TRAIL ROQUETES: de febrer 2011\nJa hem tornat de Miravet, aquí teniu les fotos i les cròniques que van arribant per mail.\nFrases que s' han sentit (llegiu les cròniques):\n"El pernil que no va ser"\n"Estàs a un harem"\n"He patit més que mai"\n"Això és una santa locura"\nEntrada: A les 7h45m, tot i la baixa de Fran d' última hora (millorat del constipat, nen...), davant l'esglesia pareixia que hi havia un casament:\nFoto de la sortida (falta Navarro).\nFinalment, ben carregats de trofeus, cap a casa.\nAbans de posar les fotos de la cursa, marxa i arribades, volem assenyalar al corredor/a destacat de la jornada:\nMarxa: Narcís, Bernabé, Albert S.\nCursa: Alfonso, Ivan, Navarro, Tere, Núria, Xavi Gallego, Manel, Llorenç, Iñaki, Jordi B, Benja, Albert Q.(Navarro, vinga, canvia' t al circuit i fica' t com Trail Roquetes).\nAlfonso divuité ("He patit més que mai) i tercer entre els membres de les forces de seguretat (hi havia classificació).\nNarcís primer junior, i Manel segón junior.\nTot i que, tots hem guanyat.\nLes fotos i les cròniques de la Cursa i la Marxa.\nCrònica de la Cursa (a veure qui l' envia).\nCLIQUEU AQUÍ.cronica 1\nCLIQUEU AQUÍ. Crònica by Gallego\nPublicat per Trail Roquetes a 18:30 4 comentaris:\nEstem tancats fins dilluns, diumenge a Miravet per la Cursa i per la Marxa.\nEsteu tots convidats, si voleu venir d' aconpanyants envieu mail o comenteu pel xat.\nA les 7h45m davant l' esglesia de Roquetes.\nPublicat per Trail Roquetes a 13:12 Cap comentari:\nAviso a maleantes:\n"Malgrat estar rodejats al nord pels campaments romans de Tarracopela, al sud per Campsapagatv3ivamonosabuscaraigua, a l'est per Germanyislands i a l' oest per Monegroscasinotucreusnitu, una ciutat resisteix a l' invasor. Els homes de Paco, vetllen per la seguretat de la vil·la, i quan tenen temps fan sortidetes per Xerta".\nAquí va la crònica d' Alfonso:\nTrail Roquetes a la Moleta d'Alfara\nSortida 16:30 hores Roquetes dels estacionaments discoteca, després d'anunciar la sortida al foro només tres afortunats de tenir festa per la tarda van poder venir.\nFèlix el nervios, Josep B. el triatleta i jo l'asfaltero ( qui ho diria).\nCamí fins el Reguers i pel costat del canal direcció Xerta fins camí de la pujada a la Font Nova. Deixem el vehicle i amunt.\nRecorregut Mas d'Ossera, Moleta d'Alfara, refugi Font Nova, la Font Nova, font de la Vall de l'Infert.Paissatge mol atractiu, vistes espectaculars (moleta d'Alfara), algun animalot (cabres..)\nVam fer 15 Klm amb 1h 45' i un desnivell positiu acumulat de 900 m.\nPublicat per Trail Roquetes a 10:26 2 comentaris:\nA la tarde, tres valents, s' han tret l' uniforme i han anat a fer quatre senderes per Xerta (ja ens ho contareu), Alfonso, Felix i Josep... no hi ha quils pare.\nI a la nit a trotar una mica: Albert Q., Bernat, Bernabé, Albert S., Jordi, i la benvinguda a Ricardo que el primer dia ha volgut fer el circuit llarg.\nEls entrenaments especifics dels professionals fan estralls, ja que no poden quedar en el grup.. però diumenge ens trobem de nou a Miravet.\nTambé donem la benvinguda a Pau Suazo, que juntament en Ximo Valldeperez faran la cursa de la Foradada (Rapita), fora del circuit el 13/3/2010. Una bona prova per fer cames.\nD' aquí quatre dies ja ens trobarem sent de día...\nPublicat per Trail Roquetes a 22:47 1 comentari:\nPer aclamació popular ( i en la benedicció de Bernat) penjem el video que ens farà canviar de nom.\nLa proposta és TRAIL APM ROQUETES VOLEI.\nEs comenta que a Miravet vindrà TV3, i tot i que no es pugue vore al País Valencià, si algú vol anar depilant-se ja sap.....\nFenomen a internet per un vídeo del Club Vòlei Roquetes a 'APM?'\nDesprés que diumenge sortís al programa 'APM?', una entrevista amb un component del Club Vòlei Roquetes ha iniciat una cursa vertiginosa a través de les xarxes socials. A l'entrevista, enregistrada per L'EBRE TV, prenen protagonisme dos jugadors que, de manera espontània, també volen aparèixer a la pantalla.\nNota: "Benja, per queixes dirigir-se a Bernat, i en cas de voler despenjar el video, escriure un mail on t' indicarem on enviar la caixa de cerveses" ;-)\nPublicat per Trail Roquetes a 8:59 2 comentaris:\nNo, no és que pleguem és que, " En una miiiiiiiiiica de soooooort" Miravet serà la última carrera sense samarreta. (bueno, sense samarreta de grup, ...). Eixa és la idea,...desprès ja veurem.\nPer tant, ja podeu apuntar-vos a Xerta, per no quedar-vos fora i no poder fer l' estreno.\nMe sembla que no arribarem per la Marató de Bcn de Bernabé per la qual cosa hem trobat una samarreta d' imperio a Caritas,,, qui vulgue serigrafiar-la que porte retolador en tinta i que fique el que vulgue..jaja.\nSi no anem errats de comptes, llista per MIRAVET:\nCURSA: Tere, Jordi B, Benja, Ivan, Manel V, Alfonso, Fran, Llorenç, Iñaki, Xavi G.\nMARXA: Bernabe, Narcís i Albert S.\nLa crònica de la sortida de dissabte de Fran, Albert Q, Felix i Jordi P, la trobareu penjada dos cròniques més avall, baix de l' entreno d' Ivan i Iñaki.\nPublicat per Trail Roquetes a 8:41 4 comentaris:\nQuatre fotos de Jordi B, a la ruta del carrasclet de dissabte.\nVan estar 13 h , sol i després pluja.\nPel que es veu, bonic, bonic...\nPublicat per Trail Roquetes a 15:21 2 comentaris:\nPublicat per Trail Roquetes a 16:36 3 comentaris:\nMentre esperem les cròniques de la sortida d'avui de Jordi pel carrasclet, i de demà dels que faran sortida pel port, i d' Iñaki i IvanGPS pel coll de l' Alba (ai,,ai.. ques perdran... ;-) )\nUns videos per aquells que tenen la moral algo baixa, molta faena, o desprès de constipats propis o familiars.. estan algo cansats...\nI també va, pels que dubten en apuntar-se a alguna marxa, o passar de la marxa a la cursa.. va per tots...\nPublicat per Trail Roquetes a 16:05 Cap comentari:\nUn entrenament més... en un ventet que molestava una mica.. i allí estaven Bernat, Bernabé, Victor, Navarro, Jordi P, Albert S, Iñaki, Manel i Albert Q.\nSortim per la via verda cap a la rotonda de Soldebre, i de cop que ens saluda un vehicle de la seguretat pública fent llums blaves...\nDesprés de l' ensurt, més d' un té números per anar detingut ,, ja,ja.. com a mínim per no portar documentació... continuem.\nAvui la curta d' Albert S, s' ha allargat una mica, tallant pel de Fabra i no pel Canal com feia abans.\nAixò ha fet que sense parar ningú, tornessin a coincidir al cementeri.\nCostes amunt, i els jovenets (Iñaki i Manel), que al pujar dalt, no baixen per Ebremetal si no que continuen pel camí baixant per la sendera de les bicicletes... fent un tros més.\nEns trobem pel monte a Xavi Giné, que està fort com un animal... i finalment arribem al pont del vicari.\nDiumenge: Jordi Ponce, Albert Queralt... ... volen anar a fer uns 25-30 km.. sortint cap a les 8h per tornar per dinar.\nLa idea és agafar fondo pel port, ....\nQui s' apunta?\nPublicat per Trail Roquetes a 23:13 Cap comentari:\nAhir a la Lira ens vam reunir 20 membres del Trail Roquetes.\nTeniu un resum del tractat en mail enviat.\nSi algú no l' ha rebut que ens indique a rroquetes@gmail.com el seu mail.\nEs van tractar entre altres, la decissió sobre la samarreta.\nAra, sense entrebancs, Trail Roquetes ja corre.....\nPublicat per Trail Roquetes a 11:15 Cap comentari:\nCRÒNIQUES i FOTOS Ginestar + Reconeixement Ultra Xerta\nCròniques + unes fotos de Ginestar i del Reconeixement de la ultra de Xerta\nGinestar: menció especial a Núria, Ximo i Sergi... benvinguts.\nI Jordi Per L' Ultra...\nPublicat per Trail Roquetes a 23:18 9 comentaris:\nSi, avui, per fi, el Trail Roquetes ja corre.... dimarts a la Lira ho entendreu millor.\nS' han acabat els començaments i els entrebancs, avui ja correm !!!!\nBernabé per Gavà, fent un pas més en el seu somni.. la marató de Barcelona.\nJordi Bonavila fent els 50 km de la prèvia de l' Ultra de Xerta... bé noi.\nI per Ginestar un grapat de bona gent, sana i engrescada...:\nIvan, Fran, Tere, Núria (benvinguda), Ximo Valldeperez (benvingut), Sergi Cid, Alfonso, Puça, Xavi Gallego, Jordi Ponce...i algún més(perdoneu) que m' han comentat, però que espero recordar quan al fer la crònica ens passen la foto de la sortida.\nGràcies a tots, per sentir el que feu, i fer el que sentiu... gent sana.\nEsperant les fotos i les cròniques, sols em queda dir una cosa més:\nAvui, m' han demostrat moltes coses, però em quedo en que hi ha grans persones i grans amics, les dos coses.. i des d' aquí els hi dono les gràcies.\nby Albert S.\nPublicat per Trail Roquetes a 23:44 3 comentaris:\nUn altre al sac, fent el recorregut per la ravaleta i cementeri amunt... seguint en unes costes més.\nTere, Fran, Jordi P, Navarro, Jordi, Albert S, Bernat, Manel, Bernabé i Albert Q.\nPublicat per Trail Roquetes a 8:37 3 comentaris:\nPublicat per Trail Roquetes a 9:10 3 comentaris:\nPublicat per Trail Roquetes a 23:40 1 comentari:\nPublicat per Trail Roquetes a 11:41 2 comentaris:\nEntre asfalteros i perduts pel monte.. anem fent.. .jaja\nmentre uns van d' asfalteros a la mitja més famosa , "granollers", .. els altres sembren ( a base de caigudes i recorrent termes) el port...\nA Granollers, puça el 73, rodejat de baixets, primets i negrets.. ell a "a muerte".\nFran, Iñaki i Josep F, els altres tres roqueteros que fan la mitja.\nTots molt, molt bé, .. incloent a Fran que ha agafat un "aquells dies no bons", però complint arribant encara que sigue agafat a la moto de l' aigua.\nTambé felicitar a Imma, que s' ha portat com una campeona fent el quart (5 km.. ). Felicitats.\nMentre esperem les cròniques, aquí van els resultats:\nAra, que l' aventura l' han protagonitzat l' Ivan i el Jordi.\nA veure, ivan, a tu qui et va ensenyar a fer servir el gps i llegir mapes?\nUna mica més i fan cap a la creu de santos....\nLlegiu, i mireu....\nCrònica IVAN: "Dos perduts, molt perduts"\nNota: El sonriure de Jordi, era a primera hora del matí,... sobretot no li nombreu la paraula "ivan" durant un temps, té alergia.. jaja..\nEt prometem Jordi, no deixar-te mai més sol en Ivan.. pel que pugue passar.. jajaja.\nGràcies a tots per l' esforç.\nPublicat per Trail Roquetes a 22:29 10 comentaris:\nQue vagi bé pels ports Ivan, Jordi i si s' ha apuntat algú més.\nI als de la mitja de Granollers... Fran, Iñaki, Josep F, Imma i Puça.\nLa millor mitja...\nAdjuntem foto de la llebre contractada pel club...\nBarata no ha sortit, però bueno..jaja\nSalut i cames, nois!!!\nEi, un altre bon entreno de més d' una dotzena de corredors.\nBenvinguda a Núria i Xisco, que ens acompanyen, i cap a la via verda direcció La Ravaleta, fent les costes de davant del cementeri i després pujant cap a l' observatori.\nL' estol de llumetes va arribar finalment al pont del vicari en uns quants km més a les cames.\nHi ha una proposta de saquets de 20 kg de pedres per lastrar als més ràpids, quines màquines.. jeje.\nA una velocitat "incroyable" s' està avançant en el tema samarreta.\nDefinitivament l' elecció està entre dos propostes.\nHem tingut la mala sort que una de les mostres no ens ha arribat, tot i jurar i perjurar, que dilluns, dimarts, dimecres....estaria aquí. Haurem d' agafar per les banyes algun missatger. snifff...\nPer altra banda, ens consta, que ja s' està començant a engegar la "màquina de prendre decissions".. bé, bé,..\nA veure si la tenim avui, i la podem "tocar", .. si ens agrada tirarem per ella.... definint la impressió, i en cas contrari per l' altra opció.\n"La paciència és amarga però els seus fruits són dolços" Rousseau.\nPublicat per Trail Roquetes a 8:42 3 comentaris:\nEn un ventet que alegrava les cuixes, un nou entreno.\nUna desena de valents/valenta, .. Bernat, Narcís, Albert S, Jordi, Benja, Puça, Tere, Sergi, Bernabé (falta algú ?), Fran que saluda i continua el seu entrenament al gimnàs i al pont de la via verda que se'ns afegeix Jony (benvingut).\nEns trobem en els companys de la Uec, i fem un entrenament junts, uns fan el circuit llarg fins les comportes, i els altres tallem per la torre del prior.\nPuça en calambres a les cames (quasi cau varies vegades de la baixa velocitat que portàvem ja, ja...), i finalment ensenyant a Sergi com estirar el lateral del genoll. Gràcies mestre.\nA veure si aquesta setmana tanquem, si o si, ja que s' està allargant massa.\nS' han mirat moltes coses, i ara és hora de tancar.\nA veure si per divendres es pot ensenyar un disseny i el cost.\nPortem 5 setmanes de vida, i al circuit ens coneixen per 4-5 noms.\nA veure si tanquem en el circuit l' adaptació i deixar un sol nom.\nEn aixó, també estem.\nTapeu-vos, Salut i cames.\nPublicat per Trail Roquetes a 9:09 4 comentaris:\nEns ha arribat una mica més tard que la de Xavi G, però això ja comença a ser un clàssic, a veure a la pròxima cursa qui, apart d' arribar abans, escriu la crònica abans... (és un altre front obert).\nPer tal d' establir definitivament el cost de la samarreta, envieu un mail els interessats que teniu pre-reserva indicant si ja sou socis o no de la JOCA.\nPublicat per Trail Roquetes a 8:51 9 comentaris:


