CAP A L’ALZINA DE CAN FERRERONS 24.01.2010 - BiCiCORRiOLS Ciclisme i muntanya\nA la Plaça com sempre, no pas als Burots, perquè ara resulta que anem a fer un centenar de quilòmetres per carretera i no podem fer-ne dos més per quedar al lloc habitual. Posats a canviar i fer-ho més equitatiu fóra de quedar al cementiri de les Valls. Dic jo, vaja… I per més inri en diem la plaça de Granollers. Els Burots, collons! els Burots! que no s’ha de perdre la toponímia popular! Quedem d’anar cap a can Ferrerons. Som-hi.\nComencem la ruta per les Cinc Sènies, enfilem el turó d’Onofre Arnau blincant la carcanada a primera hora i, pels boscos de Mata, arribem a can Flequer. Porten el comandament les perxes de la colla: en Formiga i la Pantera Rosa. Tastem els graons de Sant Martí però avui ningú se’n surt amb èxit. Seguim cap a la cabana dels Caçadors i voltem cap a la Moreneta, el camí més dret per aconseguir la monumental alzina. Baixem el “fondo” selvàtic i ens impregnem de les més exquisides, adorables, sublims i dolces aromes que ens poden oferir els fangs salvatges de la serra de Marina.\nEnfilem un xic més per poder gaudir d’un curt però tècnic descens trialer que ens portarà al fons de la vall de can Rimbles.\nCom que és l’hora que és i som a prop de Canyamars, decidim d’esmorzar a can Víctor i després ja en parlarem.\nHavent esmorzat reprenem la marxa vers l’objectiu inicial pujant per can Citados i pel bosc dels Rocs Rodons. Després d’un tram força brut, reprenem la pista que puja fins a can Bosc i la deixem per seguir-ne una altra que continuarà en corriol direcció la Creu d’Aguilar fins desaparèxier enmig del bosc. Fem els darrers metres a peu fins trobar un vell camí que ens menarà al GR. Per consens anem a la Creu per baixar la trialera. Aquí ens comencem a allunyar de l’objectiu.\nEl primer tram només és superat amb èxit pel Màster, per qui si no? I no us sabria dir si el Tete també. Alguns anem fent tentatives i d’altres que ho fan directament a peu. El segon escull, el passem primer el Tete i jo en primera instància i a la segona o la tercera el Màster, en Formiga i la Pantera.\nTornem a ser a la pista que puja de Canyamars i desfem el camí de pujada per baixar pels Rocs Rodons de can Cunit. En un graó de la zona el Tete i el Màster ens fan una demostració de destresa.\nTravessem Canyamars i allí ens deixen en Logístic i l’Avi que tornen per carretera. La resta enfilem per l’enganxosa pista de la Moreneta fins a can Bruguera i baixem tot fent filigranes fins el Pericó.\nFins la propera i molta bici,\nEls corriolaires: En Ken, en Logístic, l’Avi, l’Home no tant senzill, la Pantera Rosa, en Formiga, el Màster, el Tete i en Pistons.\nDesnivell + acum.: 1.350 m.\nEls videos d’en Pistons: clica aquí.


Sóc la Cesca – Cuina Saludable amb la Cesca\nTots som d’on venim…\nL’avi Jacint em va transmetre la importància de l’aprenentatge continu, el buscar solucions, l’enginy… l’aprendre a pensar.\nL’àvia Leonor era tot amor, alegre i positiva. Va posar la llavor del gust per cuinar com un moment de gaudi, de creativitat i alliberament.\nEncara ara entro a la cuina amb ulls d’infant a divertir-me mentre cuino.\nLa mare, Ana, la cuidadora i patidora, la discreta però que sempre hi és, em va inculcar l’esforç.\nEl pare, Víctor, còmplice de jocs, de l’amor per la natura i els animals, em donà el seu suport incondicional.\nOn em portà?\nA estudiar Farmàcia, carrera on s’aprenia de tot en general i de res en concret. Dura, però bonica. Si una cosa vaig aprendre, va ser LA PREVENCIÓ. SÍ, en majúscules. Els factors implicats són diversos i jo em vaig centrar en l’alimentació com a pal de paller, però no com a únic factor.\nLa meva ment “científica” i analítica em va portar pels camins de la lògica i… m’havia cregut que, si repetia les receptes de la meva àvia, cuinaria com ella, i res més lluny de la realitat! Les meves filles em van donar un toc d’atenció: “Mama, t’estimem molt, però si us plau, deixa de provar coses rares, no ens agraden” (punyalada trapera).\nEn definitiva, no em vaig poder reconciliar amb la cuina fins que vaig deixar una mica el cap de banda i vaig començar a fer cas al meu cor i a tot allò que crec, que m’apassiona i gaudeixo.\nEn què crec\nQue la salut no és tan sols un estat físic, si no també mental i social, inclosa la salut del planeta.\nQue si volem gaudir d’una bona salut, primer de tot hem de re-aprendre a escoltar-nos (difícil quan estem tan condicionats pel que ens envolta).\nQue per poder triar hem de saber i hem de ser crítics amb el que llegim, expliquen, escoltem o veiem.\nQue si l’alimentació és tan important, per què no se la promociona, prioritza i cuida com és mereix?\nQue l’etiqueta ecològic no sempre vol dir sostenible, per això jo parlo de sostenibilitat.\nQue el menjar no es llença.\nQue la teoria sense pràctica no té cap sentit.\nQue els infants han d’entrar a la cuina i no tan sols per fer pastissos i galetes.\nAra gaudeixo com mai! I, encara que sembli mentida, he trobat un sentit al que faig, el meu granet de sorra perquè el món sigui una mica millor:\nMillorar l’alimentació i el benestar de les persones a través de la sostenibilitat a la cuina.\nELS MEUS TALLERS DE TEMPORADA


Normativa vigent - IVAJ - Generalitat Valenciana\nNormativa vigent - IVAJ\nLlei de polítiques integrals de joventut i modificacions. Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat.\nDesenvolupament de la Llei 18/2010 de Joventut de la Comunitat Valenciana. Decret 86/2015, de 5 de juny, del Consell.\nLlei Orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l'adolescència enfront de la violència\nLlei 4/2001, de 19 de juny, del Voluntariat, de 21 de juny de 2001.\nDecret 181/2002, de 5 de novembre, d'11 de novembre de 2002, de creació del Registre Autonòmic d'Associacions de la Comunitat Valenciana.\nReglament del Parlament Europeu pel que es crea el programa «Erasmus+», d'educació, formació, joventut i esport de l'Unió Europea, de 20 de desembre de 2013\nCreació de la Comissió Interdepartamental de Joventut. Decret 31/2020, de 6 de març, del Consell.\nReglament orgànic i funcional de l'IVAJ. Decret 54/2019, de 5 d'abril, del Consell.\nReglament del Consell Rector de l'IVAJ, aprovat pel Ple del Consell Rector el 6 d'abril de 2016.\nPreus públics que ha de percebre l'IVAJ. Decret 209/2001, de 18 de desembre, del Govern Valencià.\nBases reguladores de la concessió d'ajudes en matèria de joventut. Ordre 19/2016, de 16 de novembre, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives.\nBases de les beques per a pràctiques professionals en l'IVAJ. Ordre 6/2018, de 23 de maig, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives.\nBases reguladores de les ajudes a entitats locals per a programes de joventut i equipament en tecnologia de la informació i la comunicació (TIC). Ordre 3/2018, d'11 d'abril, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives.\nBases reguladores dels premis de l'IVAJ a la creació artística, científica i tècnica. Ordre 2/2018, de 23 de febrer, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives.\nCarnet Jove a la Comunitat Valenciana. Ordre 17/2010, de 14 juliol, de la Conselleria de Benestar Social (capítol I i article 8 derogat per Decret 86/2015, de 5 de juny, del Consell).\nCondicions d'obertura i funcionament dels serveis d'informació juvenil de la Comunitat Valenciana. Ordre de 25 d'abril de 1995, de la Conselleria de Cultura.\nCens d'Associacions Juvenils i entitats prestadores de serveis a la joventut en la Comunitat Autónoma Valenciana. Ordre de 10 de novembre de 1983, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciencia.\nDECRET LLEI 2/2022, de 22 d’abril, del Consell, per a la reducció temporal de l’import de les taxes pròpies i preus públics de la Generalitat per a fer front a l’impacte de la inflació.\nCircular del Director General de l'IVAJ de 27 d'abril de 2022 relativa al canvi de preu en l'import del Carnet Jove a partir del 2 de maig i fins el 31 de desembre de 2022.\nTarifes, preus i procediment de contractació per a la reserva i la utilització de les instal·lacions juvenils pròpies. Resolució de 9 d'agost de 2012, del director general de la Joventut i de l'IVAJ.GVA JOVE (correcció d'errades DOGV 6847, 24/08/2012).\nTermini perquè les entitats no titulars d'escoles oficials d'animació juvenil, ubicades a la Comunitat Valenciana, puguen sol·licitar l'acreditació de cursos bàsics de formació en matèria d'animació juvenil. Resolució de 14 de setembre de 2010, del director general de l'IVAJ.\nReglaments de les residències juvenils La Florida, Mare de Déu del Lledó, El Maestrat i Sant Crist del Mar. Resolució de 4 d'octubre de 1994, del director general de l'IVAJ.


Com arribar a Cruïlla De L'Aldosa a Andorra la Vella amb Bus | Moovit\nCom arribar a Cruïlla De L'Aldosa a Andorra la Vella amb Bus\nIndicacions a Cruïlla De L'Aldosa de Andorra la Vella amb transport públic\nDes de La Relliscada 59 min\nDes de Polar Bar 79 min\nDes de Cal Auliva 40 min\nDes de casa pintat argelich 46 min\nDes de La Hispano Andorrana 35 min\nDes de Ransol, Canillo 70 min\nDes de JTI 39 min\nDes de El Cantàbric 39 min\nDes de Edifici Cairó 25 min\nDes de Hotel Font d'Argent 60 min\nCom arribar a Cruïlla De L'Aldosa amb Bus\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de La Relliscada amb transport públic?\nEs triga 59 min des de La Relliscada fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L4, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Polar Bar amb transport públic?\nEs triga 79 min des de Polar Bar fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L5, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Cal Auliva amb transport públic?\nEs triga 40 min des de Cal Auliva fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L1, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de casa pintat argelich amb transport públic?\nEs triga 47 min des de casa pintat argelich fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L1, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de La Hispano Andorrana amb transport públic?\nEs triga 36 min des de La Hispano Andorrana fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L1, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Ransol, Canillo amb transport públic?\nEs triga 71 min des de Ransol, Canillo fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L4, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de JTI amb transport públic?\nEs triga 39 min des de JTI fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L1, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de El Cantàbric amb transport públic?\nEs triga 39 min des de El Cantàbric fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L1, Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Edifici Cairó amb transport públic?\nEs triga 26 min des de Edifici Cairó fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Hotel Font d'Argent amb transport públic?\nEs triga 60 min des de Hotel Font d'Argent fins a Cruïlla De L'Aldosa fent servir Bus - L4, Bus - L6\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de La Relliscada amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Polar Bar amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Cal Auliva amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de casa pintat argelich amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de La Hispano Andorrana amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Ransol, Canillo amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de JTI amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de El Cantàbric amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Edifici Cairó amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Cruïlla De L'Aldosa des de Hotel Font d'Argent amb Bus?\nQuines són les estacions més properes a Cruïlla De L'Aldosa?\nLes estacions més properes a Cruïlla De L'Aldosa són:\nCruïlla De L'Aldosa és a 66 metres de distància, 1 minuts caminant\nLa Pleta De L'Aldosa és a 270 metres de distància, 4 minuts caminant\nPont D'Ordino és a 318 metres de distància, 5 minuts caminant\nClota és a 417 metres de distància, 6 minuts caminant\nQuines Bus línies paren a prop de Cruïlla De L'Aldosa?\nAquestesBus línies paren a prop de Cruïlla De L'Aldosa: L6\nVeure totes les rutes que s'aturen a Cruïlla De L'Aldosa a Andorra la Vella, Andorra.\nNo busques Cruïlla De L'Aldosa? Vols trobar les ubicacions més properes a Bus més pròximes a tu? Selecciona una altra estació o vés a la nostra vista del mapa per trobar l'autobús, el tren o una altra Andorra la Vella estació més propera a mi.\nVols saber quines estacions estan a prop meu en aquest moment? Cerca les Bus estacions més properes a tu, descarrega't l'aplicació Moovit. Amb la nostra aplicació, pots trobar la parada d'autobús més propera, l'estació de tren o trobar rutes i horaris alternatius que et portaran a Cruïlla De L'Aldosa.\nBusques una estació específica propera a la teva destinació? Troba la parada més propera o les parades alternatives més properes a Cruïlla De L'Aldosa amb Moovit. Selecciona d'aquesta llista de les estacions alternatives per a Cruïlla De L'Aldosa: Cruïlla De L'Aldosa; La Pleta De L'Aldosa; Pont D'Ordino; Clota.\nCerca altres alternatives de transport públic rellevants, com ara les rutes de Bus, per arribar a la teva destinació. Les següents opcions de transport tenen rutes que passen a prop de Cruïlla De L'Aldosa - Bus: L6.\nCom arribar a Cruïlla De L'Aldosa ara és molt més fàcil amb Moovit. No necessites tenir una aplicació específica d'autobús per comprovar l'hora dels busos o una aplicació de tren per veure els seus horaris: Moovit té tota la informació del transport públic en una aplicació gratuïta i fàcil d'usar. Per aquest motiu, Google Play Store i l'App Store d'Apple han seleccionat a Moovit com una de les millors aplicacions de transport públic disponibles i per això més de 250 milions d'usuaris, inclosos els de Andorra la Vella, confien les seves necessitats de transport públic en Moovit!\nCom anar als llocs populars de Andorra la Vella amb transport públic Valira Bambú Vedat de Caca Villager Corba d'Incles El Cantàbric Richard House Palau De Gel Somriu Hotel Refugi Dels Isards Lizarran E. Leclerc - Punt De Trobada Hotel Marco Polo Restaurant Gaspá Bar XOC Quim Pizzeria Venecia FEDA Huevo Soldeu Irish Pub Paddy's Irish Pub\nEstacions més pròximes a Cruïlla De L'Aldosa a Andorra la Vella\nLes estacions Bus més properes a Cruïlla De L'Aldosa a Andorra la Vella\nLa Pleta De L'Aldosa


