ACORD de 30 de setembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual declara paratge natural municipal l'enclavament denominat la Pilarica-Serra de Callosa al terme municipal de Callosa de Segura. [2005/10904]\n(DOGV núm. 5107 de 05.10.2005) Ref. Base de dades 4974/2005\nDescriptors toponímics: Callosa de Segura\nEl Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 30 de setembre de 2005, va adoptar l'acord següent:\nL'àmbit territorial del paratge denominat la Pilarica-Serra de Callosa comprén terrenys que pertanyen al municipi de Callosa de Segura, a la comarca del Baix Segura.\nLa zona proposada, de 143,44 hectàrees d'extensió, posseïx indubtables mèrits per a la declaració com a paratge natural municipal, i reunix valors ecològics, paisatgístics, científics i recreatius que en justifiquen la declaració.\nLa protecció de la Pilarica-Serra de Callosa es justifica no solament per la preservació dels ecosistemes i els valors naturals que hi existixen, sinó que també es troba justificada per l'alt valor simbòlic que este paratge té per als habitants de Callosa de Segura.\nEl paratge es troba situat en el vessant sud-est de la serra de Callosa. La serra de Callosa, juntament amb la seua veïna, la serra d'Orihuela, constituïxen dos impressionants moles calcàries que s'eleven bruscament al mig de l'extensa plana del Baix Segura. La serra de Callosa que aconsegueix la seua màxima elevació, 572 m, en el pic de l'Àguila, posseïx un relleu molt accidentat, caracteritzat per grans desnivells, forts pendents, molt descarnats per l'efecte dels processos erosius, i sobretot per la presència de grans farallons rocosos i barrancs profunds i rambles.\nGeològicament, estes serres formen part del Bètic, estan formades per un tram superior de calcàries i dolomies del Triàsic mitjà-superior i un tram inferior de pissarres atribuïbles al Permotriàsic. La serra de Callosa es presenta emmarcada per dos falles ortogonals, una situada a l'est i de direcció nord-oestsud-est i una altra a l'oest de direcció sud-oestnord-est.\nLa vegetació del paratge està condicionada per l'aridesa del clima. El Baix Segura és un territori d'ombroclima semiàrid, la qual cosa unit a com és d'abrupte el relleu de la serra de Callosa i a l'acció de l'home conduïxen a un predomini de les formacions de matoll, amb pràcticament absència de cobertura arbòria. Així, trobem les formacions denominades cornicals, dominades per la periploca (Periploca laevigata, subespècie angustifolia) i per la bufera arbustiva (Withania frutescens), que són arbusts de port elevat i que dominen en els pendents rocosos, secs i més assolejats de la serra de Callosa. Cal destacar així mateix la vegetació casmofítica que apareix en els pendents rocosos, àmpliament representada en la serra de Callosa, representada per l'associació Centaureo-Sideritis glauca, de caràcter endèmic, ja que es localitza únicament en les serres de Callosa, Orihuela i el Cantón, destacant les espècies Centaurea saxicola, subespècie saxicola; Sideritis glauca; Genista valentina, subespècie murcica, i Lafuentea rotundifolia.\nCal citar també les formacions d'espinar mediterrani alacantí, que apareix a les zones de major humitat i on la potència del sòl és un poc major. Es troba en estos enclavaments una vegetació de transició a màquies semiàrides, amb espècies com l'arçot, el margalló, l'arraià, l'ullastre o el llentiscle, acompanyades per lianes com la rogeta o l'arítjol i algunes espècies rares com la Clematis cirrhosa o el Carthamus arborescens. Finalment cal referir-se a l'única formació arbòria existent al paratge. Es tracta d'una repoblació de pi blanc realitzada en 1957 i l'objectiu de la qual era fer front als problemes d'erosió a la serra de Callosa.\nQuant a la fauna, les aus són el grup millor representat, destacant la presència de l'àguila cuabarrada o perdiguera (Hieraetus fasciatus), espècie greument amenaçada i que nidifica a la zona, el duc (Bubo bubo), el mussol banyut (Asio otus), el xoriguer comú (Falco tinnunculus), l'esparver (Accipiter nisus) i el falcó pelegrí (Falco peregrinus). En les formacions de cornical alberguen aus rares com el pinsà trompeter (Bucanetes githagineus) i el gaig blau (Coracias garrulus).\nEntre els mamífers cal destacar la presència del gat salvatge (Felis sylvestris).\nEl valor paisatgístic d'este enclavament és molt alt, perquè constituïx una referència visual per a tot l'entorn de la comarca, i és un element fonamental en la conformació del paisatge de la zona. Les parts altes de la serra de Callosa oferixen magnífiques vistes dels territoris circumdants.\nPel que fa al patrimoni històric en l'àmbit del paratge s'inclouen elements patrimonials d'alt valor com el castell de Callosa de Segura, islàmic del segle X, encara que va romandre funcional fins al XVI i que està declarat bé d'interés cultural; el jaciment del Barranco del Diablo, d'època tardoromana (s. IV-VIII d.C.); l'aljub islàmic de la Casica de la Tía Ana i l'important jaciment de Laderas del Castillo. Este poblat necròpolis s'inscriu en el període Argàric (1.800-1.000 a.C.) i ha produït gran quantitat de material arqueològic de gran interés, sobretot ceràmica. Cal destacar també la Cueva del Ojo de San Bruno, utilitzada com a lloc de soterrament en l'època del Calcolític (3.000-2.000 a.C.).\nPer tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Callosa de Segura, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals de l'espai.\nAixí, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, establix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, que s'adapta a les característiques d'este enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.\nPer això, segons els valors naturals i interés d'este, de l'interés de l'Ajuntament de Callosa de Segura, i després de complir-se els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, i a proposta del conseller de Territori i Habitatge, el Consell de la Generalitat\n1. Es declara paratge natural municipal la zona denominada la Pilarica-Serra de Callosa, al terme municipal de Callosa de Segura, i s'establix per a este un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.\n1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal de Callosa de Segura i figura la seua delimitació descriptiva i gràfica en els annexos I i II del present acord, respectivament.\n1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Callosa de Segura.\n2. La direcció general amb competències en espais naturals protegits designarà un tècnic dels serveis territorials d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, qui prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.\nAmb caràcter general, podran continuar portant a terme les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que ha establit el present acord i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa.\n1. Per raó del que establix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa al terme municipal de Callosa de Segura.\n2. En l'annex III d'este acord s'inclou la part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa.\n1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.\na) Dos representants triats per l'Ajuntament de Callosa de Segura, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.\nb) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, diferent de l'Ajuntament de Callosa de Segura. En cas que no existisca o renuncie a la participació, se sumarà este lloc a la representació del grup c).\nL'ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació ha de ser aprovada per Acord del Consell de la Generalitat.\n3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració d'este.\n4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Callosa de Segura d'entre els membres del Consell de Participació.\n1. L'Ajuntament de Callosa de Segura habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.\nEl règim sancionador en la matèria regulada en el present acord, serà l'establit en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.\nNové. Execució i portada a terme\nS'autoritza el conseller de Territori i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que és necessari per a l'execució i la portada a terme del present acord.\nDesé. Efectes i revisió\n2. Qualsevol modificació del que establix el present acord ha de ser aprovat al seu torn per acord del Consell de la Generalitat, i han de seguir-se en este cas els mateixos tràmits.\nContra el present acord, els interessats poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir del dia següent a la publicació d'este acord, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.\nValència, 30 de setembre de 2005.\nDelimitació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa\n1. L'àmbit territorial del paratge queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Callosa de Segura:\n La part de la parcel·la 6 del polígon 13, classificada pel Pla General d'Ordenació Urbana com a sòl no urbanitzable protegit-serra.\n Parcel·la 3 del polígon 13.\n La part de la parcel·la 9001 del polígon 13 que comprén l'Aula de la Natura i Zona Recreativa de la Cueva Ahumada.\n Nord: límit amb el terme municipal de Cox.\n Est: part de la parcel·la 6 del polígon 13 i les parcel·les 4 i 5 del polígon 13.\n Sud: parcel·les 1, 5 i part de les parcel·les 6 i 9001 del polígon 13.\n Oest: límit amb els termes municipals de Cox i Redován.\n3. Delimitació geogràfica.\nEl paratge queda delimitat per un polígon, els vèrtexs del qual amb les seues corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu que es troba a disposició de qui desitge consultar-ho en les dependències de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.\n4. La superfície total del paratge és de 143,44 hectàrees.\nPart dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Segura, al terme municipal de Callosa de Segura\nEl present pla especial, es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 86 i següents del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana aprovat per mitjà del Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Consell de la Generalitat.\nL'objectiu genèric pel qual es redacta este pla especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge de la Pilarica-Serra de Callosa, per raó de la conservació i la millora de la fauna i la flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El pla especial constituïx, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'este.\nL'àmbit territorial del paratge queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Callosa de Segura:\n La part de la parcel·la 6 del polígon 13 classificada pel Pla General d'Ordenació Urbana com a sòl no urbanitzable protegit-serra.\nLa superfície total del paratge és de 143,44 hectàrees.\n Nord: límit amb terme municipal de Cox.\n2. Les determinacions d'este pla s'aplicaran directament, amb caràcter subsidiari, quan el planejament urbanístic municipal no continga les determinacions oportunes i detallades per a la protecció dels valors naturals presents en l'àmbit d'aplicació del pla especial.\n3. El planejament municipal que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'este pla ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en este, les classificacions i qualificacions del sòl s'assignaran d'acord amb les normes i criteris ací establits, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel pla especial.\n4. Quan la informació detallada elaborada per a la redacció del planejament municipal resulte discrepant entre els documents d'este pla i la realitat existent, s'aplicarà la normativa que millor s'ajuste a la realitat, excepte en el cas que la dita discrepància es dega a accions o intervencions produïdes amb posterioritat a l'aprovació d'este pla, i en este cas s'aplicaran les determinacions d'este i s'exigirà l'adopció de les mesures necessàries per a restituir el terreny a l'estat mostrat en el pla especial.\n5. Les determinacions d'este pla s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials i en particular de les normes, reglaments o plans que s'aproven per a portar a terme i complir la finalitat protectora d'este pla. En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este pla especial.\n6. L'establiment de zones de protecció i categories de sòls o activitats es realitzarà únicament als efectes protectors d'este pla, sense que això pressupose l'existència d'altres consideracions urbanístiques o d'ordenació territorial. Les normes o recomanacions contingudes en este pla constituïxen un element més que s'ha de tindre en compte a l'hora de procedir a l'ordenació integral del territori per mitjà del corresponent planejament general.\n1. El pla especial es tramitarà d'acord amb l'article 43 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, que remet per a la seua tramitació a la legislació urbanística, es requerix l'estimació d'impacte ambiental positiva per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\n2. Les determinacions del pla especial entraran en vigor a partir del dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat molt les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.\n3. No es considerarà revisió del pla l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en este que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que la dita alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.\n4. La revisió o la modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a la seua aprovació.\nLa normativa del present pla es dividix en dos grans apartats:\n El primer, es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos generals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural.\n El segon, es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats segons els valors que contenen.\n2. Normes per a la gestió.\n3. Mecanismes de finançament.\n1. En la interpretació d'este pla especial ha d'atendre's el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.\n2. En el cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans estiga recolzada també per la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.\n3. En l'aplicació d'este pla prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del pla.\n1. La present normativa específica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, plans i projectes l'execució de les quals requerix autorització especial de l'Ajuntament i aquells que requerixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\n2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que establix la present normativa.\nAmb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o suponen, manifestament, un maneig abusiu d'este i dels seus recursos naturals.\n1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, no es podent-se realitzar en cap cas la canalització o el dragatge.\n2. A la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran tasques de neteja i desbrossament selectives quan existisca risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.\n2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, com també l'abocament o el depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlid, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn; excepte en els casos de neteja d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.\n3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que han de donar-se a estos per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals ha de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què serà destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.\nQueden prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del pla especial, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que esta es justifique com l'única via de proveïment possible. En tot cas, han d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.\n1. Els moviments de terres estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència les tasques de preparació i condicionament dels sòls relacionades amb l'activitat agrícola, com ara l'anivellació de terrenys i l'arada.\n2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural, o de les espècies de flora silvestre existent, requeriran la redacció d'una memòria o projecte d'estes, que serà aprovat per l'ajuntament amb l'informe del Consell de Participació i de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\n1. Es prohibix la destrucció de bancals i els seus marges, com també les transformacions agrícoles i tasques que posen en perill la seua estabilitat o en suposen l'eliminació.\n2. Es cuidarà de l'estabilització i la regeneració dels terrenys situats als vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.\n5. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'estos per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals.\nEs consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del present pla totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola.\n2. Es prohibix la tala i la recol·lecció total o parcial de les espècies recollides en els annexos I, II i III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques amenaçades.\nLa recollida de parts o llavors, com també l'extracció de les arrels o altres parts subterrànies, de les plantes silvestres ha de comptar amb l'autorització expressa del Consell de Participació, per motius científics, educatius o de conservació de les espècies de què es tracte.\n3. Sense perjudici del que disposa l'apartat 2 este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sempre que existisca consentiment del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada de la planta, i ha de recol·lectar-se per mitjà de tallada, i no es permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.\n4. L'extracció de fusta o llenya es podrà realitzar, únicament, si respon a algun dels criteris següents:\n1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i la potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla, en els seus distints estadis de desplegament.\n2. La gestió forestal dirigirà les seues actuacions a la conservació, la millora i la protecció dels terrenys forestals, i ha d'elaborar-se amb este fi un programa de gestió i millora forestal, el qual regularà els continguts dels projectes d'execució dels tractaments selvícoles en el seu àmbit. La realització de tasques o tractaments selvícoles únicament serà possible quan s'haja redactat el projecte d'execució, el qual ha de ser prèviament informat per l'administració Forestal, tal com preveu l'article 26 de la Llei 3/1993, 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.\n3. Queda prohibida la introducció i la repoblació amb espècies exòtiques, estes són tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla. En les zones actualment enjardinades s'evitarà la invasió de les espècies exòtiques en els espais naturals confrontants.\n5. És obligatòria l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal (tractaments fitosanitaris, repoblacions, introducció d'espècies, etc.). És necessària la presentació d'un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'han de realitzar. En tot cas, per a les accions a què es referix este apartat serà necessària la realització d'un seguiment tècnic dels treballs i no podrà utilitzar-se maquinària autopropulsada.\n1. En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, redactat segons Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, es prohibixen amb caràcter general les activitats que puguen comportar la destrucció o el deteriorament irreversible de la fauna silvestre, com ara la destrucció dels nius i caus, el tràfic, la manipulació i el comerç de cries, ous i adults.\n2. S'ha de respectar, en tot cas, la normativa establida en el Reial Decret 439/1990, de 30 de març, el Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, i el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, com també l'altra legislació per la qual es protegixen determinades espècies de fauna.\n1. Es prohibix la repoblació i la solta de qualsevol espècie animal exòtica, s'entén per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze l'administració o ho autoritze esta.\n2. En relació amb les espècies autòctones i de conformitat amb el que disposa l'article 5 del Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, la introducció i la reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i el mode de realitzar-les, requerirà l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\n3. L'autorització estarà supeditada a la presentació d'un pla de repoblació i reintroducció, que ha de contindre com a mínim un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie que s'ha de reintroduir, on s'establiran les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat de la seua protecció i un programa de seguiment.\nEs prohibix l'alçament de closes i tanques de caràcter cinegètic en l'àmbit del pla i, en general, qualsevol tipus de tancament que puga dificultar la normal mobilitat de la fauna, excepte en el cas d'estudis científics d'aclimatació o per a la protecció i la conservació de la fauna, i en este cas requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i no es permetran, en cap, cas les tanques electrificades. Tot això, sense perjudici de l'obtenció de la corresponent llicència urbanística als terrenys previstos per la llei.\n1. Es consideraran els valors paisatgístics de les diferents àrees del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic han de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge natural o edificat. Amb este fi s'evitarà especialment la seua ubicació a llocs de gran incidència visual, com també en el veïnat de monuments o edificis i construccions d'interés historicocultural.\n2. Les instal·lacions i les edificacions al medi rural han d'incorporar les mesures de camuflament i mimesi necessàries per a la seua integració en el paisatge, s'adequa, en tot cas, a les tipologies tradicionals de la zona.\n3. L'Ajuntament de Callosa de Segura tindrà en compte, en autoritzar o informar sobre els projectes referents al paratge, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'este.\n4. Les pistes i els camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atesa la seua màxima integració en el paisatge i en el seu mínim impacte ambiental.\n5. Es protegirà el paisatge entorn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com a penyals, arbres exemplars, etc., pel qual s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.\n1. Es prohibixen amb caràcter general la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, s'inclou la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.\n2. En el paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que, per la seua grandària, disseny i col·locació, estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió de l'espai protegit.\n1. Tindran la consideració de béns culturals especialment protegits, amb independència de la seua localització, els inclosos en el Catàleg de Patrimoni Arquitectònic i el Catàleg de Jaciments Arqueològics elaborat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també els inclosos en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla General d'Ordenació Urbana com a protecció integral.\n2. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà esta troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i al Servei Arqueològic Municipal perquè s'avalue i, si és el cas, adopten les mesures protectores oportunes.\nEs prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del pla especial.\nA l'efecte d'este pla, es consideren agràries les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats, per mitjà de l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no suposen ni tinguen com a conseqüència la transformació del seu estat o característiques essencials.\n1. Es considera compatible en l'àmbit del pla, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'este.\n2. Es prohibix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola, com també la superfície d'estes. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre les dites àrees.\n4. Es prohibixen, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles davall la modalitat d'hivernacle o túnel.\nL'ús de productes fitosanitaris ha d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se'ls apliquen, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents.\n1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, la cria, la reproducció i l'aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'esta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.\na) Delimitació d'àrees acotades.\n3. Segons s'establix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge en, almenys, durant els cinc anys posteriors a este.\nArticle 33. Terrenys forestals\n1. A l'efecte d'este pla, es consideren terrenys forestals la totalitat de l'àmbit del sector, excepte els espais destinats a l'àrea recreativa.\n2. El Consell de la Generalitat promourà la declaració d'utilitat pública, a l'efecte previst en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del pla que no tinguen encara la dita consideració.\n3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració Forestal i l'Ajuntament de Callosa de Segura o propietaris particulars de terrenys forestals per a la realització de tasques de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties i de prevenció d'incendis.\nSense perjudici del que disposa la legislació d'impacte ambiental i en l'article 20 d'estes normes, la repoblació de terrenys forestals ha de comptar amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, serà necessari realitzar un projecte de repoblació que ha de ser aprovat per esta Conselleria.\n1. Es consideren, a l'efecte d'este pla, com a aprofitaments forestals les fustes, productes de tria, llenyes, corfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, bolets i la resta de productes que es generen als terrenys forestals, els quals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 19 d'estes normes.\n2. Es prohibix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.\n3. Es prohibix la tallada arreu, excepte per raons fitosanitàries, instal·lació d'infraestructures o realització d'àrees tallafocs i faixes auxiliars. S'exclouen d'esta prohibició els cultius forestals industrials sobre sòl agrícola que puguen establir-se.\n4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres jóvens, especialment a zones repoblades o en procés de regeneració.\n5. L'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.\n6. Les restes de tales, podes o qualsevol altre tractament silvícola que supose l'extracció o l'eliminació de matèria vegetal que puga incrementar el risc d'incendi o de transmissió de plagues o malalties, han de ser eliminats pel propietari o concessionari en el termini no superior a 30 dies amb posterioritat a estes.\n1. L'Ajuntament de Callosa de Segura redactarà un Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, d'acord amb el que preveu la legislació forestal, en el termini inferior a un any des de l'aprovació d'este pla.\n2. Es prohibix l'ús del foc a terrenys forestals amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit que comprén este pla. Igualment, en estes zones es prohibix tirar fòsfors i puntes de cigarret i l'ús de cartutxos de caça proveïts de tac de paper.\n3. Es prohibix als terrenys agrícoles l'ús de foc, excepte per a la crema de productes agrícoles, que han de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient i realitzar-se amb les mesures precautòries que esta determine.\n4. Es prohibix, amb caràcter general, el llançament de coets, globus o artefactes de qualsevol classe que continguen foc o puguen provocar-lo directament; l'emmagatzemament, el transport o la utilització de matèries inflamables o explosives; la utilització de grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc.; l'acumulació i l'emmagatzemament de fusta, llenya, residus i qualsevol altre material combustible que constituïsca risc d'incendis. S'exclou d'esta prohibició l'ús i l'emmagatzemament de combustibles o la utilització d'aparells destinats al funcionament de les instal·lacions d'ús públic i edificacions existents, com també el seu transport per les vies d'accés a estes.\n5. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes generals de protecció a terrenys forestals incendiats, establix en l'article 4 que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge, en els cinc anys següents.\nArticle 37. Règim general de l'activitat cinegètica\nEs prohibix la caça en l'àmbit del paratge, excepte l'autorització expressa de l'Ajuntament de Callosa de Segura i de la conselleria competent en matèria de medi ambient per raons excepcionals i quan esta no es realitze puguen derivar-se danys sobre els ecosistemes autòctons.\nArticle 38. Activitat industrial\nArticle 39. Pla d'ús públic del paratge\n1. El Consell de Participació elaborarà un pla d'ús públic del paratge, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i gestió a les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge, efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.\n2. El citat pla d'ús públic ha de contindre, necessàriament, la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara senderisme, escalada, etc., en l'àmbit del paratge. A l'efecte, establirà els llocs i els períodes en què es podran dur a terme estes activitats sense perjudici per als valors naturals del paratge.\n3. El pla l'aprovarà l'Ajuntament de Callosa de Segura amb un informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\nArticle 40. Campaments de turisme o càmpings\n1. Es considera compatible, en l'àmbit del pla, el manteniment de les zones d'acampada que es registren en el moment de l'aprovació d'este.\n2. Es prohibix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a càmpings i campaments públics i privats, com també la superfície d'estes, en tot l'àmbit del paratge.\nArticle 41. Activitats recreatives i d'oci vinculades a construccions\n1. Només es permetran en les àrees preparades a l'efecte i grafiades en els plànols d'ordenació d'este pla.\n2. Tindran la consideració d'equipaments públics i s'explotaran directament o indirectament per l'Ajuntament de Callosa de Segura, amb l'aplicació de mesures correctores en matèria de contaminació acústica, eliminació de barreres arquitectòniques i d'espectacles públics, seguretat i higiene.\nSense perjudici del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, les activitats i les instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esbarjo queden subjectes, amb caràcter general i conforme a les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del present pla, a les determinacions següents:\n Es permet la construcció de noves instal·lacions esportives en les àrees preparades a l'efecte sempre que complisquen amb els condicionants establits en el planejament general.\n Les instal·lacions o les edificacions de caràcter recreatiu han de recolzar-se preferentment, sobre les construccions ja existents, per evitar les edificacions de nova planta. La reconversió ha de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments.\nArticle 43. Recreació concentrada\n1. La recreació concentrada es definix com aquella que es porta a terme en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotada amb equipaments d'escassa entitat com a taules, bancs, fonts, serveis sanitaris, jocs infantils i papereres.\n2. Esta activitat s'exercirà, exclusivament, a les zones habilitades per a això i grafiades en els plànols d'ordenació d'este pla.\n1. Amb caràcter general, es prohibix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge excepte amb fins d'aprofitament agrari i forestal.\n Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Callosa de Segura o Consell de Participació.\nEs prohibix l'acampada lliure fora de la zona destinada amb este fi a l'àmbit del paratge.\n1. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a tal fi en l'àmbit del paratge, requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Callosa de Segura.\n2. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i la flora present a la zona.\nL'àmbit del pla especial, a l'efecte urbanístic, manté la classificació actual com a sòl no urbanitzable protegit-serra, a excepció de la zona que comprén l'Aula de la Natura i Zona Recreativa de la Cueva Ahumada, que manté la seua classificació de sòl no urbanitzable de la Xarxa Estructural Espais Lliures.\n2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o la reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'ha de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals, posant especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color extern i detalls constructius. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'estes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, i s'inclourà la utilització de documents gràfics.\nLa realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus ha d'atindre's, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:\n Els traçats i els emplaçaments han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o aterraments d'estes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.\n Durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i s'ha de procedir, a la terminació de les obres, a la restauració del terreny i a la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.\n Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures s'ha d'obtindre, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.\nSense perjudici del que disposen els articles anteriors, han de sotmetre's al procediment d'avaluació o, si és el cas, d'estimació d'impacte ambiental els projectes d'infraestructures a què es referixen els annexos I i II del Reglament d'Impacte Ambiental aprovat pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat.\n1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Callosa de Segura en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.\n2. Estes activitats poden realitzar-se, ateses les característiques d'estes i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. Al respecte, se celebraran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.\nb) Desplegament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o la millora dels seus hàbitats.\n4. L'Ajuntament de Callosa de Segura facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.\nSense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, s'establix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Callosa de Segura o a la conselleria competent en matèria de medi ambient d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:\na) Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, la fauna o els hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia del Consell de Participació. Amb esta finalitat, la persona o l'entitat que realitzarà l'activitat investigadora acompanyarà la sol·licitud d'una memòria del projecte d'investigació que es desplegarà.\nb) Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cal la seua revocació si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat, o si les tasques d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.\nc) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o l'entitat autoritzada ha de presentar informe al Consell de Participació sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el supòsit que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte ha d'aportar un exemplar de la publicació.\nd) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requerixen autorització prèvia, no obstant això, han de comunicar al Consell de Participació o a l'Ajuntament de Callosa de Segura l'existència del projecte, i han de facilitar a esta l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.\n1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'este pla especial, s'ha distingit la totalitat de l'àmbit amb les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:\n Àrea Recreativa.\n2. Les determinacions inherents a cada una d'estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permeses i prohibides per este pla.\n Conservar i restaurar aquells elements arquitectònics singulars com també les fites paisatgístiques existents.\nPlantejar estos objectius suposa, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, únicament es permetran aquells usos compatibles amb els objectius proposats, sobretot els de tipus científic i cultural.\nS'inclou en esta categoria la totalitat de l'àmbit del paratge a excepció de la zona qualificada com a àrea recreativa. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del present pla.\nEs consideren usos permesos, amb caràcter general:\n1. Tots aquells destinats a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius, inclourà la repoblació amb espècies autòctones característiques d'este medi.\n2. Els usos i les actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'estos espais o a facilitar la repoblació natural del matoll amb vista a colonitzar els clars i augmentar-ne la seua densitat.\n3. Els tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.\n4. Els usos i actuacions destinades a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques, recreatives i naturalístiques.\n5. Les obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.\n6. La repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\n7. Les instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, requeriran informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\n8. Sense perjudici del que disposa l'article 19 d'estes normes, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sense perjudici de les limitacions específiques de la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En qualsevol cas queda prohibida l'arrancada de la planta, i ha de recol·lectar-se per mitjà de la tallada.\n9. Les infraestructures de defensa contra incendis forestals, i si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a esta, que estiguen indicades en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, hauran de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.\n10. La construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el Pla de Prevenció d'Incendis tal com preveu l'article 55 de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.\n1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten portar a terme els usos permesos. En especial es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a la millora i la conservació de la riquesa biològica de la zona o al desplegament d'activitats científiques i naturalístiques.\na) Les actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.\nb) Les construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus.\nc) Les actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didàctiques i naturalístiques previstes en l'article anterior.\nd) Les construccions i edificacions públiques singulars, com ara construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyament i culturals i cementeris.\ne) Els suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, com també qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que suposen deteriorament del paisatge.\nf) Les obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, s'inclouen hivernacles, i infraestructures de servei a estes. Com també instal·lacions d'emmagatzemament o primera transformació de productes forestals.\ng) Les construccions o instal·lacions, de caràcter permanent o temporal, inclouen closes i tanques, lligades a l'activitat cinegètica o pecuària.\nh) Les instal·lacions esportives de qualsevol tipus, com també activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural, particularment les que impliquen la utilització de vehicles de motor. En general, qualsevol tipus d'instal·lació destinada a usos recreatius fora de les àrees específicament delimitades per a això en este pla especial.\n1. Es tracta d'un espai o enclavament que, per la seua particular ubicació, les seues característiques intrínseques tant fisiconaturals com derivades de l'activitat humana, o bé per les seues especials potencialitats d'ús, complix, en l'actualitat, les funcions següents:\n Una funció didàctica i naturalística. Per les seues característiques ecologicoambientals, es proposa la seua utilització amb fins didàctics, promocionant les activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, fomentant el respecte cap al medi en què es basen.\n Una funció social com a lloc d'oci. És una zona que en l'actualitat presenta unes condicions òptimes per al desplegament d'activitats recreatives, ja que posseïx la infraestructura necessària per a això.\n2. Esta àrea es caracteritza per la seua aptitud per a acollir un cert grau d'ocupació i utilització, estant vinculada a l'espai de valor paisatgístic que la rodeja i que es pretén protegir.\n1. Comprén l'Aula de la Natura i Zona Recreativa de la Cueva Ahumada. L'aula disposa d'una sala d'audiovisuals i d'un xicotet laboratori, i l'àrea recreativa annexa, d'una zona d'acampada situada entre oliveres, de diversos paellers, piques i zona de pícnic amb bancs i taules d'obra i de fusta tractada, lavabos i zona d'aparcament.\n2. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del present pla especial.\n1. Els usos recreatius lligats al gaudi de la natura, sempre que s'adjunten a les normes generals i particulars d'este pla especial com també a les normatives sectorials aplicables.\n2. Amb caràcter general, les activitats d'oci i recreatives que definixen l'ús específic d'àrea, les dotacions, les infraestructures i els serveis per al control i el manteniment del medi.\n3. Les àrees de pícnic.\n4. L'adequació de zones per a la utilització de foc (paellers).\n5. Les instal·lacions d'educació i interpretació ambiental.\n6. Les instal·lacions vinculades a l'administració i gestió dels recursos ambientals del paratge.\n7. Les obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.\n8. Els elements de mobiliari urbà com ara bancs, taules i papereres, com també indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla especial.\n1. Es consideren usos prohibits, en general, tots els que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'estes espais o dificulten la realització dels usos preferents.\nb) Els usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.\nc) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. En tot cas caldrà ajustar-se a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.\ne) La utilització de foc per mitjà de foguerets, fogueres, barbacoes, etc., fora de les àrees especialment habilitades per a això.\n1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa correspon a l'Ajuntament de Callosa de Segura.\n2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Callosa de Segura l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.\n3. El règim de gestió del paratge atendrà el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també a les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.\n4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, pot delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.\n5. L'Ajuntament de Callosa de Segura podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats en el paratge i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.\nArticle 64. Consell de Participació del paratge natural municipal\n2. El Consell de Participació del paratge estarà format per:\nb) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distint de l'Ajuntament de Callosa de Segura. En cas de no existir o renunciar a participar en este òrgan, se sumarà este lloc a la representació del grup c).\nL'Ajuntament de Callosa de Segura podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació ha de ser aprovada per acord del Consell de la Generalitat.\n4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Callosa de Segura d'entre els membres d'este Consell.\n1. El finançament del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa serà a compte de l'Ajuntament de Callosa de Segura.\n2. L'Ajuntament de Callosa de Segura habilitarà en els seus Pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa.\nArticle 66. Règim sancionador


