Pessebre social: de desembre 2018\nPerseguits pel fet de ser justos (Mt 5, 10)\nAutors: Enric Benavent i Laura Golanó\nLes representacions el naixement de Jesús, des de sempre, s'han fet integrant les preocupacions i la gent de la època que les ha fet. El pessebre és la representació contextual per excel·lència de les imatges del Naixement. En el pessebre ens hi representem nosaltres, com a societat, com a poble, com a família, fent costat al Nen Jesús.\nEn aquest darrer any hem descobert les presons. La realitat de les presons ens quedava lluny, pensavem que les presons eren per a mala gent, per a gent que havia fet coses horribles. Ara hem descobert que hi ha gent injustament empresonada i perseguida. Dic que ho hem descobert perquè tot i que aquesta realitat ancestral (ja Jesús s'hi referia als que estan perseguits pel fet de ser justos) ara ens toca de prop.\nNo ens n'acabem d'avenir d'aquesta situació. No ens hauriem imaginat mai que en una societat moderna, europea, del segle XXI hi pogués haver gent en presó preventiva durant un any. Mai ens hauria passat pel cap que un estat jugués a traspassar els límits de la legalitat per actuar amb escarni davant d'un poble.\nHe intentat imaginar moltes vegades com deu ser la vida a la presó. He recordat el testimoni d'alguns presos d'altres temps, que en el seu captiveri havien muntat un pessebre a la cel.la. La lectura del llibre de Joaquim Forn em va fer pensar en construir aquest pes\nHe volgut expressar amb aquest pessebre la solitud d'una cel.la de presó, on s'hi pot veure l'americana d'un conseller. Al damunt de la taula entre llibres i cartes a mig escriure, hi ha un petit pessebre que els acompanya. Mentre el construïa tenia una sensació estranya, d'estar buscant la bellesa visual d'una cosa que no la trobo gens de bella. Igual que em va passar amb el pessebre de Ravensbrück, dedicat a la Neus Català.\nEstarà exposat a la 17ª Biennal del Pessebre Català. Només desitjo no haver-lo d'exposar el proper Nadal.\nDedicat als presos i preses polítics catalans i també a totes i tots els perseguits pel fet de ser justos (Mt 5, 10) del món.\nPublicat per Enric Benavent a 2:35 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2018, biennal del pessebre, presos politics


TERCER FITXATGE PER AL SÈNIOR D’AUTONÒMICA: JULIO ALBELDA TORNA AL NOU BÀSQUET ALZIRA\nEl primer equip sènior masculí del Nou Bàsquet Alzira no para de treballar de cara a la pròxima temporada. Junt amb els dos fitxatges ja anunciats del base Rubén Monzó i el pivot Nacho Egido, arriba un tercer: Julio Albelda, que reforçarà el joc interior de l’equip.\nJulio Albelda amb la camiseta del Nou Bàsket Xàtiva, equip amb el qual es va proclamar campió d'autònomica la temporada passada.\nJulio Albelda és un pivot alzireny format en el nostre club, en el qual ha arribat a debutar en categoria autonòmica. En categoria júnior va jugar un any a Paterna i, ja com a sènior, ha militat en les files del Carcaixent, el Xàtiva i el CB Sueca en categoria nacional. Aquesta darrera temporada ha aconseguit l’ascens a nacional després de guanyar la lliga d’autonòmica amb el Nou Bàsket Xàtiva.\nPivot de gran envergadura però amb molta agilitat per a córrer i amb una bona ma, Julio aportarà determinació en defensa i ajudarà en la faceta rebotejadora. Aquestes són les característiques d’aquest jugador que mai ha perdut el contacte amb el seu club d’origen, per la qual cosa, des del primer moment, de segur que es convertirà en una peça clau i un referent al vestidor.\nJulio, benvingut de nou al teu club!\nUn comentario para “TERCER FITXATGE PER AL SÈNIOR D’AUTONÒMICA: JULIO ALBELDA TORNA AL NOU BÀSQUET ALZIRA”\nAlberto Lahoz says:\njulio 20, 2012 a las 1:15 am\nJa teniem ganes de tindret de nou per ací donant malany…\nDejar un comentario para Alberto Lahoz


Visita Tècnica d’Ozonoapps al Celler Nou de L’Agrícola de La Conca\nEl passat 11 d’Agost l’equip d’Ozonoapps ha realitzat una visita tècnica a les instal.lacions del celler nou de l’Agrícola de la Conca, a Solivella.\nAgrícola de la Conca neix el 2014 de la fusió de la Cooperativa de Viticultors de Solivella SCCL i l’Agrícola de l’Espluga i Secció de Crèdit SCCL.(1)\nEl 2016 es va construir el Celler nou de l’Agrícola de la Conca, lloc de la nostra visita tècnica, el qual disposa de premses que permeten extreure més rendiment del raïm i realitzar unes fermentacions controlades en sitges d’acer inoxidable, que donen com a resultat una millor qualitat del most.\nAgrícola de la Conca, aposta per una pagesia realment sostenible i respectuosa amb el medi ambient.\nLa producció anual del centre vinícola, oscil·la al voltant dels 9/10 milions de Kg. de raïm.\nLes seves instal.lacions esdevenen un centre de producció vinícola de primer nivell que recull verema de diferents indrets de la Conca; principalment, de Solivella i l’Espluga, però també de Pira, Blancafort, Barberà, Senan, Sarral i Forès.\nLes oportunitats de l’ozó en aquesta instal.lació de producció vinícola\nFent un recorregut pels diferents processos vinícoles que es duen a terme, des de l’arribada del raïm de la verema, fins el transport del vi el.laborat cap a les plantes d’embotellament, vàrem identificar els punts on la desinfecció amb l´ozó pot produir una millora substancial en l´eliminació de l’ús de productes químics com peròxid i diòxid de clor.\nRecepció del raïm en tremuges i desrapat\nEl raïm arriba de la verema en caixes dins els remolcs i és inevitable que el propi pes produeixi sucs de raïm en els contenidors i caixes de transport.\nAquests sucs en contacte amb l’aire i la temperatura començen a experimentar una certa contaminació indesitjada, i és precisament aquí on es va identificar el rentat amb aigua ozonitzada dels remolcs com una solució de desinfecció ràpida, efectiva i ecològica.\nNou procés amb ozonització\nDesprés de cada descàrrega del raïm a la tremuja de recepció, s’efecturia un rentat ràpid amb aigua ozonitzada de les parts interiors del remolc, per tal de llevar les restes de sucs i alhora mantenir l’interior en unes condicions sanitàries òptimes.\nZones de treball : tremuja, desrapat i premsa de filtratge\nActualment s’utilitza peròxid disol en aigua per efectuar les operacions de rentat d’aquestes zones.\nAquest material ocupa un lloc d’enmagatzematge en la instal.lació i requereix una despesa en la compra del material, una manipulació humana, i el manteniment de les seves ubicacions sota les condicions d’higiene i salut establertes.\nPer tal de mantenir les zones de treball en un ambient sanejat i lliure de contaminacions es va identificar el rentat amb aigua ozonitzada com la eina més efectiva i lliure de residus químics per assegurar zones de treball netes, desinfectades i desengreixades.\nL’actual emmagatzematge dels productes químics de rentat queda eliminat, amb conseqüències positives immediates:\nEliminació de la compra i estocatge de productes de neteja químics.\nEliminació de la manipulació del personal d’aquest productes.\nEliminació de les posibles contaminacions per errors en la manipulació o accidents indesitjats.\nNeteja de sitges de fermentació del most.\nActualment les operacions del rentat de les sitges, com és habitual en gairebé totes les instal.lacions d’aquest tipus, es fa mitjançant productes desinfectants químics com els peròxids.\n1. S’introdueixen manualment uns 500/700 litres d´aigua i peròxid al fons de la sitga.\n2. A continuació es posa en marxa el sistema de re-circulació d’aigua a pressió a per tal arribar a tota la superfície interior.\n3. Una vegada finalitzat, uns 40 min. es recull manualment el residu compost pel producte químic mesclat amb l’aigua.\n4. Aquest residu s´extreu manualment a través del desguàs de la sitja i es canalitza degudament cap a les piscines d’aigües residuals.\nAquest procés de neteja és efectiu, però per sí mateix implica riscos d’accidents laborals derivats de la seva manipulació:\n– Requereix un elevat temps de recirculació del producte de neteja.\n– Un segon rentat, només amb aigua, és necessari per eliminar els químics existents.\nEl nou sistema de rentat de sitges amb aigua ozonitzada és 100% ecològic, més segur i económic\nNou procés: sistema de neteja a pressió mòvil d’aigua ozonitzada\nAquest sistema es conectaria directament al sistema de rentat de la sitga amb els següents avantatges:\n0 elements químics sólids.\n0 manipulació humana de químics sòlids.\n0 risc de vessaments de químics indesitjats.\nRàpida aplicació: 10 min. màxim vs els 40 min. inicials.\n0 residu químic un cop finalitzat el rentat sense esbandir amb aigua.\nSistema estandard polivalent que permet efectuar la desinfecció d’altres zones i elements de la instal.lació.\nl’ozó esdevé una solució més eficient, tant en el pla tècnic com en l´econòmic.\nAltres oportunitats identificades\nAplicació de l’aigua ozonitzada en les tasques de neteja i desengreixat dins el pla de manteniment preventiu de l’instal.lació.\nTractaments amb ozó per la eliminació d’olors a les piscines d’aigues residuals.\nEls processos de producció d’oli són també objecte d’estudi per l’ozonització de diferents processos on la salut i la desinfecció es podràn garantir sense l’ús de químics.\nTractaments del gra (cereals) per tal d´introduir dins les sitges, el gra sense cap mena de contaminació com ara: insectes, bacteris, excrements i agents patològics.\nVistes les característiques del sistema actual vs la nova proposta, es despren que l’ús de l’ozó esdevé una solució més eficient, tant en el pla tècnic com en l´econòmic.\nDel punt de vista de la sostenibilitat queda meridianament clar que el sistema d’ozonització és del tot ecològic doncs no emet ni genera residus de cap mena.\n“Volem agrair a la Direcció de l’Agrícola de la Conca, la seva confiança amb Ozonoapps, així com l’aposta per voler donar un pas més en la millora dels processos industrials vers un entorn encara més sostenible.” La Direcció. Ozonoapps SL.\nMillorem la higiene dels processos vinícoles. T’ajudem?\nSom fabricants de Generadors d’ozó amb certificat CE.\nAtenció 100% personalitzada.\nSector ViticulturaAgriculturaSector AvícolaRamaderiaPiscicultura / AqüiculturaIndústria AlimentàriaEscorxadorsIndústria FarmacèuticaIndústria CosmèticaIndústria QuímicaSector PúblicServeis de netejaAlimentació i Canal HORECAClimatitzacióResidències i Centres de DiaCentres d'EnsenyamentComerçLocals d'Oci\nRGPD: He leído la Informació sobre protecció de dades i dono el meu consentiment exprés per al tractament legítim de les meves dades personals a OZONOAPPS SL.