II Jornades REPENSAR I TRANSFORMAR els espais educatius: l’impuls de metodologies actives – CEFIRE Xàtiva\n5 Març, 2021 per humanisticsocialxativa\nLa finalitat d’aquestes jornades es repensar els espais escolars com un element clau per tal d’afavorir la transformació i millora educativa.\nL’ambient físic de l’aula, el seus mobiliari, els diferents espais escolars… promouen maneres d’entendre el procés d’ensenyament-aprenentatge, emprant com a motor de canvi més profund les metodologies actives.\nLes nostres escoles estan canviant i millorant les formes d’ensenyar i d’aprendre, que impliquen noves formes d’organitzar els temps i els espais.\nA la majoria de centres educatius podem trobar patis, halls, passadissos i d’altres espais molt grans que no estan aprofitats. Curiosament, els espais més grans que que podem trobar als centres educatius són els que menys utilitzem.\nProbablement, conèixer i reflexionar al voltant de la reorganització i transformació dels espais escolars, pot ser un element fonamental de canvi més profund.\nA aquestes jornades anem a conèixer de primera mà l’experiència de:\n-Josu Iriarte Campo, arquitecte, professor de postgrau Universitari en Educació, i expert en Disseny i Espais d’Aprenentatge\n-Andoni Salvador, professor, exdirector, responsable d’Innovació Educativa d’ Esclaves de l’Eucaristia i de la Mare de Déu (Bilbao)\nAquest primer dia de jornada reflexionarem sobre la incidència que té la transformació de l’espai educatiu sobre l’aprenentatge, i ho farem des de dos punts de vista, teòric i pràctic.\nEn primer lloc, de la mà de Josu Iriarte, arquitecte especialista en disseny d’espais d’aprenentatge, anem a analitzar les eines que posa l’espai a la nostra disposició per ajudar-nos en el desenvolupament i implementació de les diverses metodologies pedagògiques.\nEn segon lloc, exposarem, de la mà d’Andoni Salvador, Director Pedagògic de el Col·legi Mare de Déu Ikastetxea (Bilbao), un exemple real de transformació d’organització, metodologia i espais, d’aules de Primària i Secundària.\nPel que fa a les metodologies en que sustenten la seva piràmide d’aprenentatge són: ensenyament per a la comprensió a través de les Intel·ligències Múltiples, ABP (PBL, Projectes de Comprensió en IIMM, ApS), aprenentatge cooperatiu , docència compartida, cultura de pensament ( rutines i destreses de pensament, pensament computacional, Visual i Design Thinking) i Intel·ligència emocional i Interioritat.\nL’experiència a aquest centre educatius, és fruit de la col·laboració dels equips professionals de tots dos ponents, i és un exemple real de transformació d’espais d’aprenentatge que combina docència, pedagogia, innovació i disseny.\nImàgens cedides per The Learning Spaces\nCEIP Ciudad del Mar (Torrevella), comunica Maria Conca (CFC) i Andrea Simón (cap d’estudis)\nAl col·legi públic Ciutat de la Mar, situat al Baix Segura en Torrevella, porten deu anys apostant per una filosofia pròpia del centre que es basa principalment en l’acompanyament a les famílies, l’aprenentatge cooperatiu i altres metodologies actives (ABP d’investigació, de problemes, de gamificació …), i tot aquest procés acompanyat del procés de canvi i millora dels seus espais.\nImàgens cedides per CEIP Ciudad del Mar\nCEIP Benadressa (Castelló de la Plana), comunica Emy Rius (directora)\nDes del CEIP Benadressa ens van a mostrar la importància d’aprofitar les diferents zones dels seu centre, així com les diferents activitats desenvolupades a aquests espais: d’expressivitat, de manipulació i investigació, d’acció i calma, de construcció i destrucció…\nImàgens cedides per CEIP Benadressa\nPonència Miguel Ángel Ariza Pérez, mestre, psicopedagog, i soci fundador de Conecta13 com a cap de projectes de metodologies actives.\nA aquesta sessió, Miguel Angel Ariza, parlarà sobre la relació de les metodologies actives en l’educació amb la utilització d’espais dinàmics, flexibles i innovadors. Abordarà els avantatges sobre l’adequació dels espais, la posada en pràctica de metodologies actives, i així mateix comentarà les metodologies actives més eficients.\nCategories Blog v, Centres, Escola inclusiva i transició entre etapes, Formació, Humanístic i social Etiquetes trnsformació d'espais-innovació Navegació per les entrades


L’ASM es reuneix amb MÉS per Mallorca – Rellevant.cat\nPublicat perAssemblea Sobiranista de Mallorca\t 12 d'abril de 2019 Deixa un comentari a L’ASM es reuneix amb MÉS per Mallorca\nAquest dimecres una representació de l’Assemblea Sobiranista de Mallorca (ASM) i de la Coalició de MÉS per Mallorca hem mantingut una reunió per a debatre punts d’interès. Ha estat un trobada molt cordial i productiva.\nEn primer terme hem exposat el motiu pel qual des de l’ASM teníem interès per a mantenir una primera presa de contacte amb els partits que tenen la seva base política a Mallorca. En segon lloc hem posat sobre la taula punts de vista sobre temes primordials per a l’ASM, molts d’ells també compartits amb MÉS per Mallorca. En tercer lloc hem parlat de les conteses electorals, la del 28A i sobretot la del 26M. En quart lloc hem tractat d’estratègies necessàries en una desitjada reedició dels governs dels Acords pel Canvi després del 26M. I finalment hem fet una anàlisi de les polítiques impulsades per MÉS per Mallorca des del Govern aquesta legislatura passada.\nHem tractat el tema de la sobirania, del dret a l’autodeterminació i per tant de l’exercici del dret a decidir, de la llengua catalana amb el seu estancament i les amenaces externes, de la necessitat de gestió d’àrees de govern més estratègiques pel creixement del sentiment nacional i d’estructures pròpies.\nMÉS per Mallorca ha posat en valor la tasca realitzada en els governs del canvi, en les conselleries en les quals ha tingut intervenció directe i també en les distintes lleis aprovades. De les millorances duites a terme amb la regulació de determinats sectors i dels avanços produïts en àmbits estratègics, socials, ambientals i econòmics. També han reconegut que no tot el que s’ha aprovat era al 100% del seu grat, però això és al que porta un govern de pacte i per consensos.\nFinalment volem remarcar que tant l’ASM, com a entitat representativa de la societat civil sobiranista, com MÉS per Mallorca, com a partit sobiranista de Mallorca, hem manifestat l’interès per repetir, quan ho estimem oportú, aquestes trobades per tal de produir les sinèrgies necesssàries en benefici del benestar social i econòmic de TOTS els ciutadans de Mallorca.\nPublicat perAssemblea Sobiranista de Mallorca 12 d'abril de 2019 Publicat enPolítica\nL’East Mallorca Cup portarà més de 4.000 persones de tot el món al Llevant de Mallorca en temporada baixa


Estudiant/s: Anna Kabanina i Idil Gücüyener\nA primera vista, William Shakespeare i el hip-hop poden semblar contradictoris, però es poden trobar paral·lelismes entre aquests dos elements culturals. Pel que fa a expressió artística, l'ús de jocs de paraules, lirisme i ritme són similars. L'amor, la gelosia, la violència i la traïció són un tema comú en els dos. Influenciats pel hip-hop i les obres de teatre de Shakespeare, "To Live and Die in Venice" és una interpretació de "Otel·lo" ambientada en l'època daurada del hip-hop.\nL'ambient d'una obra de teatre es presenta amb tipografies serif, tabulacions i elements de navegació que poden trobar-se freqüentment en guions. El hip-hop és introduït amb una batalla de rap quan els protagonistes s'enfronten. A mesura que la història es desenvolupa, es representen textos i imatges que caracteritzen l'entorn ofensiu i violent d'una batalla de rap.


