Helsinki http://nikosillanp.puheenvuoro.uusisuomi.fi/taxonomy/term/132426/all Fri, 07 Dec 2018 14:44:09 +0200 fi Helsingin kuntapolitiikan viikko 50/2018 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265412-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-502018
Kaupunginhallitus jatkaa viimeksi pöydälle jääneiden Hiilineutraali Helsinki 2035 –toimenpideohjelman ja Tukkutorin uuden pakastamon edellytysinvestointien käsittelyä sekä antaa eduskunnalle lausunnon maakunta- ja sote-uudistuksesta. Kasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielisessä jaostossa lisätään kielirikasteista esiopetusta tarjoavien päiväkotien lukumäärää. Kaupunkiympäristölautakunta jatkaa kahdesti pöytäämiensä Lapinlahden sairaalan sekä Vallisaaren ja Kuninkaansaaren kaavojen parissa sekä Tuusulanbulevardin suunnitteluperiaatteita. Sosiaali- ja terveyslautakunta käsittelee järjestöavustuksia.

Maanantai 10.12.

Kaupunginhallitus

Kaupunginhallituksen elinkeinojaosto

Taloushallintopalveluliikelaitoksen johtokunta

Tiistai 11.12.

Kasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielinen jaosto
Kaupunkiympäristölautakunta

Sosiaali- ja terveyslautakunta

Tarkastuslautakunta

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan kulttuurijaosto

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan liikuntajaosto

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan nuorisojaosto

Keskiviikko 12.12.

Kaupunginvaltuusto (kokous alkaa poikkeuksellisesti jo klo 16)

Torstai 13.12.

Kasvatus- ja koulutuslautakunnan ruotsinkielinen jaosto

Kaupunkiympäristölautakunnan rakennusten ja yleisten alueiden jaosto

Liikenneliikelaitoksen (HKL) johtokunta

Sosiaali- ja terveyslautakunnan sosiaali- ja terveysjaosto

Rakentamispalveluliikelaitoksen johtokunta

Perjantai 14.12.

Kaupunkiympäristölautakunnan ympäristö- ja lupajaosto

Kaupunginhallitus käsittelee Pihlajamäessä sijaitsevan päiväkoti Louhikon uudisrakennusta, jonka arvellaan valmistuvan lokakuussa 2020. Uuteen päiväkotirakennukseen on tulossa 132 tilapaikkaa nykyisten 84:n sijaan.

Kaupunginhallitus antaa eduskunnalle lausunnon maakunta- ja sote-uudistuksesta. Päätösehdotuksen mukaan kaupunginhallitus toteaa Helsingin kaupungin lausuntona, että eduskunnan käsiteltävänä olevaa maakunta- ja sote-uudistusta koskevaa ehdotuskokonaisuutta ei edelleenkään tule hyväksyä.

Esityslistalla on myös sopimus Kaupunkiakatemia-yhteistyöstä seuraaville 5 vuodelle. Kyseessä on Helsingin kaupungin, Espoon kaupungin, Vantaan kaupungin, Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston välinen sopimus, josta Helsingin kaupungin vuosittainen maksuosuus on 30 000 euroa. Kaupunkiakatemia on kaupunkien ja yliopistojen välinen strateginen kumppanuus ja yhteistyömuoto, jossa edistetään kaupunkikehittämisen, kaupunkitutkimuksen ja opetuksen vuorovaikutusta ja tuetaan poikkitieteellisten tutkimus- ja kehittämishankkeiden käynnistymistä. Kaupunkiakatemia etsii innovatiivisia näkökulmia ja ratkaisumalleja yhteiskunnallisiin haasteisiin ja pyrkii siten kasvattamaan akateemisen toiminnan vaikuttavuutta yhteiskunnassa. Kaupunkiakatemia-yhteistyön ensimmäinen sopimuskausi 2016–2018 toteutettiin Helsingin kaupungin, Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston kumppanuutena. Toisella sopimuskaudella 2019–2023 toiminta laajenee Espoon ja Vantaan kaupunkien liittyessä mukaan yhteistyöhön

Kaupunginhallitus käsittelee Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelmaa, joka jäi viimeksi pöydälle. Jo edellisessä kaupunkistrategiassa asetettiin tavoitteeksi päästöjen vähentäminen 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä. Hiilineutraalius ei synny itsestään vaan edellyttää kasvihuonepäästöjen vähentämistä Helsingissä 80 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kasvihuonepäästöjen merkittävimpiä lähteitä ovat Helsingissä rakennusten lämmitys, sähkönkäyttö ja liikenne. Ilmastotavoitteiden toteutumisessa on kaikkien kaupunkilaisten oltava mukana. Siksi kaikkien kannattaa tutustua toimenpideohjelmaan, joka on esitys siitä, miten päästövähennykset voidaan käytännössä saavuttaa ja millaisiin toimiin on tartuttava jo tällä valtuustokaudella.

Kaupunginhallitukselle esitetään hyväksyttäväksi Tukkutorin uuden pakastamon edellytysinvestointeja koskevaa hankesuunnitelmaa, joka jäi viimeksi pöydälle. ”Edellytysinvestoinneilla” tarkoitetaan lähinnä purkamista, mihin on pakko ryhtyä, koska pakastamo on todettu turvallisuusriskiksi sen ammoniakkivetoisen kylmäjärjestelmän sekä huonon teknisen kunnon vuoksi. Pakastamosta ei saada korjausinvestoinneillakaan toiminnallisesti, energiankäytöllisesti ja elintarvikevalvonnallisesti toimivaa kokonaisuutta. Tulen esittämään tekstiin täydennystä siitä, että varmistettaisiin alueen yritysten toimintaedellytykset ja kulkuyhteydet hankkeen edetessä.

Kaupunginhallituksen elinkeinojaostossa on esillä tilannekatsaus Länsisataman aluerakentamisprojektista. Päätösehdotuksen mukaan jaosto suosittaa, että 1) Ruoholahtea kehitetään edelleen tiiviissä yhteistyössä alueen kiinteistöomistajien kanssa erityisesti pääkonttoreille sijaintipaikkoja tarjoavana toimistoalueena, että 2) kaupunkiympäristötoimiala ja kaupunginkanslia ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin Länsisataman liikenteen sujuvoittamiseksi ja satamalogistiikan kehittämiseksi, jotta yritysten sijoittumismahdollisuudet Ruoholahdessa ja laajemmin kantakaupungissa turvataan jatkossakin, että 3) Hernesaaressa varaudutaan järjestämään turvalliset ja tarkoituksenmukaiset kävelyreitit ja muut liikennejärjestelyt risteilymatkailijoille alueen rakentamisen ajaksi ja että 4) Alueen merkittävän työllistäjän, telakan, mahdollisuudet toimia myös rakentamisen aikana turvataan Munkkisaaressa.

Kaupunginvaltuustossa jatketaan viime kokouksessa pöydälle jääneiden muutaman aloitteen käsittelyä. Lisäksi muutama pieni kaava-asia (Bulevardi 14, Meilahden huvila-alue ja Myllypuron peruskoulu). Kokous alkaa jo klo 16 ja päättynee klo 18:aan mennessä, minkä jälkeen vietetäänkin valtuuston pikkujoulua.

Kasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielinen jaosto lisää kielirikasteista esiopetusta tarjoavien päiväkotien lukumäärää ensi lukuvuoden alusta. Kielirikasteista suomi-englanti -esiopetusta järjestetään 1.8.2019 alkaen seuraavien päiväkotien esiopetusryhmissä: Kanava, Viikinki, Sakara, Suurmetsä, Aapiskukko, Pacius, Herttua, Hertta, Jätkäsaari, Franzenia, Merituuli ja Kulosaari. Kielirikasteista suomi-ranska –esiopetusta järjestetään päiväkoti Valkean esiopetusryhmässä ja kielirikasteista suomi-ruotsi -esiopetusta päiväkoti Sataman esiopetusryhmässä. Kielirikasteista esiopetusta jatketaan päiväkotien Himmeli, Perttu, Vaskiniitty, Maunula, Myllynratas, Leipuri, Kesäheinä, Alku, Käpylinna, Toivo, Satakieli ja Auringonkukka esiopetusryhmissä sekä laajamittaista kaksikielistä esiopetusta päiväkotien Pelimanni, Merirasti ja Susanna esiopetusryhmissä.

Jokaisella varhaiskasvatusalueella alkaa siis esityksen mukaan 1.8.2019 vähintään yksi uusi kielirikasteinen esiopetusryhmä. Päiväkodit on valittu henkilöstön kielitaidon mukaan sekä siten, että lapsen opinpolku ei katkea kielenopiskelun osalta perusopetukseen siirryttäessä.

Kielirikasteisessa esiopetuksessa kohdekieltä käytetään rinnakkain suomen kielen kanssa leikkien, laulaen ja toiminnallisia menetelmiä apuna käyttäen. Kohdekielen osuus opetuksesta ja toiminnasta on korkeintaan 25%.

Kasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielisen jaoston edellisessä kokouksessa pöydälle jättämä asia, ehdotus luopua 1.6.2019 alkaen Pukinmäenkaaren peruskoulun yksiköstä osoitteessa Immolantie 9, siirtyy seuraavaan jaoston kokoukseen, joka pidetään 29.1.2019.

Kaupunkiympäristölautakunnan esityslistalla ovat jo kahdesti pöydälle jääneet Lapinlahden sairaalan asemakaavamuutoksen periaatteet. Alueella sijaitsevissa, Helsingin kaupungin omistamissa rakennuksissa ei harjoiteta kaupungin omaa toimintaa eikä tiloja tarvita kaupungin käyttöön. Kaupunki pyrkii luopumaan tiloista, joita se ei tarvitse omaan käyttöönsä tai palvelutuotantoonsa ja on tämän periaatteen mukaisesti valmistelemassa Lapinlahdessa rakennusten myyntiin tähtäävää ideakilpailua.