La dieta a seguir contra la fibromiàlgia\nLa fibromiàlgia és una síndrome crónica clínica caracteritzada per dolor crònic a tot el cos, amb predomini als músculs, a les articulacions de l'esquena i a les extremitats, amb presència d'una exagerada i extensa sensibilitat local a la pressió en múltiples punts. La fibromiàlgia pot afectar significativament la qualitat de vida de les persones que la pateixen i tenir un important impacte...\nCom prevenim un brot de dermatitis atòpica?\nLa Dermatitis Atòpica és una malaltia cutània que es manifesta amb gran picor i èczemes a la pell. Segons Salut, la majoria dels casos comença durant el període de lactància i la infància, i durant aquesta desapareix; però en alguns casos la malaltia es continua manifestant en l'edat adulta, amb brots més greus. Tot i que sempre s'ha de mantenir la pell hidratada amb cremes per a la pell atòpica...\nCom viure amb una malaltia minoritària\nEl passat 28 de febrer va ser el Dia Mundial de les Malalties Minoritàries, també anomenades "rares". Aquestes conformen un grup molt nombrós de malalties integrat per més de 7.000 condicions clíniques que pateixen poques persones en relació amb el conjunt de la població. A Europa es considera una malaltia com a minoritària quan afecta menys d'una persona de cada dos mil habitants. Dins la Unió...\nCom puc saber si soc intolerant a la lactosa?\nLa intolerància a la lactosa es produeix quan els nivells de lactasa són baixos, i la lactosa arriba al còlon. Els bacteris del còlon descomponen la lactosa mitjançant una fermentació i es generen compostos (gasos i àcids orgànics). Aquests compostos provoquen els símptomes de la intolerància. Tipus Existeixen dos tipus bàsics d'intolerància a la lactosa: Intolerància primària: Manté un curs...\nSexe i pandèmia: Millora la teva salut sexual en quatre passes\nSempre és bona oportunitat per a reflexionar sobre la nostra vida íntima i com s'ha vist influïda per la pandèmia de la covid-19. I és que el confinament ha suposat un canvi l'estil de vida i modificat moltes de les nostres conductes. Una d'ells és, sens dubte, la salut sexual. Tipus de persona enfront del sexe Malgrat no haver-hi un augment de la demanda de consultes psicològiques derivades de...\nCom detectar i eliminar els polls\nEls polls del cap són un insecte que viu entre els cabells i s'alimenta de la sang que xucla de la pell del cap. No volen ni salten, es transmeten a través del contacte físic entre caps i objectes com pintes, gomes de cabell i gorres. Es detecten fàcilment a partir d'una bona il·luminació, separant els cabells i mirant el cuir cabellut. Es recomana primer mirar la zona de la nuca i darrere de les...\nL’epilèpsia: símptomes, causes i actuació\nL'epilèpsia és un trastorn neurològic, provocat per l'augment de l'activitat elèctrica de les neurones en alguna zona del cervell, que propicia una resposta convulsiva en l'individu, sense importar l’edat o el sexe del pacient. Se l'anomena "atac epilèptic". Per considerar epilèptic a algú, els atacs s'han de repetir amb certa freqüència. Des de l'any 2015 cada segon dilluns del mes de febrer es...\nMenopausa precoç: símptomes i conseqüències\nLa desaparició de la regla porta amb si conseqüències tant físiques com psicològiques per la dona, especialment si la menopausa apareix de forma precoç. Per aquest motiu, el grup HLA ens explica quines en són les causes, símptomes i conseqüències. En general, la menopausa se sol produir a partir dels 45 anys, encara que de vegades pot ser abans. Si és abans dels 40 anys, estaríem parlant de...\nCombat l’halitosi o mal alè\nEl mal alè o halitosi és un problema molt comú, que ens pot afectar principalment en l’àmbit social. En la majoria de casos l’origen de l’halitosi és bucal, provocat per un dèficit d’higiene, així i tot, també pot venir provocada per patologies internes o mals hàbits que t’expliquem a continuació: Problemes dentals: Les càries i les malalties relacionades amb les genives donen als bacteris espais...\nExercici físic per reforçar el sistema immunitari\nEl nostre sistema immunitari es pot veure influït per diferents factors. Factors interns com les malalties, l’estrès o el sedentarisme i factors externs com l’alimentació, el tabac o els canvis d’estació. Tots aquests factors ataquen les defenses del nostre cos afeblint el sistema immunològic i altres funcions de l’organisme. Per a evitar aquesta situació el Gimnàs Ekke Viding de Lleida ens...


Enric I. Canela » Blog Archive » Les universitats a la xarxa\nEstava mirant el 2011 World University Ranking – Top 200 Colleges and Universities in the world. Les universitats de l’Estat estan ben classificades. Les catalanes pitjor.\nEl rànquing es basa en la popularitat a la xarxa cosa que no té res a veure amb la qualitat acadèmica docent o de recerca.\nLes raons que fan que les catalanes estiguin pitjor classificades té a veure amb la utilització de diferents dominis i subdominis. En error que haurien de corregir. Al meu parer haurien de quedar-se amb el .edu i eliminar els altres. La UAB s’hauria de quedar només amb el .cat perquè el domini .edu ja està ocupat per la Universitat d’Alabama.\nClassificat com a Articles Enric I. Canela, Rànquings, TIC, Universitat | 2 Comentaris »\n2 respostes a “Les universitats a la xarxa”\na 20 febr. 2011 a les 6:17 Miquel Duran\nEnric, crec que no és ben bé popularitat, sinó número de links, etc.. de google, alexa, … No està ponderat per la mida de la universitat, em fa l’efecte.\nNo acabo de creure en aquest rànking, igual que no acabo de creure en un de semblant del CSIC de Madrid. No té res a veure amb l’ús de la xarxa per part de les universitats.\nCertament des del CSIC de Madrid han criticat el múltiple domini d’alguna universitat catalana (la UdG, per exemple). No és aquest, en realitat, el tema.\nGràcies per fer saber aquesta nova edició del rànking 4icu.\na 20 febr. 2011 a les 8:15 Enric I. Canela\nBé, això de “popularitat” ho entenia més o menys així. No tenim altra mesura. Control de visites? No en sé gaire d’això, però havia entès que influeix el tema dels dominis.\nA mi em sembla una inutilitat total aquest rànquing com el de webomètrics. Tots tenen defectes, però aquest és un entreteniment per a gent dedicada a aquesta discuiplina. Com comptar els pèls d’un gat.


Habitatges, Domòtica, Boxes i Trasters - Pisos en Pedralbes One Pedralbes House\nSituació / Finca / Edifici\nHabitatges, Domòtica, Boxes i Trasters\nChill Out / Equipament Esportiu\nSeguretat | Serveis i Gestió\nHabitatges, Domòtica, Boxes i TrastersCasaCat2018-01-06T11:24:32+00:00\nHabitatges | Domòtica | Boxes i Trasters\nEdifici aïllat, amb 4 façanes, sense edificis adjacents, envoltat de zones verdes i amb una estudiada orientació tal que tots els habitatges gaudeixin d’una correcta il·luminació i ventilació natural.\nHabitatges amb tot luxe de detalls de 3, 4, o 5 habitacions, totes elles amb àmplies terrasses en façanes principal, posterior i lateral.\nDistribució funcional i moderna.\nHabitatges amb ventilació creuada.\nAïllament acústic i tèrmic.\nÀmplies terrasses en tots els habitatges.\nDiferents tipologies d’habitatges: 3, 4 i 5 habitacions.\nPlantes àtic amb solàrium i piscines privades.\nPlantes baixes amb jardí i piscina privats.\nQualitats constructives d’alta gamma en tots els habitatges.\nS’han projectat els habitatges de tal forma que saló, menjador i cuina, d’ús diürn se situen en façana principal amb orientació sud-est i els dormitoris d’ús nocturn en façana posterior amb orientació nord-est. Totes disposen de gran terrassa, d’1,80 m d’ample per tota la longitud en ambdues façanes. Les grans obertures en façana principal i posterior permeten una correcta ventilació i refrescant passiu. Cuines “Bulthaup“: Referència mundial per la seva concepció arquitectònica de l’espai, la seva innovació i la seva precisió.\nIntegració domòtica d’última generació (KNX) per assegurar uns habitatges i equipament esportiu intel·ligents.\nSistema KONNEX (KNX) per garantir la millor actualització futura.\nEstalvi energètic, seguretat i control.\nAtenció personal, confort, exclusivitat i comunicació.\nComplex residencial equipat amb la instal·lació domòtica més avançada.\nHabitatges intel·ligents equipats amb sistema KONNEX (KNX) capaços d’automatitzar i controlar el seu habitatge, aportant serveis de gestió energètica, benestar, seguretat i comunicació integrats per mitjà de xarxes interiors i exteriors de comunicació, cablejades i sense fils, i el control de les quals es pot realitzar des de dins i fora de la llar. El sistema permet plena interacció entre individu i habitatge, i transforma aquesta última en un espai que s’adapta a les necessitats particulars de cada usuari, convertint l’habitatge de luxe en un habitatge exclusiu.\n6. BOXES I\nBoxes tancats d’aparcament amb 3, 4 o 5 pàrquings i quart traster de gran dimensió per a cada habitatge.\nBoxes privats tancats d’aparcament per a cada habitatge de 3, 4 o 5 places.\nAmplis trasters vinculats a cada Box d’aparcament.\nPresa elèctrica per a vehicles.\nComptador de serveis independent i vinculat a cada habitatge.\nSistema de seguretat: Control d’accés i vídeo vigilància 24h en tot l’aparcament.\nCada habitatge està vinculat a un box d’aparcament privat, tancat i de gran dimensió situat en les plantes soterrani, per 3, 4 o 5 vehicles. Disposa d’endoll elèctric per la recàrrega. Des de cada box s’accedeix a un gran traster particular de gran capacitat, ventilat i amb instal·lació elèctrica completa vinculat a l’habitatge a la qual pertany. Sistema de vídeo vigilància 24 hores, control d’accés des de les diferents plantes d’aparcament als habitatges i vídeo comunicació permanent amb el personal de seguretat de l’edifici.\nSEGUIR CONEIXENT ONE PEDRALBES HOUSE\nVivir en Pedralbes: alto standing en Barcelona