La Samfaina: Dos entre tants: el verí d'Estellés\nEns fem ressó d'un acte cultural que tindrà lloc aquest dijous a la ciutat de Barcelona. La professora de Benicarló, i membre de l'Associació Estellesiana Rodonors Invictes, n'Olga Suàrez, oferirà un recital-concert amb el cantautor Miquel Pujadó.\nL'esdeveniment rep el títol de "Dos entre tants: el verí d'Estellés", i és que el poeta de Burjassot i la seua obra seran el centre.\nSerà el 13 de gener, a les 21.30 hores al Restaurant el Setial, situat al carrer de Regomir de la capital catalana. Reproduïm la nota que es distribueix pel Facebook:\nMIQUEL PUJADÓ i OLGA SUÀREZ presenten a Barcelona "DOS ENTRE TANTS: EL VERÍ D'ESTELLÉS" Inauguració del Cicle "Música,Músics i Cava (entrada lliure) Text del poeta Vicent Sanz: “I sorpresa final amb un recital-concert de Miquel Pujadó i Olga Suàrez en què s’han acarat cançons del cantautor de Terrassa amb la lectura de poemes de Vicent Andrés.\nUn resultat estètic molt reeixit. Miquel Pujadó, que té una potència interpretativa ...que creix amb el repte estètic, ha combinat molt bé la seua música amb una recitació que hauria aplaudit el... mateix poeta més que ningú. Certament, el resultat, completat per la intervenció dels músics de l’associació estellesiana rodonorsinvictes, tota una declaració poètica, supera, al meu entendre, els resultats estètics de l’adaptació al teatre de la poesia d’Estellés. Si més no d’algunes adaptacions. Deu ser que la poesia del qui hauria de ser com un dia serà poeta nacional valencià no ha perdut ni un bri del seu vigor, del seu tremp sorprenent i és en la fórmula del recital que troba la seua expressió més perfecta. Perquè és que la poesia d’Estellés és un espectacle per si mateixa. Enhorabona als organitzadors i especialment a Miquel i Olga, que han fet una actuació fantàstica, memorable.”\nVicent Andrés Estellés: el gran poeta valencià en llengua catalana del segle XX, i un dels grans poetes europeus contemporanis.\nMiquel Pujadó: un dels autors i intèrprets de cançons més sòlids i personals de les últimes dècades, amb quinze àlbums al seu actiu. En principi, dues veus, dos llenguatges molt diferents. Tant com això, però?\nOlga Suàrez, professora de llengua i literatura a Benicarló, i membre de l’associació estellesiana rodonorsinvictes, ha gosat unir temàticament una sèrie de poemes d’Estellés amb unes quantes de les millors cançons de Pujadó. El resultat és un espectacle tan aparentment senzill com profund i intens: la veu de l’Olga dient els versos del poeta de Burjassot, acompanyada per la guitarra de Pujadó, s’alterna amb la veu del cantant fins que al final resulta difícil destriar on acaben els versos de l’un i on comencen els de l’altre.


mario.cat - Corredors.cat\n- Doncs algunes tinc que es poden explicar i altres que no seria ètic explicar-les. D’aquest últim grup hi ha una que va succeir al Monestir de Montserrat i per tant millor no dir-la.\nEn quant a les explicables, m’agrada recordar la que va passar a l’any 2016 a la Marató de les Vies Verdes de Tortosa.\nEl meu gran amic Grampy (que, per cert, me l’estimo un munt), estava embolicat en fer totes les maratons de les Vies Verdes en un any i li vaig prometre que si les feia totes, a la darrera que era a Tortosa, doncs l’acompanyaria per fer-la junts. A aquesta idea també es va apuntar un altre gran amic com és l’Héctor Yuste.\nDoncs bé, quan va arribar la data de fer-la jo tenia molèsties a un peu i no em veia capaç de fer-la tota sencera. Aleshores, aprofitant que el circuit era lineal de Bot a Tortosa i que també hi havia la prova de Mitja Marató que sortia de Benifallet, vaig dir-li que jo sortiria a la Mitja, que quan donessin el tret de sortida doncs pujaria en sentit contrari un parell o tres quilòmetres i que m’esperaria a que vinguessin tan ell com l’Héctor i fer amb ells fins a la meta. I així ho vaig fer.\nQuan van donar la sortida a la Mitja, tothom va començar a córrer direcció a Tortosa i jo vaig començar a córrer al revés de com ho feia tothom. És clar, la gent que estaven veient la sortida, van començar tots a cridar-me: Eeeeehhhh, que és cap a allà, que vas al revés!!!!!\nFins i tot algú va sortir corrent al darrere meu per parar-me. Vaig haver de tornar i explicar al petit grup de gent que hi havia, quines eren les meves intencions. És clar, les rialles van ser monumentals.\nI l’anècdota encara va continuar a la TrailWalker de l’any 2017, quan estava al pavelló de Cassà de la Selva. Jo duia la samarreta de la prova de Tortosa i se’m va apropar un noi i va dir-me que ell era un dels organitzadors de la prova. Li vaig comentar la anècdota que em va passar a la mitja i el noi va i em diu: Aaaaahhhh, ja em van comentar que hi havia hagut un paio que va sortir al contrari de tothom!!!\nPoc abans d’arribar a Tortosa, amb el Grampy i l’Héctor.


Festa Major de Sant Iscle de Vallalta - 2, 3 i 4 d'Agost - M'agrada Catalunya\nMoritz crea una gamma de Gelats de Cervesa - Vols...\nEl FC Andorra de Piqué ocuparà el lloc del Reus en Segona...\nFesta Major de Sant Iscle de Vallalta – 2, 3 i 4 d’Agost\nSant Iscle de Vallalta un petit poble de l’interior de la comarca del Maresme i del que va sorgir Canet de Mar, celebra la seva Festa Major el cap de setmana més proper a la festivitat de Sant Feliu que és l’1 d’Agost. Repassem una mica la seva història.\nEn principi el terme municipal de Sant Iscle de Vallalta anava des del Montnegre fins al Mar, comprenent també un barri que hi havia a la vora de la platja i que anomenaven Canet per estar ubicat en la Vall de Canet i Romagosa.\nDurant els atacs dels pirates la població costanera acostumava a refugiar-se a Sant Iscle de Vallalta, més tard amb la desaparició de la pirateria ja al segle XVI, molts nuclis urbans situats a la costa es van expandir, sorgint moviments independentistes de les poblacions d’interior. Aquest és el cas de Canet de Mar, que va independitzar-se de Sant Iscle de Vallalta l’any 1599.\nTornem a la Festa Major, que aquest any celebren el 2, 3 i 4 d’Agost.\nHavíem vist arròs, fideuada o escudelles populars, però a Sant Iscle de Vallalta, són més originals, fan una Macarronada Popular. Bona Festa Major a tots els Isclencs i als visitants.\nFesta Major, Sant Iscle de Vallalta


Marxandatge oficial de sèries emeses a TV3 - La botiga TV3\nFem servir cookies que són necessàries per al correcte funcionament del lloc web. També podem fer servir algunes cookies, segons les teves preferències, per millorar l'experiència, recollir estadístiques, optimitzar funcionalitats i proporcionar-te contingut d'acord als teus interessos. Respectarem les preferències que seleccionis aquí, així com també les que seleccionis en aplicacions específiques on es sol·licitarà específicament l'ús de cookies.\nFes clic a Permet cookies per acceptar les cookies i anar directament al lloc web o fes clic a Configuració de cookies per veure els detalls dels tipus de cookies i triar quins acceptar.\nLes cookies necessàries permeten les funcionalitats bàsiques. El lloc web no pot funcionar correctament sense aquestes cookies i sols es poden desactivar canviant la configuración del navegador.\nLes cookies analítiques ajuden a millorar el nostre lloc web recollint i analitzant la informació i el seu ús.\nLes cookies personalitzades se utilizen per millorar la experiència de la teva visita, personalitzant la información que es mostra basant-se en el teu històric de navegació, informació de perfil e històric de comandes. També s'adapten les campanyes de xarxes socials i marketing.\nAlguns productes i serveis de la Botiga poden no estar disponibles degut a les mesures d’excepcionalitat decretades per prevenir el contagi del coronavirus.\nOrdena per Novetats Nom producte Preu Fixa Sentit Descendent\nDessuadora Merlí amb caputxa\nAfegeix a cistella\nPreu 30,00 € i més Remove This Item\nButlletí de la botiga\nInformem que les dades personals que ens facilitis seran tractades per la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, SA i l’empresa Etailers Ecommerce, SL. La finalitat del tractament és contactar amb tu per respondre a les qüestions que ens puguis plantejar en el formulari de contacte. La legitimació del tractament es realitza amb el teu consentiment. No donarem les teves dades a tercers sense el teu consentiment previ. Si no introdueixes totes les dades marcades com a obligatòries al formulari no podrem atendre la teva sol·licitud. Podràs exercir els teus drets d'accés, rectificació, limitació, supressió i portabilitat de dades escrivint a legal@theetailers.com. També tens el dret a presentar una reclamació davant l'Agència Espanyola de Protecció de Dades. Trobaràs més informació sobre Protecció de Dades a la nostra Política de Privacitat.\nPolítica de lliuraments i devolucions


Al costat d’algunes de les poblacions més icòniques de l’Empordà, el Parc Natural del Cap de Creus protegeix un dels espais més emblemàtics de tota la costa catalana. Entre Llançà, a la part Nord, i Roses, a la part Sud, els seus límits protegeixen un territori de gran valor natural a la costa però també al medi marí. La seva presencia ha constituït un fre clau per la preservació d’aquest espai natural.\nAl final de la dècada dels seixanta i al principi dels setanta van coincidir amb el gran boom del turisme al país. La pressió per edificar i urbanitzar d’acord amb les necessitats dels visitants es va estendre ràpidament pel territori fins arribar també a la Costa Brava. Va ser aleshores que una sèrie d’iniciatives locals es van activar per protegir aquest espai natural de l’amenaça del turisme.\nLes seves reivindicacions van ser el preludi efectiu del parc, que va formalitzar la seva existència al 1998 després d’anys de tràmits. A l’actualitat, protegeix més de 13.000 hectàrees de territori. El mar i la terra, en un pols constant a la península, són els elements principals de la zona, al que cal afegir el vent de tramuntana. Es en els dies en que el poder del vent assoleix el Cap de Creus que aquest territori mostra la seva autèntica naturalesa.\nUna de les millors maneres de descobrir els paratges del Cap de Creus es recorre’ls a peu. Els senders de llarg recorregut, els GR, proposen alguns dels itineraris més interessants en aquest sentit. Pels amants de la muntanya, el GR11 es el recorregut de muntanya per excel·lència dels Pirineus. Des de la punta de Creus, el seu trajecte travessa tota la serralada fins el seu final al mar Cantàbric. I pels que prefereixen rutes menys exigents, el GR92, que baixa per tota la costa catalana, des de Portbou fins a Ulldecona; sense dubte, una de les millors formes de gaudir del bell paisatge del litoral a la Costa Brava.\nPerò bona part de la riquesa del parc es troba a l’aigua. Per no perdre’ns aquest interessant patrimoni també abunden les opcions. Les principals, embarcar-nos o fer submarinisme. El kayak permet als visitants viatjar de forma còmode i senzilla entre les cales i apreciar la bellesa del mediterrani. A les profunditats, les immersions ens permetran descobrir la riquesa del fons marí: posidònia, corall vermell i una gran biodiversitat.\nEls atractius de la zona, no obstant, no són només de caràcter natural. A Cadaqués i a Port lligat, trobarem un patrimoni cultural de gran valor. La Casa de Salvador Dalí ens permetrà apropar-nos a la figura del genial artista i contemplar algunes de les seves més rellevants obres, entre les que trobarem moltes proves de la seva estreta vinculació amb el territori. Cadaqués oferirà al visitant una aparença autèntica, marcada pel blanc de les seves tradicionals cases.