IronTrepa (Àlex Estela Carreras): Cross Escolar a Flix\nPublicat per Àlex Estela a 13:57\nAlbi 26 de novembre de 2009, a les 22:00\nBona feina Àlex! Ja fa temps vaig dir-te que algún dia acabaries per fer alguna cosa com aquesta. Potser has tingut que ser pare per poder adonarte'n, de totes maneres m'he penso que l'Emma això de còrrer ... Ara toca treballar i treballar i poder fer pedrera d'una vegada que estem més sols que la una.\nÀlex Estela 26 de novembre de 2009, a les 22:22\nPot ser aconseguirem que algú agafi el relleu nostre. Algo falla quan a la cursa de nadal, excepte dos anys pollo, estem nosaltres davant, a les escales lo mateix i a festa major, sense comentaris, aquell dia sols caminen els +35.\nMes val que vingui pronte algú, que nosaltres som el relleu del pastor!!!!\nAlbi 9 de desembre de 2009, a les 23:01\nZatopek! Que passa amb la informació i actualització del bloc!!! Després et queixes que la penya no deixa coments... La gent vol noticies, novetats, objectius i fites. Venga inventa inspiració que tens feina paio!!!\nAlbi 28 de maig de 2010, a les 22:19\nAl final t'haurem de denunciar! Venga home actualitzar el blog dels collons!!!\nRobert 29 d’agost de 2010, a les 22:21\nxeik!!!!! q aviat ja farà un any del puto cross collons....\na veure si fiques els reptes i la planificació de la temporada, si no millor q lo donos de baixa, perquè cada cop q entre i veus això te cauen los collons a terra.\nvenga fiera, a veure si te puc acompanyar a recorrer terme aviat!