Set de cada deu aspirants a professor suspén la primera prova de les oposicions - À Punt\nSet de cada deu aspirants a professor suspén la primera prova de les oposicions\nEl sindicat STEPV calcula que poden quedar desertes el 12% de les places oferides per a secundària i altres cossos\nExamen a València de les oposicions docents de la Comunitat Valenciana, el passat 22 de maig / Jorge Gil (Europa Press)\n02 de juliol 2021 - 13:34\nEl 69% dels aspirants han suspés en les primeres proves de les oposicions docents que estan en marxa a la Comunitat Valenciana per a cobrir 3.542 places de secundària i altres cossos, la qual cosa significa que el 12% dels llocs "es quedaran deserts". Així ho assegura el Sindicat de Treballadors de l'Ensenyament del País Valencià (STEPV), que ha elaborat una anàlisi de les dades de les qualificacions.\nEn conèixer les notes del primer exercici, À Punt es va fer ressò del malestar de molts docents, que denunciaven les baixes notes. De fet, hi va haver un moviment en les xarxes dels docents afectats per a denunciar la situació i, fins i tot, alguns es mostraven disposats a portar les irregularitats a la justícia.\nEn aquests moments s'ha realitzat la primera prova de les dues del procediment d'oposició, és a dir, els exàmens teòric i pràctic. I aquests dies s'estan duent a terme les proves de defensa de la programació i la guia docent. Les persones que superen aquestes proves passaran a la fase de concurs, consistent en la valoració dels mèrits presentats, moment en el qual finalitzarà el procediment del concurs oposició.\nL'STEPV ressalta "l'elevat nombre de persones que s'han presentat i han suspés alguna o les dues proves". Així, en total, 11.919 persones han suspés, la qual cosa significa el 69% de les 17.327 persones que s'han presentat a les dues proves. 5.338 més s'havien inscrit, però no s'han presentat finalment o només s'han presentat a l'examen teòric però no al pràctic).\n435 places desertes\nSegons el sindicat, després d'estudiar els resultats , destaca que "han quedat desertes 435 places de les 3.542 oferides, cosa que significa que el 12% de llocs ja s'han quedat deserts a meitat del procediment". De les 67 especialitats convocades, han quedat places desertes en 24 especialitats.\nCrida l'atenció, apunten, algunes especialitats com Mecanitzat i manteniment de màquines o Instal·lació i manteniment d'equips tèrmics i de fluids, les dues del cos de professorat tècnic d'FP, amb un 71% de places desertes.\nUn error en la plataforma d’Educació retarda hores la publicació de les notes dels opositors de secundària\nEn el cos de secundària, destaca Matemàtiques, amb un 41% de places desertes, o Grec, amb un 36%. Tots aquests percentatges, precisen, es podran veure modificats, ja que encara queden les notes de la programació docent.\nHoteleria i Turisme, un 90% de suspensos\nL'especialitat que registra més persones suspeses és Hoteleria i Turisme, del cos de secundària, amb un 90%. En canvi, l'especialitat on més gent ha aprovat és Materials i Tecnologia: Ceràmica i Vidre, del cos de professorat d'Art i Disseny, amb un 71%.\nAquest sindicat considera que les administracions educatives, tant l'estatal com l'autonòmica, "han de reflexionar sobre la convocatòria d'oposicions massives en tots els sectors públics". A parer seu, això trasllada a la societat el missatge nefast "que el professorat no està prou preparat per a impartir docència", quan calculen que el 75% del personal que s'ha presentat és interí. Per a l'STEPV, aquesta és una conclusió del tot errònia perquè les oposicions són un mer filtre, en el qual hi ha molts factors que no controlen les persones aspirants i és un procediment que no s'ajusta a la realitat de les aules.\nProcés extraordinari per concurs de mèrits\nPer al sindicat, cal buscar altres fórmules de consolidació del personal interí, com l'aplicació de l'article 61.6 del Text refós de l'Estatut Bàsic de l'empleat públic, del procés extraordinari per concurs de mèrits. En aquest sentit, insten el ministre de Política Territorial i Funció Pública, Miquel Iceta, a "deixar de fer propostes de modificació de l'EBEP absurdes i perjudicials per al col·lectiu i aplicar aquest article en pròximes convocatòries".\nMarc Candela (STEPV): "Educació ha sigut incapaç de complir el seu propi calendari d'oposicions"\nL’Ajuntament paralitza deu dies més el desallotjament de les 12 famílies que ocupen l’edifici de la Creu Coberta de València Així és el nou DNI europeu 4.0 El trencament de dos col·lectors obliga a tancar part de la platja de l’Arenal de Calp Què sabem de la variant delta, la predominant a la Comunitat Valenciana? Les dones compleixen quaranta anys en la Policia Local de València #NormalitzaLaPlatja, la campanya de conscienciació sobre l'ús del valencià a les platges Es reprén el desallotjament dels edificis ocupats a la Creu Coberta de València Les vacunes fan caure en picat les morts per Covid-19 a la Comunitat Valenciana Adeu emocionat al Genovés


La Nit de l’Acordió de Vilagrassa aplega a acordionistes de diversos punts de Catalunya i Europa\nL’acte ha comptat amb la presència d’Artur Blasco, músic i activista cultural\nProp de 700 persones s’han donat cita aquest dimarts a Vilagrassa per gaudir de la Nit de l’Acordió, tot un clàssic d’aquestes dates i que enguany ha assolit la seva 17a edició.\nOrganitzat per l’Ajuntament de Vilagrassa, l’Associació Arsèguel i Acordionistes del Pirineu i l’Associació Cultural el Portalet de Vilagrassa, l’acte ha estat presentat per Artur Blasco, tota una institució de la cultura catalana.\nDurant prop de dues hores, els assistents han pogut gaudir de sis actuacions de músics procedents de diversos punts del Pirineu i la Catalunya Central. A diferència d’altres anys, aquesta edició només ha comptat amb una actuació internacional amb un acordionista moldau.\nL’acte, que compta amb el suport de l’Institut d’Estudis Ilerdencs, vol donar visibilitat a un instrument que ha adquirit gran presència en la música popular.\nLa Nit de l’Acordió és un acte que s’ha integrat en el cicle “75 anys, 75 mirades al territori”, que té la finalitat d’apropar el 75è aniversari de l’IEI a tot el territori lleidatà.


2.1. Definició, dades, resultats i expectatives – Treball final de grau\n2. Què és un treball final? / 2.1. Definició, dades, resultats i expectatives\nUn treball final (TF) és el colofó final del grau a què heu dedicat tantes hores de treball i estudi. Durant aquest podreu desenvolupar aspectes relacionats amb el pensament crític, els processos de documentació i de bibliografia, i també d’experimentació i execució.\nEl TFG és l’acumulació de tots els sabers apresos dins de les diferents matèries impartides al llarg del grau universitari i, per tant, també té un enfocament interdisciplinari que implica el desplegament d’una gran riquesa de coneixements.\nSerà una oportunitat perquè pugueu exercitar el vostre pensament crític, la vostra curiositat i la vostra capacitat d’experimentació i d’anàlisi. Per a ser pràctics, us recomanem, encara que no és obligatori, que el vostre TFG giri entorn d’aquelles disciplines o PEC que us hagin cridat més l’atenció, sia perquè les heu superat satisfactòriament o les heu gaudit més durant el seu acompliment.\nEl TFG és un requisit per a obtenir la titulació: és un port d’arribada o la fi d’un viatge, però també s’ha d’entendre com la llavor d’un nou inici que us obrirà nous horitzons.\nLes deu dades essencials del TFG\nDura un semestre\nSegueix un mètode de treball\nÉs una tasca individual\nTeoria i pràctica van de la mà\nLa memòria és la pedra angular\nComporta molta càrrega de treball\nCreareu un producte\nEls consultors us guiaran\nÉs un repte divertit\nEstablireu contactes amb moltes disciplines\nRealitzareu un petit projecte o un prototip mitjançant wireframes que donarà solució a una problemàtica real o possible. De manera alternativa, podreu fer una recerca si així ho requereix el vostre treball.\nIntegrareu durant la seva realització plantejaments culturals, artístics i instrumentals seguint una metodologia crítica i argumentada.\nAplicareu mètodes adequats de recerca i desenvolupament per a l’objecte d’estudi.\nElaborareu una memòria i una producció seguint uns processos rigorosos.\nHo aconseguireu mitjançant una planificació adequada.\nQualsevol tipus d’audiència serà potencialment capaç d’entendre, de manera clara i precisa, la vostra solució o proposta.


Benvinguts a la família! – Portal del Montserratí – tot un món per descobrir\nEstàs a un pas de fer-te soci/a de l’Associació Massís de Montserrat amb CIF G66734385 i amb Seu a la Plaça Font del Bisbal s/n -Caseta de Fusta- Marganell. Aquest formulari és totalment segur i encripta totes les dades. És necessari que ompliu tots els camps del formulari i amb informació veraç per fer-lo efectiu. Sota el formulari trobareu més informació dels serveis de l’agrupació.\nDes de 2011 amb la pagesia montserratina\nSón socis i sòcies de l’entitat aquelles persones físiques o jurídiques que disposin d’una parcel·la sobre la qual puguin necessitar (sense cap obligació al respecte) assessorament agrari, forestal o ornamental (parcs i/o jardins). Preferentment que en siguin productores. O bé també les persones que vulguin gaudir d’una parcel·la dels Horts Comunitaris o de les Oliveres de l’Associació (servei a part de la quota).\nLa quota de soci és de 60€ ANUALS i es cobrarà als volts del dia 1 del mes següent del moment de la inscripció.\nFent-te soci/a tindràs accés a l’assessorament directe i també a les tarifes d’assessorament personalitzat dels tècnics d’Horta, Ornamental, Fruita dolça, Olivera, Fruita seca, Extensius i Vinya. També tindràs preus únics a la resta de serveis de l’entitat, principalment un descompte del 15% al servei d’enginyeria professional. També descomptes en les formacions i experiències, preferència i descomptes a la Fira del Montserratí i accés al servei dels Horts Comunitaris i Oliveres de l’Associació. I també col·laboreu a mantenir l’entitat i els projectes que es duen a terme i ajuden al relleu generacional de la nostra pagesia: com ara el Banc de Terres del Montserratí i la Xarxa d’Oficines d’Assessorament Agrari.\nPer a més informació podeu contactar-nos al telèfon 602697428 o al correu electrònic pagesia@montserrati.cat de l’Associació. Moltes gràcies i benvinguts a la família!\nL’Associació Massís de Montserrat som Entitat d’Assessorament Agrari reconeguda per la Generalitat de Catalunya. Actualment oferim un servei gratuït d’assessorament a través de la Xarxa d’Oficines d’Assessorament Agrari dels pobles de Montserrat amb 10 Oficines. Aquest servei és de primera resposta, consultes puntuals i guiatge de cara a la incorporació al sector.\nTanmateix amb la Cooperativa del Montserratí SCCL que en som impulsors, s’ofereix un servei professional a tots els nivells en el sector agrícola, ramader, forestal i ornamental pel qual els socis i sòcies de l’Associació en tindran un 15% de descompte en gaire bé tots els serveis d’assessorament professional.\nTambé estem treballant per esdevenir Agrupació de Defensa Vegetal. Pel que si s’associen els suficients productors de la zona, podrem optar a un ajut del Departament d’Agricultura de la Generalitat de Catalunya que es tradueix als associats i associades amb fins al 50% de descompte de l’assessorament agrari professional que sol·licitin.\nDes de l’entitat oferim una formació constant en l’àmbit de la pagesia, l’artesania, antics oficis i dels diferents temaris que resultin interessants per l’organització. De cara a ajudar a transferir el coneixement dels oficis rurals, artesanals i de la pagesia, a les noves generacions. Els socis i sòcies teniu preus especials a tota la formació que oferim.\nHORTS i OLIVERES\nPels socis i sòcies oferim un servei exclusiu, els Horts Comunitaris. Un bocí de terra, l’accés a l’aigua i la infraestructura necessària pel reg gota a gota a la vostra disposició per recuperar el vincle amb la terra i gaudir-ne dels seus fruits. Oliveres. També disposem d’un centenar d’oliveres actualment, amb les quals aprenem els socis i gaudim dels seus fruits. Tant els Horts Comunitaris com les Oliveres tenen un preu a part de la quota. És un servei exclusiu per a socis i sòcies de l’entitat. Horts Comunitaris 10€ al mes. Oliveres 10€ al mes. Per a més informació ens podeu escriure a pagesia@montserrati.cat\nLa Fira del Montserratí és un esdeveniment anual que organitzem l’Associació Massís de Montserrat per donar a conèixer i promocionar als productors, elaboradors i artesans de la zona i potenciar conjuntament els productes del territori.\nAl associar-te, tens preus especials a les Fires i preferència d’accés a parada davant els firaires no socis.