El temps a Palamós: Dissabte 5 d'octubre: els núvols baixos afecten la temperatura\nDissabte 5 d'octubre: els núvols baixos afecten la temperatura\nNúvols baixos, clarianes i reflexos dels raigs solars sobre les aigües de la badia de Palamós, el passat dissabte 5 d'octubre a primeres hores de la tarda.\nEl passat dissabte 5 d'octubre va estar marcat per la formació d'un mantell de núvols baixos.\nLa presència d'una capa d'humitat relativa del 90 o 95 %, entre els 700 i 1500 metres d'altura, i un cert rebuf, va facilitar que es formés una extensa capa d'estratocúmuls a sobre la nostra vertical.\nLa nuvolositat va ser present amb major o menor mesura al llarg de tota la jornada, combinada amb algunes petites clarianes. Aquest fet va permetre que es poguessin veure bonics reflexos creats pels rajos solars que incidien sobre les aigües de la badia palamosina, tal com podeu veure a la foto de l'encapçalament.\nPer culpa dels núvols també hi va haver una menor radiació solar, la qual cosa va provocar un petit descens de la temperatura diürna a la nostra comarca, respecte el dia anterior.\nPer exemple, a La Bisbal d'Empordà van assolir una màxima 2,1 ºC més baixa (divendres 26,1 ºC i dissabte 24,0 ºC). A Palamós vàrem tenir una màxima 1,3 ºC inferior (divendres 23,0 ºC i dissabte 21,7 ºC).\nPel que fa a la temperatura nocturna, veiem que aquesta també es va veure afectada pel cel ennuvolat.\nRecordem que de nit els cossos irradien o emeten més energia de la que reben, amb la qual cosa aquests es refreden. La manca de radiació solar durant la nit fa que un objecte situat a la intempèrie cedeixi més energia de la que rep.\nContràriament, de dia la terra absorbeix més energia radiant per part del Sol que la que aconsegueix emetre, amb la qual cosa aquesta s'escalfa. No obstant això, amb l'arribada de la nit la terra irradia més energia cap a l'espai que la que rep, provocant un refredament.\nEn el cas que ens ocupa, els núvols van fer que la pèrdua de calor per radiació nocturna fos menys efectiva.\nAquesta circumstància va deixar-nos una temperatura mínima més elevada que l'enregistrada el dia anterior. Per exemple, a La Bisbal d'Empordà van tenir una mínima 3,1 ºC més alta (divendres 10,2 ºC i dissabte 13,3 ºC). A Palamós va pujar 2,1 ºC (divendres 14,4 ºC i dissabte 16,5 ºC).\nNúvols baixos i clarianes sobre Palamós, el passat dissabte 5 d'octubre a primeres hores de la tarda.\nMés dades meteorològiques del passat dissabte 5 d'octubre del 2019 a Palamós., temperatura màxima 21,7 ºC (24,7 ºC al passeig del Mar i 22,0 ºC a La Fosca), mínima 16,5 ºC (16,3 ºC al passeig del Mar i 15,3 ºC a La Fosca).\nEstat del cel dominat pel sol., al matí es van veure de 6/8 a 8/8 Sc., a la tarda vàrem observar de 5/8 a 7/8 Sc i St, a més de 0/8 a 2/8 Ci.\nVent: fins les 11:00h hi va haver vent del N, NNO i NO, a 5 km/h de mitjana o vent en calma., a partir de llavors vent del NNE, a 5 km/h de mitjana., a partir de les 13:00h hi va haver vent de direcció NE, ENE i NNE, a 10 km/h de mitjana., a partir de les 16:30h vàrem tenir vent del NE, NNE i ENE, a 5 km/h de mitjana., a partir de les 18:30h va bufar vent del E, a 2 km/h de mitjana o vent en calma., a partir de les 20:00h bufà vent del O i SO, a 2 km/h de mitjana o vent en calma.\nEstat de la mar amb marejol., mar endins hi havia de forta maror a maror (onatge sig. de 1,88 metres a les 07:00h al davant del cap de Begur, de 1,64 metres a les 12:00h i 0,7 metres a les 18:00h)., alçada màxima de l'onatge 3,28 metres a les 05:00h.\nPressió atmosfèrica màxima 1016 hPa, mínima 1013 hPa. Humitat relativa màxima 91 %, mínima 65 %. (Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado)\nNúvols baixos i clarianes, el passat dissabte 5 d'octubre a primeres hores de la tarda.\nSi analitzem amb atenció la temperatura màxima que va esdevenir el passat dissabte 5 d'octubre al Baix Empordà, es veu que els registres van baixar un xic, respecte el dia abans.\nPer exemple, a La Bisbal d'Empordà la màxima va baixar 2,1 ºC respecte el divendres, a Castell d'Aro va descendir 1,9 ºC i a Torroella de Montgrí descendí 1,2 ºC.\nEn aquest sentit, els 25,1 ºC de Monells van ser la màxima més alta del dia, per contra, els 21,7 ºC de Palafrugell-Pi Verd i de Palamós foren la màxima més baixa.\nAixí mateix, si comparem la temperatura mínima del dissabte amb la del divendres, podem veure una pujada més o menys destacada a tot arreu.\nPer exemple, a La Bisbal d'Empordà la mínima va pujar 3,1 ºC respecte el dia abans, a La Tallada d'Empordà també pujà 3,1 ºC i a Monells ascendí 2,3 ºC.\nA Palamós va ascendir 2,1 ºC.\nEls 12,0 ºC que hi van haver a Monells van ser la mínima més baixa de la jornada, per contra, els 17,1 ºC de Sant Feliu de Guíxols es quedaren com a mínima més elevada. Dades de Meteoclimatic i Meteocat\nMàximes registrades el passat dissabte 5 d'octubre al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nMonells 25,1 ºC (12,0 ºC)., La Tallada d'Empordà 24,9 ºC (12,9 ºC)., La Bisbal d'Empordà 24,0 ºC (13,3 ºC)., Torroella de Montgrí 23,4 ºC (12,5 ºC)., Castell d'Aro 22,7 ºC (13,9 ºC).


3 min. Barcelona 21/07/2015 20:13\n651x416 Alícia Sánchez-Camacho, presidenta del PP a Catalunya / ANDREU DALMAU / EFE Alícia Sánchez-Camacho, presidenta del PP a Catalunya / ANDREU DALMAU / EFE\nEl PP estudia presentar una moció de censura contra el president de la Generalitat, Artur Mas, amb l'objectiu d'impedir la convocatòria del 27-S i retardar, així, els comicis, de manera que dinamitaria l'estratègia d'associar aquest dia de setembre a les eleccions "plebiscitàries". Es tracta d'una maniobra parlamentària que necessitaria la complicitat d'un segon grup parlamentari, cosa que sembla que podria frenar els plans dels populars. Tot i això, la presidenta del PP, Alícia Sánchez-Camacho, ha admès, des dels passadissos del Parlament, que el seu partit està "analitzant-ho i estudiant-ho". Fonts de la formació, a més, asseguren que la proposta volta aquest dimarts pels despatxos populars.\nCiutadans descarta sumar-se a la moció de censura contra Mas que estudia el PP


La formació continuada torna amb una oferta de vuit cursos de Fisioteràpia i tres de CAFE per a l'exercici 2020/21 | Campus de Salt - Girona\nCampus de Salt > Actualitat>La formació continuada torna amb una oferta de vuit cursos de Fisioteràpia i tres de CAFE per a l’exercici 2020/21\nLa formació continuada torna amb una oferta de vuit cursos de Fisioteràpia i tres de CAFE per a l’exercici 2020/21\nDesprés d’un exercici absolutament atípic a causa del Covid-19, la formació continuada d’EUSES tornarà a irrompre amb força durant aquest curs 2020/21. Ho farà amb les màximes garanties i complint estrictament tots els protocols i mesures de seguretat que marquin les respectives administracions per tal de combatre la pandèmia. A banda del consolidat Màster en Readaptació a l’Activitat Física i la Competició Esportiva, que està obert als graduats en Fisioteràpia i en CAFE, EUSES ha programat un ampli ventall de cursos de formació (onze en total) perquè el professional ampliï o actualitzi els seus coneixements de la mà de diferents equips docents amb doctors i professors especialistes en la matèria.\nLa formació continuada en fisioteràpia arrencarà l’octubre amb el Seminari monogràfic de les patologies més prevalents de genoll (4 hores). Serà el tret de sortida d’una serie de cursos que el director de la formació de postgrau, Pere Iglesias, ha dissenyat acuradament per tractar temàtiques ben diverses de la branca de la fisioteràpia. El curs d’abordatge fisioterapèutic dels trastorns de l’ATM i la columna cervical (30 hores) encetarà la seva quarta edició després de l’èxit de les tres primeres i l’alta demanda que té. Els fisioterapeutes també tindran a l’abast el Curs de teràpia manual visceral (30 hores) i el curs d’abordatge de les lesions d’espatlla (15 hores). Tampoc faltarà a la cita un clàssic, el Curs de tractament conservador i amb punció seca del dolor miofascial (60 hores), que enguany arribarà a la sisena edició. L’oferta es completarà amb tres cursos més: exercici terapèutic en les malalties neurodegeneratives (20 hores); fisioteràpia pediàtrica per a nadons (30 hores); i tècniques d’energia muscular per a pelvis, columna vertebral i tòrax: model de Mitchell (40 hores).\nPel que fa a la formació continuada del Grau en Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport, la primera cita serà a l’octubre amb el curs d’educació física creativa (20 hores). El professional de CAFE també podrà familiaritzar-se amb el Foam Roller amb un seminari de 4 hores lectives. La direcció de formació ofereix, també, un curs de menopausa i esport (15 hores) al febrer de 2021.