Manteniment | Suara\nA Suara Inserció oferim serveis de manteniment de diferents edificis, instal·lacions i equipament. L’experiència i formació del nostre equip laboral acredita la màxima qualitat en el nostres serveis.\nRealitzem diferents tipus de manteniment:\nRealitzem tot tipus de manteniment industrial, ja sigui de maquinària de producció de qualsevol sector i tipus (electrònic, hidràulic, pneumàtic, mecànic, etc.)\nManteniment integral d'edificis, equipaments i instal·lacions\nRealitzem el manteniment integral de diferents tipus d’edificis, equipaments i instal·lacions (esportives, sanitàries, geriàtriques, municipals, etc.). Duem a terme accions de millora, preventives i correctives. I utilitzem la gestió del manteniment assistit per ordinador (GMAO), software que facilita la gestió del manteniment d’actius d’una organització.\nSi l’edifici és simbòlic, representatiu i/o emblemàtic que requereix d’un manteniment especial, des de Suara Inserció estudiem les característiques de manteniment a aplicar per preservar la seva conservació.\nManteniment d'equipaments específics: planetaris, produccions i projeccions\nOferim el servei de manteniment integral per a equipaments específics que tinguin sistemes de projecció, tant de 2D i 3D, de projeccions amb fulldome o de 360º, sistemes de so, diferents sistemes d’enllumenat, sistemes de traducció simultània i sistemes de control.\nManteniment d'equips audiovisuals\nEns encarreguem del manteniment de diferents eines i equips audiovisuals i de so, com poden ser taules de so, sistemes de reproducció, equips d’il·luminació escènica, projectors, sistemes d’enregistrament i gravació, equipaments d’àudio, entre d’altres.\nOferim el servei complet de jardineria per mantenir parcs i jardins. Cultivem i cuidem, tant en espais oberts com tancats, flors, arbres, hortalisses, o verdures (horts), ja sigui per estètica, o per a l’alimentació. Fem tot tipus de disseny de jardins. Realitzem les podes dels arbres i arbustos. Instal·lem sistemes de reg automàtics.\nManteniment de l'aigua i l'aire: Serveis d'higiene ambiental\nControlem la qualitat de l’aire i de l’aigua per tal de prevenir i eliminar riscos per la salut. L’aigua és essencial i necessària, i depèn de la zona és possible que no sigui de la millor qualitat. Oferim sistemes de tractament que permeten que l’aigua sigui més pura i saludable. Analitzem qualsevol problema derivat de l’acció agressiva de l’aigua i/o aire.\nTambé realitzem la prevenció i el control de la legionel·losi.\nProtegir el medi ambient i la cura de la salut és el nostre objectiu\nManteniment d'edificis: Rehabilitacions i reformes\nDuem a terme tot tipus de rehabilitacions i reformes d’edificis. Optimitzem els espais, cuidem i adaptem la il·luminació, reformem integralment oficines i despatxos, col·loquem sostres de qualsevol tipus de material, parquet, vidres i vitralls, pintem, entre molts altres serveis.\nDiga’ns què necessites i et fem proposta adaptada a tu.\nServeis de manteniment auxiliars per a empreses: Facility Services\nOferim i gestionem serveis auxiliars per empreses, els anomenats facility services, és a dir, en comptes d’oferir un únic servei, com per exemple el manteniment, oferim una multitud i varietat de serveis per a empreses.\nOferim serveis addicionals perquè el client pugui gaudir de diferents serveis auxiliars amb el mateix proveïdor. D’aquesta manera, es redueixen costos, s’alliberen recursos de gestió, es guanya en flexibilitat, augmenta la qualitat i la innovació i s’aconsegueix una major eficàcia per la coordinació de tots els serveis.\nA més d'aquests serveis de manteniment, també fem:\nLa instal·lació de sistemes d’electricitat, de climatització, de calefacció, d’aire condicionat i d’energies renovables. I si cal, la realització d’aquests projectes i les obres d’instal·lacions noves, amb les certificacions i legalitzacions pertinents.\nFormem ocupacionalment equips en els àmbits de manteniment. Fem cursos a col·lectius d’empreses de diferents especialitats de neteja.\nDesenvolupem i implementem softwares personalitzats que faciliten la gestió del manteniment d’actius d’una empresa (GMAO), per la gestió, control, anàlisi i seguiment de tots els equips i instal·lacions d’un edifici o espai.\nRealitzem també controls de plagues destinades a controlar i a disminuir la presència d'una espècie definida com a plaga, normalment perquè es considera que és perjudicial a la salut humana, l'ecologia o l'economia, ja sigui d’insectes, rèptils o altres. I també desratitzem espais i equipaments.