Nadal acusa el govern de voler posar el PSC contra Catalunya\nTancar sessió Nadal acusa el govern de voler posar el PSC contra Catalunya\nActualitzada el 07-04-2011 11:56\nEl president del grup parlamentari del PSC, Joaquim Nadal, ha carregat contra el govern per repartir carnets de catalanitat i voler posar el PSC contra Catalunya quan discrepa de l'executiu. Visiblement enfadat, Nadal ha afegit: "què cony s'han cregut?". D'altra banda, creu que és "viable" abaixar el dèficit fins a l'1'3% i ha anunciat que no vol ser el líder del PSC després del congrés de la tardor. Joaquim Nadal, president del grup parlamentari del PSC, també ha dit que:\n- "[El discurs d'Artur Mas és bo com un bunyol de vent]. Els bunyols de vent són bons, tenen gust, són agradables al tacte i al paladar, [...] però són buits de dintre."\n- "El discurs d'ahir tenia molts aspectes endreçats formalment, ben construits, però amb molt poc contingut."\n- "És un discurs una mica buit, grandiloqüent en algun punt, que té un remat final que pot ser engrescador."\n- "No hi vaig anar perquè encara ara tinc una gastroenteritis que em va tenir tot el dia al llit. Hi hagués anat, sense cap mena de dubte, [...] com no va anar-hi Mas en algun dels discursos de Montilla."\n- "[Al president Mas] se li ha de reconèixer que hi posa voluntat, i bona fe fins i tot."\n- "Crec que no havien de començar per treure llits de plantes d'hospitals. Crec que haurien d'haver parlat dues vegades més de la factura farmacèutica, d'haver sistematitzat determinats tractaments o urgències. Arribar a la contradicció de treure llits i posar taules de despatx en una planta de Bellvitge és un error greu."\n- "Nosaltres vam haver de fer, durant els últims tres anys, retallades que, en alguns casos, són superiors al 10% que s'està dient que és el màxim a què es pot arribar."\n- "[Mas-Colell i Salgado] es parlen i es truquen cada dia."\n- "La carta [d'Ocaña a Mas-Colell] no diu ni que s'hagi de retallar fins al 20% ni que s'hagin d'apujar impostos. Algú ha tingut un gran interès en filtrar la carta i llegir-la anticipadament."\n- "Les eleccions van donar el resultat que van donar. En això té raó el senyor Mas. No li caldria predicar per una banda la humilitat i, per l'altra, la prepotència. No ell, els quadres intermitjos de CiU, en el procés de preparació de les eleccions municipals, demostren una prepotència que ens recorda temps anteriors."\n- "Els dos governs anteriors són culpables de coses, sí. Per això no va anar bé."\n- "L'entesa que era possible el dia de la cimera va fallar."\n- "Si el president de la Generalitat hagués tingut la cintura d'agafar el guant que li va llençar un sindicat, haguéssim sortit d'allà amb un acord."\n- "Hi va haver un sindicat que va dir si tots els encàrrecs que voleu formular ho situeu, no en el Quebec, sinó en l'acord estratègic, fem parón. El president Mas va dir no, és molt tard, són les sis, hem d'anar a la roda de premsa."\n- "Crec que no s'està demanant una retallada superior [al 10%], crec que s'està demanant que es compleixi un objectiu de dèficit. Això no ho diu la carta, se sap des del novembre. No hi ha res de nou."\n- "El que no és veritat és que el govern espanyol digui al govern de Catalunya que retalli un 20%. A mi m'importa un pito, no vull defensar el govern espanyol, m'és igual. [...] Ja n'estic tip que quan dius una cosa que no és del gust del que governa i intoxica, sembli que estàs a favor de l'altre i contra Catalunya. Què cony s'han cregut?"\n- "Qualsevol interventor acceptaria que es pogués comptabilitzar l'ingrés dels 1.400 milions d'euros perquè ho diu la llei."\n- "[En la carta d'Ocaña hi ha una castanya clara contra el govern tripartit], sí, sense cap mena de dubte."\n- "La primera mesura normativa en l'àmbit dels ingressos ha estat eliminar l'impost de successions."\n- "[És viable abaixar el dèficit del 3'9% a l'1'3%], sí. [...] Que el número dos l'ajuntament de Barcelona faci el que vulgui [després de dir que no ho és]."\n- "Estic convençut que sí [que ens desmarcaríem del PSOE al Congrés per reclamar els diners del fons de competitivitat per Catalunya]. Està clar, allà on sigui. Ja ho hem votat una vegada en una moció d'ERC."\n- "Si se'ns fa culpables a nosaltres de l'enorme dèficit i la primera mesura de caràcter normatiu que pren el govern és suprimir una font d'ingressos, [és casus belli per no votar els pressupostos]."\n- "No [tinc cap nom en la successió de José Luis Rodríguez Zapatero]. No [m'és igual haver d'escollir entre Rubalcaba o Chacón]."\n- "No [tinc candidat per liderar el PSC]. [...] Jo ja tinc una edat i no l'ambiciono."\n- "Estic d'acord amb què s'hagi constituït ara aquesta taula conjunta RENFE, ADIF i Mossos per tractar de la seguretat en les estacions."\n- "Negar el servei als usuaris té un punt de gravetat però és la taula de seguretat que hauria de dir si hi ha garanties o no en determinades estacions."\n- "Jo crec que el metro no s'ha de tancar perquè té seguretat garantida."\n- "No [seríem capaços de signar un acord estable amb CiU]. No crec que, en aquest context, hi hagi ningú que el vulgui subscriure, ni ells mateixos."\n- "[Si fos Barceloní], no [aniria a votar diumenge]. És un tipus de consulta que no m'agrada. [...] Em sento incòmode [...] [perquè] generen uns horitzons que després no tenen concreció possible."


La Cita de Gala en Gandia 2020\nEl 28 de Novembre de 2020...tens una cita.\nL’esport no es rendeix en temps de COVID\nEnguany els i les esportistes no ens podrem reunir per celebrar la Gala de l’Esport, però no volem perdre l’oportunitat de felicitar-vos pel vostre ànim i per haver-vos mantingut en forma, entrenant a les vostres cases quan ha sigut necessari. Però sempre preparats per tornar a competir, a donar-ho tot quan ens deixaren eixir.\nEnguany Gala no podrà tindre la seua esperada cita, però et convidem a viure amb ella l’emoció de retrobar-nos l’any que ve amb més força si cap. Vine amb nosaltres el pròxim 28 de novembre a La Cita de Gala.\nL’esport no es rendeix. L’esport s’engalana. L’esport en temps de COVID.\nGALA, creu que te una cita.\nGala és una dona organitzada, esportista, molt feliç i ingènua, viu al seu món. No se n‘ha adonat que hem passat una pandèmia. Cada any ix de la seua bombolla per reunir-se amb l’Esport i celebrar els millors moments esportius de l’any. En la seua cita anual coneix els resultats dels esportistes de Gandia i viu amb ells un moment únic. Però enguany, quan arribe al teatre Serrano, se n’adonarà que alguna cosa ha passat, no sap encara per què, però Esport no ha arribat a la cita esta vegada.\nCAMBRER, expert en COVID.\nEl cambrer està cansat d’esta situació, té dos filles i treballa huit hores diàries en un restaurant amb aforament limitat. El dia 28 de novembre, quan estiga a punt de tancar apareixerà de cop una despistada Gala que no té ni idea de la COVID-19. Intentarà explicar-li què ha passat i per què Esport enguany no ha pogut compartir amb ella eixa cita però acabarà compartint amb ella unes hores de xerrada, records, emocions i somriures.\nL’actual situació provocada per la pandèmia mundial de la Covid-19 ens ha afectat en tots els àmbits de les nostres vides, fins i tot en la pràctica esportiva, en totes les seues vessants: esport de base, de competició, de salut, etc.\nEl Servei d’Esports tracta d’estimular i premiar econòmicament aquelles imatges que siguen capaces de mostrar la pràctica esportiva en temps de la pandèmia. “L’Esport No Es Rendeix” és una forma de normalitzar l’hàbit esportiu, amb totes les mesures de seguretat.\nEs tracta de centrar la mirada en aquelles persones que, en estos temps, practiquen esport de forma segura i en qualsevol vessant.\n© 2020 - LACITADEGALA.COM


El 2016 hem atès un 6,5% més de persones que l’any anterior - Arrels Fundació\nTenim 6.000 claus però encara no hem trobat la que obre portes!“Les persones que viuen al ras pateixen les malalties de l’últim vagó del tren”\nDurant l’any 2016 hem atès 1.916 persones, un 6,5% més que l’any passat i 756 de les quals per primera vegada. Els equips de carrer han visitat 496 persones que viuen al ras i hem ofert allotjament a 231. També hem organitzat un cens de persones que dormen al carrer a Barcelona i hem participat en un recompte. T’ho expliquem en aquesta notícia!\nHem atès 1.916 persones, 756 de les quals per primer cop.\nAquesta xifra significa un 6,5% més de persones que al 2015.\nLa majoria (89%) són homes, i l’11% són dones.\nDes de la creació d’Arrels el 1987 hem atès 10.467 persones\nHem sortit pels carrers de Barcelona a visitar 496 persones sense llar de 55 països diferents. En total s’han fet 3.861 visites.\nEls equips de carrer han recorregut set districtes de Barcelona: Ciutat Vella, l’Eixample, Sarrià, Gràcia, Sants-Montjuïc, Sant Andreu i Sant Martí.\nEl maig del 2016, la Xarxa d’Atenció a Persones Sense Llar de Barcelona (XAPSLL) va organitzar un recompte nocturn per saber quantes persones dormien al ras aquella nit a Barcelona i Arrels també va participar. Es van comptabilitzar 941 persones. Els tres districtes on es van trobar més persones són Ciutat Vella, Eixample i Sants-Montjuïc.\nEl maig i juny de 2016 vam organitzar un cens de persones sense llar, en el qual es van enquestar 348 persones que dormien al carrer a Barcelona.\n231 persones han estat allotjades durant el 2016 amb el nostre suport.\n55 persones vinculades a Arrels viuen a pisos individuals.\nHem gestionat 65 pisos. Seguim apostant per oferir més pisos estables i reduir les habitacions de relloguer i les estades en pensions.\nPer l’espai d’acollida d’Arrels, que ofereix els serveis de dutxa, consigna i rober, entre d’altres, han passat 1.518 persones, un 11% més que al 2015.\nUn total de 666 persones han utilitzat el servei de dutxa.\n415 persones han guardat la seva bossa al servei de consigna.\nArrels ha ofert 80.879 àpats.\nHem realitzat 2.352 acompanyaments al metge, a la xarxa d’atenció de salut mental i la xarxa d’atenció a persones amb addiccions.\nLa tasca d’Arrels no seria possible sense l’equip de voluntariat. En el que portem de 2016, hem comptat amb la col·laboració de 392 persones voluntàries, que han participat en serveis d’atenció a les persones però també en tasques administratives, de manteniment, informàtica i comunicació, entre d’altres.\nLa continuïtat de l’atenció s’ha proporcionat amb la implicació de 54 treballadors amb perfils molt variats. També han col·laborat en diferents tasques 35 persones ateses.\nLa nostra tasca s’ha sostingut amb el suport de 4.356 persones sòcies i donants i el suport de 175 empreses i entitats.\nEines per a la ciutadania. Hem recollit 3.700 avisos de veïns i veïnes preocupats per persones que dormen al carrer a Barcelona i hem explicat què poden fer per donar un cop de mà.\n55 persones a pisos individuals. Hem continuat donant suport a persones sense llar perquè puguin viure en pisos individuals i estables. Els preus elevats dels lloguers, però, suposen un gran repte.\nTreball en xarxa pel Housing First. Hem impulsat una trobada d’entitats i administracions d’uns 30 municipis de Catalunya per aprofundir en el model Housing First de la mà d’experts.\nVisibilitzar defuncions en soledat. Hem sortit al carrer per recordar les persones sense llar que han mort durant l’últim any i per treure de la invisibilitat aquesta realitat.\nMés recomptes nocturns. Al 2016 hem col·laborat amb administracions i entitats interessades en realitzar recomptes de persones que dormen al carrer. S’han fet a Badalona, Reus i Sant Adrià de Besòs.\nUn nou recurs d’allotjament. L’any passat hem treballat en el Pis Zero, un recurs de baixa exigència per a persones sense llar que no han trobat cabuda en cap altre recurs. Aquest 2017 el volem consolidar.


Taller: Com cuidar-se per cuidar i construir una nova relació\nLa esperança de vida fa que en algun moment del cicle vital haguem de dedicar un temps a cuidar a persones grans amb un procés de malaltia crònica que absorbeix i exigeix mes atenció de lo habitual.\nDavant d’aquesta situació, saber quins son el propis límits ens permet prendre consciencia de la situació i poder demanar ajuda al entorn, a la família ,els professionals per fer mes suportable la situació.\nMantenir la vida saludable física i psíquica i aprendre a gestionar les carregues emocionals que en algun moment ens poden fer claudicar, servirà per trobar eines d’afrontament i seguir endavant a traves de construcció de una nova relació que ens em ponderarà en el procés a les dues pars.\nAcompanyar el cuidador en la reflexió sobre que es cuidar i com es pot cuidar ell per cuidar millor\nOrientar i reconduir al cuidador a desenvolupar una nova relació amb la persona que cuida que els permeti emponderar-se mútuament.\nCrear un espai que genera compartir experiències que els pugui enriquir mútuament i exercicis que els ajudi a pensar i a valorar els seu propis recursos o a buscar-ne d’altres.\nTALLER Com cuidar-se per cuidar i construir una nova relació\nDe 17h a 19:30h. (2 hores i 30 minuts)


Notícies - L'autobús d'HazteOír contra la transsexualitat té previst visitar la ciutat aquest dissabte\nL'autobús d'HazteOír contra la transsexualitat té previst visitar la ciutat aquest dissabte\nL'autobus conté missatges contra la transsexualitat infantil\nEl polèmic autobús d'HazteOír té previst visitar Sant Cugat el 4 de març, tot i que l'entitat promotora no n'ha concretat el lloc ni l'horari. El vehicle llueix el missatge 'Els nens tenen penis. Les nenes tenen vagina. Que no t'enganyin'. Diverses entitats han demanat la retirada del bus per 'transfòbic' mentre que l'Ajuntament ha explicat que l'entitat no els ha demanat cap permís per instal·lar-se a la ciutat i que, en cas de fer-ho, no se'ls concedirà.\nL'associació de famílies de menors transsexuals Chrysallis va llançar al gener la campanya 'Hi ha nens amb vulva i nenes amb penis'. HazteOír va intentar aturar la iniciativa amb una recollida de signatures però no ho va aconseguir. Com a resposta, ha decorat l'autobús que circularà per diverses ciutats.\nEl ple de Sant Cugat va mostrar-se contrari a qualsevol acció transfòbica després de la mort d'Allan, un jove rubinenc. El ple de Sant Cugat també es va comprometre a elaborar un pla municipal amb polítiques i mesures per promoure, defensar i garantir els drets de les persones lesbianes, gais, bisexuals, transsexuals i intersexuals a la ciutat. El compromís va partir d'una moció d'ERC-MES, ICV-EUiA, la CUP-PC, Cs i el PSC amb esmenes de Convergència.\nAl 2014, HazteOír va fer circular un bus per la ciutat amb motiu de les eleccions europees.