Itinerari 4 Escola Mª Anna Mogas Granollers by angel nogueira - issuu\nActivitat nยบ 1\nFitxa de l’obra •\n“Cristo en el espacio”\nTècnica / materials utilitzats:\nColors:  freds\nel centre d’interès és\nRepresentació de l’espai: hi ha perspectiva\nAltres a destacar: Centres d’interès secundaris com la muntanya de Montserrat, el Montseny i La Porxada de Granollers\nDefinició 3. Pertany a la mateixa època que la mòmia. La tapa conserva el retrat del difunt, amb la seva gran perruca que emmarca el rostre vermellós, proveït de la barba postissa ritual. 4. D'Època Baixa (s. X-IV aC), contenien les vísceres dels difunts i cadascun fa referència a un dels quatre punts cardinals. Les tapadores adopten la forma d'un dels quatre fills d'Horus: cap d'home, cap de gos, cap de xacal. 8 - Deessa Bastet, benefactora, honorada sobretot durant la dinastia XXII (900 aC)\n7 - Símbol del déu Horus, el gran Déu del Cel\n1. Dona d'uns 25 anys de l'Època Baixa (s .VII-IV aC), amb la màscara i el cartonatge, on hi ha representat: el gran collar usej i Horus amb el disc solar, el déu Anubis realitzant la momificació i els quatre fills d'Horus.... 5. Del Regne Mitjà (s. III.II aC). De fusta policromada. Ens recorda que aquest era el principal mitjà de transport al llarg del Nil. Simbolitza el curs solar i el viatge cap el més enllà. 6 - Déu Shebek, originari de l'estany de Faium\nActivitat nº 3 Imatge\nDefinició 4. A l'època del Barroc, Ella exerceix de reina i senyora i seu sobre la muntanya o bé sobre un tron. Amb el paisatge imponent de la muntanya darrera, cada vegada representada amb més precisió, porta vestits folgats i de plecs ampul·losos. Sempre es representa guarnida amb les seves millors corones, amb tots els atributs i la pell bruna. 5. A mitjan s. XIX, les estampes comencen a representar la Mare de Déu amb els vestits encarcarats i en forma de campana, que ja portava feia temps. Amb aquests vestits el 1881 va ser proclamada Patrona de Catalunya. Dos nous elements l'acompanyen: la corona i el ceptre, símbols del patronatge. 3. Nostra Dona de Montserrat. A l'època renaixentista encara es representa la Mare de Déu de quatre formes diferents, però es comença a fixar la imatge tenint en compte la talla original: asseguda en un tron amb els seus atributs.\n1. Encapçala l'exposició una reproducció fotogràfica de la talla romànica original, objecte de les diferents interpretacions que es mostren a continuació.\n6. La revalorització dels períodes medievals i el desig de gaudir de l'autenticitat romànica, van fer augmentar l'interès per restituir la imatge de Santa Maria al seu estat original. El 1920 la fotografien sense postissos i s'exposà a la veneració sense cap indumentària a partir del 1939. L'any 1947, com ja sabeu, per subscripció popular, s'ofrenà un nou tron d'argent que embolcalla la imatge.\n2. Els artistes medievals manifesten la Mare de Déu com una princesa gòtica, encisadora per la seva bellesa i tendra en la seva jove maternitat. Apareix elegantment vestida, amb la pell blanquíssima, davant l'inconfusible paisatge montserratí. L'Infant Jesús serra els turons, tot sol o bé ajudat per un àngel.\nActivitat nº 4 Imatge\nDefinició Recipient en forma de copa amb ampla obertura. En la Litúrgia cristiana, el calze és el got sagrat per excel·lència, indispensable per al sacrifici de la Santa Missa. El Calze serveix per posar el sang de Déu i veure-la. Calze Recipient sagrat on es posa en l’Eucaristia de manera que es pot beure per a l’adoració. Serveix per posar la forma sagrada en el mig que hi ha com un forat expressament per posar-la.\nSón atuells per al vi i l’aigua que el fan servir en la Santa Missa. Tradicionalment, per evitar confusions al utilitzar-les , en les canadelles es gravaven les inicials “V” i “A”, vi i aigua, que en llatí significa vinum i aqua. És una caixa o estoig per guardar relíquies o records dels Sants i esposar-les a la veneració dels fidels.\nSón distincions de comandament a manera de bastons curts. És com un signe de autoritat que porten sempre el caps.\nEl bàcul del Papa de Roma, és d’una altre manera, té forma de creu però el altres són en forma de bastó amb un arc. És un signe d’autoritat, jurisdicció, i govern.\nItinerari 4 Escola Mª Anna Mogas Granollers


Pobles amb encant | M'agrada Compartir\nInici > > Pobles amb encant\n18 Sep 2013 0 comentaris Redacció\nCom diu la dita popular “a vegades el que busques és tan a prop que costa de veure”. Quelcom similar ens succeeix amb el turisme. Somiem en visitar indrets llunyans, altres països, llocs recòndits o exòtics i no valorem prou tot el que tenim a casa nostra. Catalunya compta amb un patrimoni històric, arquitectònic i cultural d’un valor incalculable. Pobles pintorescos i amb d’encant com Cadaqués, Miravet, Besalú i Castellfollit de la Roca són un altre dels grans atractius del nostre país. Si encara nou heu tingut el plaer de conèixer-los, us animem a descobrir-los.\n“El poble més bonic del món”. Aquestes paraules que tantes vegades va pronunciar Salvador Dalí són la millor manera de definir Cadaqués. El geni del surrealisme va ser un gran ambaixador d’aquest fascinant poblet de pescadors de carrers de pedra i cases blanques, que va seduir a una infinitat de personalitat entre les quals trobem a Eugeni d’Ors, Santiago Rusiñol, Federico García Lorca, Picasso, Miró i Truman Capote. La tardor és una època ideal per perdre’s a les seves cales sense l’allau de turistes dels mesos d’estiu.\nImatge de Cadaqués des de la platja Es Sortell. Fotografia d’Aleix Noguer.\nLes cases del nucli històric de Miravet que des de la vora del riu Ebre s’enfilen per un turó coronat per un castell ofereixen als visitants una imatge de postal. D’aquest poblet no podeu marxar sense travessar el riu amb l’últim transbordador fluvial que funciona sense motor i sense visitar el Castell de Miravet, d’origen musulmà i reformat pels templers al segle XII, des del qual obtindreu una panoràmica espectacular del territori ebrenc.\nImatge de Miravet. Fotografia de Vicent Borràs.\nVisitar Besalú és viatjar a l’Edat Mitjana. La població és un dels conjunts medievals més ben conservats de Catalunya. Us recomanen endinsar-vos a Besalú pel Pont Vell, un dels monuments insígnia de la ciutat, passejar tranquil·lament pels seus carrerons empedrats impregnats d’història i visitar el laberíntic call jueu on trobareu el miqvé o banys. Tampoc us podeu perdre el Monestir de Sant Pere, l’Església de Sant Vicenç, l’Hospital de Sant Julià i el Palau de la Cúria Reial.\nImatge del Pont Vell de Besalú. Fotografia de l’Ajuntament de Besalú.\nLa impressionant imatge d’una població a la vora del precipici us deixarà sense alè. Castellfollit de la Roca descansa sobre una cinglera de basalt de més de 50 metres d’alçada i gairebé un quilòmetre de longitud que ofereix unes vistes imponents. Amb una extensió de només un quilòmetre, Castellfollit de la Roca és un dels pobles més petits de Catalunya.\nImatge de Castellfollit de la Roca. Fotografia de Pep Callís.\n*La imatge principal és de Pep Callís.


Cosir i repuntejar: Volar amb fàrmacs\nLa primera observació que ens fa Marta és l'eterna reflexió: l'addicció a substàncies d'abús és un vici o una malaltia? També hi podríem incloure les addiccions al que no són substàncies, com ara el joc.\nAra, què és primer l'addicció a la substància, i aleshores es genera una malaltia mental, o la malaltia mental, que condueix a l'addicció. Difícil resposta.\nImatge: "El sueño de la razón produce monstruos." Francisco de Goya y Lucientes.\nL'estudi d'una addicció se centra en els tres agents que intervenen en una addició: la persona, la substància i l'entorn. Els investigadors que fan recerca bàsica; acostumen a treballar amb animals d'experimentació als quals ofereixen accés lliure a una sola substància addictiva i després poden fer estudis post-mortem de les rates.\nMarta Torrens fa recerca clínica. Els clínics es troben amb els humans que generalment no solen tenir-se una sola addicció i, recentment, gràcies a les tècniques de neuroimatge, poden estudiar el cervell en viu. Els epidemiòlegs són el tercer punt del triangle d'especialistes que estudien les addiccions.\nEl consum d'una droga d'abús s'inicia sempre per curiositat, com un joc. Pot ser que generi una addicció o no. Hi ha tres factors personals que hi influeixen. En primer lloc, hi ha el factor genètic; estudis epidemiològics o amb bessons, han trobat que en un 50% hi ha una component genètica, és a dir, que en la família hi ha altres addiccions. En qualsevol tipus de droga.\nEl segon factor de vulnerabilitat és l'edat. El cervell humà es desenvolupa fins als vint-i-un anys, de manera que, com més aviat comenci a consumir-se, més fàcil és que debuti un trastorn associat. Per això, entre la meitat dels consumidors de cànnabis s'ha trobat una associació un segon trastorn psiquiàtric. Com més aviat apareguin les psicosis, pitjor pronòstic tenen, ja que pot afectar el còrtex prefrontal del cervell, la darrera en desenvolupar-se, i que té a veure amb la personalitat de l'individu.\nSempre se n'ha fet ús, de psicotròpics, el que s'observa ara és que es consumeix cada cop més aviat. Les enquestes biennals ESTUDES (des del 1994, a nois entre 14 i 18 anys) i EDADES (des del 1995, entre els 15 i els 64 anys), del Plan Nacional sobre Drogas, han posat de manifest que el cànnabis ha passat a ser la primera droga que es consumeix, abans que el tabac.\nEl tercer factor que influeix en l'addicció és el sexe. En general, les dones estan més protegides de les drogues socialment, potser per això les més addictives per a elles són els tranquil·litzants. La vulnerabilitat davant de les drogues, s'atribueix a les hormones; segons la fase menstrual, l'efecte és diferent: la progesterona protegeix més que els estrògens.\nDe substàncies que poden produir addicció sempre se n'han conegut. De drogues n'hi ha que són depressores del sistema nerviós central (opioides, barbitúrics, benzodiazepines i alcohol), activadores (cafè, té, cacau, tabac, guaranà, amfetamines, efedra, khat i coca) i al·lucinògenes (marihuana, LSD, psilocibina, ayahuasca).\nAlgunes drogues són molt útils en terapèutica, com ara els opiacis en el tractament del dolor. Alguns al·lucinògens, com ara l'ayahuasca i el MDMA, s'han emprat en tractaments contra traumes infantils o estrès post-traumàtic, per la capacitat que poden oferir de connectar amb l'interior d'un mateix. Poden fer reviure, i per tant l'accés per tractar records oblidats i encapsulats.\nAbans, químicament les drogues derivaven de l'opi, la coca, el cànnabis, la vinya i el tabac. Però la cosa ha canviat. El 2011 es van catalogar gairebé sis-centes noves substàncies de síntesi, com els cannabinoides, la cocaïna o la catinona sintètics. Les pastilles sintètiques que circulen es poden comprar en la internet profunda (deep internet), en bosses amb inscripcions que diuen "no apto para el consumo humano". Els venedors potser ho saben, però els compradors, de ben segur desconeixen què es posen dins el cos.\nTotes les drogues tenen una farmacodinàmica, que té a veure amb l'actuació de la substància al cervell; perquè, tot i que hi ha diferents substàncies, tenen peculiaritats en comú. D'entrada, les substàncies psicotròpiques han de travessar la barrera hematoencefàlica, que protegeix el cervell dels vertebrats impedint l'entrada a toxines, microorganismes i molècules grans.\nUn cop en el cervell, la droga arriba al centre que regula el plaer, del sexe, del menjar... Per això, si esdevé addicció, passa per davant de tot. Es veu alterada la regió del sentiment, amb la qual cosa es poden cometre accions impensades si no fos en aquestes circumstàncies, i finalment altera el lòbul prefrontal, que controla el cervell més primitiu, i canvia el comportament de la persona. La neuroimatge mostra una reducció del lòbul frontal del cervell.\nImatge: National Institutes of Health.\nEn les addiccions sense substància, com ara el joc, l'estímul psicològic també arriba al centre del plaer. Per evitar addiccions s'ha generat normativa, com ara prohibir el soroll hipnòtic de les màquines escurabutxaques.\nLes drogues tenen una diferent potència addictiva. L'heroïna, per exemple, enganxa més que la cocaïna, la cocaïna més que el cànnabis... De què depèn que es creï major o menor addicció? En gran mesura, del comportament farmacocinètic de la droga, el temps que triga a fer efecte des que es pren, i la forma que té de desaparèixer. Algunes al·lucinògenes poden no ser tan addictives, sobre tot si provoquen un "mal viatge".\nLes drogues injectades o inhalades tenen efecte molt més ràpid i aquest sol desaparèixer també més ràpidament, que en les drogues ingerides. Aquests pics bruscos generen més dependència. Per això, es busca que en les drogues o fàrmacs indicats per terapèutica, com en el tractament del dolor, no hi hagi aquests pics, per a evitar l'addicció.\nEl consum crònic de drogues pot manifestar-se amb diferents quadres psiquiàtrics. Un abús de cocaïna i metamfetamina pot conduir a una profunda depressió; l'abús pot generar psicosi cannàbiques, mentre que l'heroïna pot tenir efectes antipsicòtics. El problema de l'heroïna és la forta dependència que canvia el comportament i el risc associat a l'administració parenteral, concretament al risc d'infecció per HIV.\nL'ambient proporciona en les persones factors de risc o de resiliència. En primer lloc, depèn de la disponibilitat i l'accessibilitat. Després depèn de la moda. Hi ha hagut epidèmies d'heroïna, als anys vuitanta; de cocaïna, més endavant; de cànnabis, ara i aquí.\nAls Estats Units ara hi ha una nova epidèmia d'heroïna, per una mala prescripció d'opiacis analgèsics especialment pels dentistes. S'ha detectat una multiplicació per sis de les morts per sobredosi en blancs de classe mitjana. Una situació així seria més difícil a Europa, perquè hi ha la recepta electrònica que ho evita. Tot i això, cal estar amatents, perquè tradicionalment la moda que inicia en Estats Units, acaba arribant a Europa.\nLa nova ruta dels proveïdors no ve del triangle d'or, sinó prioritàriament de Mèxic. A Europa, quan provenia de Birmània, Afganistan o Tailàndia, entrava pels Balcans. Després va entrar per Rússia, cosa que provoca que encara sigui epidèmia als països de l'est. I es detecten rutes que la duen per Àfrica. Nosaltres som els més propers.\nEls addictes coincideixen en que, en prendre la droga, sobre tot al principi, els desapareixen tots els problemes. Els heroïnòmans diuen que una dosi d'heroïna és millor que qualsevol orgasme. A l'alcoholisme es pot arribar per iniciar una ingesta tractant d'evitar la fòbia social\nPerò arriba un punt, tant amb substància com sense, en què el segrest de la ment per l'addicció aïlla la persona de la seva vida normal. La cerca de l'estímul esdevé la única obsessió. I el pacient compleix sis dels onze criteris que defineixen una addicció.\nAquest aspecte dual de l'addicció, que habitualment coexisteix amb un altre trastorn psiquiàtric, genera conflicte en l'enfocament de la malaltia. Marta pertany a una xarxa que integra diferents especialistes mèdics, psiquiatres, psicòlegs, infermers... per millorar tant el tractament com la prevenció.\nAra hi ha bons tractaments per l'alcoholisme, com també per a les depressions. El problema d'aquests darrers casos és que els fàrmacs funcionen, però triguen gairebé un mes en fer efecte. De vegades, una droga com la ketamina, pot fer sortir d'una depressió en vint-i-quatre hores, però pot generar una altra dependència. Per això en els tractaments amb psicotròpics cal valorar més que en altres situacions avantatges i inconvenients.\nUna addicció és una malaltia crònica. Ara bé, Marta ens recorda que, de fet, llevat de les infeccions, pràcticament totes les malalties ho són. De manera que durant el tractament, en què s'aïlla al malalt, cal entrenar-lo per a que en tornar a la vida normal eviti les recaigudes. I cal també desangoixar-lo, si recau, que demani ajuda el més aviat possible. No serà culpabilitzat ni estigmatitzat. Serà acollit de nou com la primera vegada.\nL'estímul del centre de la recompensa és fàcilment imaginable que enganxi. Probablement, sense l'estímul del centre del plaer no seguiríem conductes que ens afavoreixen, com ara seguir l'impuls sexual, i ens haguéssim extingit com a espècie. O el menjar. Una altra cosa és la distorsió.\nEspanya és productora d'opi per a la indústria farmacèutica. De la mateix amanera, però controlat per l'estat, a Uruguai hi ha plantacions de cànnabis. En elles es vigila que les plantes siguin seleccionades amb un equilibri entre els principis actius més importants, el THC, que col·loca, i cannabidiol, analgèsic i protector de la malaltia mental.\nL'argument més determinant per als qui estan a favor de la legalització de les drogues és que, atès que hi són per quedar-se (no es poden posar portes al camp), s'acabaria amb la delinqüència i el crim associat.\nDes dels dotze anys ja pensava que volia ser psiquiatra. Vaig estudiar medicina i vaig fer el MIR. Quan era allà al davant, a l'hora de triar especialitat, vaig recordar el desig de ser psiquiatra, i amb l'emoció de la decisió presa, em vaig descuidar de signar papers i vaig haver de tornar!\nVaig fer l'especialitat a l'Hospital de Sant Pau. Quan era resident de primer any, l'any 1981, el cap de servei, Delfí Abella, va dir en una conferència que ben aviat les depressions les tractaria el metge de capçalera i que el futur de la psiquiatria era en l'esquizofrènia i les toxicomanies. A mi no m'agradaven les addiccions, però aviat vaig comprendre el sentit dual de la malaltia.


