nEsquema bàsic ACS\nEsquema bàsic piscina\nExemple dinstal·lació combinada ACS-calefacció-piscina\nVida útil i manteniment\nÉs important destacar el fet de la llarga vida útil de les instal·lacions denergia solar tèrmica. Són instal·lacions que treballen en circuit tancat i estan sotmeses a càrregues tèrmiques i hidràuliques relativament baixes. Addicionalment, gairebé no disposen de parts mòbils (llevat de bombes i vàlvules motoritzades) i la seva regulació és molt senzilla. Aquestes diferències els confereixen una gran avantatge sobre les instal·lacions convencionals (per exemple: una caldera o una bomba de calor).\nPer les mateixes raons, llur manteniment és mínim i bàsicament es limita a operacions de revisió, ja que són rares les avaries.\nLa vida útil duna instal·lació executada amb materials de bona qualitat ha de superar amplament els vint anys.\nValoració ràpida dinstal·lacions\nACS. Aigua calenta sanitària amb col·lectors plans:\nA tall dexemple i en funció del tipus i tamany de la instal·lació, podem dir que el preu mitjà del m2 instal·lat del col·lector solar pla se situa avui en dia al mercat espanyol en 80.000 ptes.\nClimatització de piscines amb col·lectors de materials plàstics:\nA tall dexemple i en funció del tipus i tamany de la instal·lació, podem dir que el preu mitjà del m2 instal·lat del col·lector plàstic se situa avui en dia al mercat espanyol en 20.000 ptes.\nLenergia solar tèrmica activa gaudeix de subvencions per part de les administracions locals, autonòmiques, nacionals i comunitàries que faciliten el fet de la seva implantació. Aquestes subvencions poden arribar a un 50% del valor de la instal·lació.\nCal destacar el fet diferencial, enfront de les instal·lacions denergia convencional, que, malgrat tractar-se de la inversió més elevada, el cost del combustible és zero i el seu manteniment pràcticament nul.\nEl període de retorn duna instal·lació denergia solar depèn de nombrosos factors, essent els principals: el preu del combustible a substituir, lús continu de la instal·lació i el tamany daquesta.\nEn funció dels anteriors paràmetres i de la subvenció atorgada, els terminis oscil·len normalment entre els cinc i els vint anys.\n6. EL FUTUR DE LENERGIA SOLAR TÈRMICA\nÉs evident que, a llarg termini, serà inviable lús de combustibles fòssils per a lobtenció denergia tèrmica: aquests shauran exhaurit.\nA curt termini, el seu ús massiu es veu dificultat per la necessitat de realitzar una elevada inversió inicial. Polítiques apropiades dajut, foment, finançament i divulgació afavoriran la progressiva introducció daquesta tecnologia. El propi tamany del mercat, per factors descala, ajudarà també en aquesta direcció. La tècnica (malgrat els alts rendiments actuals dels col·lectors) millorarà elements constructius actuals en laspecte dintegració i substitució. I, per últim, un factor primordial: el públic, sàviament, desitja la introducció duna tecnologia neta i inesgotable. Lenergia solar té un brillant futur.\nTornar a Introducció a les tecnologies