Nom: ESGLÉSIA DE SANT FELIU DEL BAC\nNúm. Registre / Catàleg: 12024-I\nEdifici situat a la banda sud-oest de la Vall del Bac, sobre un turonet, en una zona boscosa.\nL'actual temple és obra del segle XII amb modificacions posteriors que han malmès la façana de llevant, a la qual s'afegí un cos d'edifici destinat a sagristia. Així mateix, es canvià el campanar d'espadanya de doble obertura per una torre quadrada, avui gairebé ensorrada. El temple és d'una sola nau, amb volta apuntada i un arc toral, sense absis diferenciat. La porta d'accés d'arc de mig punt adovellada és a migdia. Al campanar s'hi accedia per una escala exterior de pedra, situada a la façana nord. La nau conserva dues finestres, una de doble esqueixada a la façana de migdia i una altra estreta i allargassada a la façana de ponent.\nPica d'aigua beneïda situada a l'interior de l'església. Es troba molt erosionada, per aquesta raó no se li ha donat una cronologia aproximada. Amida 24 cm de diàmetre i 68 cm d'alçada.\nL'any 1996 es va trobar una ara d'altar i una pica baptismal rectangular romàniques. Edifici situat a la banda sud-oest de la Vall del Bac, sobre un turonet, en una zona boscosa.\nL'actual temple és obra del segle XII amb modificacions posteriors que han malmès la façana de llevant, a la qual s'afegí un cos d'edifici destinat a sagristia. Així mateix, es canvià el campanar d'espadanya de doble obertura per una torre quadrada, avui gairebé ensorrada. El temple és d'una sola nau, amb volta apuntada i un arc toral, sense absis diferenciat. La porta d'accés d'arc de mig punt adovellada és a migdia. Al campanar s'hi accedia per una escala exterior de pedra, situada a la façana no...\nLa data més antiga coneguda sobre la feligresia de Sant Feliu del Bac data de l'any 946. Froilà, marmessor de Goltred, entregà al monestir de Sant Pere de Camprodon una finca que afrontava amb Sant Feliu de Bac. L'actual església va ser consagrada pel bisbe de Girona, Otó, el dia 20 de gener de l'any 966 (ecclesiam in honorem Sancti Felicis martiris Christi cuius ecclesia fundata est in comitatu Bisuldumense in villa quae nuncupant Bag). El terme es designa en el document amb el nom llatí de pagus, com si fos una comarca o una rodalia. L'any 1011 es troba citat amb el nom de alodium de Bac i l'any 1017 en la forma llatinitzada de Bago. Un document de l'any 1021 publicat per Montsalvatje, ens dóna a conèixer que u tal Roger ofereix el seu fill Bernat al monestir de Sant Pere de Camprodon, fent donació a l'esmentat cenobi d'una propietat que posseïa a Sant Feliu de Bac. Un altre document de l'any 1269 diu que Guillem de Bac va vendre la finca a l'abat de Camprodon. En deixar de ser parròquia, es convertí en sufragània de Sant Andreu de Porreres.\nL'església de Sant Feliu del Bac fou restaurada l'any 2012 per la Diputació de Girona. Dins d'aquest projecte es va portar a terme una intervenció arqueològica que va permetre documentar les característiques de la teulada i constatar que no s'han conservat elements de la teulada de lloses original. La data més antiga coneguda sobre la feligresia de Sant Feliu del Bac data de l'any 946. Froilà, marmessor de Goltred, entregà al monestir de Sant Pere de Camprodon una finca que afrontava amb Sant Feliu de Bac. L'actual església va ser consagrada pel bisbe de Girona, Otó, el dia 20 de gener de l'any 966 (ecclesiam in honorem Sancti Felicis martiris Christi cuius ecclesia fundata est in comitatu Bisuldumense in villa quae nuncupant Bag). El terme es designa en el document amb el nom llatí de pagus, com si fos una comarca o una rodalia. L'any 1011 es troba citat amb el nom de alodium de Bac i l...\n2012 Intervenció arqueològica a la teulada.\nArxiu DGPC Palau Moja Agustí, B. (2012): Projecte de restauració de l'església de Sant Feliu del Bac. Memòria de la intervenció arqueològica. N. 10747


Attila Dabis: 'Busquem el reconeixement dels Països Catalans dins la UE'\nAttila Dabis: ‘Cerquem el reconeixement dels Països Catalans dins la Unió Europea’\nEntrevista al portaveu de la Iniciativa Ciutadana Europea, que vol blindar els drets de les minories nacionals a Europa\nAttila Dabis, portaveu de la iniciativa Regions Nacionals (Foto: Attila Dabis)\nActualització: 12.10.2020 - 12:14\nL’hongarès Attila Dabis, de trenta-tres anys, és portaveu de la Iniciativa Ciutadana Europea, que vol blindar els drets de les minories nacionals europees. Segons Dabis, a Europa hi ha uns cinquanta milions de persones que en formem part, de la minoria hongaresa de Romania als catalans, dels bretons als samis. ‘Units som una força formidable’, assegura. Per forçar la Comissió Europea a emprendre reformes legislatives que protegeixin i reconeguin realitats com la dels Països Catalans, el projecte de Dabis necessita un milió de signatures, que ja té, repartides com a mínim en set estats europeus, cosa que no té. Per això ara el senyor Dabis fa campanya entre nosaltres, per aconseguir les 40.000 signatures que li falten de l’estat espanyol. En aquesta entrevista telefònica, explica la Iniciativa Ciutadana Europea i els seus objectius.\n—Quin és l’objectiu de la Iniciativa Ciutadana Europea?\n—Us llegiré el nostre document: l’objectiu de la Iniciativa Ciutadana Europea és aconseguir que la política de desenvolupament regional de la Unió Europea presti especial atenció a les regions amb característiques nacionals, ètniques, culturals o lingüístiques que són diferents de les regions que les envolten, també denominades ‘regions nacionals’. Un exemple de regió nacional serien els Països Catalans. Si la Unió Europea reconeix les regions nacionals, podran ser la base de legislació comunitària. Per exemple, Europa podria legislar que el català fos idioma oficial perquè és la llengua pròpia dels Països Catalans. Actualment, cal que ho sol·liciti un estat membre, i cap d’ells no ho ha fet.\n—I en quin punt es troba la vostra iniciativa?\n—Som al darrer mes de campanya. Vam presentar aquesta iniciativa l’any 2013, i vam passar una batalla legal de sis anys per a aconseguir que la Comissió Europea la registrés. Per ells era una patata calenta. Finalment ho va fer, i vam començar a recollir signatures el 7 de maig de 2019. Necessitàvem un milió de signatures. Hem aconseguit de reunir-ne 1,2 milions.\n—Això són moltes.\n—Però perquè la iniciativa tiri endavant, has d’aconseguir signatures repartides per tot el territori. En necessites, com a mínim, a set estats membres. Hem aconseguit de superar el llindar en tres països (Hongria, Romania i Eslovàquia) però ens en falten quatre. I un dels estats és clarament Espanya, perquè moltes de les nacionalitats que hi ha se’n beneficiarien.\n—Quantes signatures necessitaríeu, a l’estat espanyol?\n—40.500. I ara en tenim 2.407. El termini s’acaba el 7 de Novembre.\n—Què pot fer un lector que vulgui signar-la?\n—Anar a la web de regions nacionals i pitjar la icona de ‘Hi dono suport’. Tardarà un minut a omplir les dades. Encoratgem els lectors a fer-ho, perquè volem que la Unió Europea pari atenció a les regions nacionals en les polítiques de cohesió. I volem finançament per a aquestes àrees.\n—Quines són, aquestes àrees?\n—Catalunya, el País Basc, el País Sícul, Còrsega, Bretanya, etc. La llista sencera seria molt llarga, perquè parlem de cinquanta milions de persones. I cinquanta milions no és pas poca gent. Unides, les minories nacionals d’Europa som un poder formidable. Hem de fer visible aquest poder. És una de les coses que volem subratllar i reforçar amb la Iniciativa Ciutadana Europea: les regions nacionals són un poder formidable a Europa, si van unides i actuen. Aquesta iniciativa ho fa fàcil. Un dels objectius clars és el reconeixement. Una vegada tens personalitat jurídica, tens eines legals per on canalitzar les aspiracions nacionals. L’èxit de la iniciativa implicaria el reconeixement legal de les regions nacionals. Cerquem el reconeixement dels Països Catalans dins la Unió Europea, com el de la resta de regions.\n—Suposem que aconseguiu les signatures. Quin és el següent pas?\n—Si tens prou signatures, aleshores la Comissió Europea es veu obligada a convocar una audiència pública, a seure amb nosaltres, escoltar els problemes que hi veiem i les solucions que proposem. Després, caldria fer lobby perquè es facin els canvis legislatius dins la Unió Europea, mitjançant el Parlament Europeu. Començaríem a escriure l’esborrany de les noves normatives sobre regions nacionals. I aquí haurem d’anar novament a l’una. Confiem en l’ajuda dels amics catalans de Brussel·les, perquè el lobby català és prou poderós. Si els catalans són prou actius, i contribueixen a l’èxit, aleshores els interessos catalans es veuran representats del tot en la nova normativa.\n—Formeu part del Consell Nacional del País Sícul. Què és el País Sícul?\n—És la minoria hongaresa dins Romania. El País Sícul és una regió ben peculiar. 13.500 quilòmetres quadrats, situat a Romania, al sud-est de Transsilvània. Hi viuen 800.000 persones, 650.000 de les quals parlen l’hongarès. Perquè, si bé el País Sícul forma part de la nació cultural hongaresa, té una marcada identitat regional: bandera i himne inclosos. El País Sícul havia format part de la zona fronterera del Regne Hongarès fins a la Primera Guerra Mundial, quan va passar a formar part de Romania. Ara fa cent anys que lluita per mantenir la identitat contra l’hostilitat de les administracions.\n—Sou del País Sícul?\n—No. Vaig créixer i néixer a Budapest, Hongria. Jo tinc família a Ucraïna, on també hi ha una minoria hongaresa. Després de la Primera Guerra Mundial, Hongria va perdre dos terços del seu territori, i gairebé dos terços de la població. Els qui vivien a la frontera amb altres estats. És realment difícil trobar algú a Hongria sense parents als estats veïns. Jo els tinc a Ucraïna. A causa de la meva política de defensa dels drets de la minoria sícul de Romania, em va ser prohibida l’entrada a Romania durant tres anys.\n—Sí. Es podrien fer molts paral·lelismes entre Romania i Espanya. Romania i Espanya tenen presoners polítics. En el vostre cas és obvi, amb els dirigents del govern a la presó. Nosaltres tenim el cas d’István Beke i Zoltán Szőcs. Tots dos van tenir un judici que va ser una farsa, motivat políticament. I el 2018, els van condemnar a cinc anys sota acusacions falses. Per tenir petards de focs artificials i material esportiu. L’estat romanès vol que el seu cas serveixi d’exemple, de la mateixa manera que l’estat espanyol vol que els presoners polítics siguin exemple. Per desanimar-vos. No se’n sortiran a Catalunya, i no se’n sortiran al País Sícul.\n—Tenen autonomia, al País Sícul?\n—Un dels objectius principals a la regió és aquest: tenir autonomia territorial dins Romania. No hi ha sentiment secessionista. La gent vol autonomia dins el marc constitucional. I, com fan els catalans, amb mitjans pacífics i democràtics. No tenim organitzacions independentistes, sinó autonomistes.\n—Res més que vulgueu afegir?\n—Doncs que volem mobilitzar. Ha estat difícil, en temps de pandèmia. Molts periodistes només parlaven de la pandèmia, i ja ho entenc. Ha estat difícil entrar dins la roda. Però ara hi som, i volem mobilitzar pels drets de les minories a Europa. Dels Països Catalans i de la resta.