Picacanyes – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\n15 setembre 2012Els secrets de l'Etnològic\nUna de les característiques que defineixen a l’etnologia és la comparació. Entre diferents cultures, entre els diversos objectes que formen part de la vida dels essers humans de les diferents cultures que s’estudiin. Aquesta, és una de les tasques que es desenvolupen en un museu etnològic.\nD’altra banda hi ha un gran desconeixement del que hom es pot trobar en un museu etnològic. Per acabar-ho d’adobar, no tots els museus que tenen com a disciplina l’etnologia tenen els mateixos paràmetres de treball. N’hi ha que conserven i gestionen el patrimoni relacionat amb la vida domèstica, privada, comunitària, en relació al treball o a les creences en un àmbit local o més proper al seu territori, altres amb un enfoc més artístic dels objectes, n’hi ha de centrats en una temàtica concreta (la pagesia, els càntirs, el suro, per exemple), i altres amb una vocació més amplia que recullen objectes molt diversos i de molt diverses procedències i conserven objectes que depassen les fronteres, el país o el continent on és el museu. I sovint, com no, hi ha trovalles que ens poden sorprendre.\nAquest és el cas del Museu Etnològic de Barcelona amb objectes provinents dels cinc continents. D’entre els milers d’objectes n’he escollit un que sorpren per la seva sezillesa: és un modest instrument musical dels classificats com a idiòfons, que sovint l’hem definit com a un “instrument popular català”. De fet, els que tenim al museu, són fets i adquirits a Catalunya. Del Pallars concretament. Més català impossible. Però quan un s’endinsa en la comparació i recerca d’informació van apareixent les sorpreses.\nL’instrument, és fet amb un tros de canya de les que hi ha a les rieres (Arundo donax, de nom científic) d’uns 40 centímetres i ha de tenir un mínim de tres nusos. Per fer-ne un cal tallar la canya verticalment per la meitat amb una navalla, menys l’últim tros. En l’última part tallada, cal fer amb cura, una mossa. Per últim cal suavitzar les vores tallades amb un paper de vidre. Caldrà aleshores practicar per aconseguir els ritmes que desitgem. Aquesta canya sembla ser originària d’Asia, i ha colonitzat des d’antic en els rius i sèquies de l’àrea mediterrània, el nord d’Àfrica i Amèrica. Es inclosa en la llista de les 100 especies exòtiques invasores més nocives del món.\nDibuix de J. Ribot\nAquest instrument popular i tradicional “català” s’utilitzava i s’utilitza per acompanyar cançons nadalenques, a les caramelles i també al Carnestoltes. Era costum molt arrelat durant el mes de maig que els fadrins fessin albades a les noies, que després les cantaven a peu de finestra. I sovint s’acompanyaven amb instruments senzills com el picacanyes amb una sonoritat soprenent. En certs indrets, també es feia servir per espantar ocells.\nPerò fixeu-vos una miqueta en la catalanitat de l’instrument:\nAl Principat, l’anomenem “picacanyes”, “picacanya” o “castanyoles de canya”.\nA les Illes Canàries, l’anomenen “caña rajada”, que en altres temps era molt utilitzada al folclore canari on també és coneguda com a “caña rociera” o “caña gitana”. Als col·legis de Fuerteventura n’imparteixen desde fa anys tallers de confecció i toc.\nA les Illes Balears, també, l’anomenen “castanyeta de canya”.\nA València, el mateix instrument tradicional reb el nom de “canya badá” o “Xitxarra”.\nA Euskadi que el tenen també com a instrument tradicional se l’anomena “kainabera”.\nA Múrcia, aquest instrument tradicional de l’horta murciana l’anomenen “castañeta”.\nA Andalusía, és la coneguda “caña rociera” que sovint duu afegits uns picarols.\nAixí mateix, a l’Aragó l’anomenen “cañoto”, “cañera” o “caña tronzada”. No podia ser menys ja que tenen una ciutat que duu el nom de la matèria principal: Alcanyís. El seu nom ve de l’árab Al-Qannis, que significa “les canyes” o “els canyissos“, molt abundants en la ribera del ríu Guadalope que rodeja amb un meandre la ciutat.\nEls bruixots de diferents pobles africans tracten de provocar la pluja imitant-la i reproduint artificialment els núvols i la tempesta, amb el so de canyes esberlades que, segons creuen, atreuen els núvols…Bé podria ser que originàriament tingués a veure amb aquestes pràctiques màgiques per fer ploure!\nI això només és un gra de sorra entre les coses que ens son comuns. Però ens agrada tant mirar-nos el melic…!