L'Ajuntament de Solsona preveu un dèficit aproximat de 400.000 euros aquest 2020 La República\nACN Solsona.-L’Ajuntament de Solsona calcula que podria tancar el 2020 amb un dèficit de 400.000 euros. Així ho ha avançat l’alcalde, David Rodríguez, a l’ACN. A l’espera de com evolucionen […]\nACN Solsona.-L’Ajuntament de Solsona calcula que podria tancar el 2020 amb un dèficit de 400.000 euros. Així ho ha avançat l’alcalde, David Rodríguez, a l’ACN. A l’espera de com evolucionen els esdeveniments, el consistori ha optat per deixar congelades inversions previstes per aquest any, com era el nou tanatori. En el ple d’aquesta setmana, l’Ajuntament té preveu aprovar una primera modificació de crèdit per implementar mesures al municipi per ajudar comerços i empreses. Rodríguez, però, subratlla que no serà l’única iniciativa.\nL’Ajuntament de Solsona té un pressupost d’uns 9 MEUR. “Calculem que el dèficit que ens quedarà serà d’uns 400.000 euros, uns diners amb els quals nosaltres fem virgueries”, diu l’alcalde, David Rodríguez, tot subratllant que “serà difícil poder tancar l’any amb uns números decents”.Aquesta setmana, la corporació celebrarà el seu primer ple municipal des de l’inici de l’estat d’alarma i, per primer cop a la història, serà telemàtic. En l’ordre del dia, avança el batlle, hi haurà una primera modificació de crèdit per afrontar les conseqüències de la pandèmia. “Plantejarem crèdits i ajuts per a comerços i empreses, amb les possibilitats que té l’ajuntament”, diu, tot afegint que “no els salvarem, però entre les ajudes de la Generalitat, l’Estat, i la nostra, potser podem fer alguna cosa per millorar la situació”.Rodríguez explica que inicialment es plantejaven engegar tan sols una línia de microcrèdits, a l’espera de veure en què es materialitzen les ajudes de la Generalitat i de l’Estat, “però hem canviat de criteri”. El contacte amb l’empresariat els ha fet veure que això encara “pot generar-los més angoixa” i que “els diners els necessiten ja”. D’aquí que es vulgui destinar part d’aquesta primera partida als ajuts per a les empreses. “Volem que vegin que no tot són cops durs, donar una petita ajuda per alleugerir”, diu.En paral·lel, l’Ajuntament també vol aprovar en el ple la supressió de la taxa de tot l’any per tenir terrassa als establiments de restauració. Això suposaria per a les arques públiques ingressar 25.000 euros menys.Inversions aturadesL’alcalde ho té clar: si cal destinar diners a ajuts, caldrà estalviar-ne per un altre cantó. De moment, les inversions previstes al pressupost estan pausades a l’espera de com evoluciona la crisi. Una d’elles és el nou tanatori municipal, una obra que feia molts anys que estava pendent i que aquest 2020 havia de començar a veure la llum. Al ple de març, que es va suspendre, es preveia aprovar una primera partida per a l’obra. De moment, en l’ordre del ple d’aquesta setmana, ja no hi és aquest punt. “Creiem que es pot esperar a veure com va tot plegat i més encara tenint en compte que les subvencions que ens havien d’ajudar a pagar l’obra estaven previstes per a l’any vinent”, explica.Segons Rodríguez, caldrà estrènyer el cinturó. Recorda que una de les fonts d’ingressos més importants pels ajuntaments, la participació en els tributs de l’Estat, pot caure fins a un 15%. “Això són 300.000 euros per a nosaltres”, recalca. A més, recorda que enguany, després de molt de temps, els consistoris tornaven a comptar amb la línia d’ajuts de la Generalitat per a inversions, “però ara no sabem que passarà”.L’ús dels romanentsRodríguez confia en el fet que l’Estat “relaxi les condicions” i els permeti fer ús dels romanents dels anys anteriors, uns diners que es podrien destinar a engegar mesures per pal·liar els efectes de la crisi del coronavirus. I és que insisteix a dir que “aquest any serà dur, però el vinent també”. I recalca que aquesta setmana es farà una primera modificació de crèdit, però que, per força, n’hauran de venir més darrere.