Lautakunta käsittelee myös Vallisaaren ja Kuninkaansaaren asemakaavaehdotuksia. Tämäkin asia on jäänyt jo kahdesti pöydälle. Kaavaratkaisu mahdollistaa saarten kehittämisen luonto- ja kulttuurimatkailuun sekä virkistyskäyttöön. Tavoitteena on kehittää aluetta Helsingin saariston merkittävänä luontomatkailun kohteena siten, että alueen arvot luonnonsuojelukohteena ja arvokkaana kulttuurihistoriallisena ympäristönä eivät vaarannu. Alueelle voi sijoittua ravintola-, tapahtuma- ja majoituspalveluita tuottavia yrityksiä, sekä niihin liittyviä työtiloja.

Tuusulanbulevardin suunnitteluperiaatteet varmasti kiinnostavat lautakuntaa (ja muitakin). Suunnitteluperiaatteet koskevat Tuusulanbulevardin ja bulevardikaupungin suunnittelualuetta, uuden yleiskaavan osoittamaa maankäytön muutosaluetta. Alue sisältää noin 3:n kilometrin pituisen Tuusulanväylän liikennealueen reuna-alueineen, alkaen Pohjolankadun ja Mäkelänkadun risteyksestä ja ulottuen Pakilan ja Patolan pientaloalueen korkeudelle, sisältäen Käpylän asemanseudun ympäristön rata-alueineen, Metsälän toimitila-alueen, Louhenpuiston alueen, Asesepäntien ja Veturitien katualueita.

Alueelle suunnitellaan tiivistä ja monimuotoista kaupunkia noin 20 000 uudelle asukkaalle. Bulevardin varrella olevat kaupunginosat täydentyvät yhtenäiseksi kaupunkimaiseksi alueeksi. Kaupunginosien välille muodostuu uusia kulkuyhteyksiä. Nykyisen moottoritien reuna-alueista tulee selkeästi tiiviimpää ja rakennetumpaa ympäristöä, mutta merkittävimmät luontoalueet sekä viherverkoston keskeisimmät alueet säilytetään ja niiden välisiä yhteyksiä parannetaan. Bulevardikortteleiden arkkitehtuuri on vaihtelevaa ja kortteleiden olemus muotoutuu ympäröivien kaupunginosien lähtökohdista. Uusien korttelialueiden yhdistäminen olevaan rakenteeseen edellyttää alueiden historian, ominaispiirteiden sekä maisemallisten lähtökohtien tuntemusta ja huomioon ottamista. Alueen merkittävimmät maankäytön painopistealueet ovat Käpylän asemanseutu ja Käskynhaltijantien risteysalue.

Kaupunkiympäristölautakunta antaa myös lausunnon MAL 2019 -suunnitelman luonnoksesta. Lausuntoehdotuksessa todetaan, että MAL 2019 -suunnitelmaluonnos on hyvä kokonaisuus, joka on pääpiirteissään Helsingin tavoitteiden ja kaupunkistrategian mukainen.

Muita kaava-asioita: Malmin lentokentän alueen kaavarungon tarkennus Nallenrinteen ja Lentoasemankortteleiden osalta sekä Munkkiniemen koulutustalo (Hollantilaisentie 11).

Vihdoin hyväksytään myös Malmin Ormuspellon pienteollisuusalueen, Pitäjänmäen Takkatien ja Arinatien pienteollisuusalueen sekä Tattarisuon pienteollisuusalueen vuokrausperiaatteet. Olen näiden perään jo aika pitkään kysellyt. Sopimukset tehdään oleviksi voimassa 31.12.2047 saakka.

Sosiaali- ja terveyslautakunta jatkaa järjestöavustusten käsittelyä. Esitys jäi viimeksi pöydälle. Järjestöille myönnetään vuodelle 2019 avustuksia lasten ja lapsiperheiden terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (928 000 euroa), nuorten ja aikuisten terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (1,4 milj euroa), ikäihmisten terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (203 999 euroa), kansanterveysjärjestöjen tukemiseen (198 000 euroa), mielenterveystyön ja päihdetyön tukemiseen (1,2 milj euroa), vammais- ja kehitysvammatyön tukemiseen (526 000 euroa), maahanmuuttajatyön tukemiseen (461 000 euroa) sekä monialayhdistysten toiminnan tukemiseen, samalla kun tehdään varaus vuoden aikana mahdollisesti ilmenevän ongelman hoitamiseen (1,1 milj euroa + 200 000 euroa). Kaupunki tuottaa kaupunkilaisille tärkeitä palveluja yhdessä järjestöjen kanssa, joten avustukset ovat tärkeitä.

Erinomaista uutta viikkoa!