CMRN | articles: Menopausa i diabetis\nInici » Menopausa i diabetis\nMenopausa i diabetis\nLa menopausa es defineix com un cessament permanent de la menstruació com a conseqüència de la pèrdua irreversible de la funció ovàrica. S’acompanya d’infertilitat i un descens dels nivells d’estrògens, que són les principals hormones produïdes per l’ovari. En el període post-menopàusic s’ha observat un augment del risc a patir algunes malalties com l’osteoporosi, la malaltia cardiovascular, la síndrome metabòlica i la diabetis.\nS’ha observat que l’edat de la menopausa és més precoç en les dones amb diabetis que en la població general, encara que aquesta troballa no ha estat constant. Tampoc aquesta ben establert si la diabetis modifica la intensitat i la durada dels símptomes relacionats amb la menopausa. Però en ocasions l’arribada a la menopausa fa que algunes dones amb diabetis refereixin dificultat per diferenciar els símptomes d’una hipoglucèmia amb els símptomes vasomotors (sudoració, sufocació, palpitacions) d’aquesta, provocant un augment inadequat de la ingesta d’hidrats de carboni que pot induir hiperglucèmia i, si és de forma repetida, a un increment de pes progressiu a llarg termini. Si per contra, una hipoglucèmia és malinterpretada i es confon amb els símptomes de la menopausa, el retard en el tractament posaria en risc a la pacient. Per aquest motiu, aquelles dones que tinguin dificultat per identificar els símptomes, haurien d’augmentar el nombre d’autocontrols.\nUn dels aspectes que més preocupa amb l’arribada de la menopausa és el increment de pes, però aquesta associació no està ben establerta. Els estudis que han avaluat a les dones des abans de l’inici de la menopausa fins al període post-menopàusic no han pogut demostrar un efecte addicional al del propi envelliment.\nLa composició corporal si sofreix un canvi amb l’arribada de la menopausa, produint-se un augment de la quantitat total de greix corporal i un canvi en la distribució d’aquesta, així com una disminució de la massa muscular. El greix localitzat en malucs i cuixes sol disminuir mentre que la localitzada a la regió abdominal augmenta, motiu pel qual augmenta el perímetre de la cintura. Aquest augment del greix intraabdominal s’ha vinculat a una dificultat en l’acció de la insulina, alteracions en el metabolisme de la glucosa i dels lípids i en estudis epidemiològics a un augment del risc cardiovascular. Per aquest motiu, el risc cardiovascular en les dones augmenta de forma més marcada a partir de la menopausa.\nNo obstant això, cal assenyalar que aquelles dones que mantenen una activitat física regular després de la menopausa no presenten canvis significatius en el seu perfil metabòlic ni en el patró de distribució del greix corporal respecte al que presentaven abans d’arribar a la menopausa. Per tant, és molt recomanable mantenir una activitat física regular després de la menopausa per disminuir el risc cardiovascular.\nEncara que epidemiològicament s’observa una associació entre diabetis i el període post-menopàusic, l’efecte que té la menopausa és difícil de separar de l’efecte de l’edat i del pes corporal que són els més clarament implicats. Per tant, com l’edat no és un factor que aquest al nostre abast poder modificar, un control estricte del pes corporal sembla ser la millor arma de què disposem per disminuir el risc d’aparició de diabetis en aquesta època de la vida.\nEn resum, l’edat de presentació i els símptomes de la menopausa no semblen ser diferents en les dones amb diabetis que en la població general. Però cal tenir en compte que algunes dones amb diabetis poden necessitar intensificar el control si tenen dificultat per diferenciar els símptomes d’hipoglucèmia dels trastorns vasomotors.\nD’altra banda, el control del pes corporal i l’activitat física regular són la millor arma per prevenir l’aparició de diabetis.


varietats – phoenicurus\nCom guardar llavors\nPublicat el 22 Març 2015 15 Octubre 2015 by phoenicurus in Hortipèdia, Tècniques i pràctiques\nSi s’ha fet durant tants segles, la tasca de guardar llavors no ha de ser tant complicada. Al contrari – en línies generals, és una tasca fàcil, important, basada principalment en l’observacio de la planta i de la seva evolució, seguint el patró següent : floreix, fa llavors, i quan estan seques, es recullen. Continua la lectura de “Com guardar llavors” →\nEtiquetat autogàmia, biennals, biodiversitat, cicles, encreuament, espècies, famílies botàniques, floració, híbrids, llavors, observació, varietats, varietats antigues, vernalització4 comentaris\nPublicat el 16 Desembre 2010 14 Octubre 2015 by phoenicurus in Actualitat de Phoenicurus, El nostre projecte\nCom recordareu, fa unes setmanes va fer fred de debò. Quan arribàvem a l’hort al matí, encara marcava -3ºC, un parell de vegades fins a les deu. Per tant, trobar-ho tot cobert amb una capa de blanc es va convertir en una descoberta quotidiana. Continua la lectura de “Hort gebrat” →\nEtiquetat actualitat, dia a dia, estacions, fred, gebre, gelada, hivern, Hort, Phoenicurus, varietats, verduresDeixa un comentari


Inici › Escoles › Visites escolars › Escola bressol\nÉs possible que aquesta visita sigui el primer contacte que faci l’infant amb la biblioteca. Els contes juguen un paper molt important. Els infants es veuen embolcallats per la màgia i el caliu de l’espai, que està summament cuidat en els detalls.\nAsseguts a l’escala explicarem la història del Follet que viu a la biblioteca i de per què no podem fer soroll.\nItinerari per la sala infantil. Visitarem els diferents racons com la Clínica de llibres i el Racó de la fada.\nAsseguts a la catifa que sembla un prat d’herba compartirem llibres de les caixes de la Bebeteca. Es tracta de contes pensats per a aquesta edat, manipulables, de colors vius i que estimulin la seva imaginació. També veurem junts algun llibre gegant, o un pop up.\nLa serp Keta, la catifa verda i els llibres


Cicle Cinema en català | CINEMÚSICA\nCategory Archives: Cicle Cinema en català\nActivitats de la BPT / Cicle Cinema en català / Cinema / Cinema català\nPosted on 21 de Mai de 2019 by bptbloc\t• Deixa un comentari\nRecordeu que avui tenim Cinema en Català, i més a prop! amb la pel·lícula Katmandú, un mirall al cel, dirigida per Icíar Bollaín. Com sempre, la projecció tindrà lloc a les 18 hores als Serveis Territorials de Cultura de Tarragona (C/Major, 14) i l’entrada és gratuïta, només limitada a l’aforament de la sala. A continuació … Continua llegint →\nMés cinema en català\nPosted on 9 de febrer de 2019 by bptbloc\t• Deixa un comentari\nLa Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, el Consorci per a la Normalització Lingüística, l’Escola Oficial d’Idiomes, Òmnium Cultural i la Biblioteca Pública, en el marc del Ple pel Català al Camp de Tarragona, organitzem conjuntament aquest cicle amb l’objectiu de promoure la llengua catalana a la gran pantalla i potenciar el cinema … Continua llegint →\nTorna la vostra cita amb el cinema en català!\nPosted on 5 de febrer de 2018 by bptbloc\t• Deixa un comentari\nUn thriller a Pompeia\nPosted on 14 de Mai de 2016 by bptbloc\t• Deixa un comentari\nEns anem acostant a la fi del cicle Cinema en català, i més a prop! La penúltima projecció d’aquesta edició, ens transporta directament fins a la ciutat històrica de Pompeia. Som a l’any 79 d.C. El film dirigit per Paul W.S. Anderson, narra la història d’en Milo, un esclau convertit en gladiador que s’enamora de la bella … Continua llegint →\nFrancesc Macià, de coronel a president\nPosted on 18 d'Abril de 2016 by bptbloc\t• Deixa un comentari\nLa propera cita amb el Cinema en català, i més a prop! ens acosta a una de les figures més representatives de la nostra història: el president Francesc Macià. Conegut popularment com a “l’avi”, proclamà la República Catalana el 14 d’abril de l’any 1931 (tot just aquest mes ha fet 85 anys) com a culminació … Continua llegint →\nUn zombi ben peculiar\nPosted on 12 de Març de 2016 by bptbloc\t• Deixa un comentari\nLa propera pel·lícula del cicle Cinema en català, i més a prop! es titula Memòries d’un zombi adolescent (Warm bodies, 2013). El film, dirigit per Jonathan Levine, es basa en la novel·la d’Isaac Marion (L’R i la Julie (Empúries, 2011)) i té com a punt de partida una societat devastada per l’apocalipsi que ha convertit la major … Continua llegint →