Crònica d'un partit d'infart a "Les de l'hoquei" (alerta "spoilers") - TV3\nEl partit del Minerva i l'Olímpic ha estat d'infart. Han aconseguit les noies salvar el femení i guanyar el partit? Atenció, no continuïs llegint si no vols saber més del partit de l'any.\nLes noies del Minerva es juguen el futur en un últim partit crucial contra les de l'Olímpic, que les pot fer pujar a l'OKLliga o fer que perdin l'equip per sempre. Un dels capítols més trepidants de la temporada que ens ha deixat clavats a la pantalla. A més, la Gina no pot més i demana sinceritat absoluta a la Lorena, mentre que la Flor es debat sobre si tornar a Buenos Aires o quedar-se definitivament al poble. Repassem les trames principals del capítol 12 de "Les de l'hoquei": El partit", alerta "spoilers"!\nCom acaba el partit més important del Minerva?\nEl femení es juga la seva existència. Les grades estan plenes per aquest partit tan important i, al vestuari, l'Anna anima al seu equip: "Sortiu a guanyar com si no us importés perdre. I el més important de tot, recordeu que som un equip!". Patinem juntes, suem juntes, guanyem juntes!!!!\nA fora, l'Emma no vol jugar, i li diu al Germán, el seu entrenador, que vol ser baixa. "Tu ets qui coneixes millor a les noies del Minerva. Fora de la pista potser són les teves amigues, però aquí són les teves rivals".\nComença el partit. La Lore i la Flor combinades són letals i marquen el primer gol. Sembla que el Minerva és superior a l'Olímpic. Dins de l'equip rival comencen els nervis, i una jugadora de l'Olímpic increpa l'Emma, que no se sent integrada. La remuntada arriba, i les de blau marquen dos gols gairebé seguits davant la incredulitat del Minerva. Llavors, l'Olímpic es tanca, i comença a jugar brut. Els ànims s'escalfen i el públic increpa l'àrbitre. La Flor també es va escalfant i decideix jugar fort. Però falla una bona oportunitat per voler fer-ho sola i no comptar amb la Berta. Fi de la primera part.\nTemps per parlar al vestuari i per un discurs èpic de l'Anna, que té la paraula justa per a cada una d'elles: "Crec en l'equip que hem construït. Hi creieu vosaltres? (...) Si hem aribat fins aquí ha estat per les vostres ganes de jugar i lluitar cada dia. Laila, has adquirit una tècnica brutal i ser diferent et fa única. Berta, continues sent l'ànima forta d'aquest equip. No et doblega ningú. Raquel, quants gols has parat per què poguem estar aquí parlant d'això. Lorena, t'ha tocat patir, les has passat putes, però... com t'has aixecat i com heu estat totes al seu costat!! Has tornat amb una valentia infinita. Gina, ha costat una mica però crec que avui pots dir que això és tant important per a tu com per a elles. Flor, no te despistes de lo que que ya sabes. Eres una bestia parda. Però només juntes sumeu. Les de l'Olímpic ho fan molt bé. Però vosaltres teniu dues coses que elles no tenen: passió i un motiu per tirar endavant".\nTornant de la mitja part, les paraules de l'Anna fan efecte i la Berta marca un gol, amb passada de la Flor. Dos a dos. Però l'Emma no tarda gaire en marcar de nou amb una falta directa. Guanya l'Olímpmic (2-3), i encara queden minuts per jugar. El Minerva està nerviós, però la Lore aprofita un contraatac per marcar i, emocionada, li dedica el gol al seu pare, el Pela. Empat a tres al marcador. Una última jugada de perill de l'Olímpic abans del final de la segona part, però la Rachel fa una parada antològica i s'acaba el partit 3-3. Cal anar a pròrroga!! Quins nervis, la gent de les grades no es pot creure que el partit sigui tan trepidant.\n"On anem? A guanyar!!!" A la pròrroga, la primera jugada porta el gol de l'equip rival. 4-3! "Ja ho tenim!", crida la seva capitana, mentra el Minerva es reorganitza. L'Emma les coneix perfectament i sap que hi haurà jugada perillosa i que les protagonistes seran la Lorena i la Flor, però la seva capitana no l'escolta. El duo Lorena i Flor acaba imposant-se i l'argentina marca el gol de l'empat a 4.\nPenals. Una bogeria. Quin partit! Es necessiten 5 gols de penal per salvar l'equip i pujar a l'OKLliga. Comença la ronda i la Raquel es para el primer llançament. La Berta també falla. L'Olímpic marca. La Gina torna a fallar, i l'Olímpic també. La Raquel està eufòrica per totes les parades que ha fet. La Laila, tot i les seves pors, la cola dins la xarxa. Empat a 1. La capitana de l'Olímpic mira la Raquel de forma implacable i posa el marcador 1-2. Torn de la Flor, decisió i força, i gol dins la porteria. L'Emma llança sense pensar-s'ho dues vegades i marca gol (2-3). Les noies han lluitat molt per arribar fins aquí. Tota la pressió recau en l'última en lleçar el penal: la Lorena. El punt de la Lorena és imprescindible per seguir. Mira al cel abans d'apuntar cap a al porteria i llavors...\nLa Lorena se n'anirà a fer la volta al món?\nSembla que la idea de la Lorena de fer la volta al món no ha sobreviscut al capítol. El seu germà Òscar li diu que és una egoïsta i que si es ven la masia perdran l'única cosa que els queda del seu pare. Aquestes paraules l'acaben impactant i descarta marxar lluny de la seva família : "Crec que de moment em quedo. Em vull quedar aquí amb vosaltres. No vull deixar-te sola, mami". Finalment, renunciarà al seu somni?\nMarxarà la Flor a Buenos Aires?\nSembla que no. I així li ha fet saber a la seva mare: "No quiero volver a Buenos Aires. Acá está mi equipo. Ahora tengo amigas, amigas de verdad". També hi tindrà alguna cosa a veure la Lorena? "Ya tengo 18, puedo hacer mi vida aquí, quedarme sola. Este es mi sitio."\nLa bomba emocional sobre l'origen de l'Emma\n"Em van trobar al carrer. Laila, dins d'un contenidor". Aquesta frase ressona encara dins dels nostres caps com una de les més dures de la sèrie. L'Emma pateix un gir inesperat a la seva vida, quan descobreix que de petita la van abandonar i al llarg de tot el capítol 12, ho passa molt malament per aquesta bomba de rellotgeria que porta a dins.\nA l'acabar el partit, la capitana de l'Olímpic provoca a l'Emma, criticant l'abraçada de comiat que li ha fet a la Laila. "Ets patètica Ricou. Prefereixes abraçar-te a les altres abans que a les del teu propi equip. Segur que elles estan més bé sense tu". L'Emma perd el nord i intenta agredir a la capitana. L'Anna l'agafa al vol: "Respira. No la caguis, si us plau". "No puc, no puc" repeteix ella. Plora desconsolada. "Tu voldries a l'equip algú com jo, cridant i cagant-me en tot, tota l'estona? Quan vaig néixer ja es veia la puta merda de persona que era". Les llàgrimes baixen per les seves galtes mentre es trenca de dolor.\nAnna: Això no és veritat.\nEmma (completament fora de sí): Ah no??? Doncs per què em van tirar a un contenidor els meus pares. Tu ho saps? Doncs jo, tampoc.\nUna de les escenes més crues i tristes de tota la sèrie. L'Emma necessita sentir tot l'amor del món després d'imaginar que els seus pares biològics desitjaven veure-la morta. Però la seva família adoptiva, que és la seva família real, està disposada a donar-li. Quin moment tan bonic per acabar el capítol!\n"Del que no m'oblidaré mai és de la primera vegada que em vas agafar el dit amb la maneta. El primer moment que et vaig tenir entre els braços. Me la vas agafar tan fort que vaig pensar: "És la meva fillal"".\nI dilluns vinent, últim capítol de "Les de l'hoquei": què passarà amb el femení del Minerva?\nL'anàlisi de la taula de diàleg, a "Els matins"