Olot Pedala – Ajuntament d'Olot\nOlot i la bici\nRedescobreix l'Olot pedala\nRedescobreix l’Olot pedala\nPla Foment de la Mobilitat d'Olot\nConsulteu el Pla de Foment de la Mobilitat amb Bicicleta i Vehicles de Mobilitat Personal d’Olot sorgit del procés participatiu Olot Pedala.\nHi podeu trobar un resum del procés realitzat, els objectius, les estratègies i les accions que es desenvoluparan fins al 2031 per convertir Olot en una ciutat més sostenible i respectuosa.\nPodeu fer-nos arribar les vostres consideracions, dubtes o comentaris a olotpedala@olot.cat\nEl procés d’Olot Pedala\nSempre ens estem movent, i la manera en què ho fem afecta la nostra salut i la qualitat de vida de la nostra ciutat. A Olot vam decidir fer un pas endavant cap a una ciutat més confortable i sostenible on anar a peu o en bicicleta fos més fàcil i estigués a l’abast de tothom.\nOlot pedala ha estat el procés participatiu que s’ha portat a terme a la ciutat per redactar el Pla de foment de la bicicleta i els vehicles de mobilitat personal (VMP)a Olot, una estratègia per potenciar la mobilitat sostenible i l’ús de la bicicleta i d’altres vehicles de mobilitat personal en els nostres desplaçaments quotidians.\nAmb aquest procés s’ha volgut repensar, amb les veïnes i veïns, la manera com ens movem en el nostre dia a dia: com anem fins a la feina, a l’escola o a comprar. L’objectiu que ens impulsava era avançar cap a una ciutat amable on moure’ns amb bicicleta o a peu estigués a l’abast de tothom i fos més fàcil i segur.\nL’objectiu del pla ha estat definir les actuacions que s’havien de fer per fomentar l’ús d’aquests vehicles entre la ciutadania: millorar i ampliar les infraestructures, actuacions de pedagogia i campanyes de conscienciació, revisió i actualització del marc normatiu.\n+ Info del procés\nDesplaçar-se en bici és més sostenible i més saludable que fer-ho en vehicles de motor i sovint, també més ràpid. Tot i així, qüestions com la poca adaptació de la ciutat, la difícil convivència amb els cotxes o la falta d’hàbit fa que avui encara sigui un mitjà de transport minoritari.\nLa tipologia de la xarxa de bicicarrils existents i la falta de continuïtat dels diferents trams, l’ús intensiu del cotxe i la composició de l’espai públic van ser la causa que l’any 2015 només un 2% dels desplaçaments interns a Olot es fessin amb bicicleta, davant del 47% de desplaçaments que es van fer amb cotxe. (Font PMUS 2015.)\nPerò hi ha lloc per a l’optimisme i aquest procés i el nou pla desenvolupat ho demostren. Les característiques del municipi, la major conscienciació ciutadana cap al medi ambient o l’aparició de nous vehicles com els patinets elèctrics mostren que podem aconseguir que la mobilitat quotidiana a Olot sigui més amable gràcies a la bicicleta (objectiu de l’Estratègia Catalana de la Bicicleta 2025).\n+ INFO SOBRE L’ÚS DE LA BICICLETA A OLOT\nConeix com pots implicar-te i dir la teva en les tres fases del procés participatiu Olot Pedala!\nFase 1. Anàlisi i diagnosi.\nIdentificarem la manera com fem servir la bicicleta, les mancances i les necessitats, però també les oportunitats de millora. A més, farem sessions específiques de treball amb els centres educatius, amb el col·lectiu de gent gran i de gent jove, amb les persones amb diversitat funcional i amb les associacions veïns\nCom et mous per Olot? Ja pots consultar els resultats de les enquestes de mobilitat\nMOBILITAT INTERNA 1\nCom ens movem per Olot? En parlarem el 16 de març, a les 19 h.\nDescarrega aquí les conclusions de la sessió:\nCom ens relacionem amb l’entorn? En parlarem el 25 de març, a les 19 h.\nMOBILITAT INTERNA 2\nCom ens movem en el dia a dia? En parlarem el 8 d’abril, a les 19 h.\nDescarrega aquí les conclusions de la sessió\nHem fet sessions de diagnosi amb col·lectius específics de la ciutat. Aquí pots descarregar les conclusions de cada una d’elles:\nFase 2. Definició dels reptes i estratègies.\nDefinirem els objectius als quals volem arribar i pensarem la manera més eficaç i eficient d’aconseguir-los.\nIDENTIFICACIÓ DE REPTES\nPrioritzarem els objectius i reptes a assolir amb el Pla. En parlarem el 4 de maig, a les 19:00 h\nIdentificarem les estratègies a desenvolupar. En parlarem el 12 de maig, a les 19:00 h\nFase 3. Concreció de les actuacions.\nPensarem les accions concretes en què s’han de materialitzar les estratègies.\nTot rodant per la ciutat descobriràs les noves propostes de millora que han sorgit entorn el futur Pla de la bicicleta i els vehicles de mobilitat personal (VMP) a Olot. A més, al final, podreu gaudir d’una petita sorpresa!\nDissabte 22 de maig al firal petit\nDe 10 a 12 h | Sortida\nTaller presencial on treballar de manera col·laborativa les actuacions i els instruments de governança.\nDivendres 11 de juny de maig al Firal petit\nFase 4. Retorn i tancament\nTancarem el procés i farem la redacció definitiva del Pla.\nPRESENTACIÓ PRESENCIAL DE LA PROPOSTA DE PLA\nS’ha portat a terme la revisió del contingut del pla i el tancament del procés. Es va tractar el dissabte 18 de setembre al matí per a la seva validació col·lectiva.\nA més de participar en les activitats, t’animem a formar part del grup motor que acompanyarà l’equip tècnic en la preparació de les activitats participatives. Si t’interessa, pots posar-te en contacte amb nosaltres per correu electrònic: olotpedala@olot.cat\nVols fer difusió de la informació d’aquest procés i compartir-la amb les persones del teu entorn?\nDescarrega’t els materials que hem preparat per a les xarxes socials!\nMobilitat Interna 1 | Com ens movem per Olot?\nMobilitat Interna 2 | Com ens movem en el dia a dia?\nDefinició d’actuacions | Taller col·laboratiu\nPedalem junts cap a una mobilitat més sostenible\n© Ajuntament d’Olot – Passeig Ramon Guillamet, 10 – Tel. 972 27 91 01 – Fax 972 27 91 08 – 17800 OLOT – a/e: olotpedala@olot.cat


El Servei Diari de la Ludoteca (de dilluns a divendres)\nLa Ludoteca Municipal Les 3 Moreres és un espai destinat a l'educació a través del joc. L'activitat principal és del joc lliure supervisat per professionals del món de l'educació en el lleure, i amb una gran varietat de joguines: racons de joc simbòlic (cuineta, perruqueria, cotxes, disfresses...), jocs psicomotrius, jocs de taula i jocs multimèdia entre altres. Cada dia també s'ofereix una activitat lliure diferent que varia setmanalment: poden ser manualitats, psicomotricitat, expressió, sensorial, jocs de taula, de pati... que es poden consultar en una programació mensual.\nTambé s'ofereixen activitats especials pels nens/es de 3r a 6è : taller de cuina, teatre, activitats esportives, cinema, jocs multimèdia, excursions. Es realitzen en diferents instal·lacions esportives i culturals del municipi.\nEdats: Hi participen els nens i nenes escolaritzats en Educació Infantil i Primària. També per a famílies amb infants de totes les edats. Els menors de 3 anys han d'anar sempre acompanyats d'una persona adulta.\nHorari: de dilluns a divendres, de 17.00 a 19.30 h\nQuotes: consultar el pdf adjunt.\nJuguem en família. Horaris i preus (PDF 415KB)\nProgramació maig 2022 (PDF 531KB)


Últims dies per inscriure's al Curs de Música de Cervera\nREPORTATGES ENTREVISTES LLEIDA TV\nEl curs, que arriba a la 38a edició, tindrà lloc del 22 al 29 de juliol de 2018, juntament amb el Festival Internacional de Música i la Fira de Lutiers\nAquest divendres, 29 de juny, finalitza el termini per inscriure’s a una nova edició del Curs Internacional de Música de Cervera, un dels més veterans i amb més prestigi de l’Estat espanyol.\nDe moment, les inscripcions avancen a molt bon ritme, seguint la tendència dels últims anys. Ara mateix, ja se superen els 165 alumnes tant de procedència nacional com internacional i 6 professors ja tenen totes les seves classes amb l’aforament complet. El alumnes de música que encara desitgin apuntar-se ho poden fer a través del web catedracervera.cat. Hi ha diferents tipologies de cursos, als quals es poden apuntar els alumnes interessats a incrementar el seu nivell musical. D’aquesta manera, es poden inscriure al mestratge de tretze instruments diferents de corda, vent o piano, música de cambra i orquestra simfònica.\nEnguany, el curs tindrà lloc del 22 al 29 de juliol i es comptarà amb 24 professors d’alt nivell procedents de diferents països. Com a novetats, en les disciplines s’incorpora l’especialitat de banda i en l’equip de professors s’afegeixen Gisella Curtolo, al violí, i Erica Wise, al violoncel.\nEls alumnes del curs també tindran l’oportunitat de participar en diferents concerts del Festival Internacional de Música i en el marc del Vila-Closa.\nAmb la voluntat de fer arribar a més alumnes la possibilitat d’apuntar-se al Curs, l’organització ha renovat l’acord amb La Caixa per poder oferir beques a través de la seva Obra Social.\nEls alumnes hi podran accedir si reuneixen alguns d’aquests requisits: pares a l’atur; inscripció de més de dos alumnes de la mateixa unitat familiar; o bé ser família nombrosa o monoparental.


L'intercanvi cultural, eix del nou projecte que acull Vilafranca del Penedès | TACCbcn\nEl projecte Europe Creative Place, finançat pel programa Erasmus+, facilitarà que una quarantena de joves originaris de Suècia, Polònia, Hongria, Països Baixos, França, Portugal i Vilafranca del Penedès, estiguin al municipi entre el 10 al 17 d’abril. L’intercanvi juvenil està impulsat per Taller d’Art, Cultura i Creació, i el Servei de Joventut de l’Ajuntament de Vilafranca.\nDurant la setmana de convivència, l’eix central serà la cultura popular, i la transferència de la mateixa entre els i les participants. En aquest sentit, el projecte combina activitats de reflexió i creació artística. Tant les activitats de reflexió com les de creació versaran sobre la identitat, la diversitat i l’intercanvi cultural. També està prevista una rebuda institucional a l’Ajuntament i visites a diferents espais i equipaments de la ciutat. Així doncs, a través de l’art i el debat els i les joves podran expressar què entenen per identitat cultural, juvenil i europea, i materialitzar a través de la dansa i els audiovisuals quines són les diferències observades. Podran també valorar si aquesta diversitat ens fa radicalment diferents o, per contra, tots som partícips de la mateixa condició humana. Específicament emprarem la cultura popular de Vilafranca com a eix vertebrador de les activitats, així els joves de la resta de països entraran en contacte amb la cultura castellera com a expressió pròpia de la cultura de Vilafranca.\nLa setmana de projecte culminarà amb un espectacle obert que mostrarà el treball, l’intercanvi les conclusions extretes durant la setmana, a través d’una representació artística. Aquesta mostra es realitzarà el dilluns, 17 d’abril, a les 12h, de forma itinerant entre la rambla Sant Francesc i la plaça Sant Joan.\nerasmus plusmobilitat internacionalNoticiasprensa


Islamofòbia i el paper dels mitjans de comunicació » Portal PAULA\nTenir dos articles sobre la mateixa notícia ens pot facilitar el treball sobre els mitjans de comunicació que permetrà avançar en la formació d’una actitud més analítica.\nLa UE organiza giras diplomáticas para rebajar la tensión con los musulmanes. Ricardo M. De Rituerto/José Comas / EL PAÍS – Internacional – / 14-02-2006\nIra musulmana por una sátira // La diplomacia. Kim Amor / Joan Cañete / EL PERIÓDICO / 14-02-2006\nSuggeriment per a treballar a l’aula\nPot ser interessant fer grups per treballar de diferent manera i poder comparar i analitzar els resultats dels diferents treball. Uns grups treballaran amb una de les dues notícies i d’altres grups treballaran amb les dues notícies alhora.\nPrimer cal posar en comú els esdeveniments que han originat la notícia que es llegirà; és a dir, situar la notícia que es proposa treballar partint del que l’alumnat sap. En aquesta activitat és interessant fer-los reflexionar sobre la font o fonts de la seva informació.\nDesprés d’una primera lectura de la notícia, es proposa que escriguin dues frases explicant l’impacte que els ha causat i la idea general que els ha transmès.\nTot seguit passaran a elaborar un escrit seguint la fitxa d’anàlisi per, finalment, exposar el treball realitzat a la resta de companys i, com hem dit, comparar-los i analitzar els diferents matisos.\nPalestina i el joc de la manipulació. Gema Martín Muñoz és professora de Sociologia del Món Àrab i Islàmic de la Universitat Autònoma de Madrid\nAulamedia. Educació en comunicació


També s’ha actuat al carrer Roca Lletjós, a Balàfia, i s’estan planificant els treballs a la plaça del Treball\nmillora condicionament Lleida Segrià plaça de Sant Joan de Mata\nPlaça de Sant Joan de Mata de Lleida.\nL’Ajuntament de Lleida ha finalitzat les obres de condicionament a la plaça de Sant Joan de Mata, al barri de Cappont.\nEls treballs han consistit en la reparació del paviment amb desperfectes, amb la substitució de les rajoles trencades i soltes. D’aquesta manera s’atén la reivindicació que havien fet els veïns i veïnes de barri per condicionar la plaça.\nL’empresa Tule SL, Turolensa Leridana de Construcciones, ha estat l’encarregada de dur-los a terme, així com també l’actuació en la mateixa línia que s’ha fet al carrer Roca Lletjós, a Balàfia, on s'han adequat unes rases d’aglomerat.\nL’empresa està planificant els treballs que es faran a la plaça del Treball per arranjar la tapa del centre de transformació\nEl conjunt d’actuacions està valorat amb un pressupost de 17.695,112 euros.\nAquests indrets es van urbanitzar el 2010, però les deficiències detectades el 2013 no van ser resoltes en el seu dia per l’empresa constructora. L’expedient forma part d’una execució de l’aval de les obres de construcció, per a l’arranjament dels desperfectes, agreujats amb els anys.