 0

\nKaupunginhallitus jatkaa viimeksi pöydälle jääneiden Hiilineutraali Helsinki 2035 –toimenpideohjelman ja Tukkutorin uuden pakastamon edellytysinvestointien käsittelyä sekä antaa eduskunnalle lausunnon maakunta- ja sote-uudistuksesta. Kasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielisessä jaostossa lisätään kielirikasteista esiopetusta tarjoavien päiväkotien lukumäärää. Kaupunkiympäristölautakunta jatkaa kahdesti pöytäämiensä Lapinlahden sairaalan sekä Vallisaaren ja Kuninkaansaaren kaavojen parissa sekä Tuusulanbulevardin suunnitteluperiaatteita. Sosiaali- ja terveyslautakunta käsittelee järjestöavustuksia.\nKaupunginvaltuusto (kokous alkaa poikkeuksellisesti jo klo 16)\nKaupunginhallitus käsittelee Pihlajamäessä sijaitsevan päiväkoti Louhikon uudisrakennusta, jonka arvellaan valmistuvan lokakuussa 2020. Uuteen päiväkotirakennukseen on tulossa 132 tilapaikkaa nykyisten 84:n sijaan.\nKaupunginhallitus antaa eduskunnalle lausunnon maakunta- ja sote-uudistuksesta. Päätösehdotuksen mukaan kaupunginhallitus toteaa Helsingin kaupungin lausuntona, että eduskunnan käsiteltävänä olevaa maakunta- ja sote-uudistusta koskevaa ehdotuskokonaisuutta ei edelleenkään tule hyväksyä.\nEsityslistalla on myös sopimus Kaupunkiakatemia-yhteistyöstä seuraaville 5 vuodelle. Kyseessä on Helsingin kaupungin, Espoon kaupungin, Vantaan kaupungin, Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston välinen sopimus, josta Helsingin kaupungin vuosittainen maksuosuus on 30 000 euroa. Kaupunkiakatemia on kaupunkien ja yliopistojen välinen strateginen kumppanuus ja yhteistyömuoto, jossa edistetään kaupunkikehittämisen, kaupunkitutkimuksen ja opetuksen vuorovaikutusta ja tuetaan poikkitieteellisten tutkimus- ja kehittämishankkeiden käynnistymistä. Kaupunkiakatemia etsii innovatiivisia näkökulmia ja ratkaisumalleja yhteiskunnallisiin haasteisiin ja pyrkii siten kasvattamaan akateemisen toiminnan vaikuttavuutta yhteiskunnassa. Kaupunkiakatemia-yhteistyön ensimmäinen sopimuskausi 2016–2018 toteutettiin Helsingin kaupungin, Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston kumppanuutena. Toisella sopimuskaudella 2019–2023 toiminta laajenee Espoon ja Vantaan kaupunkien liittyessä mukaan yhteistyöhön\nKaupunginhallitus käsittelee Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelmaa, joka jäi viimeksi pöydälle. Jo edellisessä kaupunkistrategiassa asetettiin tavoitteeksi päästöjen vähentäminen 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä. Hiilineutraalius ei synny itsestään vaan edellyttää kasvihuonepäästöjen vähentämistä Helsingissä 80 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kasvihuonepäästöjen merkittävimpiä lähteitä ovat Helsingissä rakennusten lämmitys, sähkönkäyttö ja liikenne. Ilmastotavoitteiden toteutumisessa on kaikkien kaupunkilaisten oltava mukana. Siksi kaikkien kannattaa tutustua toimenpideohjelmaan, joka on esitys siitä, miten päästövähennykset voidaan käytännössä saavuttaa ja millaisiin toimiin on tartuttava jo tällä valtuustokaudella.\nKaupunginhallitukselle esitetään hyväksyttäväksi Tukkutorin uuden pakastamon edellytysinvestointeja koskevaa hankesuunnitelmaa, joka jäi viimeksi pöydälle. ”Edellytysinvestoinneilla” tarkoitetaan lähinnä purkamista, mihin on pakko ryhtyä, koska pakastamo on todettu turvallisuusriskiksi sen ammoniakkivetoisen kylmäjärjestelmän sekä huonon teknisen kunnon vuoksi. Pakastamosta ei saada korjausinvestoinneillakaan toiminnallisesti, energiankäytöllisesti ja elintarvikevalvonnallisesti toimivaa kokonaisuutta. Tulen esittämään tekstiin täydennystä siitä, että varmistettaisiin alueen yritysten toimintaedellytykset ja kulkuyhteydet hankkeen edetessä.\nKaupunginhallituksen elinkeinojaostossa on esillä tilannekatsaus Länsisataman aluerakentamisprojektista. Päätösehdotuksen mukaan jaosto suosittaa, että 1) Ruoholahtea kehitetään edelleen tiiviissä yhteistyössä alueen kiinteistöomistajien kanssa erityisesti pääkonttoreille sijaintipaikkoja tarjoavana toimistoalueena, että 2) kaupunkiympäristötoimiala ja kaupunginkanslia ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin Länsisataman liikenteen sujuvoittamiseksi ja satamalogistiikan kehittämiseksi, jotta yritysten sijoittumismahdollisuudet Ruoholahdessa ja laajemmin kantakaupungissa turvataan jatkossakin, että 3) Hernesaaressa varaudutaan järjestämään turvalliset ja tarkoituksenmukaiset kävelyreitit ja muut liikennejärjestelyt risteilymatkailijoille alueen rakentamisen ajaksi ja että 4) Alueen merkittävän työllistäjän, telakan, mahdollisuudet toimia myös rakentamisen aikana turvataan Munkkisaaressa.\nKaupunginvaltuustossa jatketaan viime kokouksessa pöydälle jääneiden muutaman aloitteen käsittelyä. Lisäksi muutama pieni kaava-asia (Bulevardi 14, Meilahden huvila-alue ja Myllypuron peruskoulu). Kokous alkaa jo klo 16 ja päättynee klo 18:aan mennessä, minkä jälkeen vietetäänkin valtuuston pikkujoulua.\nKasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielinen jaosto lisää kielirikasteista esiopetusta tarjoavien päiväkotien lukumäärää ensi lukuvuoden alusta. Kielirikasteista suomi-englanti -esiopetusta järjestetään 1.8.2019 alkaen seuraavien päiväkotien esiopetusryhmissä: Kanava, Viikinki, Sakara, Suurmetsä, Aapiskukko, Pacius, Herttua, Hertta, Jätkäsaari, Franzenia, Merituuli ja Kulosaari. Kielirikasteista suomi-ranska –esiopetusta järjestetään päiväkoti Valkean esiopetusryhmässä ja kielirikasteista suomi-ruotsi -esiopetusta päiväkoti Sataman esiopetusryhmässä. Kielirikasteista esiopetusta jatketaan päiväkotien Himmeli, Perttu, Vaskiniitty, Maunula, Myllynratas, Leipuri, Kesäheinä, Alku, Käpylinna, Toivo, Satakieli ja Auringonkukka esiopetusryhmissä sekä laajamittaista kaksikielistä esiopetusta päiväkotien Pelimanni, Merirasti ja Susanna esiopetusryhmissä.\nJokaisella varhaiskasvatusalueella alkaa siis esityksen mukaan 1.8.2019 vähintään yksi uusi kielirikasteinen esiopetusryhmä. Päiväkodit on valittu henkilöstön kielitaidon mukaan sekä siten, että lapsen opinpolku ei katkea kielenopiskelun osalta perusopetukseen siirryttäessä.\nKielirikasteisessa esiopetuksessa kohdekieltä käytetään rinnakkain suomen kielen kanssa leikkien, laulaen ja toiminnallisia menetelmiä apuna käyttäen. Kohdekielen osuus opetuksesta ja toiminnasta on korkeintaan 25%.\nKasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielisen jaoston edellisessä kokouksessa pöydälle jättämä asia, ehdotus luopua 1.6.2019 alkaen Pukinmäenkaaren peruskoulun yksiköstä osoitteessa Immolantie 9, siirtyy seuraavaan jaoston kokoukseen, joka pidetään 29.1.2019.\nKaupunkiympäristölautakunnan esityslistalla ovat jo kahdesti pöydälle jääneet Lapinlahden sairaalan asemakaavamuutoksen periaatteet. Alueella sijaitsevissa, Helsingin kaupungin omistamissa rakennuksissa ei harjoiteta kaupungin omaa toimintaa eikä tiloja tarvita kaupungin käyttöön. Kaupunki pyrkii luopumaan tiloista, joita se ei tarvitse omaan käyttöönsä tai palvelutuotantoonsa ja on tämän periaatteen mukaisesti valmistelemassa Lapinlahdessa rakennusten myyntiin tähtäävää ideakilpailua.\nLautakunta käsittelee myös Vallisaaren ja Kuninkaansaaren asemakaavaehdotuksia. Tämäkin asia on jäänyt jo kahdesti pöydälle. Kaavaratkaisu mahdollistaa saarten kehittämisen luonto- ja kulttuurimatkailuun sekä virkistyskäyttöön. Tavoitteena on kehittää aluetta Helsingin saariston merkittävänä luontomatkailun kohteena siten, että alueen arvot luonnonsuojelukohteena ja arvokkaana kulttuurihistoriallisena ympäristönä eivät vaarannu. Alueelle voi sijoittua ravintola-, tapahtuma- ja majoituspalveluita tuottavia yrityksiä, sekä niihin liittyviä työtiloja.\nTuusulanbulevardin suunnitteluperiaatteet varmasti kiinnostavat lautakuntaa (ja muitakin). Suunnitteluperiaatteet koskevat Tuusulanbulevardin ja bulevardikaupungin suunnittelualuetta, uuden yleiskaavan osoittamaa maankäytön muutosaluetta. Alue sisältää noin 3:n kilometrin pituisen Tuusulanväylän liikennealueen reuna-alueineen, alkaen Pohjolankadun ja Mäkelänkadun risteyksestä ja ulottuen Pakilan ja Patolan pientaloalueen korkeudelle, sisältäen Käpylän asemanseudun ympäristön rata-alueineen, Metsälän toimitila-alueen, Louhenpuiston alueen, Asesepäntien ja Veturitien katualueita.\nAlueelle suunnitellaan tiivistä ja monimuotoista kaupunkia noin 20 000 uudelle asukkaalle. Bulevardin varrella olevat kaupunginosat täydentyvät yhtenäiseksi kaupunkimaiseksi alueeksi. Kaupunginosien välille muodostuu uusia kulkuyhteyksiä. Nykyisen moottoritien reuna-alueista tulee selkeästi tiiviimpää ja rakennetumpaa ympäristöä, mutta merkittävimmät luontoalueet sekä viherverkoston keskeisimmät alueet säilytetään ja niiden välisiä yhteyksiä parannetaan. Bulevardikortteleiden arkkitehtuuri on vaihtelevaa ja kortteleiden olemus muotoutuu ympäröivien kaupunginosien lähtökohdista. Uusien korttelialueiden yhdistäminen olevaan rakenteeseen edellyttää alueiden historian, ominaispiirteiden sekä maisemallisten lähtökohtien tuntemusta ja huomioon ottamista. Alueen merkittävimmät maankäytön painopistealueet ovat Käpylän asemanseutu ja Käskynhaltijantien risteysalue.\nKaupunkiympäristölautakunta antaa myös lausunnon MAL 2019 -suunnitelman luonnoksesta. Lausuntoehdotuksessa todetaan, että MAL 2019 -suunnitelmaluonnos on hyvä kokonaisuus, joka on pääpiirteissään Helsingin tavoitteiden ja kaupunkistrategian mukainen.\nMuita kaava-asioita: Malmin lentokentän alueen kaavarungon tarkennus Nallenrinteen ja Lentoasemankortteleiden osalta sekä Munkkiniemen koulutustalo (Hollantilaisentie 11).\nVihdoin hyväksytään myös Malmin Ormuspellon pienteollisuusalueen, Pitäjänmäen Takkatien ja Arinatien pienteollisuusalueen sekä Tattarisuon pienteollisuusalueen vuokrausperiaatteet. Olen näiden perään jo aika pitkään kysellyt. Sopimukset tehdään oleviksi voimassa 31.12.2047 saakka.\nSosiaali- ja terveyslautakunta jatkaa järjestöavustusten käsittelyä. Esitys jäi viimeksi pöydälle. Järjestöille myönnetään vuodelle 2019 avustuksia lasten ja lapsiperheiden terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (928 000 euroa), nuorten ja aikuisten terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (1,4 milj euroa), ikäihmisten terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (203 999 euroa), kansanterveysjärjestöjen tukemiseen (198 000 euroa), mielenterveystyön ja päihdetyön tukemiseen (1,2 milj euroa), vammais- ja kehitysvammatyön tukemiseen (526 000 euroa), maahanmuuttajatyön tukemiseen (461 000 euroa) sekä monialayhdistysten toiminnan tukemiseen, samalla kun tehdään varaus vuoden aikana mahdollisesti ilmenevän ongelman hoitamiseen (1,1 milj euroa + 200 000 euroa). Kaupunki tuottaa kaupunkilaisille tärkeitä palveluja yhdessä järjestöjen kanssa, joten avustukset ovat tärkeitä.\n]]> 0 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265412-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-502018#comments Helsinki kaupunginhallitus Kaupunginvaltuusto Kaupunkipolitiikka Kunnallispolitiikka Fri, 07 Dec 2018 12:44:09 +0000 Pia Pakarinen http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265412-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-502018 Pikavisiitti kirjataivaaseen http://laurarissanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265135-pikavisiitti-kirjataivaaseen
Pikavisiitti kirjataivaaseen

Helsingin keskustakirjasto Oodi avaa ovensa Itsenäisyyspäivän aattona. Ja mikä todellinen kirjastojen ystävien paratiisi ovien takaa avautuukaan!

Pääsin muiden keskustakirjastosta päättäneiden ja kirjastoa rakentaneiden kanssa tutustumaan Oodiin viime perjantaina. Harvoin enää missään ottaa samalla tavalla vatsan pohjasta kuin sillä hetkellä otti, kun astuin Oodin kolmannen kerroksen kirjataivaaseen. Niin kaunista, niin avaraa, niin upeaa! Perjantai oli meille kuntapoliitikoille todellinen karkkipäivä.