Pere Monje: "L’alta gastronomia s’ha democratitzat, és bonic"\nEntrevista amb el director del Via Veneto, al carrer Ganduxer, un dels pocs restaurants al món que fa més anys que conserva una Estrella Michelin\nPere Monje, actual director del Via Veneto © Frederic Esteve\nPere Monje és l’actual director de l’històric restaurant barceloní Via Veneto, situat al carrer Ganduxer, i fa poques setmanes va decidir assumir una de les vicepresidències de l’Associació de Comerciants i Veïns del Turó Parc. Organitzar aquesta entrevista va ser tan fàcil com anar a picar el timbre del restaurant un divendres i citar-nos per al dilluns següent. Entrem al Saló Blau, una de les set sales més íntimes que hi ha a Via Veneto, on des del 1967 se celebren cada dia reunions de negocis. El projecte ha estat liderat durant anys pel seu pare, Josep Monje, i és per això que quan tenia 10 anys el Pere va arribar a viure a Sant Gervasi, a sobre mateix del restaurant, i no en va marxar fins que es va casar i va instal·lar-se a Sarrià. Va estudiar a l’Escola Nelly —des de fa uns anys Escola Augusta— al carrer Calvet, i això fa que tots els records estiguin lligats al barri: “Des del Turó Parc al carrer Calvet, i fins a Sarrià a l’antic camp de l’Espanyol, seria la meva geografia de barri”. Una dada abans de començar a llegir l’entrevista, el Via Veneto és un dels pocs restaurants del món que fa més anys (47) que conserva de manera ininterrompuda una estrella Michelin.\nAixò li deia Dalí a la seva esposa Gala cada cop que visitava el Via Veneto, regentat pel meu pare. Es feia portar un telèfon a la taula, li trucava a casa i li deia “Je suis arrivé.”\nTu encara no rondaves pel restaurant.\nNo, però afortunadament a cada moment tenim gent molt coneguda. Alguns dels clients que ara mateix tenim el luxe de servir diàriament, d’aquí a 40 anys segurament seran els Dalí d’aquesta època.\n“Som una casa representativa de Barcelona”\nTeniu un famós de visita cada dia?\nSegurament (silenci). Sí, sí i tant. Tenim aquesta sort i privilegi. Som una casa representativa de Barcelona i procurem que tothom s’hi senti bé.\nPere Monje entrevistat per Sergi Alemany © Frederic Esteve\nCada dia saps qui ve?\nNo. Qui ha reservat, sí (riu).\nProfessionalment, millor que no: tenim un equip extraordinari de 20 cuiners amb el nostre xef, el David Andrés. Però a casa, sí. Vaig a comprar al Mercat de Sarrià i gaudeixo cuinant per a les persones que estimo, com la meva filla.\n“Els mercats són un luxe que tenim en aquesta ciutat”\nHome de mercat.\nEls mercats són un luxe que tenim en aquesta ciutat. Un tret diferencial de Barcelona, i cal que tots en fem ús. A banda de ser una experiència molt divertida, és comprar productes saludables que ens venen dels pagesos cada dia.\nPere Monje durant l’entrevista © Frederic Esteve\nEn quin moment es troba el Via Veneto?\nEt diria que passem per un dels millors moments de la història d’aquesta casa, tant gastronòmicament com a sala. Som un clàssic modern. El que fem ara a la cuina no té res a veure amb el que es feia fa 40 anys, però no perdem de vista el segell de la casa.\nAl client se l’ha d’escoltar, i n’aprens molt. Som un restaurant de client. Que gaudeix quan el client torna: senyal que l’has fidelitzat.\n“Som un clàssic modern, un restaurant de client”\nEntrar aquí és una mica com entrar a un temple…\nLa primera vegada hi ha gent que es pot sentir una mica intimidada, però en dos minuts veuen que hi ha una voluntat d’hospitalitat que convida al bon caliu. Llavors es relaxen.\nVau ser espai de trobada de la Gauche Divine… i ara?\nAl Via Veneto es reflecteix el canvi d’aquest país en els últims anys. L’alta gastronomia s’ha democratitzat, i molta gent vol gaudir de l’experiència. És molt bonic veure que s’ha ampliat la diversitat de la clientela que ve a la casa.\nPere Monje, director del Via Veneto © Frederic Esteve\nContinueu sent el restaurant de les cortines tancades.\nSón intocables. No va amb nosaltres que la gent passi pel carrer i vegi l’interior. El nostre client vol tranquil·litat.\nCap client ha demanat veure l’exterior?\nMai. Més enllà de ser un element molt definitori de la decoració de la casa, té la funció de preservar la intimitat de qui està dinant o sopant al Via Veneto. No m’imagino la casa sense cortines.\n“No m’imagino la casa sense cortines, són intocables”\nNo s’ha contemplat mai obrir un segon local?\nEns ho hem plantejat, però mai hem volgut donar el pas. Considerem que el nostre focus és al carrer Ganduxer. Hem fet una expansió, però no tant física sinó de participar en esdeveniments o creant el take away amb el confinament.\nUs identifiqueu com un restaurant català?\nPortem 55 anys fent país treballant amb equips de cinquanta persones, amb productes locals i donant a conèixer la gastronomia catalana al món. Aquesta és la nostra manera de fer país.\nLes cortines del Via Veneto © Frederic Esteve\nCom veus el barri que envolta el Via Veneto?\nEn els últims 20 anys ha fet un gran canvi. Abans la gent hi dormia, però no hi feia oci. Ara, sí. La gent té l’opció de fer vida de barri en qualsevol moment de la setmana, i això és molt positiu. Pel tipus de cases és un barri molt semblant a Pedralbes, però aquí el gran al·licient ha de ser la vida i el comerç.\nS’ha aconseguit instal·lar el comerç amb nota?\nEl barri ha demostrat tirar endavant per la iniciativa de la seva gent, més que pel recolzament de les institucions. Això és senyal de dinamisme. A Galvany, tant el tèxtil com els restaurants s’han sabut posicionar molt bé.\n“El Turó Parc és molt semblant a Pedralbes però amb vida i comerç”\nCom es viu ara a la zona del Turó Parc?\nNomés cal passejar els diumenges pel carrer Fleming, que cada cop més sembla una petita rambla! En l’imaginari dels barcelonins, la plaça Sant Gregori Taumaturg sempre s’ha relacionat amb botigues gurmets, i això es complementa amb grans pastisseries. El Turó Parc té molts punts per ser el barri amb el comerç amb més potencial de tot Barcelona.\nQuè falta per fer del Turó Parc el millor barri comercial?\nMés empatia de les institucions amb el món de l’economia. És molt important preocupar-se per la sostenibilitat, però per això cal ser una ciutat pròspera, i la prosperitat te la donen les empreses. Últimament s’ha dificultat la mobilitat al barri amb la reprogramació dels semàfors i l’emplaçament dels carrils bici. La gent no va a comprar amb bicicleta.\nPere Monje al menjador principal del Via Veneto © Frederic Esteve\nVols dir que la gent ve amb cotxe al restaurant…\nSom dels pocs restaurants a la ciutat que tenim la figura de l’aparcador. A cada client que ve, li aparquem el cotxe al pàrquing. És un servei gratuït, un valor afegit que dona aquesta casa.\nTeniu més clients del barri o de fora del barri?\nAquí s’hi fan moltes trobades de negocis, però també d’amics i familiars. Estem molt equilibrats entre els dos tipus de clientela. Et diria que un percentatge molt gran dels nostres clients són del barri. Som els primers interessats a generar un ecosistema potent de negocis i residencial.\n“La discreció és un valor de la casa”\nFelicitats pels 55 anys.\nLes grans celebracions no van amb nosaltres. La discreció és un valor de la casa. Sí que estem començant a preparar un nou llibre del Via Veneto que recollirà tant el present com el passat de la casa. Sobretot, molt present. L’estem començant a coure, així que crec que veurà la llum el 2023.