Dimarts, 08 Setembre 2015 21:14\nEl Prat no destaca per tenir esportistes ni clubs d’elit, però l’esport és molt accessible i al seu voltant s’articula un dels teixits associatius més amplis.\nL’àrea d’Esports de l’Ajuntament d’El Prat disposa de més de 7 milions d’euros, recursos que estan per sobre de la resta de municipis. La despesa per habitant que El Prat destina a esports és més del 50% superior a la mitjana dels municipis catalans de més de 20.000 habitants.\nAquest esforç pressupostari se centra en el manteniment de les instal·lacions esportives, on la despesa per habitant és més del triple que la mitjana; en canvi. La despesa per habitant en instal·lacions esportives triplica la dels municipis similars El Prat gasta només un terç dels recursos per càpita que els altres municipis destinen al foment de l’esport, que principalment són transferències a les associacions esportives. L’Ajuntament té un paper predominant, no només per la gestió directa dels recursos sinó perquè manté una relació molt estreta amb l’associacionisme. Aquest protagonisme institucional, d’una banda ha permès una oferta pública potent que ha generalitzat la pràctica de l’esport entre la població, però d’altra banda, implica una ingerència en el món esportiu que en alguns aspectes pot relegar l’activitat associativa i fins i tot els mateixos esportistes.\nL’Ajuntament potencia l’esport amb uns preus públics molt baixos\nLes instal·lacions esportives municipals ofereixen serveis molt diversos: piscina, sales de fitness, pistes d’atletisme, frontons, rocòdroms, patinòdroms, pistes, camps i activitats dirigides molt variades. El Prat també disposa d’un Centre municipal de Vela a la platja, en què fan, entre d’altres, els casals més sol·licitats. Des de fa anys, l’aposta de l’Ajuntament ha estat fomentar la pràctica esportiva entre la població, i ho aconsegueix no només amb una gran despesa pública sinó també mantenint uns preus públics molt per sota tant dels preus dels gimnasos privats com els dels equipaments municipals dels pobles del voltant. En aquests, els abonaments a instal·lacions municipals amb prestacions similars a les del Sagnier i Estruch, van des dels 27 euros mensuals a Gavà, els 32,15 euros a Hospitalet fins als 39,20 euros a Cornellà. A El Prat, el preu és força inferior: 64 euros al trimestre, uns 21 euros al mes.\n10.121 d’abonats als complexes esportius municipals, la meitat al Sagnier\nActualment, 10.121 pratencs estan abonats a les instal·lacions esportives municipals, amb un percentatge similar d’homes i dones. El Sagnier n’acull la meitat i l’Estruch un terç, aproximadament. El Club de Vela té 181 abonats, la majoria homes. L’evolució de la xifra d’abonaments es manté bastant estable, exceptuant el Fondo d’En Peixo que en perd. Segons l’ajuntament, des del mes d’abril, ja no hi ha les llistes d’espera que eren habituals, però alguns usuaris han confirmat que això no és cert. Mentre romanen a la llista d’espera d’un centre, s’han apuntat temporalment a un altre. Es queixen de la manca d’informació i de la poca agilitat dels tràmits.\nLa majoria de les subvencions a entitats van a parar a dos clubs El funcionament de les instal·lacions esportives es fa principalment amb l’externalització a empreses privades. Aquests serveis suposen un bon negoci per al sector empresarial, ja que mou una xifra molt important de diners: 3,8 milions. 1,8 milions per a activitats esportives, més de 900.000 euros per al manteniment i conservació de les instal· lacions i més d’1 milió, a la neteja.\nLes associacions esportives reben 623.300 euros en transferències. La gran majoria dels recursos van a parar a dos clubs: El Club Bàsquet Prat i l’Associació esportiva Prat. El conveni que l’Ajuntament atorga 225.000 euros a cadascun. La preponderància d’aquests dos clubs fa que les xifres de la resta de subvencions semblin molt reduïdes en comparació: 57.000 euros al Pratenc Associació d’Atletisme i 91.600 a la resta d’entitats. En els darrers tres anys, els recursos per a l’AE Prat i el CB Prat s’han incrementat un 25%, mentre que a la resta d’entitats han disminuït un 5%.\n7 milions del pressupost municipal a Esports El suport institucional va més enllà de les subvencions, i no és cap secret el vincle d’aquests dos clubs amb els partits polítics del govern municipal. A la candidatura d’ICV-EUiA per a les recents eleccions municipals, el currículum publicitat de tres dels candidats incloïa algun vincle amb CB Prat. La regidora Alba Bou, que havia jugat al CB Prat, també es presentava com a vinculada a l’esport pratenc en anteriors eleccions. Al seu torn, la relació de l’AE Prat amb el PSC, que ostenta la regidoria d’Esports, és visible perquè el seu president consta com a secretari local del partit i un dels candidats a les llistes de les recents eleccions és un vocal de la junta directiva.\nMolta participació en els Jocs Escolars\n1.559 esportistes d’El Prat participen en els jocs escolars en 28 entitats esportives,Hi ha equips pratencs a totes les categories i una gran diversitat d’esports 17 de les quals estan vinculades a centres educatius. Paula Blesa, del Consell Esportiu del Baix Llobregat, que treballa conjuntament amb l’Ajuntament, les AMPAs i mestres d’educació física, explica que la participació d’El Prat en els Jocs Escolars és alta i hi ha una gran diversitat d’esports. El que compta amb més participants és el futbol, seguit del bàsquet i el cros. També, hi ha gimnàstica rítmica, patinatge, atletisme, judo, hoquei i korfball. Hi ha representació d’equips pratencs a totes les categories, des d’infantil a juvenil, tant femení com masculí. Segons el periodista José David Muñoz, els Jocs Escolars són l’esport que mou més esportistes a El Prat. En destaca la seva funció social, ja que les famí- lies i els nens i nenes tenen l’oportunitat de conèixer-se i compartir una activitat amb un esperit competitiu sa.\nAE Prat i CB Prat, els grans equip locals\nL’AE Prat i el CB Prat són les entitats més grans també pel que fa a l’afició. L’AE Prat porta a les graderies més de 1.500 aficionats. El periodista José David Muñoz, que retransmet els partits a El Prat Ràdio, explica que «l’AE Prat fa poble, sentim que és el nostre equip i això és un element de cohesió. Molta gent segueix la classificació, i aquestes coses fan ciutat». Recorda, com un dels moments més especials, el partit contra el Llagostera en què l’equip es va quedar a les portes de la quarta ronda de la Copa del Rei. Els equips esportius locals són un element cohesionador Quant a la de gestió, aquestes dues entitats són molt lluny dels models esportius d’alguns clubs basats en la gestió empresarial i l’explotació comercial. Els pilars són el treball voluntari i l’associacionisme. Com altres entitats esportives, no disposen d’una estructura de gestió professionalitzada malgrat mouen molts diners -l’AE Prat, 900.000 euros-.\nL’associacionisme promou la funció social de l’esport\nA El Prat hi ha 77 associacions esportives registrades. La més antiga és del 1932, l’Agrupació ciclista Prat. La més recent està dedicada al running. L’AE Prat i el CB Prat són els “bucs insígnies” de l’esport pratenc. Potenciar determinada «marca Prat» de l’esport, influeix molt en aspectes com la distribució dels recursos –algunes entitats no reben prou diners- i dels espais –alguns clubs han d’entrenar en instal·lacions més allunyades i en pitjors condicions i horaris-. Tot plegat acaba influint en el nivell esportiu i l’esforç que ha d’assumir cada entitat. Malgrat l’arrelament al poble del planter de l’AE Prat ni el CB Prat, els primers equips no estan formats majoritàriament per esportistes pratencs perquè la selecció dels jugadors és molt estricta. El CB Prat és filial del Joventut i acull jugadors que es preparen per a jugar a lligues superiors. Aquesta temporada 2015-2016, els dos entrenadors dels primers equips d’aquests clubs són pratencs, cosa que no passava des de fa anys,\nEl nivell esportiu i la gestió associativa, depèn també de l’accés a espais i recursos públics En alguns esports, com bàsquet, futbol, gimnàstica rítmica o patinatge, hi ha més d’un club. Una de les problemàtiques més habituals és que comparteixen un espai limitat i poden entrar en competència de cara a l’ús de les instal·lacions, els recursos i també per a captar els i les millors esportistes i entrenadors. Al Prat, les entitats s’han anat adaptant. Per exemple en el futbol, on aquesta competència s’ha donat –a banda de les rivalitats esportives- Atlètic Prat compta amb equips femenins i el Club Delta s’ha orientat cap a una pràctica no competitiva.\nAlguns clubs són campions. Per exemple, el Fran Martín dedicat al TaeKwon-do ha tingut molts medallistes a campionats del món i europeus i un d’olímpic, el Club Prat-Triatló 1994 i el Club Esportiu Rítmica Pratenc tenen nivells esportius molt alt.\nLes entitats aporten un valors socials a través de l’esport Les associacions valoren positivament el seu bon ambient i la funció social que aporten, des de fomentar la germanor i la superació. Aproximadament, la meitat de les entitats reben subvencions i tenen entrenadors contractats. Com més creix el club, costa més de gestionar. Hi ha associacions que no competeixen perquè practiquen l’esport per afició, com busseig o frontennis, o bé són disciplines no competitives, com les arts marcials Genbukan. De cara enfora, organitzen activitats com tornejos oberts i campus, que de vegades no reben la suficient difusió. Els aspectes negatius més compartits entre l’associacionisme és la manca de recursos econòmics, els canvis legals que els fan pagar impost de societats i assegurar els entrenadors.\nMés en aquesta categoria: « Enderroc de les darreres edificacions de la Paperera Una nova acció internacional contra Blackstone »


Cinc cèntims de la tertúlia del passat divendres 17 de gener...\nClub de la lluita, de Chuck Palahniuk\nEscriptor estatunidenc (1964) va cursar estudis de periodisme i va treballar en diversos oficis (cadena de muntatge, fàbrica de contenidors, mecànic...). Amb poc més de trenta anys es va inscriure en un taller d’escriptura dirigit per Tom Spanbauer (autor de El hombre que se enamoró de la luna) i va ser en aquest moment quan va començar a escriure. En aquest taller, que es reunia cada dimarts per intercanviar-se els treballs i comentar-los entre els alumnes, va néixer Club de la lluita, obra que es va gestar en tres mesos. Segons declaracions del mateix autor: “Escrivia arreu: sota els camions, a la bugaderia, en el gimnàs. Va ser més un dictat que un escrit original, més o menys es va anar escrivint sola”.\nAquesta novel·la va tenir un èxit relatiu, però d’una o altra manera es va obrir camí fins als estudis de Hollywood, on David Fincher es va interessar per crear l’adaptació cinematogràfica, cosa que va catapultar Chuck Palahniuk com a escriptor.\nAltres obres d’ell que cal remarcar, entre les moltes publicacions que podem trobar, serien Superviviente, on retrata un món tan diabòlic i desesperat com el de Club de la lluita i que també es va dur al cinema; Asfíxia, on presenta un estudiant de medicina fracassat que es busca la vida mitjançant l’engany; Nana, basada en uns tristos i escabrosos successos familiars; i més recentment Rant: la vida d’un assassí en sèrie, on el protagonista, un noi rebel addicte als videojocs, escapa de casa i es converteix en el líder d’una banda.\nAlguns trets característics de la seva escriptura és que, de forma habitual, els seus són personatges marginats d’una o altra manera per la societat i ben sovint reaccionen amb agressivitat autodestructiva. També, moltes vegades, inicia el relat en el final cronològic, tot provocant que el protagonista recordi els successos que l’han dut a aquell punt on comença el llibre. Sigui com sigui es tracta d’un autor que la crítica ha qualificat d’escriptor impactant.\nLa història gira al voltant d’un narrador sense nom que no suporta ni la seva feina ni l’estil de vida, a causa del qual cau en un insomni crònic. Això el durà a assistir a les reunions d’alguns grups de recolzament i s’anirà afeccionant a ells fins a convertir-se en un addicte d’aquestes trobades. Però la seva vida canvia radicalment quan coneix Tyler Durden, que l’acull a casa seva amb la curiosa o peculiar condició que el colpegi tan fort com pugui. La baralla que en resulta atreu altres homes i així s’origina un nou grup de recolzament, el primer club de la lluita (que estarà regit per un seguit de normes).\nÉs així com els cap de setmana, en els soterranis i aparcaments, molts joves oficinistes es treuen les camises i lluiten entre ells fins a l’extenuació. L’endemà, els dilluns, tornen als seus despatxos potser amb els ulls morats, potser amb alguna dent de menys, però per damunt de tot amb un embriagador sentiment d’omnipotència. Però més enllà de la lluita, aquestes reunions clandestines són part del pla de Tyler Durden, que les aprofita per difondre les seves idees anticonsumistes i reclutar membres per participar en atacs cada vegada més elaborats contra diverses corporacions estatunidenques.\nL’autor, referint-se a la ràpida gestació d’aquesta història, va dir: “Escrivia a tot arreu: sota els camions, a la bugaderia, en el gimnàs. Era més un dictat que no pas un escrit original, si fa no fa es va anar escrivint ella sola”. La qüestió és que Club de la lluita és una de les novel·les contemporànies més originals, i ha arribat a convertir-se en un clàssic underground. Amb tot, la crítica s’ha posicionat en els dos sentits: hi ha els qui l’elogien per la seva comprensió de la cultura estatunidenca i hi ha els qui l’acusen perquè pot arribar a convertir-se en l’origen de conductes misògines i autodestructives.\n3. Tertúlia del divendres 17 de gener de 2014\nMoltes vegades s’ha produït la gairebé unanimitat a l’hora de valorar positivament una lectura del club Tardes literàries, però mai abans aquesta unanimitat s’havia mostrat en signe contrari. És a dir: considerar el llibre triat com una lectura poc recomanable i desagradable, fins al punt que la majoria no l’han acabat. Val a dir, però, que en la sessió d’aquest mes de gener s’ha demostrat a bastament la fidelitat de les clubaires a les nostres trobades, la seva ferma vinculació al club i la responsabilitat de formar part d’aquest col·lectiu. I dic això perquè malgrat el desencís vers la lectura, no per aquest motiu s’han abstingut d’assistir-hi.\nTambé cal precisar que unes quantes persones sí que han llegit Club de la lluita i, d’aquestes, un parell o tres han considerat que és un llibre interessant i provocador, però no una novel·la per recomanar fàcilment.\nEn general s’ha apuntat que la temàtica és original i trencadora, que l’estil d’escriptura el fa llegible, però que resulta asfixiant. Hi entreveiem per una banda la plasmació del camí on pot anar a parar una persona que no s’adapta a la societat i que respon a aquesta inadaptació mitjançant la violència. També hi ha la crítica al consumisme, al sistema de sanitat de la societat estatunidenca, a la proliferació de teràpies que més enllà d’ajudar a superar certs conflictes, també poden convertir-se en addiccions.\nQuant al protagonista i la descripció de la seva malaltia psíquica, cal remarcar que està ben portada al llarg de la novel·la perquè fins el darrer moment no arribem a la descoberta d’aquesta realitat. Tot i que, molt hàbilment, l’autor ens ha donat algunes pistes per sospitar-ne, com podria ser el fet que mai no coincideixen els tres personatges principals alhora (ja que en realitat en són dos).\nUn altre tema que s’ha debatut és el paper de Marla. Hi ha qui ha considerat que és el detonant de l’explosió d’aquest brot psicòtic per part del protagonista, i hi ha qui ha considerat que en realitat aquest s’emmiralla en ella. I per citar un altre aspecte que s’ha comentat al llarg de la sessió hom ha destacat, aquest cop positivament, el final: entre la sorpresa lectora i la lògica argumental.\nSigui com sigui i resumint, perquè una hora i mitja de Club de lectura dóna per a molt, torno a l’inici d’aquest comentari sobre la nostra trobada de Tardes literàries: en general la novel·la s’ha fet il·legible per la seva qualitat desagradosa, però també se l’ha valorat, des d’un plantejament d’ubicació de l’obra en la història de la literatura, d’interessant.