Keskustakirjaston hankesuunnitelma hyväksyttiin Helsingin kaupunginvaltuustossa selvin luvuin tammikuussa 2015. Tuolloin muuten kirjastoon kaavailtiin myös yleistä saunaa, mutta se putosi kustannussyistä matkan varrella pois.  Muuten valtion kanssa yhteistyössä toteutettu hanke pysyi budjetissaan eli 98 miljoonassa eurossa, mistä valtion osuus oli 30 miljoonaa.

Moni päättäjä ja kaupunkilainen on kantanut huolta siitä, merkitseekö uusi tulokas kirjastoverkon harvenemista. Tätä huolta en jaa, vaikka varmasti verkko joltain osin elää, kuten kasvavassa kaupungissa kuuluukin. Keskustakirjasto kasvattaa toki kirjastojen käyttömenoja ja tämä näkyy ensi vuoden talousarviossa.

Kirjasto on maamme kaikkein käytetyin kulttuuripalvelu. Talouden taantumassa kaupungin tarjoaman kulttuuritarjonnan, johon kirjastotkin kuuluvat, korostuu. Esimerkiksi Töölön kirjaston lainausluvut nousivat 1990-luvun alun laman aikaan peräti 69 prosenttia. Kulttuuriin sijoitettu euro maksaa itsensä takaisin monikertaisesti esimerkiksi pienempinä terveysmenoina.

Taannoisessa valtuustokeskustelussa epäiltiin myös perinteisen kirjan väistyvän jo pian sähkökirjojen tieltä. Oodi on osoitus siitä, miten kirjasto saa yhdistettyä vanhan ja uuden. Oodin kolmas kerros on todellinen kirjataivas, josta löytyy iso terassi ja kahvila, paljon lukunurkkauksia ja ennen kaikkea kirjoja. Kerroksen pohjoispääty on omistettu lapsille. Lastenmaailman kruunaa salaoven takaa löytyvä satuhuone. Ihan mahtava.

Oodin kakkoskerros taas on osoitus kaikesta uudesta. Ihailin pitkää 3D-printtereiden rivistöä, kirjastorobottia ja kaupunkiverstaan saumureita, laserleikkureita ja tarratulostimia. Toisesta kerroksesta löytyvät myös huippuluokan studiot soittamiseen, äänittämiseen, kuvaamiseen ja editointiin.

Keskustakirjaston osalta pidän erityisen hienona sitä, että sen suunnittelussa on pidetty mielessä kaikki sukupolvet vauvasta vaariin. Kirjaston tiloihin rakennettiinkin esimerkiksi kaupungin 66. leikkipuisto Loru. Siellä lapsia ja perheitä odottavat ohjatut laulu-, leikki-, loru- ja liikuntatuokiot. Kirjastosta löytyy myös Helsinki-info, kaupunkiympäristön toimialan osallisuustila Brygga, missä pääsee mukaan kaupunkisuunniteluun sekä EU-infopiste. Kahvila- ja ravintolapalveluita on kolmoskerroksen lisäksi myös sisääntulokerroksessa.

Oma toiveeni keskustakirjaston osalta liittyi siihen, että saisimme enemmän ilta- ja viikonloppuaukioloa. Ja tähänkin Oodi vastaa, arkisin kirjasto on auki iltakymmeneen ja viikonloppuisinkin kahdeksaan. Laajennetuin aukioloajoin Oodi toimii paremmin helsinkiläisten olohuoneen jatkeena.

Ei siis ihme, että viime perjantai tuntui kuntapoliitikon karkkipäivältä. Kaikki oli just niinkuin pitikin - tai oikeastaan vielä vähän paremmin. Menkää siis Oodiin!

Oodin avajaisia vietetään 5.-6.12.2018. Avajaisohjelmaan voit tutustua täällä: https://www.oodihelsinki.fi/avajaiset/

 0

\n]]> 0 http://laurarissanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265135-pikavisiitti-kirjataivaaseen#comments Helsinki Keskustakirjasto Kirjastot Mon, 03 Dec 2018 14:17:52 +0000 Laura Rissanen http://laurarissanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265135-pikavisiitti-kirjataivaaseen Helsingin rahahorna Tallinna-tunneli kaatuu omaan mahdottomuuteensa http://hankamaki.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265083-helsingin-rahahorna-tallinna-tunneli-kaatuu-mahdottomuuteensa
Lehdet uutisoivat viime viikolla, että miljoonaselvitysten kohteena ollut Helsinki–Tallinna-tunneli on saamassa rahoitusta ja että hanke ”etenee pian”.

Uuden Suomen jutussa asian rakentajaehdokkaat hehkuttivat pikaisen investoinnin puolesta ja maalasivat omalta kannaltaan optimistisen kuvan, jonka mukaan tunneli voisi olla valmis jo vuoden 2024 lopulla.

Länsimetron rakentamisaikatauluun verrattuna ennuste on täysin epärealistinen. Paljon lyhyemmän metroradan rakennustyöt alkoivat 2009, ja nykyisen arvion mukaan porkkanajuna kulkee Kivenlahteen vasta vuonna 2023 tai 2024.

Hanketta julkiselle vallalle tarjoilevan rakentamiskonsortion edustajat eivät jutun mukaan halua vielä puhua ”rahoituksen yksityiskohdista”. Mutta he eivät osoita myöskään sitä, mihin rahoituksen päälinjat perustuvat.

Poliittisesti arveluttavaa on, että rahahanojen sanotaan aukeavan Kiinasta ja muualta Aasiasta. Epämääräisyys on ymmärrettävää, sillä Euroopan unionin elvytystarkoituksessa harjoittama setelirahoitus on tyrehtymässä. Dubailaisten myöntämän 100 miljoonan varaan ei kannataisi vielä matkalippukauppaa perustaa, ja kysymys kuuluukin, mihin tuo summa päätyy, jos tai kun tunnelia ei tule.

Helsingin kaupunki selvitytti tunnelityötä jo huomattavalla summalla, ja yksityisin varoin voi haaveiden havinaa tietenkin elättää. Mutta itse olen varma siitä, että kahden kansainvälisesti pienehkön ja syrjäisen kaupungin välille ei koskaan rakenneta maailman pisintä rautatietunnelia. Uskon myös, että 15 miljardin kustannusarvio ylittyisi ja jopa kaksinkertaistuisi, niin kuin aina käy muutaman vuoden välein.

Täysin perustelematta on myös tunnelin tarve. Kiinan ja muun Kaukoidän sekä Manner-Euroopan välinen rautatieliikenne ei tee merenalaista lenkkiä Tallinnan, Helsingin ja Pietarin kautta. Niinpä EU:n ja Kiinan ei kannata hanketta tukea.

Helsingin ja Tallinnan yhdistäminen yhdeksi metropolialueeksi on megalomaaninen ajatus, josta ei ole mitään hyötyä. Globalisaatioon ja keskittämispolitiikkaan perustuva suurkaupungistuminen on kielteinen suuntaus, joka tekee kaupunkialueista ihmisten mittakaavassa entistä vaikeammin hallittavia.

Lopulta myös metropolialueet alkavat eriytyä, ja syntyy slummiutumista ja alueellista elitisoitumista. Jos metropolialue halutaan nähdä yhtenäisenä työssäkäyntialueena, työmatkat joudutaan näkemään entistä pitempinä. Lisäksi työmarkkinoiden yhtenäistyminen saattaa haavoittaa suomalaisten työntekijöiden asemaa Suomessa.

Suomenlahden ylitse pääsee sujuvasti usean varustamon lähdöillä, ja mukana kulkevat sekä matkustajat että rahti. Rautatietunneli veisi leivän varustamoilta ja heikentäisi laivojen tarjoamia muita palveluja, kauppaa sekä viihde- ja virkistymismahdollisuuksia.

Tunneli on merenkulkuun verrattuna tunkkaista ja epäturvallista. Meren pohjan alapuolelta on paha nousta ylös onnettomuuden tapahtuessa. Tunnelista tulisi vain oivallinen kohde kansainväliselle terrorismille.

Kun metron rakentaminen Kruunuvuoren alitse oli muka mahdotonta poistumiskäytävien vaikean rakennettavuuden vuoksi, kuinka paljon hankalampaa olisikaan järjestää kulku pois meren pohjan syvyyksistä keskellä Suomenlahtea?

Ainakaan julkisen vallan varoin ei Helsingin ja Tallinnan välille tunnelia pidä rakentaa tilanteessa, jossa toisella kaupungilla ei ole varaa edes yhteen uuteen raitiovaunuvuoroon. Sen sijaan Helsinki voisi yrittää oppia jotakin Tallinnan käyttöön ottamasta ilmaisesta joukkoliikenteestä.

Olisi varauduttava myös siihen, että metropolien paisuminen ei ole ikuista, ja ihmiset saattavat kääntyä etsimään elintasoa ja rauhaa maaseudulta.

Esimerkiksi Helsingin ja Vantaan lentoasemalle rakennetaan jatkuvasti miljardiluokan terminaaleja, ja voidaan kysyä, kuka tätä jättiläismäistä infrastruktuuria tarvitsee, jos väestöjen vellominen vähenee tai sitä rajoitetaan energian ehtymisen, matkailun aiheuttaman eroosion tai poliittisten jännitteiden vuoksi.

Ylikapasiteetin rakentaminen on ajattelematonta ja tuo mieleen 1980-luvun juppivuodet, jolloin suunniteltiin suuria, mutta ilman mahdollisuuksia saattaa mitään kunnolla valmiiksi. Hanke on projektimiljonäärien egotrippi, joka tosin ei tee suunnittelijoistaan uusia Elon Muskeja eikä Richard Bransoneita. Menestymisen tae on nykymaailmassa realismi eikä innovaatioidealismi tai seikkailuromantiikka.