Infografia: La millora de l'educació, estancada | Fundacio Bofill\nBlog > Infografia: La millora de l'educació, estancada\nEn els darrers quinze anys, s’han produït millores significatives en els indicadors de promoció i permanència en el sistema educatiu. Des de l’any 2005 fins a l’any 2019, per exemple, les taxes d’idoneïtat als 15 anys, que donen compte bàsicament de l’alumnat que no ha repetit al llarg dels ensenyaments obligatoris, han passat del 70,3% al 81,9%. I les taxes de graduació a l’ESO, que afavoreixen la continuïtat de l’alumnat al sistema educatiu als ensenyaments secundaris postobligatoris, del 79,0% al 89,2%.\nPerò, a partir de 2018, les millores que s’havien observat al llarg d’anys precedents en una part dels indicadors de promoció escolar i en les trajectòries educatives queden aturades o fan marxa enrere. Davant d’aquesta realitat, convé preguntar-nos si, després d’anys d’avenços, el sistema educatiu a Catalunya ha assolit un sostre de millora i quins són els topalls estructurals que impedeixen continuar progressant.\nBernat Albaigés i César Coll, directors de l'Anuari 2020


DESCRIPCIÓ

Tractament termo actiu profunda nutrició duradora per a cabells molt secs. Nodreix el cabell en profunditat.

PARA QUÈ ESTÀ INDICAT?

Per a cabells severament ressecs.

QUÈ M'APORTA?

Aporta un acabat llis i suau. Proporciona una textura flexible i una lluentor radiant. Facilita el desembolicat.

COM HO APLICO?

Aplica sobre el cabell rentat i assecat amb tovallola, deixa actuar 2 o 3 minuts. Aclareix acuradament.