El cotxe oficial (Sebastià Alzamora)\nEl cotxe oficial\nSebastià Alzamora 18/12/2010 00:00\n260x366 Parlament, Recordem-ho Parlament, Recordem-ho\nÉs com el pernil de Nadal: un morbós objecte de desig, un element pertorbador situat a les zones més erògenes de l'imaginari del país. Encara no havia acabat Núria de Gispert de prendre possessió del càrrec de presidència que ja havia de respondre entrevistes que contenien les preceptives al·lusions al cotxe oficial. I l'endemà, apareixien els articles d'opinió que instaven la flamant presidenta del Parlament a fer un ús moderat del cotxe de marres.\nEvidentment, en tota aquesta preocupació pel cotxe oficial hi ressona encara la polèmica que va protagonitzar Ernest Benach ara fa un parell d'anys, i que va constituir un dels episodis més alienígenes de la legislatura passada. Recordem-ho: un diari d'una objectivitat i un rigor tan provats en el seu tractament de Catalunya i el catalanisme com és l' Abc va tenir l'ocurrència de publicar que l'aleshores president Benach s'havia fet canviar el cotxe oficial per un altre de més luxós i amb més accessoris que l'anterior, una cosa òbviament intolerable en temps de crisi. Immediatament, els guardians de l'ètica nacional van procedir a esquinçar-se les vestidures. Després va resultar que es tractava d'un cavall de Troia, és a dir: la clàssica notícia trampa, engiponada amb un parell de mitges veritats i alguna mentida sencera, i deixada anar a veure si cola. En realitat, el que havia passat era que el contracte de l'empresa que subministrava el servei de cotxes oficials al Parlament expirava, i s'havia obert el pertinent concurs per adjudicar-lo novament. El va guanyar una empresa (no recordo si la mateixa o una altra) que oferia cotxes més bons a un preu més ajustat: així doncs, no tan sols no s'havien balafiat diners, sinó que se n'havien estalviat. Però Benach va cometre l'error d'espantar-se i va fer retirar el cotxe de marres, de manera que va quedar com si efectivament hagués estat enxampat cometent un excés.\nLa trampa va colar, doncs, i els fòrums d'opinió catalans, de bona fe o no, van fer entrar el cavall de Troia fins al rebedor, mentre passaven per alt el fet que es tractés d'una bola propalada per un mitjà sempre disposat a escampar que això de la política catalana és una martingala muntat perquè una colla d'espavilats visquin de gorra. Però esclar, aquesta vegada els de l' Abc havien estat llestos i havien fet servir les paraules màgiques: cotxe oficial. Només cal pronunciar aquests dos mots, perfumats amb la dosi adequada de sospita, i el bon català s'endú les mans al cap. Com en tantes altres coses, aquest país deu ser l'únic del món en què es discuteix si les seves autoritats han d'anar en cotxe oficial, com es fa arreu del món, o en patinet. Un problema (més) d'autoestima i de manca de confiança en la solidesa del país com a tal.\nI ganes de discutir sobre el sexe dels àngels i la xocolata del lloro. Endavant amb l'austeritat que ha anunciat De Gispert i que algunes veus li reclamen. Però si el gran gest ha de consistir a reduir l'ús del cotxe oficial, vol dir que anem tan fins com sempre.


La Virreina Centre de la Imatge presenta el resultat del projecte Objectiu BCN. Retratem la ciutat, una iniciativa de la xarxa de Centres Cívics de Barcelona que pretén compondre un retrat fotogràfic plural de la ciutat. Un projecte de fotografia documental que s’ha dut a terme en 12 centres cívics amb un programa de classes teòriques, sessions pràctiques i sortides fotogràfiques impartides per fotògrafs de reconegut prestigi internacional com ara Samuel Aranda, Fernando Moleres, Walter Astrada, Moises Saman, Emilio Morenatti, Toni Amengual, Juan Manuel Castro Prieto i Txema Salvans. Entre els mesos de febrer i juny de 2014, dos centenars de ciutadans han participat en el projecte, recorrent a peu els deu districtes urbans de Barcelona per retratar un tema o un aspecte concret de la ciutat. El resultat del projecte és la creació d’un relat visual col·lectiu de Barcelona a través de més de cent imatges que ara es presenten a La Virreina.


Acció d'educar; l'efecte. Consagrar-se a l'educació de la joventut. Educació sexual, moral, religiosa. L'educació del públic. L'educació de l'ull, del gust. educació física Gimnàstica. educació especial Educació adreçada a incorporar els deficients físics o [...]\n2. educació d'adults\nEducació impartida a persones que ja han superat l'edat corresponent a la de l'escolaritat obligatòria. [...]\n3. educació diferenciada\nEducació separada per sexes, que té per objectiu atendre els diferents ritmes de maduració i els diferents estils d'aprenentatge de nens i de nenes. [...]\n4. educació en línia\nEducació a distància que es fonamenta en l'ensenyament en línia i en l'aprenentatge en línia. [...]\nAcció intencional de transmissió a un individu d'una sèrie de normes, coneixements, destreses, actituds, valors individuals i col·lectius o formes de cultura, per a aconseguir el desenvolupament integral de la seva personalitat i la millora contínua. [...]\nTransmissió de coneixements o de valors amb mitjans formals o informals. [...]\nf 1 [acció d'educar] educación. 2 [urbanitat] educación. [...]\n9. educació ambiental


novembre de 2018 – o3 test\nQuè és el BIM\nLa tecnologia també s’ha acostat al món de la construcció. Nous materials, normativa més sostenible, i també noves formes de planificació. En l’arquitectura i la construcció, sens dubte el BIM és un element que cada cop ha agafat més rellevància\nBIM (Building Information Modeling) és un procés basat en models intel·ligents en 3D que proporciona als professionals de l’arquitectura, l’enginyeria i la construcció (AEC) informació i eines per planificar, dissenyar, construir i gestionar de forma més eficient edificis i infraestructures.\n22/11/2018 /by ham\nhttps://i1.wp.com/www.o3construccions.com/wp-content/uploads/2012/05/bim-obres.jpg?fit=750%2C422&ssl=1 422 750 ham https://www.o3construccions.com/wp-content/uploads/2017/11/logo-base-300x74.png ham2018-11-22 18:59:532019-03-31 20:18:55Què és el BIM\nDisseny d’interiors 230/10/2015 - 17:09\nProjecte, 530/10/2015 - 17:07\nProjecte, 421/10/2015 - 15:47\nProjecte, 321/10/2015 - 15:43\nC/ del Pare Font, 108\nHoraris atenció al client:\nConstructora amb experiència, amb solucions personalitzades i noves tecnologies\nPrivacitat & Cookies: Utilitzem cookies per facilitar la navegació La nostra política de cookies.\nPrefereixes que parlem directament?\nTruca’ns o visita’ns a les nostres oficines\nCarrer del Pare Font, 108\nDe dilluns a divendres, de 8 h a 14 h i de 15 h a 19 h


Manuel Iglesias, satisfet amb el CE La Llagosta 2020-2021 | Ràdio la Llagosta\nManuel Iglesias, satisfet amb el CE La Llagosta 2020-2021\nEl Club Esportiu la Llagosta, al grup 11 de la Quarta Catalana. Avui, parlem del projecte esportiu del primer equip masculí del club de futbol de la nostra localitat. Aquesta setmana, inicia la lliga al camp de l’Atlètic Lliçà d’Amunt. L’objectiu lluitar per les posicions capdavanteres. Parlem amb un dels entrenadors, Manuel Iglesias.\nEl Fútbol Sala Unión Llagostense perd la primera jornada de la Lliga Nacional Catalana. L’equip groguet va perdre contra la Penya Recreativa de Sant Feliu de Llobregat, per 1 a 3. Ens parla d’aquest primer partit el seu capità, Marc Navajas.\nNova temporada del Club Bàsquet la Llagosta 2017. El club referent del bàsquet a la nostra localitat inicia un nou curs amb més equips que mai, ampliant la seva base i mirant cap amunt. Parlem amb Rosa Carrillo, coordinadora esportiva del club.\nArticle anteriorL'Ajuntament triplica els ajuts destinats a necessitat d'aliments\nProper articleEl CFA la Llagosta incia les classes presencials


La Múnia, Pequeña Múnia i Sierra Morena - Unió Excursionista Prats de Lluçanès\nLa Múnia, Pequeña Múnia i Sierra Morena\nSortida que realitzem l’11 i 12 de setembre de 2.009 amb l’idea de fer la cresta de Troumuse, però degut al retràs horari i a la meteorologia no massa favorable per fer la totalitat de la cresta, fem La Munia, Pequeña Munia i Sierra Morena, cims que ens deixen més que satisfets.\nSom el Josep Cornellas “el Fontcalenta”, la Glòria, el Ramon, el Rubén, el Jaume, l’Anselm, el Joan Blanqué, el Joan Vall i el Màrius.\nSortim el dissabte a la tarda de la Font de Petramula(1.920m.17:00), al camí que surt de Parzán i Chisagues. Per un camí molt definit i sense agafar mai el Gr-11, guanyem altura ràpidament pel barranc de los Gabachos fins arribar al Collado de las Puertas(2.533m.). Aquí la pendent es fa més suau. Acampem als Llacs de la Munia(2.526m.6:30) a l’espectacular Circ de la Munia.\nComencem la ruta a les sis del matí cap al Coll de la Munia(2.853m.). A partir d’aquí, comença l’entretinguda grimpada per la cresta que ens portarà fins el cim. Passem per algun pas de IIº, com el del famós Pas del Gat, on trobem una corda instal·lada que ens facilita molt les coses. Fem el cim de La Munia(3.134m.8:00), des d’on hi ha unes vistes impressionants del Circ de Troumousse, Circ de La Munia, Circ de Barrosa i el Circ de Pineta, amb El Mont Perdut i la seva cara nord, El Cilindre, Soun de Ramond... Ens arribem al Pequeña Munia(3.099m.8:40), i al Sierra Morena(3.093m.9:00). Per tornar, desfem el camí d’anada, fins a la Font de Petramula, el nostre punt de partida.\nEstas a: Inici Registre de sortides Alpinisme La Múnia, Pequeña Múnia i Sierra Morena