Myöskään suunnitteleminen ei ole ilmaista, ja pelkästään Helsingin kaupunki kaatoi jo rahaa tunneliin Jussi Pajusen myötävaikutuksella. Lähtökohtaisesti toteuttamiskelvottomat ja epärealistiset ideat kannattaisi ampua ajoissa alas, sillä niiden vatvominen vie aikaa ja varoja tärkeämmältä.

Mikäli jollain rahoittajataholla on 15 miljardia käytettäväksi kaupunkimme kehittämiseen, esitän sen suuntaamista kotien tuottamiseen ihmisille. Jos yhden asunnon valmiiksi saaminen maksaa keskimäärin 250 000 euroa, voitaisiin 15 miljardilla tuottaa 60 000 uutta asuntoa, eli kodit noin 120 000 uudelle asukkaalle.

Mikäli pääkaupunkiseudun väestöennusteet pitävät paikkaansa, juuri tähän asiaan panostusta tarvittaisiin. Kyseisellä investoinnilla voitaisiin poistaa todellinen ja tulevaisuudessa uhkaava asuntopula pk-seudulta ja hillitä kohtuutonta hintojen nousua. Joten miksi ei tehtäisi niin?

 0

\nLänsimetron rakentamisaikatauluun verrattuna ennuste on täysin epärealistinen. Paljon lyhyemmän metroradan rakennustyöt alkoivat 2009, ja nykyisen arvion mukaan porkkanajuna kulkee Kivenlahteen vasta vuonna 2023 tai 2024.\nHanketta julkiselle vallalle tarjoilevan rakentamiskonsortion edustajat eivät jutun mukaan halua vielä puhua ”rahoituksen yksityiskohdista”. Mutta he eivät osoita myöskään sitä, mihin rahoituksen päälinjat perustuvat.\nPoliittisesti arveluttavaa on, että rahahanojen sanotaan aukeavan Kiinasta ja muualta Aasiasta. Epämääräisyys on ymmärrettävää, sillä Euroopan unionin elvytystarkoituksessa harjoittama setelirahoitus on tyrehtymässä. Dubailaisten myöntämän 100 miljoonan varaan ei kannataisi vielä matkalippukauppaa perustaa, ja kysymys kuuluukin, mihin tuo summa päätyy, jos tai kun tunnelia ei tule.\nHelsingin kaupunki selvitytti tunnelityötä jo huomattavalla summalla, ja yksityisin varoin voi haaveiden havinaa tietenkin elättää. Mutta itse olen varma siitä, että kahden kansainvälisesti pienehkön ja syrjäisen kaupungin välille ei koskaan rakenneta maailman pisintä rautatietunnelia. Uskon myös, että 15 miljardin kustannusarvio ylittyisi ja jopa kaksinkertaistuisi, niin kuin aina käy muutaman vuoden välein.\nTäysin perustelematta on myös tunnelin tarve. Kiinan ja muun Kaukoidän sekä Manner-Euroopan välinen rautatieliikenne ei tee merenalaista lenkkiä Tallinnan, Helsingin ja Pietarin kautta. Niinpä EU:n ja Kiinan ei kannata hanketta tukea.\nHelsingin ja Tallinnan yhdistäminen yhdeksi metropolialueeksi on megalomaaninen ajatus, josta ei ole mitään hyötyä. Globalisaatioon ja keskittämispolitiikkaan perustuva suurkaupungistuminen on kielteinen suuntaus, joka tekee kaupunkialueista ihmisten mittakaavassa entistä vaikeammin hallittavia.\nLopulta myös metropolialueet alkavat eriytyä, ja syntyy slummiutumista ja alueellista elitisoitumista. Jos metropolialue halutaan nähdä yhtenäisenä työssäkäyntialueena, työmatkat joudutaan näkemään entistä pitempinä. Lisäksi työmarkkinoiden yhtenäistyminen saattaa haavoittaa suomalaisten työntekijöiden asemaa Suomessa.\nSuomenlahden ylitse pääsee sujuvasti usean varustamon lähdöillä, ja mukana kulkevat sekä matkustajat että rahti. Rautatietunneli veisi leivän varustamoilta ja heikentäisi laivojen tarjoamia muita palveluja, kauppaa sekä viihde- ja virkistymismahdollisuuksia.\nTunneli on merenkulkuun verrattuna tunkkaista ja epäturvallista. Meren pohjan alapuolelta on paha nousta ylös onnettomuuden tapahtuessa. Tunnelista tulisi vain oivallinen kohde kansainväliselle terrorismille.\nKun metron rakentaminen Kruunuvuoren alitse oli muka mahdotonta poistumiskäytävien vaikean rakennettavuuden vuoksi, kuinka paljon hankalampaa olisikaan järjestää kulku pois meren pohjan syvyyksistä keskellä Suomenlahtea?\nAinakaan julkisen vallan varoin ei Helsingin ja Tallinnan välille tunnelia pidä rakentaa tilanteessa, jossa toisella kaupungilla ei ole varaa edes yhteen uuteen raitiovaunuvuoroon. Sen sijaan Helsinki voisi yrittää oppia jotakin Tallinnan käyttöön ottamasta ilmaisesta joukkoliikenteestä.\nOlisi varauduttava myös siihen, että metropolien paisuminen ei ole ikuista, ja ihmiset saattavat kääntyä etsimään elintasoa ja rauhaa maaseudulta.\nEsimerkiksi Helsingin ja Vantaan lentoasemalle rakennetaan jatkuvasti miljardiluokan terminaaleja, ja voidaan kysyä, kuka tätä jättiläismäistä infrastruktuuria tarvitsee, jos väestöjen vellominen vähenee tai sitä rajoitetaan energian ehtymisen, matkailun aiheuttaman eroosion tai poliittisten jännitteiden vuoksi.\nYlikapasiteetin rakentaminen on ajattelematonta ja tuo mieleen 1980-luvun juppivuodet, jolloin suunniteltiin suuria, mutta ilman mahdollisuuksia saattaa mitään kunnolla valmiiksi. Hanke on projektimiljonäärien egotrippi, joka tosin ei tee suunnittelijoistaan uusia Elon Muskeja eikä Richard Bransoneita. Menestymisen tae on nykymaailmassa realismi eikä innovaatioidealismi tai seikkailuromantiikka.\nMyöskään suunnitteleminen ei ole ilmaista, ja pelkästään Helsingin kaupunki kaatoi jo rahaa tunneliin Jussi Pajusen myötävaikutuksella. Lähtökohtaisesti toteuttamiskelvottomat ja epärealistiset ideat kannattaisi ampua ajoissa alas, sillä niiden vatvominen vie aikaa ja varoja tärkeämmältä.\nMikäli jollain rahoittajataholla on 15 miljardia käytettäväksi kaupunkimme kehittämiseen, esitän sen suuntaamista kotien tuottamiseen ihmisille. Jos yhden asunnon valmiiksi saaminen maksaa keskimäärin 250 000 euroa, voitaisiin 15 miljardilla tuottaa 60 000 uutta asuntoa, eli kodit noin 120 000 uudelle asukkaalle.\nMikäli pääkaupunkiseudun väestöennusteet pitävät paikkaansa, juuri tähän asiaan panostusta tarvittaisiin. Kyseisellä investoinnilla voitaisiin poistaa todellinen ja tulevaisuudessa uhkaava asuntopula pk-seudulta ja hillitä kohtuutonta hintojen nousua. Joten miksi ei tehtäisi niin?\n]]> 40 http://hankamaki.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265083-helsingin-rahahorna-tallinna-tunneli-kaatuu-mahdottomuuteensa#comments Helsinki Joukkoliikenne Kaupunkisuunnittelu Rakentamispolitiikka Tallinna Mon, 03 Dec 2018 07:30:00 +0000 J. Sakari Hankamäki http://hankamaki.puheenvuoro.uusisuomi.fi/265083-helsingin-rahahorna-tallinna-tunneli-kaatuu-mahdottomuuteensa Hajaantukaa! Vanhustenhoidossa on kaikki hyvin? http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264985-hajaantukaa-vanhustenhoidossa-on-kaikki-hyvin
Helsingin kaupunginvaltuusto käsitteli 28.11 Perussuomalaisten ryhmäaloitetta, jossa vaadittiin vanhustenhoidon tilan selvittämistä sekä tulevaisuuden tarpeiden arviota. Siis kuinka paljon tarvitaan kotihoitoa, palveluasumista ja ympärivuorokautista hoivaa tulevaisuudessa, kun kaupunkimme väestö ikääntyy.

Kuten arvata saattaa, vastaus oli lyhennettynä ”Täällä ei ole mitään nähtävää, vanhustenhuollossa on kaikki hyvin, hajaantukaa!” Yritimme palauttaa asiaa uudelleen valmisteluun mutta hävisimme äänestyksessä selvin luvuin. Tukea saimme Kd:lta sekä Vasemmistoliitosta, jossa ryhmä hajosi.

Erikoiseksi keskustelun teki väitteet populismista ja väitteet siitä, että perussuomalaiset mollaavat henkilöstöä. Jos arvoisat valtuutetut olisivat viitsineet edes lukea palautusehdotuksemme, olisivat he huomanneet, että juuri mm. henkilöstön viestien perusteella selvitystä olisi tarvittu.

Kysymys oli siis vanhusten hoidosta kaupungissamme. Jostain kumman syystä sekä salin oikea että vasen laita sai tämänkin aiheen vedettyä maahanmuuttoon. Meitä Perussuomalaisia kun useimmiten mollataan ettemme osaa muusta puhua. Me puhuimme vanhuksista ja osa valtuutetuista maahanmuutosta. Ei ihme, että vanhukset jäävät jalkoihin rahan jaossakin. Vihersinivasemmisto vie, vanhus vikisee.