TALLER A ESCOLES I INSTITUTS |\nTALLER OFERTAT A TOTS ELS PAÏSOS CATALANS*\nDESTINATARIS: 5è, 6è Primària i 1er ESO\nUn virus, milions d’ordinadors infectats, un paquet sorpresa que conté un mòbil màgic, la Resistència Pirata, aventures, amics, enemics, misteris, secrets i altres coses inimaginables… Tot això es trobarà Joeliki, un nen d’onze anys a qui agraden els xats i els videojocs en línia, que, de sobte, es troba embolicat en la trepidant missió d’haver de salvar internet.\nEl taller parteix de l’entorn quotidià i dels hàbits tecnològics (ús d’internet, xarxes socials, mòbils, videojocs, etc.) dels xiquets i xiquetes per fer-hi algunes reflexions conjuntament, i s’hi introdueix la importància de la lectura, la imaginació i la creativitat. Seguint propostes de Gianni Rodari a “La Gramàtica de la Fantasia. Introducció a l’art d’inventar”, així com l’ús de 6 Caixes Màgiques i una màquina per a crear contes, es proposa fer col·lectivament, amb la participació de totes i tots els alumnes, un conte en el qual apareguen objectes i elements vinculats a internet i les noves tecnologies. També s’ofereix la possibilitat perquè els alumnes puguen enviar el seu relat personal sempre que acomplisquen les regles del joc!\n1-Xerrada introductòria del llibre “Joeliki. Les aventures d’un ciberpirata”. També s’ensenyaran els continguts estesos 2.0 del llibre: la xarxa social Tresors Pirates, la videotrucada i els continguts del web www.joeliki.cat.\n2-EXERCICI PRÀCTIC: Esbrinar els hàbits tecnològics i l’ús d’internet dels xiquets i xiquetes del taller.\n3-Xerrada sobre la importància de la lectura i del fonament de la curiositat, la imaginació i la creativitat.\n4-EXERCICI PRÀCTIC: COMPOSICIÓ D’UN RELAT BREU COL·LECTIU. Tria d’objectes i elements vinculats a internet i les noves tecnologies i, aportant-hi una perspectiva fantàstica i narrativa, es composa col·lectivament un relat breu, un conte. Joc amb les 6 “caixes màgiques”, d’on traure’n un aparell tecnològic, un lloc, un verb, un personatge, un gènere i una cosa que apareix al llibre “Joeliki. Les aventures d’un ciberpirata”, i la màquina de crear contes.\n5-PUBLICACIÓ EN LÍNIA DELS CIBERCONTES A LA PÀGINA DEL NOSTRE CIBERPIRATA JOELIKI! Els relats finals s’enviaran a l’adreça contacte@joeliki.cat. Seran publicats al lloc web www.joeliki.cat.\n*Possibilitat també perquè si hi ha alumnes que volen escriure un ciberconte pel seu compte puguen enviar-lo i també es publicarà al web. Però ha d’acomplir les següents regles de joc:\nExtensió: no més de 5 planes.\nHa d’eixir en el relat algun element -una paraula, una frase, una part del text, que bé pot ser un substantiu, una expressió, un objecte, un personatge, etc.- que apareix en el relat guanyador, establint-hi així una relació hipertextual (s’ha d’assenyalar en negreta al text per després poder posar-hi nosaltres els enllaços corresponents).\nHa de partir d’un element vàlid per a cada una de les 6 Caixes Màgiques del taller: un aparell tecnològic, un lloc, un verb, un personatge, un gènere literari i una cosa que apareix al llibre “Joeliki. Les aventures d’un ciberpirata”. Aquests 6 elements han de posar-se al final del relat, com a “paraules claus”, les quals quan es publique el relat al web es mostraran com a etiquetes (tags en anglès).\nMATERIAL: Fulls i bolígrafs\nEl taller estarà dirigit per l’escriptor de Joeliki: Maties Segura.\nVisitant el lloc web www.tresiquatre.cat i a www.joeliki.cat o escrivint a contacte@joeliki.cat, tresiquatre@tresiquatre.cat o trucant al telèfon 680437157.\n*Aquest taller forma part de l’oferta actual de Tallers Gratuïts d’Animació Lectora de 3i4 Edicions.


SINGLADURES: ELS PAISATGES I LA VIDA\nPublicat per Artur Álvarez i Boix, cantautor, escriptor, poeta i altres menesters creatius. a les 06:15\nDafne 20/1/12 14:12\nCert, i trobem les persones que hem de trobar segons el nostre tarannà, ningú es troba al camí perquè sí, hi ha quelcom de nosaltres mateixos que fa que sigui així!!!!\nCarme Rosanas 23/1/12 11:44\nEm considero afortunada, en general, però si parlem dels meus paisatges, aleshores tinc la fortuna paisatgística més gran del món. N'he tingut molts i tots fantàstics!\nPoso el comentari com a resposta a dafne, perquè en comentari nou no em deixa entrar fa dies i així sí!


La Creu Roja ajuda 273 temporers sense feina\nEl nombre de temporers atesos per la Creu Roja s'enfila a més de 270\nL’entitat ajuda actualment un total de 213 famílies, dada que representa 422 persones\nActualitzada 04/01/2021 a les 05:56\nEl nombre de persones ateses per la Creu Roja els darrers dies segueix en augment. L’ajornament de l’obertura de les pistes d’esquí i, de retruc, dels negocis associats ha incrementat tant el nombre de residents com de temporers que s’han dirigit a l’entitat per demanar ajuda. En el cas dels treballadors estrangers, molts d’ells s’han trobat sense cap ingrés, situació que els ha obligat a buscar suport especialment per necessitats bàsiques com ara l’abastiment de productes d’alimentació i d’higiene personal.\nSegons les darreres dades facilitades per la Creu Roja, actualment hi ha 273 persones que han viatjat fins a Andorra amb la voluntat de treballar durant la temporada de neu que requereixen ajuda de l’ONG. En concret, el director de la Creu Roja, Jordi Fernández, va indicar que segons les darreres xifres l’entitat està atenent actualment un total de 213 famílies, el que representa 422 persones. D’aquestes més de la meitat, 273, són temporeres extracomunitaris.\nL’organització s’està coordinant amb el ministeri d’Afers Socials i amb Càritas per tal de portar un major control de les persones que requereixen ajuts i per garantir “una millor repartició dels recursos”, en paraules de Fernández, que va considerar que els protocols que s’estan seguint estan funcionant “bastant bé”. Fernández es va mostrar satisfet pel bon funcionament de la botiga solidària malgrat lamentar la “situació complicada” que està vivint molta gent. Tot i admetre que “era previsible”, confessa que “la xifra de persones que ens visita puja de manera preocupant”.\nEn especial, el director de la Creu Roja destaca que “aquest mes de desembre hi ha hagut un allau de temporers que han vingut a la botiga”. Tal com explicava, molts d’ells esperaven que s’obrissin pistes abans i comptàvem amb uns ingressos que finalment no han arribat. La incertesa de l’evolució de la pandèmia i, per conseqüència, de l’economia del país tampoc els ajuda a organitzar-se. “S’han quedat desemparats”, exposava i remarcava que “s’han vist forçats a demanar perquè s’han quedat sense recursos i molts amb una situació irregular perquè no han pogut formalitzar els contractes que tenien aparaulats”.\nELS HI AURIEM DE PAGAR TAMBE ELS VOLS AL SEU PAIS DE ANADA ARA I DE TORNADA DESPRES.\nAllà no tenia res va dir..A la Caixa del super... (Almenys es va gastar dos duros) "acha no tenia nada i me arriesgué a ver qué pasaba aquí".La majoria ja han revenut el vol de tornada i es quedaran pululant per aquí i per abaix tot l'any.\ncrec que no tens ni idea del que dius. "revenut el vol"? Saps que això no es pot fer? Ah no, si no has agafat un vol en la teva penosa vida. Ets un/una ignorant que no fa més que inventar "troles".\nLAURA va dir..I quin problema veus en què una persona que ja ho ha perdut tot surti del seu país a guanyar-se la vida?, després us queixeu de paràsits als països, que si viuen d'ajudes que si bla, bla, bla, bla. Què faríeu si us trobéssiu en la seva mateixa situació?, perquè jo faria el mateix. Us recordo que fins ara s'ho estan pagant tot ells. I omplint les butxaques d'alguns llogaters aprofitats.\nTampoc és culpa d'ells aquesta situació. Sou molt racistes tots! Parleu amb molt menyspreu de la gent migrant... de veritat que sou males persones i que mai us trobeu en una situació similar. I si no teniu feina a Andorra, no crec que sigui culpa d'ells. Mai veig criticar als empresaris que contracten als estrangers abans que els residents o queixar-se de les condicions laborals a Andorra. Sempre és més fàcil culpar a un noi de 22 anys amb accent sud-americà i a la cua d'un supermercat. MOLT PATÈTIC\ntotalment d'acord amb la Laura. Els comentaris xenòfobs fora. Els temporers venen de fa molts anys i han fet la feina d'atendre a tots els turistes que mantenen econòmicament Andorra. Per què ara nega'ls-hi l'ajuda que si tenim la resta de treballadors del pais?\nI quin problema veus en què una persona que ja ho ha perdut tot surti del seu país a guanyar-se la vida?, després us queixeu de paràsits als països, que si viuen d'ajudes que si bla, bla, bla, bla. Què faríeu si us trobéssiu en la seva mateixa situació?, perquè jo faria el mateix. Us recordo que fins ara s'ho estan pagant tot ells. I omplint les butxaques d'alguns llogaters aprofitats.\n#31 Ajudeu als d, aquí\n#30 Pagar vols a país origen\nEstà més que clar que no hi haurà turisme d, esquí aquest hivern.\nVinga ajudem tots els d fora i els d aqui per vergonya no demanen. Aixo ja ho vaig veure a espanya fa anys que ajudaven els immigrants i als nacionals els exigien proves que realment tenien necessitats. Cinisme total!!\nInfignat va dir..Lo primer de tot,parla amb l'idioma del país,lo segon jo no vull almoines,vull treballar pero com els temporers que venen son poc qualificats els hi surten mes econòmics a les empreses\n"LO primer" No existeix en català...\nJa que dius de parlar la llengua del país... Jajaja\n#27 Allà no tenia res\nA la Caixa del super... (Almenys es va gastar dos duros) "acha no tenia nada i me arriesgué a ver qué pasaba aquí".La majoria ja han revenut el vol de tornada i es quedaran pululant per aquí i per abaix tot l'any.\nAndorrà emprenyat va dir..Molts dels vostres comentaris realment fan fastig. Quant racisme, quanta insensibilitat.\nEn un país on la immensa majoria és immigrant o descendent d'immigrats, que han arribat a aquest país a una mà per davant i una altra pel darrere.\nParleu per parlar, sense cap dada, us inventeu els arguments, fomenteu el cunyadisme, el negacionisme. Sou uns aporofòbics i els vostres comentaris us retraten.\nUs penseu que la gent de la Creu Roja no saben el que fan?\nBla bla bla bla.. el fet es que cada any tenim problemes amb aquesta gent sigui per un tema o un altra, si tanta pena et fan donals.hi tu de menjar, no traguent el menjar i les ajudes de la gent de aqui.