Movent fronteres per la digitalització : ESADE Alumni Magazine\nMovent fronteres per la digitalització\nCellnex desallotja amb èxit la banda de 700 MHz a Espanya\nL’espectre radioelèctric és una espècie d’autopista per la qual transiten senyals de ràdio, televisió o telefonia. Aquest espai és ordenat pels governs i el seu ús es va modificant en funció de les necessitats i la innovació, es desdobleguen carrils o es deriva el trànsit per facilitar la circulació.\nLa irrupció de la tecnologia 5G i la seva projecció com a dinamitzador de la competitivitat del teixit empresarial i facilitador de nous productes i serveis per a la ciutadania va portar la Unió Europea a emplaçar els països membres a alliberar un dels carrils —la banda de 700 megahertzs (MHz)— perquè puguin circular-hi “dades” de més velocitat. El conegut com a “segon dividend digital” consistia a buidar la via i preparar-la per a una circulació de la desitjada tecnologia 5G, xarxes de seguretat i emergència i altres usos de telecomunicacions.\nAquesta via —entre els 694 i 790 megahertzs— estava ocupada pels senyals de televisió digital terrestre (canals UHF del 48 al 60 inclosos) gestionats per Cellnex, que ha estat una de les entitats responsables de la complicada missió de desviar el trànsit sense que els usuaris s’hagin vist afectats, en una encomiable experiència de col·laboració publicoprivada.\nEls enginyers i tècnics de Cellnex, l’empresa que va desplegar la TDT a Espanya i que compta amb una xarxa d’instal·lacions de difusió de més de 3.200 emplaçaments amb sistemes de telecontrol i monitoratge, van començar a assumir el mandat el 2019 i l’octubre passat l’han acabat després d’una ampliació de tres mesos per les dificultats associades als confinaments per la COVID-19. La tasca, que el propi Govern espanyol considerava de “gran complexitat”, s’ha realitzat de manera esglaonada, sense interrupcions de servei ni obsolescència als televisors, malgrat requerir la coordinació dels milers de centres transmissors distribuïts pel país dividint-lo en 75 àrees geogràfiques, amb diferents graus d’afectació i solucions d’adaptació.\nCellnex ja estava familiaritzada amb la reorganització del trànsit, ja que el 2015 va implementar el primer “dividend” —un concepte que combina les dues accepcions de la paraula en el sentit de divisió i de repartiment— en alliberar també de serveis televisius la freqüència de 790 a 862 megahertzs per al desplegament de la xarxa 4G. En la segona “reassignació”, liderada per la Secretaria d’Estat de Telecomunicacions i Infraestructures Digitals del Govern espanyol, han participat operadors, radiodifusors, instal·ladors d’antenes, administradors de finques, subministradors d’equipament o fins i tot els mitjans de comunicació, que han ajudat a traslladar als ciutadans un canvi de servei que, en la majoria dels casos, s’ha limitat a resintonitzar el televisor. “Per part nostra, l’èxit ha estat possible gràcies a un treball conjunt de gran envergadura en el qual ha estat implicada pràcticament la totalitat de l’equip de Cellnex Espanya, en un projecte liderat per Enginyeria i executat per Operacions de Xarxa i el nostre International Service Operation Center”, explica Albert Cuatrecasas, General Manager de Cellnex Espanya.\nCellnex ha modificat 2.800 emplaçaments, alguns en llocs remots i en uns altres amb diverses actuacions per la complexitat tècnica, amb la premissa de minimitzar l’afectació a 37,5 milions d’usuaris. Les modificacions han requerit emissions simultànies temporals en diferents freqüències, l’adequació d’antenes col·lectives en més d’1,1 milions d’edificis i la resintonització dels televisors en 20 milions d’habitatges. Els dos “dividends” han comprimit la banda en la qual es transmet el senyal de televisió i obligat a Cellnex a realitzar un complex “tetris” per reubicar els canals sense perjudici del servei. De fet, lluny de congestionar els serveis, la reassignació de trànsit ha permès optimitzar unes autopistes que, fins fa molt poc, eren pràcticament carreteres comarcals.\n“Ara la TDT ocupa menys, és més eficient en espectre perquè s’han agrupat canals i unit àrees geogràfiques atesa l’orografia i la situació de les antenes, de manera que les mateixes freqüències serveixen per a més zones”, explica Cuatrecasas. “Fa deu anys estàvem amb 7 canals analògics i ara l’oferta televisiva de TDT és moltíssim més rica en canals i continguts”.\n“La reassignació de trànsit ha permès optimitzar unes autopistes que, fins fa molt poc, eren pràcticament carreteres comarcals”\nDescartat un tercer “dividend digital”, els canals de televisió —un vehicle estratègic que no sols entreté, sinó que compleix una tasca essencial per informar i formar— es mantindran en el rang de freqüència actual almenys fins al 2030, encara que els reptes de transmissió no han acabat. “El més immediat és la migració de tots els continguts a HD, prevista per a finals de 2022. Serà una transició transparent per als ciutadans i que no requerirà d’adaptacions significatives, ja que el parc de receptors ja està pràcticament preparat. Més endavant, arribaran els continguts (UHD) (ultra alta definició per les seves sigles en anglès) ja en proves i l’explosió de serveis híbrids que combinen el millor del món broadcast, TDT, amb el món broadband, Internet”.\nAlliberada la freqüència de 700 Mhz, el Govern espanyol subhastarà entre els operadors de telecomunicacions l’espectre per a les xarxes ultraràpides previsiblement al llarg del primer trimestre. Es tracta d’una “autopista de peatge” perquè els pressupostos de 2021 projecten una recaptació d’una mica més de 2.000 milions d’euros, gairebé cinc vegades més de l’ingressat en la licitació de juliol de 2018 per a l’espai destinat al 4G.\n“Ara és el moment de la imaginació. Tenim les freqüències disponibles i les infraestructures preparades, ara és moment que els creadors inventin els serveis del futur”, explica el responsable de Cellnex, una empresa que participa en diversos casos d’ús de la nova tecnologia que, de moment, utilitzen altres freqüències.\nArticle d'opinió del periodista Carlos Ruano


President Torra: "Portaré la llibertat d'exp... - Govern.cat\nPresident Torra: "Portaré la llibertat d'expressió i la nostra causa d'independència a Europa, i guanyarem"\nquery_builder 28 setembre 2020 20:30\nEl 131è president ha assegurat en una declaració institucional que “un dels obstacles per a la independència és la mateixa autonomia”\nHa afirmat que les eleccions properes eleccions "han de ser un nou plebiscit que confirmi el referèndum del Primer d’Octubre”\nQuim Torra ha remarcat que “ni abandono ni em resigno, i encara menys accepto aquesta sentència que vol enderrocar el Govern de Catalunya”\nEl president Torra, en un moment de la declaració institucional\nEl 131è president de la Generalitat, Quim Torra, ha afirmat aquesta tarda en una declaració institucional que “ni abandono ni em resigno, i encara menys accepto aquesta sentència que vol enderrocar el Govern de Catalunya”. Fer-ho, ha dit, “seria acceptar que la repressió contra la causa justa de la independència de Catalunya és acceptada per tots nosaltres”. Per això, ha insistit: “Portaré la llibertat d’expressió i la nostra causa d’independència a Europa. I guanyarem”.\nDurant la declaració institucional, que ha fet a la Galeria Gòtica del Palau de la Generalitat després de rebre la notificació de la sentència del Tribunal Suprem de mans del TSJC, Quim Torra ha afirmat que “no ens fa res comptar-nos tantes vegades com calgui”. Perquè “volem que la ciutadania s’expressi sempre, volem la independència, volem exercir l’autodeterminació, però sobretot volem una democràcia de qualitat per al nostre país”. I ha dit que les eleccions que es faran en els propers mesos “han de ser un punt d’inflexió, un nou plebiscit i un nou mandat que confirmi el referèndum del Primer d’Octubre”.\nEn aquesta mateixa línia, el president Torra ha instat la ciutadania a “no normalitzar mai la situació actual”. “A cada dia de presó, més democràcia; a cada nova irregularitat dels tribunals, més vots a les urnes; a cada dia d’exili, més organització cívica per a la República; a cada nou cas de repressió, més desobediència civil”. “Preparem-nos per a la ruptura democràtica, pacífica i desobedient”, ha conclòs.\nEn un altre moment del seu discurs, el 131è president ha mostrat la seva convicció que “un dels obstacles per a la independència és la mateixa autonomia”. Una autonomia, ha assenyalat, “on el Parlament no publica les resolucions que s’hi aproven, i on el Govern veu com el seu president és depurat del càrrec per un cop ordit pels poders de l’Estat espanyol”.\nPer aquest motiu, ha remarcat que “l’única manera d’avançar és a través de la ruptura democràtica. Com l’1 d’octubre, el 3 d’octubre, i el 27 d’octubre”. “L’única garantia de deixar enrere el règim del 78 és el moviment independentista català”, ha reblat.\nEl president, durant la declaració institucional 1661


Front veïnal per evitar el vuitè polígon industrial de Ripoll | SETEMBRE\nA la capital del Ripollès ja hi ha set polígons industrials amb 39.509 metres quadrats de naus disponibles i 17.662 metres quadrats de parcel·les lliures en sòl industrial\nLa Plataforma Aturem el Polígon de les Llosses organitza dissabte una xerrada amb l'antropòleg Manuel Delgado i el periodista David Fernàndez\nÒscar Romero, Ripoll | 25/01/2017 a les 09:05h\nArxivat a: Setembre crític, medi ambient, polígons, medi natural, ecologia, Ripoll\nLes planes de la carretera de les Llosses, a l'alçada de la recta de Can Villaura, són l'indret projectat per l'Ajuntament de Ripoll per construir un nou poligon | Laura López\nAquesta notícia es va publicar originalment el 25/01/2017 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nAl Ripollès, molta gent es pregunta quina és la raó per construir un nou polígon industrial a la carretera de les Llosses de Ripoll quan n'hi ha molts en desús o abandonats. Només a Ripoll, per exemple, existeixen set polígons industrials amb 39.509 metres quadrats de naus disponibles i 17.662 metres quadrats de parcel·les lliures en sòl industrial. A la resta de la comarca també hi ha molts altres espais industrials buits, com el de la Colònia Llaudet a Sant Joan de les Abadesses, el de Niubò a Campdevànol o el de la Farga de Bebié a les Llosses.\nNo obstant això, l'Ajuntament de Ripoll vol transformar les planes agrícoles del primer tram de la carretera de les Llosses -la recta de Can Villaura- en un nou polígon industrial. El projecte és una vella iniciativa de CiU que l'actual alcalde convergent Jordi Munell, al govern amb majoria absoluta, vol reimpulsar. Tots els partits de l'oposició hi estan en contra. Es contempla la construcció de cinc parcel·les de naus a una banda de la carretera, dues rotondes en els extrems del vial i un equipament públic.\nEl consistori ha de requalificar els terrenys -unes 13 hectàrees- per passar de sòl rústic a industrial, però necessita el vistiplau del Departament de Territori, que de moment ha aturat la tramitació per la manca de l'estudi d'impacte ambiental. La plataforma Aturem el Polígon de la carretera de Les Llosses integrada sobretot per persones de Ripoll i les Llosses, denuncia que l'objectiu de la construcció del polígon no seria crear llocs de treball sinó una operació de caràcter «especulatiu».\nPolígons sense empreses\nUna bona forma d'analitzar els discursos polítics és comptar les paraules que més repeteixen els oradors per valorar la rellevància que donen a unes idees enfront d'altres. Si apliquem aquest mètode al blog de l'alcalde Jordi Munell, trobem que la presència de paraules com «agricultura», «ramaderia» o «pagès» són ínfimes en relació a termes com «empresa» o «indústria». «Fer bullir l'olla» és una de les seves frases preferides, repetida sovint com si es tractés d'un mantra.\nRipoll i la comarca són, segons dóna a entendre l'alcalde, un producte que s'ha de sortir a vendre cada matí, maleta en mà, mentre que els pobles i les comarques veïnes són vistos com a adversaris a l'hora de captar inversions. «Si tothom tingués feina, bona part de la problemàtica de serveis socials es veuria reduïda», afirma. D'aquí vindria la dèria – o fal·lera poligonera com alguns l'han qualificat- de construir naus industrials per captar empreses que s'instal·lin al municipi. Una visió criticada per la plataforma opositora al polígon per reduccionista: «la creació de més sòl no comporta sempre un augment dels llocs de treball, però si la destrucció de la terra», defensen. A part dels polígons, es necessiten les mateixes empreses. Però on són?. «Tenim contactes amb diferents empreses interessades» o «no diré noms per temes de confidencialitat» o «no puc donar més detalls» són algunes de les respostes habituals que dóna el govern municipal a les reiterades preguntes de l'oposició en els plens. La realitat és que l'estratègia de promoció econòmica de l'Ajuntament, en marxa des de fa més de quatre anys, no dóna els fruits desitjats però fins al moment, no hi ha cap indici d'autocrítica ni rectificació.\nEl polígon Niubó, a Campdevànol, un dels polígons buits que hi ha al Ripollès Foto: Lluïsa Martín\nUn cas paradigmàtic de fracàs és Sodeca, una empresa del sector de la ventilació amb seu a la població veïna Sant Quirze de Besora, que va anunciar la seva implementació a Ripoll l'any 2010. Munell no era alcalde encara i va atribuir l'èxit de l'operació al grup convergent i a la mediació d'Artur Mas, que va visitar personalment la fàbrica. Han passat sis anys des de llavors i Sodeca encara no s'ha instal·lat a Ripoll. El 2015 va finalitzar el termini que tenia l'empresa per fer la inversió i l'Ajuntament la va haver de prorrogar. Al maig d'aquell any, l'alcalde va declarar: «l'arribada de Sodeca és bastant immediata, he vist alguns esbossos i tot apunta que les obres podrien començar en mesos».\nSalvar les planes\nSegons l'Ajuntament de Ripoll, la construcció del polígon no tindrà gaire impacte ambiental perquè la zona «ja està degradada», és un lloc on «històricament s'han fet activitats econòmiques» i que ara només cal «reordenar». La realitat però, és que el projecte suposa un canvi d'ús de l'espai en tota regla. El sòl té actualment categoria rústica, i si bé hi ha restes d'una antiga planta transformadora d'àrids i una serradora actualment en funcionament- ambdues alegals-, la major part de la superfície són camps agrícoles treballats o terrenys en desús.\nLa zona és una plana formada a partir dels dipòsits d'inundació de la riera de les Llosses, un bé escàs i estratègic a preservar en una comarca on només el 18,6% de la superfície té un pendent inferior al 20%. El terreny, conformat pels sediments que el riu ha anat arrossegant al llarg de riuades successives, està compost per sorres, argiles i llims, i és molt apte per a usos agrícoles o ramaders. Des del punt de vista de la legislació ambiental, el paratge és considerat hàbitat d'interès comunitari -prats de dall de terra baixa i muntanya mitjana-, i està protegit per una directiva de la Unió Europea. També és zona de protecció pel pla de recuperació de l'au Gypaetus Barbatus, coneguda popularment com a trencalòs.\nPer altra banda, el risc d'inundació també és un seriós inconvenient a l'hora de realitzar construccions a la zona. L'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) en un informe del 2014, ja va instar a canviar la ubicació del polígon a la banda dreta de la carretera -originàriament era a l'esquerra en el sentit de Ripoll a les Llosses- per allunyar-lo de la riera. En aquest sentit, investigadors del Grup de recerca sobre riscos naturals de la Universitat de Barcelona (Risknat) consultats per la Directa han reconegut que el risc d'inundació existeix igualment en la nova ubicació proposada, que queda inclosa dins de l'àrea d'inundació geomorfològica i per la qual l'ACA no ha publicat una valoració sobre el període de retorn. Segons els experts, la situació hidrogeogràfica suggereix que la zona és susceptible de ser inundada almenys una vegada cada 100 anys, pel que no seria urbanitzable segons la legislació actual.\nProperes accions de la Plataforma\nLa Plataforma Aturem el Polígon de Les Llosses es va presentar, després d'un seguit de reunions, el passat 26 de novembre amb la lectura a la plaça de l'Ajuntament de Ripoll del manifest que cridava a sumar-se «per salvar la plana de la carretera de Les Llosses». Al cap d'un mes una concentració d´un centenar de persones es va manifestar, acompanyats d'un parell de tractors, fins al creuament de la C-17, lluint pancartes i una escultura de fusta en la qual es podia llegir «volem llaurar aquests camps sempre més».\nDes de llavors han iniciat una campanya de recollida de signatures -ja en porten prop d'un miler-als mercats, botigues, bars i locals socials, i també han organitzat una exposició fotogràfica itinerant on es recullen imatges de les antigues colònies industrials i els polígons de nova construcció que romanen abandonats al Ripollès. De moment ha estat exposada al bar La Taverneta i actualment es pot veure al bar Fortí de l'Estrella i al restaurant La Barricona. Pel dissabte 28 de gener a les set de la tarda han organitzat la xerrada «La Terra: mercaderia o bé comú?» que anirà a càrrec de l'antropòleg Manel Delgado i el periodista i cooperativista David Fernández a la Biblioteca Lambert Mata de Ripoll.\nMembres de la Plataforma Aturem el Polígon de Les Llosses afirmen però, que el col·lectiu vol anar més enllà de l'oposició frontal al projecte del nou polígon. En sentit propositiu, demanen la renaturalització de l'espai afectat, i el seu discurs reivindica altres usos del territori, per «mantenir la cura de la terra com a patrimoni comú i tenint sempre present el respecte per les maneres de viure en l'escenari que ens han llegat».\n*Article publicat originalment a la Directa.