Olen pettynyt. Vanhuksista puhuminen ei ole sitä tekemistä politiikassa vaan se, mitä enemmistö päättää. Siis se mitä nappia painetaan, kun joku on tehnyt esityksen. ”Tämä on tärkeä asia”-lauseet eivät korvaa tekoja.

Perussuomalaiset tekevät, muut puhuvat. Me emme lannistu vaan jatkamme inhimillisen ja turvallisen vanhuuden puolesta toimien.

Erityisesti tänään muistamme niitä, jotka lähtivät 30.11.1939 puolustamaan tätä maata. Kaveria ei jätetty. Matkaan lähdettiin, huvitti tai ei, pelotti tai ei. Ei kyselty voisinko tehdä jotakin itseäni kiinnostavaa, viitaten juuri julkaistuun tutkimukseen maanpuolustustahdosta. Yhdessä mentiin, kaaduttiin tai selvittiin.  Näille ihmisille me olemme velkaa sen, että teemme kaikkemme maamme puolustajien ja jälleenrakentajien turvallisen ja inhimillisen loppuelämän eteen.

Voit katsoa valtuustokokousvideosta mitä puhuttiin, asia 9:

https://www.helsinkikanava.fi/kanava/fi/videot/video?id=3932

https://www.hel.fi/static/public/hela/Kaupunginvaltuusto/Suomi/Paatostie...

 0

\n]]> 1 http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264985-hajaantukaa-vanhustenhoidossa-on-kaikki-hyvin#comments Helsingin Perussuomalaiset Helsingin valtuusto Helsinki Kotihoito vanhustenhoito Fri, 30 Nov 2018 14:30:44 +0000 Mari Rantanen http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264985-hajaantukaa-vanhustenhoidossa-on-kaikki-hyvin Helsingin kuntapolitiikan viikko 49/2018 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264976-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-492018
Kaupunginhallitus käsittelee Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelmaa, Tukkutorin uuden pakastamon edellytysinvestointeja ja Helsingin liikkumisohjelmaa sekä antaa lausunnon Uusimaa-kaava 2050:stä. Kaupunkiympäristölautakunnassa puhutaan mm. Lapinlahden sairaalasta ja Teollisuuskadusta. Sosiaalilautakunta jakaa järjestöavustuksia.

Maanantai 3.12.

Kaupunginhallitus

Tiistai 4.12.

Kaupunkiympäristölautakunta

Sosiaali- ja terveyslautakunta

Kaupunginhallitus käsittelee Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelmaa. Jo edellisessä kaupunkistrategiassa asetettiin tavoitteeksi päästöjen vähentäminen 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä. Hiilineutraalius ei synny itsestään vaan edellyttää kasvihuonepäästöjen vähentämistä Helsingissä 80 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kasvihuonepäästöjen merkittävimpiä lähteitä ovat Helsingissä rakennusten lämmitys, sähkönkäyttö ja liikenne. Ilmastotavoitteiden toteutumisessa on kaikkien kaupunkilaisten oltava mukana. Siksi kaikkien kannattaa tutustua toimenpideohjelmaan, joka on esitys siitä, miten päästövähennykset voidaan käytännössä saavuttaa ja millaisiin toimiin on tartuttava jo tällä valtuustokaudella.

Kaupunginhallitukselle esitetään hyväksyttäväksi Tukkutorin uuden pakastamon edellytysinvestointeja koskevaa hankesuunnitelmaa. ”Edellytysinvestoinneilla” tarkoitetaan lähinnä purkamista, mihin on pakko ryhtyä, koska pakastamo on todettu turvallisuusriskiksi sen ammoniakkivetoisen kylmäjärjestelmän sekä huonon teknisen kunnon vuoksi. Pakastamosta ei saada korjausinvestoinneillakaan toiminnallisesti, energiankäytöllisesti ja elintarvikevalvonnallisesti toimivaa kokonaisuutta. Pyydän todennäköisesti esityksen pöydälle kyetäkseni tutustumaan suunnitelmiin perusteellisemmin.

Helsingin liikkumisohjelma 2018-2021 jäi viimeksi pöydälle. Kahdeksan tavoitealueen (1) helsinkiläiset ymmärtävät, että arjen liikkuminen on liikuntaa tärkeämpää, 2) liikkuminen on koko kaupungin yhteinen asia, jota edistetään rohkeasti, 3) koko kaupunkiympäristö ja liikunta- ja kulttuuritarjonta kannustavat ja houkuttelevat liikkumaan, 4) pienet lapset omaksuvat liikunnalliset perustaidot ja –tottumukset, 5) riittävä liikunnallisuus on osa lasten ja nuorten arkea ja oppimista, 6) Helsingin kaupungin työntekijät liikkuvat enemmän ja istuvat vähemmän työpäivän aikana, 7) ikääntyneiden ja iäkkäiden arkiaktiivisuus lisääntyy ottamalla huomioon eriytyneet tarpeet ja 8) liikkumista hyödynnetään nykyistä paremmin sairauksien ennaltaehkäisyssä hoidossa ja kuntoutuksessa) alle on määritelty 57 toimenpidettä.

Uusimaa-kaava 2050 jäi myös viimeksi pöydälle. Maakuntakaavan tavoite ”hiilineutraali Uusimaa vuoteen 2035 mennessä” sopii yhteen tässä samassa kokouksessa käsiteltävän Helsingin kaupungin hiilineutraaliustavoitteen kanssa. Helsingin lausuntoehdotuksessa muistutetaan, että on tärkeää, etteivät maakuntakaavan merkinnät ole ristiriidassa Helsingin yleiskaavan tai Östersundomin yleiskaavan kanssa. Tallinnan tunnelista lausunnossa todetaan, että vaihtoehtoiset linjaukset tulee poistaa kaavakartalta ja merkitä maakuntakaavaehdotukseen vain yksi Helsingin keskustan ja Pasilan kautta kulkeva linjaus.

Kaupunkiympäristölautakunnan esityslistalla on Lapinlahden sairaalan asemakaavamuutoksen periaatteet. Asia jäi pari viikkoa sitten pöydälle. Alueella sijaitsevissa, Helsingin kaupungin omistamissa rakennuksissa ei harjoiteta kaupungin omaa toimintaa eikä tiloja tarvita kaupungin käyttöön. Kaupunki pyrkii luopumaan tiloista, joita se ei tarvitse omaan käyttöönsä tai palvelutuotantoonsa ja on tämän periaatteen mukaisesti valmistelemassa Lapinlahdessa rakennusten myyntiin tähtäävää ideakilpailua.

Keskustelua käydään varmasti vilkkaasti aloitteesta, joka koskee tulevien Kruunusiltojen avaamisesta yöaikaan takseille ja sähköbusseille. Tätä käsiteltiin monisanaisesti kaupunginvaltuustossa jo viime kaudella.

Lautakunta vahvistaa myös Teollisuuskadun akselin kaavarungon periaatteet alueen jatkosuunnittelun pohjaksi. Tämä jäi viimeksi pöydälle. Kaavarunko luo suuntaviivat alueen tulevalle kehitykselle; se määrittelee merkittävimmät suunnittelun linjaukset, kuten kortteli- ja viherrakenteen sekä liikennejärjestelyt. Tavoitteena on luoda uusien keskusten, Pasilan ja Kalasataman, välille merkittävä työpaikkojen, liike-elämän ja kaupunkikulttuurin keskittymä sekä parantaa keskusten välisiä yhteyksiä kaikilla kulkumuodoilla.

Käsittelyssä on myös Patterimäen tarkistettu asemakaava- ja muutosehdotus. Kyseinen alue sijaitsee Pitäjänmäen Takkatien teollisuusalueen ja Pajamäen asuntoalueen välissä. Kaavaratkaisulla luodaan virkistysalueen itäosaan Pitäjänmäentien varteen tiivistä, elävää ja katupuin istutettua kaupunkiympäristöä tulevan Raide-Jokerin pysäkin välittömään läheisyyteen. Asukasmäärän lisäys on noin 900 henkilöä. Kaavaratkaisu mahdollistaa Staran varikon toimintojen sijoittamisen kallioluolastoon Patterimäen alle, jolloin nykyinen Atomitien varikkoalue vapautuisi käytettäväksi toimitilarakentamiseen.

Lautakunta käsittelee myös Vallisaaren ja Kuninkaansaaren asemakaavaehdotuksia. Kaavaratkaisu mahdollistaa saarten kehittämisen luonto- ja kulttuurimatkailuun sekä virkistyskäyttöön. Tavoitteena on kehittää aluetta Helsingin saariston merkittävänä luontomatkailun kohteena siten, että alueen arvot luonnonsuojelukohteena ja arvokkaana kulttuurihistoriallisena ympäristönä eivät vaarannu. Alueelle voi sijoittua ravintola-, tapahtuma- ja majoituspalveluita tuottavia yrityksiä, sekä niihin liittyviä työtiloja.

Sosiaali- ja terveyslautakunnassa käsitellään järjestöavustuksia. Järjestöille myönnetään vuodelle 2019 avustuksia lasten ja lapsiperheiden terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (928 000 euroa), nuorten ja aikuisten terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (1,4 milj euroa), ikäihmisten terveyden ja hyvinvoinnin tukemiseen (203 999 euroa), kansanterveysjärjestöjen tukemiseen (198 000 euroa), mielenterveystyön ja päihdetyön tukemiseen (1,2 milj euroa), vammais- ja kehitysvammatyön tukemiseen (526 000 euroa), maahanmuuttajatyön tukemiseen (461 000 euroa) sekä monialayhdistysten toiminnan tukemiseen, samalla kun tehdään varaus vuoden aikana mahdollisesti ilmenevän ongelman hoitamiseen (1,1 milj euroa + 200 000 euroa). Kaupunki tuottaa kaupunkilaisille tärkeitä palveluja yhdessä järjestöjen kanssa, joten avustukset ovat tärkeitä.