KÉRASTASE FONDANT MAGISTRAL 200ml


Sa cuina de n’Antònia, capítol 16 | card.cat\n1 ceba tallada en daus mitjans\n2 patates tallades a quarts\nUnes fulles de moraduix\n4 prunes panses (opcional)\n10 ametlles torrades picades\nA una greixonera, sofregeix a foc mitjà el pollastre salpebrat per les dues parts fins que estigui daurat i reserva-ho.\nEn el mateix oli, sofregeix la ceba, afegeix-hi la sobrassada i els alls i després de donar-li unes voltes, posa-hi el llorer, el moraduix, el pebre bord i el pollastre. Remena i aboca-hi el vi i deixa-ho bullir 2 minuts. Seguidament, cobreix amb aigua i deixa-ho bullir 10 minuts, fica-hi les ametlles, els pinyons, les prunes i les patates (prèviament mig fregides a foc suau) i deixa bullir 10-12 minuts més. Si és necessari, ves afegint-hi aigua a poc a poc, ja que tampoc no interessa que tingui massa brou.\nCapítol 16, salat\nCREMA DE GEMMA\n20 g de midó de blat de moro (Maizena®)\nBat bé els ous, passa’ls per un colador dins una olla, afegeix-hi l’aigua i el sucre, mescla-ho i afegeix-hi el midó de blat de moro. Mescla-ho una altra vegada fins que no quedi cap grumoll. Posa l’olla a foc mitjà no deixis de remenar fins que espesseixi. Deixa-la refredar abans de fer feina amb ella. Un consell: si una vegada freda et costa estendre-la, fica-la uns segons al microones.\n40 g de midó de blat de moro (Maizena®)\n4 gemmes d’ou\nUnes gotes d’extracte de vainilla (ho pots canviar per ratlladura de taronja o de llimona, canyella, unes gotes de cafè o cacau en pols, segons amb què la vagis a emprar)\nPosa tots els ingredients a una olla i remena fins que no quedi cap grumoll. Posa l’olla al foc a temperatura mitja-baixa (no ha de bullir) i no t’aturis de remenar fins que espesseixi. En uns 5 minuts estarà llesta. Fica-la dins un bol per a que refredi tapant-la per tal que no faci crosta. Guarda-la a la gelera.\nCapítol 16, dolç (cremes) Aquest arxiu conté ses dues receptes.\nAquest article s'ha catalogat com a Gastronomia, Local, Sa Costa, Sant Llorenç, Son Carrió i s'ha etiquetat amb carn, cremes, cuina, DOLÇ, salat per Antònia Domenge Gomila representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


> Pàg. 43796 a 43796\nEl Ple de l'Ajuntament, en sessió ordinària celebrada el dia 21-10-2021, al punt 6 de l'ordre del dia, va acordar l'aprovació inicial del Reglament d'ús social dels edificis i de les instal·lacions dels centres públics de segon cicle d'educació infantil i primària de Ciutadella de Menorca.\nEl Reglament corresponent estarà exposat al públic durant un període de trenta dies hàbils, a comptar des del dia següent al de la publicació del present edicte en el Butlletí Oficial de les Illes Balears (BOIB), a l'efecte de presentació de reclamacions per part de les persones interessades; tot açò, d'acord amb l'establert a l'article 49 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local i l'article 102 de la Llei 20/2006, de 15 de desembre, municipal i de règim local de les Illes Balears.\nEn el cas que no es presentin reclamacions, el Reglament esmentat quedarà aprovat de forma definitiva automàticament, d'acord amb el que disposen l'article 49 lletra c) de la Llei 7/1985 i l'article 102.1 lletra d) de la Llei 20/2006.\nEl Reglament aprovat inicialment es podrà consultar al web de l'Ajuntament de Ciutadella de Menorca (www.ajciutadella.org).\nCiutadella de Menorca, 27 d'octubre de 2021


Edicions del Bullent: A Mataró, el 14/4, Paraules de Júlia, de Joan Bustos,\nEl proper 14 d'abril a les 19.30 a la Llibreria Maresme de Mataró es presentarà el llibre Paraules de Júlia de Joan Bustos. Comptarem amb la presència de l'autor i la presentació anirà a càrrec de Joan Casanovas, filòleg.\nA Paraules de Júlia, en Joan Bustos ens explica la història de Júlia i Helena. Dues amigues, des de sempre i per sempre. Bojament enamorades (o no) del professor d'anglès. És estiu i la Júlia marxa als Estats Units, mentre que l'Helena ha de recuperar els suspensos. Però al setembre no es retroben, tot i les promeses que res no canviaria: la Júlia no vol saber res de l'Helena. Ni de ningú. Què va passar aquella nit de besos robats, just abans del viatge? Mentre no hi hagi respostes, quedaran les paraules. Paraules de Júlia.\nAquest llibre ha estat guanyador del Premi Enric Valor de narrativa juvenil 2015. Un premi que és el segon aconseguit, quasi simultàniament, pel seu autor que també ha estat guardonat amb el Premi Barcanova per la novel·la Fina ensurts. Joan Bustos (Mataró, 1965) és filòleg de formació i professor de Secundària. Viu a Barcelona. Ha publicat una dotzena de llibres de text i ha impartit cursos de formació del professorat en diverses Escoles d’Estiu. D’uns anys cap aquesta banda fa de crític de literatura infantil i juvenil. A més de Paraules de Júlia i Fina ensurts ha publicat diversos contes i dues novel·les: Música amagada (Barcanova, 2011), Pa sucat amb somnis (Animallibres, 2015), sempre dins l'àmbit per a nens i adolescents.\nEtiquetes de comentaris: Activitat lectora, Lectura Jove, Premi Enric Valor


L’Audiència obliga a indemnitzar amb 141.000 euros una jove que va perdre la mà picant carn en un supermercat « Infobenissa\nL’Audiència obliga a indemnitzar amb 141.000 euros una jove que va perdre la mà picant carn en un supermercat\n22 de gener de 2006 No hi ha comentaris\nHan hagut de passar tres anys i mig perquè els jutges li donen la raó. L’Audiència acaba de condemnar l’amo d’un supermercat de Benissa a pagar 141.579 euros en concepte d’indemnització a una jove que va perdre la mà quan treballava en la secció de xarcuteria. Encara que el cas ja fou arxivat en un jutjat de lo Penal, la sala provincial considera l’empresari responsable d’una falta d’imprudència amb resultats de lesions i el condemna a una multa de 240 euros.\nLa indemnització s’ha establert d’acord amb els dies de curació, el perjudici estètic causat i la incapacitat permanent patida per la jove per a desenvolupar la seua professió. Com a responsable civil directe, l’asseguradora Unión Alcoyana haurà de desemborsar 120.202 euros, quantitat de la pòlissa contractada pel supermercat.\nLa sentència es produeix després que el cas fóra arxivat durant la seua instrucció, en considerar el jutge que l’empresa ja havia pagat una sanció administrativa. Després de recórrer l’advocat, el judici es va celebrar al maig de l’any 2005 a Dénia. En aquesta ocasió, l’empresari també resultà absolt, així com la companyia asseguradora. Després d’una nova apel·lació, l’Audiència ha donat la raó a la denunciant en considerar que l’empresari havia de vetlar per la seua seguretat.\nEls fets es produïren el 22 de juny de l’any 2002 al supermercat la Fustera de Benissa. Segons la sentència, l’empresari Esteban J. havia encarregat a la jove que treballava en la secció de xarcuteria la realització d’hamburgueses. En adonar-se’n la treballadora que la carn no estava prou triturada, ficà la mà en la màquina de picar “sense emprar el guant de ferro ni la maça per a espentar” la matèria primera. En eixe moment les fulles començaren a funcionar, tallant-li tots els dits.\nA conseqüència de l’accident la jove patí la pèrdua de la mà dreta. Després d’estar hospitalitzada 14 dies, tardà en curar-se 216 dies més. Després del sinistre, el supermercat col·locà un resguard fix al lloc per on la treballadora havia introduït la mà.\nEn la sentència d’apel·lació, l’Audiència considera que la Llei de Riscos Laborals obliga l’empresari a “garantir la seguretat i la salut dels treballadors al seu servei”. Entre les seues funcions té, “com a missió primordial” el “vetlar pel cumpliment de les normes de seguretat”, assenyala la decisió judicial.\nEncara que el treballador “també està obligat a respectar els sistemes de seguretat”, la sentència assenyala que es habitual que en el desenvolupament de l’activitat laboral “es produïsca una relaxació en l’ús de les dinàmiques de treball segures, per rutina o per a obtenir un major rendiment en l’activitat”. Precisament per això, l’empresari ha de preveure “les distraccions o imprudències no temeràries que pot cometre el treballador”.\nEn aquest sentit, el tribunal assenyala que la màquina de picar carn no comptava amb el dispositiu de seguretat per a evitar accidents, una peça que sí que tenia quan acudí la inspecció de treball.\nL’Ajuntament de Benissa pagarà més de 70.000 euros pels mals d’una fuita d’aigua (15/2/2004)\nUn treballador d’un supermercat mor aixafat per un ascensor (2/7/2002)\nLa Conselleria d’Educació pagarà 108.000 euros per les lesions d’un xiquet en una escola (17/10/2003)\nUn incendi obliga a desallotjar una família (17/2/2005)\nBenissa perdona 200.000 euros a una empresa a pesar de tindre un deute de 5 milions (5/10/2005)\nÚltima actualització: 01:18