La Generalitat cedeix 3,85 milions d'euros a l'ACM i la FMC per liquidar els deutes de les famílies - Rubí Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » La Generalitat cedeix 3,85 milions d’euros a l’ACM i la FMC per liquidar els deutes de les famílies\n20 juliol 2016 a 10:00\nEn deutes en matèria de pobresa energètica de l’any 2015\nActe de l’acord\nEl conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, i la consellera de Treball, Afers Socials, i Famílies, Dolors Bassa, han signat un conveni marc amb el president de l’Associació Catalana de Municipis (ACM), Miquel Buch, i el vicepresident de la Federació de Municipis de Catalunya (FMC), Josep Fèlix Ballesteros, per tal de cedir-los 3,85 milions d’euros per a la lluita contra la pobresa energètica. Els municipis podran accedir a aquests recursos tant per fer front a deutes pendents de l’any 2015 de persones i famílies com per reemborsar les aportacions que van fer el 2015 en aquesta matèria\nEl conseller Baiget ha explicat:“Hem buscat la millor manera de traslladar els recursos a les famílies, via els ajuntaments”. Baiget ha assenyalat que “volem posar el comptador a zero pel que fa als deutes de les famílies de l’any 2015”. La conseller Bassa ha volgut “posar en valor la feina dels serveis socials bàsics”, i ha recordat que amb aquest acord fem que la seva tasca sigui més fàcil. Miquel Buch ha indicat que la signatura del conveni és una bona notícia perquè els ajuntaments som l’administració més propera al ciutadà i d’aquesta manera contribuirem a que les famílies no ho passin malament. Ha destacat també la bona relació entre administracions: “Hi som per ajudar i per sumar”. Per la seva part, Ballesteros ha detallat que ara tindrem uns recursos que arribaran allà on han d’arribar, a les microrrealitats de totes aquelles famílies que estan patint, a reforçar les polítiques socials.\nLa cooperació i la col·laboració amb els ens locals és l’opció que la Generalitat ha considerat més eficient i eficaç per fer arribar els imports econòmics a les persones i unitats familiars necessitades. De la mateixa manera, aquesta fórmula permetrà continuar la labor de recollida i sistematització d’informació relativa a la pobresa energètica, per tal de millorar les polítiques per combatre-la.\nAquest acord marc estableix els mecanismes mitjançant els quals els ajuntaments es podran adherir al conveni i accedir als recursos. Els municipis que disposin de serveis socials bàsics, i també els Consells Comarcals que proveeixen de serveis socials a municipis que no disposen d’aquestes prestacions, podran adherir-se al conveni fins al proper 15 d’octubre. La sol·licitud inclourà el detall del nombre de persones del municipi o comarca en situació de vulnerabilitat econòmica que han sigut beneficiaris durant el 2015, i incorporarà l’acreditació de la despesa realitzada.\nEls 3,85 milions d’euros que es posaran a disposició dels ens locals són els recursos que no es van executar de la dotació de 5 milions d’euros que el Govern va habilitar el 2015, mitjançant l’Agència Catalana del Consum, per fer front als deutes pendents per part de les famílies en matèria de pobresa energètica. El fet que aquests recursos s’haguessin d’habilitar en forma de línia de subvencions, degut al recurs d’inconstitucionalitat interposat per l’Estat contra els mecanismes previstos per la normativa catalana contra la pobresa energètica, va dificultar la tramitació dels ajuts i va impedir executar totalment aquesta partida.\n#2015 #ACM #cedir #deute #donar #energètica #euros #FMC #Generalitat #matèria #milions #pobresa\nLes entitats sanitàries o sociosanitàries incrementen el deute en 380 milions d’euros\nLa Generalitat destina 1.066 milions d’euros a lluitar contra la pobresa


“El símbol perdut” de Dan Brown | La Finestra Digital\n“El símbol perdut” és una novel·la apassionant, amb una força invisible que atrapa al lector des de la primera pàgina. En aquesta ocasió Dan Brown ens condueix per la historia de la francmaçoneria i els secrets de la ciutat on hi ha l’ull de l’huracà del món actual, Washington.\nLa novel·la segueix el fil conductor que ja se’ns havia presentat en obres anteriors de Brown i a les quals es fa força referència al llarg de tota història. Mentre llegim recordarem situacions de “El Codi da Vinci” i d’”Àngels i dimonis”. Respecte als escenaris, aquest cop canviarem Paris i Roma, per un desconegut Washington amb uns orígens molt determinats per les creences dels seus fundadors. Brown ens mostra amb tant detall els espais com el museu Smithsonian, la Casa del Temple, la Biblioteca del Congres i d’altres que no us puc revelar i fa que el lector es formi a la seva ment una imatge increïble,. El llibre transpira una profunda investigació respecte a cada un dels llocs dels que es parla.\nAquest nou llibre de Brown és un codi en si mateix, numèric, simbòlic i de jocs de paraules.\nEl contrapunt entre la ciència, la fe i la creença agafen un nou punt de vista amb “El símbol perdut” i és possible que no tot estigui tant allunyat com sembla.\nEn resum, “El símbol perdut” és un llibre d’aquells que enganxen. Les seves 616 pàgines estan perfectament distribuïdes en capítols curts on s’intercalen les situacions dels diversos personatges, fent convergir les seves històries pròpies formant una teranyina on tot apunta a la Paraula Perduda.\nNascut el 22 de juny de1964 a New Hampshire, EUA. Fill de mare músic i pare mestre de matemàtiques, es va graduar en la Universitat de Amherst i l'Acadèmia Phillips d'Exeter, on exercir com a professor d'anglès abans de començar a dedicar-se a escriure. Dan Brown és autor d’El Codi Da Vinci, una de les novel·les més llegides de tots els temps, com també dels best sellers internacionals Àngels i dimonis, La conspiració i Fortalesa digital. Actualment, viu a Nova Anglaterra (EUA) amb la seva dona.\nDan BrownEditorial Empuries


La digitalització a la salut: gestió i protecció de les dades – ferSalut\nHomeEl teu CAPLa digitalització a la salut: gestió i protecció de les dades\nConeixem la importància de la seguretat de les dades de salut a l’EAP VIC exposant l’estat actual del tema, el nou reglament, els drets dels usuaris i la necessitat de firmar el consentiment genèric informat. D’aquesta manera, com a entitat, podrem actuar de la manera més idònia i adequada en l’ús de les vostres dades de salut.\nEl poder de les dades en l’era digital\nActualment, s’està vivint un canvi on l’era digital guanya protagonisme, creant oportunitats i beneficis en el sector de la salut. En un entorn cada cop més digitalitzat, són pocs els sectors que s’escapen de la influència del nou paradigma tecnològic.\nLa influència de la digitalització es fa especialment perillosa en terrenys com el de la salut, en el que es treballa amb un volum enorme de dades a diferents nivells. Això ha generat un gran desafiament, resultat de la tensió entre la seguretat i la privacitat.\nEs diu que el segle XXI les dades han passat a ser l’actiu més important. Alguns inclús l’anomenen “el nou petroli” fent al·lusió al gran valor que posseeixen en el context de la societat contemporània: la societat de la informació. La política global ha concentrat esforços en protegir les dades personals, de manera que aquestes es trobin protegides davant la vertiginosa esfera digital.\nEl Reglament com a eina de protecció de dades\nEl nou Reglament General de Protecció de Dades, conegut com a RGPD, és una regulació posada en marxa per la Unió Europea, el Parlament Europeu i El Consell de la Unió Europea per reforçar la protecció de dades a tota la Unió. La protecció de dades és un dret ciutadà fonamental i té com a objectiu proporcionar un major control sobre les dades personals i millorar la seguretat en l’àmbit digital.\nEl pas a entorns digitals comporta nous reptes, encara més, si es tracta d’informació sensible com la informació de salut o l’historial mèdic d’un pacient.\nLa protecció de les dades personals a EAPVIC ha estat sempre un pilar clau, treballant en la seguretat i la bona gestió de la informació. De fet, degut els nombrosos riscos potencials, es vetlla per salvaguardar aquestes dades mitjançant mesures de protecció a tots els nivells possibles. Una d’elles és el nomenament d’una persona encarregada d’assessorar i guiar l’entitat en temes relacionats amb la protecció i seguretat de les dades, anomenada Delegat de Protecció de Dades (DPD).\nSón tota la informació relativa a una persona física viva identificada o identificable. Per exemple: el nom, els cognoms, el domicili, l’adreça de correu electrònic o les dades de localització. (Més informació: RGPD, article 4, apartat 1).\nImportància de la signatura dels consentiments informats\nUn dels punts rellevants, que volem fer arribar a tots els usuaris, és la importància de l’actualització dels consentiments informats amb el nou reglament. En aquest document, caldrà marcar si el pacient vol rebre SMS per confirmació de visites, si vol ser informat d’estudis d’investigació, entre altres. Com a entitat, aquest consentiment és essencial per dur a terme l’activitat assistencial de forma més àgil i pràctica pels ciutadans, agilitzant els tràmits i coneixent la voluntat de cada usuari respecte els diferents processos de dades que es porten a terme al centre.\nDavant els nous reptes i oportunitats que es presenten en aquesta nova societat de la informació, cal comptar amb eines que assegurin que aquestes dades estan degudament protegides, que no es perden i que estan exposades al mínim risc possible. A més, cal potenciar i defensar que la part interessada pugui exercir els seus drets en protecció de dades de manera fàcil, lliure i segura.\nLa cohesió del recolzament de la ciutadania, la responsabilitat institucional i una estratègia global de protecció de dades, ajudarà a seguir creant ambients més confidencials i segurs pel tractament de les dades dels nostres pacients.\nQuins són els drets dels usuaris en el nou RGPD?\nLes persones tenen Dret a ser informades sobre el tractament de les seves dades personals, a obtenir l’accés a les seves dades personals; i a demanar que les dades personals que siguin incorrectes, inexactes o incompletes es corregeixin, se suprimeixin o es limitin. Tenen també Dret a la portabilitat de les dades personals inicialment tractades per un centre a un altre centre diferent (p.ex. Un pacient marxa a viure a una altra comunitat autònoma i vol endur-se la seva Història Clínica (HC)).\nCom a usuari pots exercir aquests drets a l’Equip d’Assistència Primària Vic per obtenir informació sobre el tractament que es realitza sobre les teves dades personals. Aquests drets es poden trobar en la pàgina web de l’entitat (www.eapvic.org) i pel seu exercici, pots visitar l’espai “Exercici de drets”.\nMarc Vila Muntadas, Delegat de Protecció de Dades (DPD) EAP Vic – CAP El Remei / Twitter: @EAPVIC / www.eapvic.org\nData publicació: Juny 2022\nAmb l’Oncocursa volem potenciar la realització de la pràctica de l’esport i alhora recaptar fons per millorar les condicions de vida dels malalts amb càncer i els seus familiars. L’Oncocursa va tenir diferents modalitats per […]