Erinomaista uutta viikkoa!

 0

\n]]> 0 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264976-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-492018#comments Helsinki kaupunginhallitus Kaupunkipolitiikka Kunnallispolitiikka Lautakunnat Fri, 30 Nov 2018 12:15:05 +0000 Pia Pakarinen http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264976-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-492018 Lauttasaaren Silta: järjetön päätös heikentää yhteysinfraa Helsingissä http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264909-lauttasaaren-silta-jarjeton-paatos-heikentaa-yhteysinfraa-helsingissa
Lisää tilaa jalankulkijoille ja kalastajille, pyöräilijöiden tila pidetään ennallaan. Sillalta varataan tilaa myös lumen väliaikaiseen säilytykseen, sekä mahdollistetaan kesäisten kävelyiden lisääntyminen. Remonttiaika kevyt 3 vuotta 1+1 kaistalla, asukkaidemme arjen piristäjäksi.

Helsingin Sanomat 27.11. uutisoi kuitenkin kärjellä ’Lauttasaaren sillalta nipistetään yksi autokaista pyöriä ja kävelijöitä varten’.

Otsikko antaa johtaa jälleen harhaan, sillä 27.11. kaupunkiympäristölautakunnassa hyväksytyssä Lauttasaaren Sillan suunnitelmassa lisää tilaa tulee jalankulkijoille sekä kalastajille. Pyöräilijöiden tila pysyy ennallaan, sillä tila nykyisellään on jo ’ihanteellinen’. Sillalta varataan kaupunkiympäristön apulaispormestari mukaan tilaa myös lumen väliaikaiseen säilytykseen, sekä mahdollistetaan kesäisten kävelyiden lisääntyminen.

Lauttasaari on yksi kovimmin kasvavista alueista Helsingissä, ja kasvaa jatkossakin. En voi ymmärtää, miksi yhteysinfraa halutaan heikentää kasvavilla alueilla Helsingissä. Kaikki liikkuminen kasvaa, ja liikkumismuotoja tulisi kehittää rinnakkain: myös eri ikäryhmät huomioiden, sillä tämä iskee erityisesti lapsiperheisiin, harrastaviin nuoriin sekä senioireihin. Kaistojen 2+2 malli olisi mahdollistanut Lauttasaaren SIllan joustavamman hyödyntämisen myös tulevaisuuden liikkumisratkaisujen suhteen. Metron myötä Lauttasaaren osista on jo valmiiksi heikennetty julkisia yhteyksiä, joita on toivottu takaisin, mutta toistaiseksi tähän huutoon ei ole vastattu.

Ruuhkista eivät kiitä asukkaamme, eikä ympäristö.

Kyseinen hanke on edennyt kaupungilla kuitenkin kuin juna: esiteltiin ensimmäistä kertaa Jätkäsaaressa syksyn alussa, jonka jälkeen valmis suunnitelma esiteltiin Lauttasaaressa lokakuussa. Suunnitelma haluttiin saattaa myös välittömästi voimaan niin, että valitusmahdollisuudet saadaan minimoitua. Siihen se kiire sitten päättyykin, kun saadaan revittyä remontti auki, ja kaistaratkaisu 1+1 asukkaidemme ja ympäristön iloksi seuraavaksi kolmeksi vuodeksi.

Kolme vuotta remontille on järjettömän pitkä ja samalla aivan liian pitkä aika.

Yhteysinfran heikentäminen on järjetön päätös, asukkaidemme laajan palautteen ja mielipiteiden sekä asukkaidemme arjen ylenkatsomista. Lauttasaaren Sillan suunnitelman kiirehtimisen ja pakottamisen myötä olen hyvin huolissani asukkaidemme vaikutusmahdollisuuksien toteutumisesta, kuntalain sekä ’Toimiva Helsinki’ –kaupunkistrategian ja arvojen mukaisesti. Helsinki suhtautuu ylimielisesti asukkaidensa ääneen: kaupunkiympäristölautakunnan terveiset Lauttasaaren asukkaille olivat ’kyllä ne tottuvat yhteen kaistaan’. Olisiko aika siirtää kansalaisaloitteet kuntatasolle? Ja entä ne yritys- ja yrittäjyysvaikutukset, toistaiseksi eli kokonaan huomioimatta? Olen kaupungille tehnyt erillisen aloitteenkin, selvitystyön käynnistämiseksi kasvavien liikenneruuhkien vaikutuksesta Helsingissä toimivien yritysten sijoittautumissuunnitelmiin.

Jotta liikenne ei täysin seisoisi, tulisi Ruoholahden-Kampin alueella tehdä mittavia parannustoimenpiteitä valoristeysten ohjaukseen. Tämä koskee tilannetta myös Lauttasaaren päässä: Saarellahan liikenne haarautuu Saaren eri puolilta, ja nyt valo-ohjauksen toimivuus onkin varsin tärkeässä osassa. Kysymys kuuluukin, käytetäänkö sitä sujuvoittamaan liikennettä, vai haittaamaan entisestään.

Tässä vielä päätöksenteon taustalla huolettaneet 'faktat' ja antamaani palautetta lautakunnan suuntaan:

Asukasmäärä sekä käyttömäärädatat suunnitelmissa:

Asukasmäärän kasvu on suunnitelmissa arvioitu alakanttiin. Suunnitelma ei nojaa yleiskaavan mahdollistamaan asukasmäärän kasvuun, vaan tämän alle.

Käytetyissä datoissa/luvuissa tulisi huomioida paremmin myös talvikuukaudet ja huonommat kelit ja käyttömäärät eri ’välineistön’ suhteen. Nyt tätä ei ole tehty.

Remonttiaika:

Remontin on määritelty kestävän peräti 3 vuotta, joka jo itsessään vaikeuttaa asukkaidemme arkea ja kulkemista. Kolme vuotta on liian pitkä aika. Suunniteltu 3 vuoden remonttiaika tulisi saada lyhyemmäksi, jotta asukkaidemme arjen sujuvuus ei vaarannu.

Toimiva infra, toimiva kaupunki:

Lauttasaaren osista on jo valmiiksi heikennetty julkisia yhteyksiä, joita on toivottu takaisin, toistaiseksi kaupunki ei ole vastannut huutoon. Esim. Vattuniemestä on kaivattu toimivaa suoraa bussilinjaa takaisin.

Jätkäsaaressa näemme jo rakennettujen liikennesumppujen arkivaikutukset.

Suunnitelmissa ei ole riittävästi huomioitu liikenteen sumppuuntumista Saarella vs Ruoholahden/Jätkäsaaren päissä.

Suunnitelma tulisi tehdä ensin kokonaisvaltaisempana ennen hyväksyntäprosessia, jotta vaikutukset nähdään oikeasti koko mittakaavassaan.

Nyt suunnitelmaa ollaan hyväksymässä pienissä erillisessä osassa, joka vaikeuttaa suunnitelman kokonaistoimivuuden hahmottamista.

Kokeilun ehdotus

Ehdotan, että teemme kokeilun sujuvuudesta sulkemalla yhden kaistan ensin, ennenkuin Sillalle tehdään peruuttamattomia muutoksia. Tällä tavalla näemme vaikutuksia paremmin.

Mia Nygård

Yrittäjä, kaupunginvaltuutettu (Kok).

Lauttasaaren Kokoomuksen hpj.