Plataformes ecologistes insisteixen que cal aturar les obres al camí de ronda de Palamós • Ràdio Capital de l'Empordà\nSOS Costa Brava i Salvem la Pineda d'en Gori van organitzar ahir el tercer esmorzar reivindicatiu al camí de ronda per aturar les màquines. La portaveu de Salvem la Pineda d'en Gori, Zeta Figa, assegura que les obres convertiran la zona en un "parc urbà"\nA Palamós, ja fa unes setmanes que han començat les obres al camí de ronda. Tot i així, les entitats ecologistes no deixen d’insistir que s’han d’aturar. Ahir mateix les entitats SOS Costa Brava i Salvem la Pineda d’en Gori van organitzar un “esmorzar” reivindicatiu a les set del matí al camí de ronda. Segons la portaveu de l’entitat Salvem la Pineda d’en Gori, Zeta Figa, l’objectiu era evitar que les màquines comencessin les obres en el tram d’entre la Pineda i Castell. Les màquines però, no van arribar al lloc.\nAquest matí gent de la @pinedadenGori i @soscostabrava ens hem trobat a la pineda per aturar les màquines que estan desnaturalitzant el camí de ronda de Palamós. #niunpammesdeciment #salvemelcamideronda pic.twitter.com/V9FdZZ9Ulk\n— SOS Costa Brava 💚 (@SosCostaBrava) December 3, 2020\nI precisament això és va demanar a l’últim ple de l’Ajuntament de Palamós, que es pogués fer un debat sobre el tema. Va ser el grup de Junts per Catalunya qui va demanar que l’equip de govern debati el projecte amb els grups que s’hi oposen, com Salvem la Pineda d’en Gori. El portaveu del grup, Raimon Trujillo, va explicar a Ràdio Palamós que s’han de poder debatre, almenys, determinats aspectes del projecte.\nLa plataforma Salvem la Pineda d’en Gori podrà exposar les denúncies i queixes contra el projecte al Parlament. Això és possible després de la petició que va fer el diputat de Catalunya en Comú Podem, David Cid, el passat mes d’octubre. La proposta es va aprovar per unanimitat. Zeta Figa diu que ho valoren molt positivament però que no tenen “gaire clar” com acabarà perquè encara no tenen data i no saben si finalment hi podran anar abans del 21 de desembre.\nFotografia: Esmorzar reivindicatiu de Salvem la Pineda d’en Gori, 16 de novembre de 2020.\nArticle anteriorYung Rajola presenta ‘Gossos’ amb Sr Chen i El noi de Tona\nArticle següentClara Peya estrena ‘Ni el mar’


Allotjament Archives - Page 6 of 34 - Comunicatur\nL’última setmana de juny es caracteritza per posar l’activitat turística en marxa, però en aquests moments a Catalunya només 1/3 dels hotels estan oberts.\nObren les fronteres interiors de l’espai Schengen després de tres mesos tancades\nS’han aixecat les fronteres interiors terrestres, aèries, marítimes i ferroviàries de la Unió Europea -espai Schengen-, inclòs el Regne Unit, després de tres mesos d’estat d’alarma.\nLa línia de negoci turístic i hoteler de CaixaBank va concedir l’any passat 2.260 milions d’euros de crèdit al sector de l’allotjament turístic.\nLa plataforma Airbnb destinarà 450 milions d’euros per formar part dels patrocinadors prioritaris del Comitè Olímpic internacional (COI).\nEl Penedès posa en marxa la Xarxa d’Autocaravanes RV, que consta de 12 àrees\nEl Consorci de Promoció Turística del Penedès, amb el suport de la Diputació de Barcelona, acaba de inaugurar a Sant Martí Sarroca, la Xarxa d’àrees d’autocaravanes RV Penedès sites & vineyards. Es tracta de zones de pernocta pensades específicament per vehicles recreatius autocaravanes, campers i furgonetes. D’aquí les inicials RV, que fan referència a l’anglès, […]