Un acte al Col·legi de Periodistes servirà per a expressar la solidaritat ciutadana amb VilaWeb - VilaWeb\nEl Col·legi de Periodistes acollirà dimecres a la set de la tarda un acte de suport a VilaWeb amb motiu de la querella que l'Ajuntament de Barcelona ha presentat contra el diari per les informacions publicades sobre el 'cas Vilaró'. Hi prendran la paraula el degà del Col·legi, Josep Maria Martí, i el director de VilaWeb, Vicent Partal. És prevista l'assistència de periodistes, representants de la societat civil i lectors que vulguin donar suport al diari.\nMés de dues mil persones han expressat ja la seva solidaritat amb VilaWeb i el seu rebuig a la querella de l'ajuntament de Barcelona a través del manifest que es pot signar en aquesta pàgina.\nEntre els signants hi ha periodistes com el director d'El Punt Emili Gisbert, el director de l'Ara Carles Capdevila, l'ex-director de La Vanguardia Lluís Foix, el director d'El Singular Digital Rafel de Ribot, el director de l'Agència Catalana de Notícies Saül Gordillo, el director de Nació Digital Salvador Cot, el director de Catalonia Today Germà Capdevila, el director de Berria, Martxelo Otamendi, l'editor d'El Temps Eliseu Climent, l'editor de Tribuna Catalana, Miquel Sellarés, Queco Novell, Lluís Permanyer...\nTambé hi han deixat la seva signatura personalitats com ara Josep Maria Terricabras, Muriel Casals, Salvador Cardús, Joan Llinares, Joan Boada, Miquel Gil, Pep Gimeno 'Botifarra', Pere Aragonés, Isidor Marí, Enric Frigola, Jaume Cabré...\nEn dotzenes de blocs s'hi expressa també la solidaritat amb el nostre diari, que també té una forta repercussió a twitter. Dissabte també a l'inici de la transmissió d'El Futbol a Catalunya Ràdio Joaquim Maria Puyal va expressar la seva 'preocupació' pel cas.\nEn una votació poc habitual, els grups municipals de PP, CiU, ERC i ICV es van posar d'acord dimecres passat a l'hora d'exigir que l'ajuntament de Barcelona retiri la querella contra VilaWeb pel 'cas Vilaró' (vídeo). La vista oral del cas és prevista pels dies 29 i 30 d'aquest mes i el PSC, malgrat haver-se quedat sol, continuarà el procés. El resultat de la proposició aprovada, presentada a iniciativa de CiU, ha de ser comunicat al jutjat.\n· Més de 2.500 adhesions al manifest de suport a VilaWeb. Podeu sumar-vos-hi.


Repujada de sèries al blog del Blastilonic\npor maxkaiser96 el Dv 8 Nov - 21:53\nHola hola hoooola!\nAmb tants canvis i tantes sorpreses, també m'agradaria anunciar que hem començat a repujar sèries al blog! Moltes d'elles les hem pogut recuperar després de tots els problemes que vam tenir, i algunes de les que teniu des d'avui són Yu Yu Hakusho, Bobobo, Loki, el detectiu misteriós i Avatar, l'últim mestre de l'aire!\nCal recordar que el projecte de Sailor Moon no està aturat, i que estem intentant aconseguir els capitols que ens falten. Aprofito per fer un clam popular a que si algú els té, ens ho digui sisplau i a veure si ens pot ajudar a aconseguir tornar a tenir tot Sailor Moon repujat!\nDit això.. que ho sapigueu! Que el blog s'està actualitzant i que farem una repujada de sèries de forma massiva. Hi haurà novetats!\nPunts : 2973\nRe: Repujada de sèries al blog del Blastilonic\npor joan4647 el Dv 8 Nov - 21:58\nJo només tinc els episodis de Sailor Moon que em vaig baixar fa poc :s-makoto:\nHi haurà més novetats encara? Que bé!\nPunts : 4506\npor NuryMaron el Dv 8 Nov - 23:14\nMe n'alegro, espero que el blog arribi a ser un referent de descàrrega d'anime en català.\nPunts : 15322


Jordà destaca els controls higiènics i sanitaris en la venda de llet crua\nLa consellera d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jordà, va afirmar ahir que l’aprovació de la venda de llet crua al consumidor es farà sota estrictes controls higiènics i sanitaris. Alhora, va afirmar que amb aquesta mesura es contribueix a reforçar la viabilitat del sector ramader i, especialment, lleter.\nAixí ho va afirmar en una granja a les Llosses (Girona). Aquesta normativa obliga que s’informi el consumidor que la llet crua s’ha de bullir abans de procedir a la ingesta.\nEls productors, per la seua banda, consideren que aquesta via de comercialització és una oportunitat, encara que adverteixen que no és suficient per solucionar els problemes que travessa el sector, segons va explicar el ramader Pep Alsina. La normativa permet vendre llet crua després de vint-i-vuit anys de prohibició.\nDes de Madrid, l’Organització de Consumidors i Usuaris (OCU) assegura que el consum de llet crua comporta elevats riscos per a la salut. Afirma que pot contenir bacteris patògens i pot ocasionar problemes greus, especialment en nens, embarassades i persones grans, entre els quals casos de meningitis bacteriana. El ministeri d’Agricultura va recordar que la venda de llet acabada de munyir és competència de les autonomies.


La fragilitat i evanescència dels pactes polítics - Blog de CJ\nNavega: Home » 2019 » June » 14 » La fragilitat i evanescència dels pactes polítics\nJordi López Camps. Els resultats electorals han tornat a situar a primer pla la duresa dels polítics. En altres eleccions, aquesta situació ha estat motiu de moltes controvèrsies i confrontacions perquè, en més d’una ocasió, ha succeït que la força guanyadora no podia governar perquè els pactes postelectorals així ho impedien. Amb la peculiaritat de la conveniència de les motivacions dels pactes polítics: els arguments a favor d’un determinat sentit de pacte en un ajuntament, esdevé el contrari en l’ajuntament veí. Cada pacte és un món amb la seva lògica i sense coherència d’homologació. La lluita pel poder ho justifica tot. A mesura que la societat ha anat madurant política i democràticament ha augmentat la contestació contra els pactes que pretenen que no governi el partit més votat. Els ciutadans mobilitzats demanen un renovellament ètic de la política. ¿Què es pot fer ara, en el moment dels pactes de govern?\nSi els ciutadans tinguéssim més memòria cívica o, si de cas hi manca, reviséssim les hemeroteques, descobriríem la fragilitat evanescent de les afirmacions d’alguns dirigents polítics. La realitat, diuen, sempre supera la ficció i, en aquest cas, la realitat política esmicola la duresa de les grans afirmacions polítiques. Això és molt evident quan calen fer pactes postelectorals per la governabilitat dels municipis. Les afirmacions genèriques proposades com a principis generals no tenen res a veure després amb el que les realitats locals acorden sota el principi de les peculiaritats locals. Els dirigents polítics han de prendre iniciatives, gestos, que evidenciessin que s’escolta sincerament el que es demanen des de diverses plataformes de renovació de la democràcia.\nAlguns dirigents polítics han de tenir més sensibilitat democràtica i escolta atentament el que expressen els ciutadans en els seus vots. A més d’escoltar, haurien de promoure canvis legislatius en la normativa electoral per frenar el mercadeig postelectoral a l’hora de construir la governança de la ciutat. Penso que ara seria el moment de promoure les següents iniciatives. En primer lloc, explicitar una voluntat de canvi ètic en la configuració de la governança de les ciutats. És cert que la lògica imperant en les eleccions municipals és la de pactar amb qui sigui per tenir l’alcaldia; però, ¿és possible seguir una altra lògica? Potser ja és hora d’explicar als ciutadans que els pactes polítics de govern es faran des d’una perspectiva d’intentar respectar l’expressió de la voluntat popular. Que, tot i que la llei ho permet, ja no és temps per confeccionar aliances que sostreguin el sentit del vot popular. ¿Què vol dir això? Vol dir, en el cas de les eleccions municipals, procurar respectar la llista més votada i no entorpir que es pugui formar govern. Deixant per a després, en el joc “govern–oposició” les possibles correccions a l’acció de govern.\nPerò això no és suficient. Cal un suport normatiu que asseguri l’objectiu ètic. Per això cal una llei electoral que resolgui aquesta qüestió i d’altres, com per exemple, el desequilibri que hi ha per escollir un diputat segons sigui d’una zona rural o metropolitana. Com també cal apropar la circumscripció electoral als ciutadans. La governança de la llista més votada s’ha resolt a altres països de diferents maneres: elecció directa de l’alcalde o alcaldessa, doble volta, assignació directa de la majoria absoluta, etc. En tot cas, el que cal fer és un debat ciutadà i normatiu sobre com ha de prevaler la voluntat popular a l’hora de conformar la governabilitat de les institucions. Perquè, els acords postelectorals són també una qüestió que afecta la moral política.\nEl sistema d’elecció d’alcaldes/alcaldesses és pervers. No és veritat que els ciutadans escullin la persona que serà alcalde. No és així. L’alcalde l’escull el plenari de l’ajuntament constituït pels regidors que sí que han estat votats popularment. Són els regidors els que tenen l’oportunitat d’atorgar la condició d’alcalde/alcaldessa a la persona que recull la majoria absoluta de vots, en primera instància, o, si no és així, llavors sí que preval el candidat que ha reunit més vots dels ciutadans. Potser caldria revisar aquesta situació per tal que aquesta elecció representés millor la voluntat popular de manera directa.\nUna iniciativa podria ser fer l’elecció directa de l’alcalde/alcaldessa de forma separada de la resta de regidors. Una altra possibilitat fora plantejar l’elecció a dues voltes per tal d’assegurar majories clares al capdavant de les alcaldies. És veritat que la majoria la tenen els que són capaços de formar una majoria de govern, però més d’un cop els pactes es fan per anar en contra d’algú. Alguns d’aquests pactes, si fossin explicats en el programa electoral, podrien provocar alguna modificació de la intenció de vot. Tal com està organitzat ara, la votació dóna els regidors una acumulació de poder que va més enllà del que expressen els ciutadans en l’acte democràtic de votar. Una altra possibilitat, menys recomanable, fora donar automàticament a la llista més vota la majoria per tal de governar sense pactar. Tot és possible, si la voluntat de canviar és per acostar més la representació política a la voluntat popular i no falsejar-la amb alguns pactes postelectorals.\nEtiquetes: governança, pactes polítics, poder, resultats electorals\n← Riesgos y oportunidades del sínodo de la Amazonía\nObrir els ulls →


Scopus inclou a la seva base de dades el 'Journal of Evolutionary Studies In Business' - UB Business School\nScopus inclou a la seva base de dades el ‘Journal of Evolutionary Studies In Business’\nScopus, la base de dades més gran de cites i resums de revistes científiques, llibres i actes de congressos, ha acceptat la inclusió del ‘Journal of Evolutionary Studies in Business‘. Es tracta d’una revista interdisciplinària d’avaluació d’experts, editada per la Universitat de Barcelona, especialitzada en investigacions originals, discussions, assaigs i revisions de literatura sobre negocis en una perspectiva dinàmica i evolutiva.\nEls investigadors de la UB Business School Paloma Fernández Pérez, professora d’Història Econòmica i Empresarial, i Jaume Valls-Pasola, professor de Gestió són coeditors de la revista, mentre que altres membres de la UB també participen al seu consell editorial.\nEl Comitè assessor i de selecció de contingut (CSAB) de Scopus va avaluar el contingut del títol i va acceptar la inclusió, de manera que, en qüestió de setmanes, el consell editorial de la Universitat de Barcelona es posarà en contacte amb l’equip de Scopus per dur a terme el procés d’indexació.\nLa revista ‘Journal of Evolutionary Studies in Business’ anima a fer aportacions que contribueixin a una millor anàlisi i comprensió de la diversitat de processos que condueixen al canvi en l’emprenedoria, l’organització i l’estratègia empresarial, en temps passats i presents. Per aquest motiu, aquesta revista té com a objectiu principal oferir articles d’alta qualitat entre els temes més destacats com ara negocis internacionals, indústries creatives, gestió de reptes, ecosistemes urbans d’innovació i ciutats intel·ligents, història empresarial, estratègia i emprenedoria.\nEl darrer volum de la revista és un número especial dedicat íntegrament al model mixt de serveis hospitalaris a Catalunya i als canvis més rellevants que ha patit des de 1870 i fins al 2010. En aquest monogràfic, el primer escrit en anglès, hi participen experts en medicina, infermeria, economia, negocis i història econòmica.