'Women make films', The last dance' o 'Supongamos que Nueva York es una ciudad' són algunes de les sèries documentals que destaca el Pep Prieto\nÀrtic | Pep Prieto | dimarts, 2 de febrer del 2021, a les 19.48\nAvui ens volem fixar en el fenomen de les sèries documentals, que cada dia n’hi ha més i de més qualitat. Abans aquest estil de sèrie eren sobretot cròniques de crims reals, però ara han expandit molt les seves fronteres. Atenció a les set propostes de sèries documentals del Pep Prieto.\n1. ‘Supongamos que Nueva York es una ciudad’\nMartin Scorsese. Netflix, 2021\nUna sèrie que ve amb denominació d’origen i que cada dia té més adeptes: ‘Supongamos que Nueva York es una ciudad’. Està dirigida ni més ni menys que per Martin Scorsese, tot i que el focus de la sèrie és la gran Fran Lebowitz. L’escriptora i les seves opinions són l’eix d’aquesta meravellosa sèrie documental que ens dona una visió molt personal de diferents aspectes de la vida. S’hi parla, com diu el títol, de la ciutat de Nova York i de les seves transformacions i dels absurds del dia a dia, però també de temes tan diversos com la mort, la tecnologia, les llibreries, la família o els taxis. Tot passat pel filtre de Lebowitz, una dona que té el do de fer-te pensar molt mentre et fas un tip de riure. Algunes de les seves opinions són, fins i tot incòmodes, però no hi ha dubte que és una de les ments més brillants del nostre temps.\n2. ‘La historia de las palabrotas’\nBellamie Blackstone. Netflix, 2021\nNetflix fa de tot i més en aquest format, i en alguns casos encerten a trobar un to diferent que enganxa molt. Mai no ens hauríem pensat que riuríem tant amb una sèrie com ‘La història de las palabrotas’. La sèrie ofereix el que promet el títol: un repàs de la història de les paraules malsonants més habituals a la llengua anglesa. I conduït per Nicolas Cage en què potser és una de les seves millors aparicions en pantalla dels darrers anys. L’actor ha pres consciència i està esplèndid com a mestre de cerimònies que se’n fot obertament del tema que tracta la sèrie. És, com dèiem, un producte molt àgil i divertit que vol mentalitzar-nos que l’ús d’algunes d’aquestes paraules té unes conseqüències que sovint no valorem prou, i ens ho raona a través de la seva història. Inclou entrevistes amb experts i també actors de comèdia que reflexionen sobre l’evolució del llenguatge. Se centren en paraules angleses, però el que s’hi diu és aplicable a totes les llengües.\n3. ‘The world according to Jeff Goldblum’\nJeff Goldblum i Jane Root. Disney +, 2019 – en emissió\nDe la curiositat envers el món en què vivim va justament la també molt recomanable ‘El mundo según Jeff Goldblum’. En aquest cas, una mena de recorregut per aquelles coses que no ens fixem del dia a dia. Aquí la cosa va de parar atenció a detalls que passen inadvertits de la ciència i del món de les idees, com si es tractés d’un passeig per aquelles realitats que tornen al nostre món més extraordinari del que fins i tot sembla. És curiós, perquè es va estrenar just abans de la pandèmia i vista ara crea la curiosa sensació d’estar veient un món alternatiu al que trigarem a tornar amb normalitat. Aconsegueix el propòsit de fer-te descobrir coses que no sabies i té, per descomptat, l’aclaparadora personalitat de Goldblum, el veritable motiu per veure-la.\n4. ‘The chef show’\nJon Favreau. Netflix, 2019 – en emissió\n‘The chef show ‘ és una sèrie en què l’espectacle és a la cuina. Jon Favreau, autor de pel·lícules com ‘Iron Man’ i creador de ‘The Mandalorian’ va dirigir una pel·lícula més modesta, però molt entranyable que es titulava ‘Chef’. Allà Favreau va descobrir la seva passió per la cuina i va decidir tirar endavant aquesta sèrie en què convida a provar els seus plats alguns a grans noms del cinema i la televisió actuals. És molt dinàmica i entretinguda, i tant els diàlegs com el muntatge transmeten molta frescor.\n5. ‘Challenger: The Final Flight’\nSteven Leckart i Glen Zipper. Netflix, 2020\nTambé tenim sèries documentals que van al moll de l’ós d’històries molt més dramàtiques i que ens donen, en alguns casos, perspectives molt diferents d’episodis molt coneguts, com és el cas de ‘Challenger: The Final Flight’, que fa una recreació molt sensible de l’explosió del transbordador espacial i de les seves conseqüències. Una tragèdia de la que fa pocs dies va fer 35 anys i que tots els que vam veure a la televisió encara conservem a la memòria. Aquesta sèrie posa el focus en qui eren les dones i homes de la tripulació i fins a quin punt l’accident va obligar a canviar molts aspectes de la cursa espacial. Però per a mi el més colpidor és el testimoni de les persones properes als astronautes, perquè al capdavall, aquesta és una història sobre la gestió del dol i com aprendre a conviure amb la pèrdua.\nMichael Tollin. Netflix, 2020\nNo cal ser un fanàtic del bàsquet per al·lucinar, i molt, amb ‘The last dance’. I és que de fet Michael Jordan és un mite que traspassa l’esport mateix. Aquesta sèrie se centra en l’ascens dels Chicago Bulls i la conversió de Michael Jordan en el mite que continua essent, però al final és una apassionant reflexió sobre la capacitat d’un equip llegendari per refer-se de totes les adversitats. Coneixes molt de prop aquelles dificultats que en el seu dia van quedar eclipsades per les victòries esportives, i no es talla gens a l’hora de mostrar les coses tal com són, fins i tot el mateix Jordan. Tot plegat amb testimonis d’excepció que fan que no puguis deixar de mirar–la.\n7. ‘Women make film’\nMark Cousins. Filmin, 2018\nUna de les grans aportacions de les sèries documentals és reivindicar veus que potser no han estat prou escoltades. I aquest és l’objectiu d’una extraordinària sèrie documental que recomano amb entusiasme: ‘Women make film’. Ho diu el títol: les dones també fan pel·lícules, i grans pel·lícules! Una reivindicació molt necessària que aquesta sèrie documental fa a totes les èpoques i a diferents punts del món. Parla de grans noms que han acabat desapareixent d’escena i també de dones més anònimes que van fer grans contribucions a la creació audiovisual. Un document que demostra que, al llarg de la història, s’ha tendit a silenciar autores que són clau per entendre les transformacions de la narrativa cinematogràfica.\n— documental — televisió


Les primeres unitats d'antidisturbis de la Policia Nacional desembarquen a Barcelona.\nTres vaixells han atracat aquest dimecres als ports de Barcelona i Tarragona per donar allotjament a policies els pròxims dies amb la vista posada en el referèndum de l'1 d'octubre. Així ho han confirmat fonts del port de Barcelona a TV3.\nEls Guàrdies Civils critiquen la "vergonyosa precarietat" del cos policial a Catalunya\nUn vaixell contractat pel Ministeri de l'Interior amb capacitat per a 1.000 passatgers ha atracat al moll de Lepant, una zona que habitualment no s'utilitza per a embarcacions d'aquesta mena. Inicialment, el port no havia donat permís al vaixell per atracar i fer-hi una estada llarga, però han rebut una petició oficial del Ministeri de l'Interior i ha acabat entrant dimecres al matí.\nEn el cas del segon vaixell, fonts de Territori han informat que ha optat per Barcelona després que se li ha denegat el permís per atracar al port de Palamós, que té menys espai. Aquesta nau, anomenada Moby Dada, ha arribat a la capital catalana cap a les sis de la tarda de dimecres.\nAlguns treballadors del port barceloní s'han mostrat en desacord amb la presència dels vaixells. De fet, els estibadors de Barcelona han decidit en assemblea no operar un buc amarrat en el port de la capital catalana per allotjar agents de la Policia Nacional i la Guàrdia Civil.\nEn el seu compte de Twitter, l'Organització d'Estibadors Portuaris de Barcelona ha afirmat: "Reunits en assemblea, els estibadors de Barcelona hem decidit en votació no operar el buc Raphsody. En defensa dels drets civils".\nSITUACIÓ QUE ES REPETEIX A TARRAGONA\nAl port de Tarragona la situació es repeteix. Cap a la una del migdia d'aquest dimecres un altre vaixell per ordre de l'Estat ha atracat. Es tracta del Ferry Azurro, de la Companyia Grande Navi Veloci.\nEl vaixell té 500 cabines i capacitat per a més de 2.100 passatgers. En els últims dies, el contingent de policies allotjats en un hotel de Reus s'han queixat de les molèsties que els causaven grups d'independentistes que no els deixaven dormir.\nAquestes informacions coincideixen amb el fet que les direccions generals de la Policia Nacional i la Guàrdia Civil han ordenat la modificació del règim de vacances, permisos, llicències, jornada laboral i horaris dels efectius destinats a Catalunya o que hi estan desplaçats en comissió de servei.


Galeria Contrast, exposició ‘Witches and crafters’ – Núria Rossell\nLa galeria Contrast presenta quatre artistes: Andrea Camarelli, Cynthia Fusillo, Ana Karina Lema i Núria Rossell de diferents nacionalitats per a reivindicar el paper de la dona en el món de l’art i mostrar la seva vessant més artesana amb l’exposició Witches and Crafters.\nD’aquesta manera, tal com declara la comissària i directora de la galeria Contrast, Sandra Segura, aquesta exposició presenta l’obra de: “Quatre artistes, poderoses i creatives dones, witches and crafters, ens comparteixen el seu treball, la màgia de les seves mans, el poder de les seves paraules, l’energia de la seva creació i amb elles, a manera de ritual xamànic, ens acomiadem d’aquest any “especial” durant el qual amb una mica de sort, guanyem consciència del nostre ser i sobretot del nostre entorn.”\nPer aquest projecte artístic i cultural s’ha seleccionat quatre artistes segons les seves tècniques, temàtiques i la seva aportació a l’art des d’un punt de vista artesanal. Totes les peces que es mostren tenen un denominador comú: estan realitzades amb múltiples tècniques i amb el poder de les mans “craft”, com si es tractés d’artesania i amb objectes reutilitzats que li donen un nou significat a l’obra i al producte en si mateix. Tanmateix, totes les artistes defensen el feminisme activament i provenen de territoris diferents: Andrea Camarelli és una artista argentina establerta a Mèxic, Cynthia Fusillo és una artista novaiorquesa que resideix a Barcelona, Ana Karina Lema és una artistsa argentina que treballa i viu a València i Núria Rossell és una artista catalana.\nAquesta suma de talents dona com a resultat una exposició de gran qualitat museística i de gran aportació cultural per a la societat nacional i internacional aportant una relectura del concepte de la bruixeria i de l’artesania. (Galeria Contrast)\nMare Mar (180×180 cm) de Núria Rossell, presideix l’exposició “Witches and Crafters” a la Galeria Contrast.\nEscultures de la sèrie Mediterrània Ment (Galeria Contrast). La mar m’ofereix la calma que necessito en molts moments de naufragi creatiu. És aleshores quan intento desfer-me en mil trossets per tornar a recompondre’m. I això faig també en aquestes escultures fetes de moments, de fragments d’obres i de trossos de memòria.\n“La meva font d’inspiració són les paraules, la música .. tot allò que m’emociona i m’equilibra” (Núria Rossell, escultura).\nAlguns dels llibres objecte de la sèrie “Nius”, de Núria Rossell, exposats a la Galeria Contrast.\nTrayecto Arte parla de l’exposició “Witches and Crafters” i de les artistes, amb Victor Castañeda i Sandra Segura en aquest Podcast.\nPrevARTS PLÀSTIQUES A SANT CELONI, ARA\nDia Mundial de la PoesiaNext