Estatuts de l'Associació de Patinadors de Barcelona | APB Associació de Patinadors de Barcelona\nInici » L'ASSOCIACIÓ » Estatuts de l'Associació de Patinadors de...\nEstatuts de l'Associació de Patinadors de Barcelona\nAquests són els estatus de l'Associació de Patinadors de Barcelona, aprovats per la Generalitat de Catalunya en data 11/06/2015. Adaptats al nou reglament jurídic Associatiu de Catalunya.\nCAPÍTOL I – LA DENOMINACIÓ, ELS FINS I EL DOMICILI: Articles 1 a 4\nImpulsar les activitats esportives i lúdiques així com les relacions personals i multiculturals entre gent que estima el patinatge, sense ànim de lucre i de forma solidària. Tot això, dins d´un marc associatiu i prioritzant la imatge i la supervivència de l’Associació i els avantatges per als socis com base i projecció de totes les propostes viables amb l’objectiu, l’entorn i les decisions de l’òrgan de govern.\nPoden ser membres de l’Associació totes les persones que ho desitgin assumint la seva pròpia responsabilitat en cadascuna de les activitats que es realitzin envers l’Associació, i els menors de 18 anys amb l’autorització dels tutors legals corresponents.\nPer ser membre de l’Associació cal demanar-ho (omplint el formulari oficial penjat a la web, adjuntant fotocòpia d’un document d’identificació legal i corrent per contrastació de dades i abonant la quota fixada), identificar-se amb els seus fins i ésser admès per la Junta Directiva.\nSón drets dels membres de l’Associació :\nSón deures dels membres de l’Associació :\n1. Que ho decideixi la persona interessada; que ha de comunicar per escrit la seva decisió a la Junta Directiva al correu electrònic gestio@patinarbcn.org, una carta de baixa presentada el dia de les classes o mitjançant correu ordinari al domicili legal.\nL'Assemblea General és l’òrgan sobirà de l’Associació: els seus membres en formen part per dret propi i irrenunciable.\nEls membres de l’Associació, reunits a l’assemblea General legalment constituïda, decideixen per majoria els assumptes que són competència de l’Assemblea.\nTots els membres queden subjectes als acords de l’Assemblea General, incloent-hi els absents, els que en discrepen i els que s’han abstingut de votar.\na) Modificar els Estatuts i/o els objectius i l’organització de l’associació.\nb) Escollir i separar els membres de l’òrgan de govern i controlar-ne l’activitat.\nc) Aprovar el pressupost anual i la liquidació de comptes anuals i també adoptar els acords per a la fixació de la forma i el import de la contribució al sosteniment de les despeses de l’Associació i aprovar la gestió feta per l’organisme de govern.\nd) Aprovar remeses d’ajuda a d’altres associacions o òrgans amb acords d’ajuda.\ne) Acordar la dissolució de l’Associació i decidir el destí de la donació del romanent.\ni) Acordar la baixa o la separació definitiva amb un expedient previ dels associats i les associades.\nj) Conèixer les sol·licituds presentades per a ser soci o sòcia i també les altes i les baixes d’associats i associades per una raó diferent a la de la separació definitiva.\nk) Resoldre qualsevol altra qüestió que no estigui directament atribuïda a cap altre òrgan de l’Associació. La relació de les facultats que es fa en aquest article té un caràcter merament enunciatiu i no limita les atribucions de l’Assemblea General.\nL'Assemblea General es reuneix en sessió ordinària com a mínim un cop l'any dins dels mesos compresos entre setembre i desembre, ambdós inclosos.\nL’òrgan de govern pot convocar l’Assemblea General amb caràcter extraordinari sempre que ho consideri convenient i ho ha de fer quan ho sol·liciti un 10% dels associats; en aquest cas, l’assemblea ha de tenir lloc dins del termini de trenta dies a comptar de la sol·licitud.\nL’Assemblea és convocada per l’òrgan de govern mitjançant una convocatòria que ha de contenir (com a mínim) l’ordre del dia, el lloc, la data i l’hora de la reunió mitjançant tots els medis de comunicació que disposi al seu abast.\nLa convocatòria s’ha de comunicar com a mínim un mes abans de la data de la reunió. Individualment, es farà un escrit dirigit a cada membre a l’adreça informàtica que consti a la relació actualitzada d’associats i associades que ha de tenir l’Associació.\nEn el seu defecte es publicarà a la web oficial de l’Associació.\nLes reunions de l’Assemblea General les presideix el President de l’Associació. Si no hi és per causa justificada per escrit, l’ha de substituir successivament el Vocal de més antiguitat de la Junta. Ha d’actuar-hi com a Secretari qui ocupi el mateix càrrec a la Junta Directiva.\nEl Secretari redacta l’acta de cada reunió que han de signar ell mateix i el President amb un extracte de les deliberacions, el text dels acords adoptats, el resultat numèric de les votacions i la llista de les persones assistents. En cas de no assistir el Secretari, l’acta la farà el President i serà signada pel mateix amb el Tresorer.\nAl començament de cada reunió de l’Assemblea General es llegeix l’acta de la sessió anterior a fi que s’aprovi o s’esmeni. Cinc dies abans, de tota manera, l’acta i qualsevol altra documentació han d’estar enviats a l’adreça informàtica i/o estar a la disposició dels socis (a la web oficial) la informació necessària per demanar-la .\nUn mínim no inferior al 10% dels associats pot sol·licitar a l’òrgan de govern la inclusió en l’ordre del dia d’un o més assumptes per tractar i, si ja s’ha convocat l’Assemblea, que ho facin sempre dins del primer terç del període comprès entre la recepció de la convocatòria i la data de la reunió d’aquella.\nEn les reunions de l'Assemblea General, correspon un vot a cada membre de l'Associació. El vot es podrà dur a terme per assistència a l'Assemblea o per delegació de vot a un altre soci assistent amb vot delegat i un màxim de tres vots delegats per soci.\nPer adoptar acords sobre la separació dels membres, la modificació dels Estatuts, la dissolució de l'Associació, la constitució d'una federació amb associacions similars o la integració en una de ja existent, cal un nombre de vots equivalent a les dues terceres parts dels assistents i representats mitjançant vot delegat a l'Assemblea General. En qualsevol cas, l'elecció d’una nova Junta Directiva (si es presenten diverses candidatures) es fa per acord de la majoria relativa dels socis.\nLa Junta Directiva està composta pel President i els Vocals. Dos d’aquests seran el Secretari i el Tresorer. Tots han de ser majors d'edat, socis i amb una antiguitat definida al Capítol XI.\nL'elecció dels membres de la Junta Directiva (que han de ser associats) es fa per votació de l'Assemblea General. Les persones escollides entren en funcions després d'haver acceptat el càrrec.\nEl nomenament i el cessament dels càrrecs han de ser certificats pel Secretari sortint amb el vistiplau del President sortint i s'han de comunicar al registre d'associacions.\nd) Sanció per una falta comesa en l'exercici del càrrec imposada d'acord amb el que estableix l'article 7 dels Estatuts.\ne) Per efectuar eleccions anticipades o per convocar-les son necessàries la meitat +1 de les firmes dels associats.\nLes vacants que es produeixin en la Junta Directiva s'han de cobrir en la primera reunió de l'Assemblea General que tingui lloc. Mentrestant, un membre de l'Associació designat per la Junta Directiva, pot ocupar provisionalment el càrrec vacant.\na) Representar, dirigir i administrar l'Associació de la manera més àmplia que reconegui la llei; així mateix, complir les decisions preses per l'Assemblea General d'acord amb les normes, instruccions i directrius que aquesta Assemblea estableixi.\nb) Prendre els acords que calguin en relació amb la compareixença davant dels organismes públics i per exercir tota mena d'accions legals i interposar els recursos pertinents.\ni) Establir grups de treball per aconseguir de la manera més eficient i eficaç els fins de l'Associació i autoritzar els actes que aquests grups projectin dur a terme.\nj) Nomenar els Vocals de la Junta Directiva que s'hagin d'encarregar de cada grup de treball a proposta dels mateixos grups.\nk) Dur a terme les gestions necessàries davant d'organismes públics, entitats i altres persones per aconseguir:\n- l'ús de locals o edificis que puguin arribar a ser un lloc de convivència i comunicació\nl) Obrir comptes corrents i llibretes d'estalvis a qualsevol establiment de crèdit d'estalvi i disposar dels fons que hi hagi en aquest dipòsit. La disposició dels fons es determina a l'article 30.\nn) Convocar assemblees extraordinàries d’informació o per tractar algun tema corresponent al desenvolupament de l’activitat associativa o els seus objectius o que atemptin contra ella.\nLa Junta Directiva, convocada prèviament pel President o per la persona que el substitueixi, s'ha de reunir en sessió ordinària amb la periodicitat que els seus membres decideixin i que en cap cas no pot ser inferior a dos mesos.\nS'ha de reunir en sessió extraordinària quan la convoqui amb aquest caràcter el President o bé si ho sol·licita un 25% dels membres que la componen.\nEls membres de la Junta estan obligats a assistir a totes les reunions que es convoquin encara que, per causes justificades, poden excusar-se'n. L'assistència del President i del Secretari o de les persones que els substitueixin hi és necessària sempre.\nTambé pot nomenar, amb el mateix quòrum, un o diversos mandataris per exercir la funció que els confiï, amb les facultats que cregui oportú conferir-los en cada cas.\ng) Mantenir activa l’associació dins la legalitat que marquen les lleis d’associacions de la comunitat autònoma o del país que la regula. En cas de no fer-ho, serà sancionat depenent de la decisió de l’Assemblea General.\nh) Vetllar pel correcte funcionament de les activitats i mantenir l’ordre dins de les comissions de treball proposades.\ni) Representar l’Associació davant dels organismes públics.\nj) Vetllar de no tenir cap relació directa amb organismes ni empreses que tinguin ànim de lucre relacionats amb l’Associació i el seu desenvolupament.\nk) Aprovar les despeses que sorgien del desenvolupament de les activitats normals i ordinàries de l’Associació.\nl) Suspendre, amb consens dels organitzadors, activitats, voluntariats o acords si ho considera oportú i fer un informe explicatiu per presentar a l’Assemblea que decidirà, si cal, la revocació dels fets esmentats.\nEl President és substituït, en cas d'absència o malaltia, pel membre de més antiguitat de la Junta.\nEl Tresorer té com a funció la custòdia i el control dels recursos de l'Associació com també l'elaboració del pressupost, el balanç i la liquidació de comptes. Porta un llibre de caixa. Signa els rebuts de quotes i altres documents de tresoreria. Paga les factures aprovades per la Junta Directiva, les quals han d'ésser visades prèviament pel President i ingressa el que sobra en dipòsits oberts en establiments de crèdit o d'estalvi. També és responsabilitat del Tresorer portar el llibre de registre de socis, mantenir les quotes i comunicar la caducitat del carnet. Ser responsable de les despeses que en surtin de les activitats normals i ordinàries de l’Associació. Pot tenir un altre càrrec en alguna comissió de treball que no entresqui la seva feina voluntària prevalent el seu càrrec. Si cal, pot formar una comissió d’ajuda en el seu desenvolupament amb l’aprovació del President comptant amb socis per tal d´agilitzar la seva tasca (correus informatius, enquestes, demanar documentació, etc.), mitjançant un acord de compromís i confidencialitat .\nLa creació i constitució de qualsevol comissió o grup de treball l'han de plantejar els membres de l'Associació que vulguin formar-los, fer-ho saber a la Junta Directiva i explicar les activitats que es proposen dur a terme.\nLa Junta Directiva s'ha de preocupar d'analitzar i aprovar les diferents comissions o grups de treball, els encarregats dels quals li han d'informar periòdica i detalladament de les seves actuacions i decisions.\na) les quotes que aprova l'Assemblea General per als seus membres.\nAquestes infraccions es poden qualificar de lleus, greus i molt greus i les sancions corresponents poden anar des d’una amonestació fins a l’expulsió de l’Associació, segons el que estableixi el reglament intern.\nEl procediment sancionador s’inicia d’ofici o bé com a conseqüència d’una denuncia o comunicació. La Junta Directiva nomena a un instructor que tramita l’expedient sancionador i proposa la resolució amb audiència prèvia del presumpte infractor. La resolució final, que ha de ser motivada, l’adopta aquest òrgan de govern.\nUn cop acordada la dissolució, l’Assemblea General ha de prendre les mesures oportunes tant pel que fa a la destinació del béns i drets de l’Associació com a la finalitat, l’extinció i la liquidació de qualsevol operació pendent.\nL’Assemblea està facultada per escollir una Comissió Liquidadora sempre que ho cregui necessari.\nEl romanent net que resulti de la liquidació s’ha de lliurar directament a una entitat benèfica.\nLes funcions de liquidació i d’execució dels acords a que fan referència els apartats anteriors d’aquest mateix article són competència de la Junta Directiva si l’Assemblea General no confereix aquesta missió a una Comissió Liquidadora especialment designada, sense ànim de lucre.\nArticle 33: Convocatòria d’eleccions\nLes eleccions seran convocades per acord de la Junta Directiva, en lloc, dia i hora determinats. La convocatòria inclourà l'hora d'obertura i tancament de les urnes.\nTant si ha completat el seu mandat com si ho fa anticipadament, en el moment de la convocatòria d'eleccions la Junta Directiva dimitirà per voluntat pròpia de totes les responsabilitats que tenia assignades.\nDes d’aquest mateix instant, la Comissió Electoral es farà càrrec de les funcions de la Junta Directiva per a qüestions referents a la convocatòria, supervisió i celebració de les eleccions per a formar la nova Junta Directiva de l'Associació de Patinadors de Barcelona.\nLa presa de decisions, la direcció del procés i el compliment dels terminis assenyalats en aquest reglament, corresponen a la Comissió Electoral. La Junta Directiva col·laborarà en el que sigui necessari com ara:\nArticle 34: Comissió Electoral\nHi haurà una Comissió Electoral composta per tres persones que serà la responsable del desenvolupament de la votació.\nLa Comissió Electoral creada, estarà formada per 3 socis voluntaris que hauran de complir els següents requeriments:\nArticle 35: Publicitat de la convocatòria\nLa convocatòria de les eleccions es farà pública tan aviat com sigui possible i, com a molt tard , vint dies abans de la data fixada per a la votació.\nTots els terminis seran contats en dies naturals.\nEn el cas de que l'últim dia del termini recaigués en festiu, es prorrogarà fins al següent dia hàbil.\nLa difusió de la convocatòria electoral indicant data, lloc i hora de la mateixa, així com qualsevol altra dada d'interès, es realitzarà individualment amb un escrit adreçat a cada membre a l’adreça informàtica del cens facilitat. A més, es publicarà a la web oficial de l’Associació.\nArticle 36: Candidatures\nPer a poder ser candidat a la Junta Directiva de l'Associació de Patinadors de Barcelona s’han de reunir les condicions següents:\nTenir una antiguitat mínima d’un any per la primera cridada, de nou mesos per a la segona i de 6 mesos per a la tercera. En cas de no presentar-se cap candidatura, es proposa a la Junta sortint la dissolució com ho ha establert aquest estatut.\nCada candidatura ha de presentar tants candidats com llocs necessiti la Junta Directiva per la direcció de l'Associació. Així mateix, podrà presentar un nombre equivalent de suplents.\nLa documentació que cal lliurar per a la presentació de candidatures es limita a:\nArticle 37: Terminis de presentació de candidatures\nTotes les candidatures han d’estar presentades, almenys, amb quinze dies naturals d'antelació a les eleccions.\nNo s'acceptaran candidatures fora de termini.\nLes candidatures que incorrin en algun error o defecte en la documentació acompanyada, tenen tres dies per esmenar-la a contar des de que siguin comunicats a la Comissió Electoral.\nEls membres suplents podran substituir els titulars en qualsevol moment.\nArticle 38: Drets de les Candidatures\nTotes les candidatures tenen dret a organitzar una sessió informativa, en el lloc que es designi, en data i hora que no pertorbi el funcionament de l'Associació. Si existeixen sol·licituds coincidents, serà sortejada la que tindrà preferència. No podrà realitzar-se cap reunió electoral el dia anterior a les eleccions. S'habilitarà un espai visible, comú per a totes les candidatures, per a penjar informació electoral. Aquest espai estarà dividit en tantes porcions d´igual mida com a candidatures es presentin.\nLa Comissió Electoral únicament gestionarà que es compleixin aquests drets. No participarà en la seva organització.\nArticle 39: Electors\nSeran electors actius aquells socis actius el dia de la convocatòria d'eleccions i que estiguin al corrent de pagament de la quota de soci de l’associació de Patinadors de Barcelona el dia de la celebració de les eleccions.\nArticle 40: El cens electoral\nEl cens electoral es farà públic, com a molt tard, deu dies abans de la data de les eleccions. Es donarà a conèixer, individualment, l’avís de la convocatòria d’eleccions publicat a la pàgina web de l’Associació mitjançant un escrit dirigit a cada membre a l’adreça informàtica que consti en la relació actualitzada d’associats i associades que ha de tenir l’Associació.\nTot aquell que no rebi el missatge haurà de comprovar si l’adreça electrònica facilitada és correcta o esmenar-la. Si l’adreça és correcta però no ha rebut la comunicació, tindrà un termini de tres dies per presentar un escrit de reclamació davant la Junta Directiva, aportant tota la documentació probatòria que consideri oportuna.\nEn cas de produir-se modificacions en el cens, es confirmaran enviant el mateix escrit a l’adreça electrònica del soci. El cens electoral quedarà definitivament tancat sense possibilitat de modificació, almenys, cinc dies abans de les eleccions.\nArticle 41: Votació\nLa votació es durà a terme en el lloc, data i hora indicats.\nEl vot es formularà mitjançant la introducció d’una papereta a l'urna disposada a l'efecte. S'atorgarà exclusivament a una candidatura sense possibilitat d’excloure cap del seus membres ni afegir candidats no inclosos a la llista.\na) Tota papereta que no es limiti a assenyalar la candidatura corresponent, serà anul·lada i no comptabilitzarà en el recompte.\nb ) Hi ha un sol vot per a cada elector i és personal i intransferible.\nc ) El vot és secret i escrit.\nd) Amb l’objectiu d’evitar les votacions dobles, s’aniran anotant a la llista oficial del cens aquells electors que vagin exercint el seu dret de vot.\ne) La mesa electoral haurà d’exigir la identificació dels votants. Aquests hauran de presentar els documents suficients d'acreditació: el DNI, el passaport o el carnet de conduir (fins i tot caducats). Són documents suficients. Qualsevol altre document pot ser considerat suficient per la Junta Electoral. Així mateix, haurà de presentar el carnet de soci i estar al corrent del pagament de les quotes.\nArticle 42: Vot per absència\nEn el cas de que un soci no assisteixi a la votació al lloc i hora convocats, podrà exercir el seu dret de vot segons les següents normes:\na) L'elector que desitgi exercitar el seu dret de vot en absència haurà d’atorgar una autorització signada a un soci de l'Associació.\nb) El soci autoritzat, haurà de presentar en sobre tancat, juntament amb l’autorització, una fotocòpia compulsada del NIF o passaport de l'elector absent.\nc ) La falsificació de l'autorització o del NIF de l'elector absent, a part del delicte que podria constituir, comportarà una falta molt greu que pot ser sancionada amb l’expulsió arran de la incoació d’un procediment disciplinari.\nEs limita a 3 el número de vots delegats per persona que vota presencialment.\nArticle 43: Recompte\nEs tancarà la votació a l'hora indicada.\nUna vegada tancada la votació es procedirà al recompte dels vots i es farà públic el resultat al mateix moment.\nEl recompte serà realitzat per la mesa electoral.\nCada candidatura podrà designar un representant que supervisi el recompte realitzat a la taula.\nArticle 44: Resultat\nGuanyarà les eleccions la candidatura més votada i serà designada nova Junta Directiva la candidatura que rebi major nombre de vots vàlids.\nEn cas d'empat a nombre de vots es decidirà, mitjançant sorteig, quina és la llista guanyadora.\nLa Comissió Electoral publicarà qui ha guanyat les eleccions.\nLa presa de possessió dels llocs es farà al cap de vint dies després de que la Comissió Electoral proclami els candidats guanyadors.\nArticle 45: Anul·lació\nL'elecció i el resultat s’anul·laran quan s’hagin produït irregularitats que puguin haver propiciat un resultat diferent del que s'hagués produït sense les esmentades irregularitats.\nLa mesa electoral és l'única competent per aquesta presa de decisió, que s'haurà d'aplicar amb caràcter restrictiu.\nEstatuts aprovats pels socis en assemblea general en la data 15/12/2014


Arxius de Museu del Suro - Pàgina 3 de 6 - Ràdio Palafrugell\n“Sentir la Sureda” de Michele Curel al Museu del Suro\nUna mirada poètica i emocional de la fotògrafa nord-americana Michele Curel que posa el focus en l’obtenció del suro al bosc. L’exposició comissariada per la historiadora de la fotografia Laura Terré, consta de 71 fotografies i un vídeo testimonial d’entrevistes. Des del dissabte 8 de maig i fins a l’1 d’agost, el Museu del Suro de […]\nEs crea la càtedra del Suro de la Universitat de Girona\nPalafrugell serà la seu d’aquesta nova càtedra que tindrà com a persona de referència la doctora Rosa Ros El director del Museu del Suro de Palafrugell, Pep Espadalé dóna els detalls de la nova càtedra del Suro de la Universitat de Girona. El Consell de Govern de la universitat va aprovar aquesta nova càtedra que […]\nL’exposició Pinzellades de Josep Puig es podrà visitar al Museu del Suro des de demà fins al 2 de maig. Conversem amb Francesc Niell i Laia Aulet Puig sobre l’artista i el contingut de l’exposició. Ràdio Palafrugell ha visitat aquest matí el Museu del Suro, l’espai que acull l’exposició Pinzellades de Josep Puig. Una obra […]\n42è concert audiovisual d’òpera al Museu del Suro\nEn l’edició d’enguany es projectarà L’amor de les tres taronges, de Sergei Prokófiev. El 42è concert audiovisual d’òpera se celebrarà el divendres 5 de març a les 18 h. Contactem amb l’Anna Papiol, qui ens avança el format de l’activitat i una sinopsi de l’obra. Contactem amb l’Anna Papiol, membre de la Secció d’Òpera del Centre Fraternal […]\nHomenatge a la centenària Teresa Juvé\nEl darrer diumenge 7 de febrer, a la sala d’Actes del Museu del Suro, es va celebrar l’homenatge a Teresa Juvé amb motiu del seu centenari. A més de la presència de la mateixa Teresa Juvé, representants de diferents institucions van compartir les seves intervencions al llarg de l’acte. Nerea Cabello per Ràdio Palafrugell El darrer diumenge […]\n“Josep Pallach, per l’educació i el compromís social” al Museu del Suro\nLa inauguració tindrà lloc a l’auditori del Museu del Suro de Palafrugell, el dissabte dia 23 de gener a les 19 h. Les places a l’exposició són limitades. Per tant, cal confirmar assistència al telèfon del Museu del suro: 972 30 78 25. Nerea Cabello per Ràdio Palafrugell. Aquest matí hem contactat amb Josep Ma […]\nActivitats del Museu del Suro\nLa iniciativa Museu des de Casa porta activitats a diferents espais de casa nostra de manera virtual El confinament perimetral és una bona ocasió per a visitar el Museu del Suro aquest cap de setmana El Museu del Suro de Palafrugell ens convida al taller de manualitats ‘Dissenyem pissarres’, un dels tallers que formen part […]


M'alegra comprovar que Esquerra ha decidit (també en això) corregir el rumb amb intel·ligència. Perquè sí, entre tots hem d'ajudar Convergència, el primer partit del país, a fer la feina que li correspon encapçalar (no acompanyar, ni mirar, com fins ara). A ells, està clar, els fa mandra. Mas-Colell, per exemple, deia ahir que li sembla fantàstic si la història porta la independència a Catalunya. És aquest el tremp, la passió que hi posen. Un autèntic esperit contemplatiu. Si els déus. Si el destí. Si cau, cau i sinó au adéu. Adéu al país. Ells no tenen cap pressa. De moment, no semblen amb ganes de posar-s'hi. Així que, una vegada passi la gran manifestació, els altres grups sobiranistes del Parlament, amb la mateixa legitimitat que els dóna la força (14 diputats) que els electors els van donar fa dos anys, han d'indicar al Gran Timoner que l'única sortida que li queda és la que ell mateix va avançar públicament fa uns mesos: davant la intervenció de la Generalitat, noves eleccions.\nQue parlin novament els ciutadans. Aquesta legislatura de la definitiva ensulsiada autonomista ha de morir el més aviat possible. I si CiU, fent ús legítim del poder rebut, encara que a costa d'humiliar les institucions i el país, la vol continuar, que ho faci amb el recolzament exclusiu dels seus socis preferents fins ara, és a dir del Partit Popular. I així, d'aquí dos anys, el poble podrà jutjar el comportament de tothom. La responsabilitat de cadascú. L'escenificació del final, naturalment, correspon al Govern. Que facin les maniobres representatives que més els complaguin. Però això s'ha acabat. La darrera legislatura de l'autonomisme, com el mateix sistema, ha col·lapsat. Els altres grups sobiranistes no poden donar suport a uns nous pressupostos de la Gestoria intervinguda. Perquè la dignitat és important en política. I Esquerra, enfonsada per la indignitat del segon tripartit, ho sap prou bé.\nAutonomisme Crisi Eleccions Espoli fiscal\nRamon Llull 4 de setembre de 2012 a les 9:12\nA la Gran Mansió de la Presó de Catalunya calia menjar d'una vegada, fa trena anys. Els vigilants del cos PP-PSOE portaven engrunes dels seus menjars i, la veritat, ningú s'hi veia en cor ni de tastar-ho. Però, la gana atacava i no era qüestió de deixar-nos morir fent règim de vaga de fam. Per tant, un gran dirigent de CiU va preparar la taula per dinar i va enllestir un còctel de menjar que fins i tot tenia bona aparença. En Duran-Lleida beneïa la taula i demostrava així un bon nivell de serenitat i conformitat catòlica. Mentrestant, dins de la foscor de la presó es follava alguna servidora de la cuina, perquè el sexe sempre exigeix algú que s'hi presti.\nEn van anar sortint fills i, amb la curiositat innata dels nens, aquests van veure que hi havia més món a l'altra banda dels murs de contenció. -"Què dius tu ara!", deien els pares. I, sí, ells també ho van comprovar i reaccionaren. Els servidors PP-PSOE s'estranyaren que ja no es conformessin amb aquelles engrunes de sempre. La població adormida de la presó es despertà a poc a poc i veié que era cert el què es deia. "Hi ha futur!" El tòtil de torn (PSC) deia "...i què és futuuur...?" Els nens van creixer més i més (com els pertoca per altra banda) i van trencar tota la gran taula de dinar que havia quedat tan ben arreglada (de CiU). Ara, els paradors de taula es pregunten si cal tornar-la a parar o si no val més fer-los cas als nens que, bo i tabalots, potser tinguin raó.\nAnònim 4 de setembre de 2012 a les 10:09\nCreia que el títol del post avui era degut a allò del PSC. Allò sí que és "ajudar honestament" a CiU.\nAnònim 4 de setembre de 2012 a les 22:06\nCoi Granollacs que santa LLucia et conservi la vista i la claretat,la indignitat del segon tripartit es pecata minuta al costat de les gestes convergents i del seu apendix pel que fa a traicions a Catalunya, i encara hi confies que aquesta colla liderin res de bo?


Tocs i gent a la Fira Mediterrània – Revista Caramella\nÈXIT I MOLTA PARTICIPACIÓ A LA PARADA DE CARAMELLA DE LA FIRA MEDITERRÀNIA\nDurant tot el cap de setmana que va durar la Fira Mediterrània de Manresa (del 4 al 7 d’octubre), van ser molts els amics i col·laboradors que es van apropar a la parada de CARAMELLA ubicada a l’inici del Passeig Pere III de la ciutat.\nEl divendres i el dissabte es van projectar diversos documentals relacionats amb el món campaner, monogràfic al qual es dedica el darrer número de la revista. També es va passar el documental “Cant al ras. La nit del poble”, dirigit per Josep Pitarc i Rosa Roig, el qual dóna testimoni de la trajectòria i significació que ha tingut durant 22 anys l’encontre de cant rural que cada any organitza la Colla de Dimonis de Massalfassar i l’Associació Tramús.\nPerò el plat fort va ser diumenge al matí, quan es va celebrar el ja tradicional vermut popular que CARAMELLA ofereix alhora que presenta el darrer número publicat. Ben d’hora al matí, uns convidats d’honor, l’Escola de Campaners de les Borges Blanques (les Garrigues) havien muntat una col·lecció de campanes que van anar sonant durant tot el matí. Petits i grans es van apropar a la parada per fer sonar les campanes, mentre escoltaven atents les explicacions i consells de Pere Giné, campaner i ànima de l’escola de campaners. En diverses ocasions, a més, mestre i alumnes de l’escola ens van oferir diverses peces.\nDurant l’acte de presentació de la revista també ens va acompanyar Daniel Vilarrúbias, arxiver, músic i campanòleg, autor un dels articles d’aquest dossier dedicat a “Campanes, campanars i campaners”.\nMoltes gràcies a tots els que vàreu venir, va ser genial i sonat!\nTocs i gent a la Fira Mediterrània2018-10-122018-10-15http://www.revistacaramella.cat/wp-content/uploads/2017/12/logo_caramella.pngRevista Caramellahttps://www.revistacaramella.cat/wp-content/uploads/2018/10/tocant2_manresa.jpg200px200px\nPresentació a la Martulina Divina (Vic)Actualitat