 0

\nOtsikko antaa johtaa jälleen harhaan, sillä 27.11. kaupunkiympäristölautakunnassa hyväksytyssä Lauttasaaren Sillan suunnitelmassa lisää tilaa tulee jalankulkijoille sekä kalastajille. Pyöräilijöiden tila pysyy ennallaan, sillä tila nykyisellään on jo ’ihanteellinen’. Sillalta varataan kaupunkiympäristön apulaispormestari mukaan tilaa myös lumen väliaikaiseen säilytykseen, sekä mahdollistetaan kesäisten kävelyiden lisääntyminen.\nLauttasaari on yksi kovimmin kasvavista alueista Helsingissä, ja kasvaa jatkossakin. En voi ymmärtää, miksi yhteysinfraa halutaan heikentää kasvavilla alueilla Helsingissä. Kaikki liikkuminen kasvaa, ja liikkumismuotoja tulisi kehittää rinnakkain: myös eri ikäryhmät huomioiden, sillä tämä iskee erityisesti lapsiperheisiin, harrastaviin nuoriin sekä senioireihin. Kaistojen 2+2 malli olisi mahdollistanut Lauttasaaren SIllan joustavamman hyödyntämisen myös tulevaisuuden liikkumisratkaisujen suhteen. Metron myötä Lauttasaaren osista on jo valmiiksi heikennetty julkisia yhteyksiä, joita on toivottu takaisin, mutta toistaiseksi tähän huutoon ei ole vastattu.\nRuuhkista eivät kiitä asukkaamme, eikä ympäristö.\nKyseinen hanke on edennyt kaupungilla kuitenkin kuin juna: esiteltiin ensimmäistä kertaa Jätkäsaaressa syksyn alussa, jonka jälkeen valmis suunnitelma esiteltiin Lauttasaaressa lokakuussa. Suunnitelma haluttiin saattaa myös välittömästi voimaan niin, että valitusmahdollisuudet saadaan minimoitua. Siihen se kiire sitten päättyykin, kun saadaan revittyä remontti auki, ja kaistaratkaisu 1+1 asukkaidemme ja ympäristön iloksi seuraavaksi kolmeksi vuodeksi.\nKolme vuotta remontille on järjettömän pitkä ja samalla aivan liian pitkä aika.\nYhteysinfran heikentäminen on järjetön päätös, asukkaidemme laajan palautteen ja mielipiteiden sekä asukkaidemme arjen ylenkatsomista. Lauttasaaren Sillan suunnitelman kiirehtimisen ja pakottamisen myötä olen hyvin huolissani asukkaidemme vaikutusmahdollisuuksien toteutumisesta, kuntalain sekä ’Toimiva Helsinki’ –kaupunkistrategian ja arvojen mukaisesti. Helsinki suhtautuu ylimielisesti asukkaidensa ääneen: kaupunkiympäristölautakunnan terveiset Lauttasaaren asukkaille olivat ’kyllä ne tottuvat yhteen kaistaan’. Olisiko aika siirtää kansalaisaloitteet kuntatasolle? Ja entä ne yritys- ja yrittäjyysvaikutukset, toistaiseksi eli kokonaan huomioimatta? Olen kaupungille tehnyt erillisen aloitteenkin, selvitystyön käynnistämiseksi kasvavien liikenneruuhkien vaikutuksesta Helsingissä toimivien yritysten sijoittautumissuunnitelmiin.\nJotta liikenne ei täysin seisoisi, tulisi Ruoholahden-Kampin alueella tehdä mittavia parannustoimenpiteitä valoristeysten ohjaukseen. Tämä koskee tilannetta myös Lauttasaaren päässä: Saarellahan liikenne haarautuu Saaren eri puolilta, ja nyt valo-ohjauksen toimivuus onkin varsin tärkeässä osassa. Kysymys kuuluukin, käytetäänkö sitä sujuvoittamaan liikennettä, vai haittaamaan entisestään.\nTässä vielä päätöksenteon taustalla huolettaneet 'faktat' ja antamaani palautetta lautakunnan suuntaan:\nAsukasmäärä sekä käyttömäärädatat suunnitelmissa:\nAsukasmäärän kasvu on suunnitelmissa arvioitu alakanttiin. Suunnitelma ei nojaa yleiskaavan mahdollistamaan asukasmäärän kasvuun, vaan tämän alle.\nKäytetyissä datoissa/luvuissa tulisi huomioida paremmin myös talvikuukaudet ja huonommat kelit ja käyttömäärät eri ’välineistön’ suhteen. Nyt tätä ei ole tehty.\nRemontin on määritelty kestävän peräti 3 vuotta, joka jo itsessään vaikeuttaa asukkaidemme arkea ja kulkemista. Kolme vuotta on liian pitkä aika. Suunniteltu 3 vuoden remonttiaika tulisi saada lyhyemmäksi, jotta asukkaidemme arjen sujuvuus ei vaarannu.\nToimiva infra, toimiva kaupunki:\nLauttasaaren osista on jo valmiiksi heikennetty julkisia yhteyksiä, joita on toivottu takaisin, toistaiseksi kaupunki ei ole vastannut huutoon. Esim. Vattuniemestä on kaivattu toimivaa suoraa bussilinjaa takaisin.\nJätkäsaaressa näemme jo rakennettujen liikennesumppujen arkivaikutukset.\nSuunnitelmissa ei ole riittävästi huomioitu liikenteen sumppuuntumista Saarella vs Ruoholahden/Jätkäsaaren päissä.\nSuunnitelma tulisi tehdä ensin kokonaisvaltaisempana ennen hyväksyntäprosessia, jotta vaikutukset nähdään oikeasti koko mittakaavassaan.\nNyt suunnitelmaa ollaan hyväksymässä pienissä erillisessä osassa, joka vaikeuttaa suunnitelman kokonaistoimivuuden hahmottamista.\nEhdotan, että teemme kokeilun sujuvuudesta sulkemalla yhden kaistan ensin, ennenkuin Sillalle tehdään peruuttamattomia muutoksia. Tällä tavalla näemme vaikutuksia paremmin.\nYrittäjä, kaupunginvaltuutettu (Kok).\nLauttasaaren Kokoomuksen hpj.\n]]> 5 http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264909-lauttasaaren-silta-jarjeton-paatos-heikentaa-yhteysinfraa-helsingissa#comments Helsinki Kaupunkisuunnittelu Lauttasaarensilta Lauttasaari Liikennesuunnittelu Thu, 29 Nov 2018 11:55:49 +0000 Mia Nygård http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264909-lauttasaaren-silta-jarjeton-paatos-heikentaa-yhteysinfraa-helsingissa Kiinteistöstrategiasta ratkaisuja sisäilmaongelmiin Helsingissä http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264881-kiinteistostrategiasta-ratkaisuja-sisailmaongelmiin-helsingissa
Investointien vaihtoehtoiset rahoitusmallit tulisi ottaa käyttöön Helsingissä mahdollisena ratkaisuna nopeasti kasvavien päiväkotipaikkojen lisätarpeeseen ja sisäilmaongelmaisten koulujen korvausrakentamiseen.

Helsinki ja sen asuinalueet kasvavat kovaa vauhtia. Vuosittain yhä useampi helsinkiläinen lapsi tai nuori aloittaa polkunsa uudessa päiväkodissa tai koulussa.

Helsingin asuntoalueilla ongelmana ovat päiväkotipaikkojen riittävyys, ja toisaalla käyttöiän päässä olevat päiväkoti- ja koulurakennukset, joissa kärsitään sisäilmaongelmista. Rakennusten väistötilat eivät aina sijaitse vanhojen tilojen läheisyydessä. Liikkuminen oman päiväkoti- ja koulualueen ulkopuolelle tuo monelle helsinkiläisperheelle päivittäin haasteita arjen sujuvuuteen.

Helsinki on perinteisesti hankkinut rakennukset omaan taseeseensa tai vuokrannut valmiit tilat ulkopuolisilta. Päiväkoti- ja koulurakennukset ovat sikäli haasteellisia että lapsia ei voi sijoittaa - edes väistön ajaksi - mihin tahansa rakennukseen. Päiväkodit ja koulut edustavat erityisrakentamista, joissa tulee huomioida monin eri tavoin lasten turvallinen ja virikkeellinen oppimisympäristö.

Markkinoilla on tarjolla kunnille useita muitakin rahoitusmalleja kuin suora taseomistus. Tällaisia investointien vaihtoehtoisia rahoitusmalleja ovat esimerkiksi kiinteistöleasing ja erilaiset elinkaarimallit. Malleja yhdistää se, että ne ovat taseen ulkopuolisia eriä jotka jakautuvat tasaisesti käyttötalouden kulueriksi käyttöaikanaan. Vaikka kaupunki ei itse omista rakennuksia, ne on rakennettu varta vasten kaupungin tarpeita varten. Koska rahoitus hoidetaan taseen ulkopuolisena eränä, rakennustahti ei ole sidottu kaupungin investointikehykseen.

Kaupunkistrategian mukainen kiinteistöstrategia on parhaillaan valmistelussa. Odotan kovasti kiinteistöstrategian tuovan meille päätettäväksi sellaisten vaihtoehtoisia rahoitusmallien käyttöönoton, joiden avulla voidaan nopeuttaa uusien päiväkotien, koulujen tai senioritalojen rakentamista eri puolille Helsinkiä.

Tavoitteena on sujuvampi ja terveempi arki asukkaillemme.

#helvaltuusto

 0

\nHelsingin asuntoalueilla ongelmana ovat päiväkotipaikkojen riittävyys, ja toisaalla käyttöiän päässä olevat päiväkoti- ja koulurakennukset, joissa kärsitään sisäilmaongelmista. Rakennusten väistötilat eivät aina sijaitse vanhojen tilojen läheisyydessä. Liikkuminen oman päiväkoti- ja koulualueen ulkopuolelle tuo monelle helsinkiläisperheelle päivittäin haasteita arjen sujuvuuteen.\nHelsinki on perinteisesti hankkinut rakennukset omaan taseeseensa tai vuokrannut valmiit tilat ulkopuolisilta. Päiväkoti- ja koulurakennukset ovat sikäli haasteellisia että lapsia ei voi sijoittaa - edes väistön ajaksi - mihin tahansa rakennukseen. Päiväkodit ja koulut edustavat erityisrakentamista, joissa tulee huomioida monin eri tavoin lasten turvallinen ja virikkeellinen oppimisympäristö.\nMarkkinoilla on tarjolla kunnille useita muitakin rahoitusmalleja kuin suora taseomistus. Tällaisia investointien vaihtoehtoisia rahoitusmalleja ovat esimerkiksi kiinteistöleasing ja erilaiset elinkaarimallit. Malleja yhdistää se, että ne ovat taseen ulkopuolisia eriä jotka jakautuvat tasaisesti käyttötalouden kulueriksi käyttöaikanaan. Vaikka kaupunki ei itse omista rakennuksia, ne on rakennettu varta vasten kaupungin tarpeita varten. Koska rahoitus hoidetaan taseen ulkopuolisena eränä, rakennustahti ei ole sidottu kaupungin investointikehykseen.\nKaupunkistrategian mukainen kiinteistöstrategia on parhaillaan valmistelussa. Odotan kovasti kiinteistöstrategian tuovan meille päätettäväksi sellaisten vaihtoehtoisia rahoitusmallien käyttöönoton, joiden avulla voidaan nopeuttaa uusien päiväkotien, koulujen tai senioritalojen rakentamista eri puolille Helsinkiä.\nTavoitteena on sujuvampi ja terveempi arki asukkaillemme.\n]]> 1 http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264881-kiinteistostrategiasta-ratkaisuja-sisailmaongelmiin-helsingissa#comments Helsinki Helvaltuusto Kiinteistöstrategia Sisäilmaongelmat Wed, 28 Nov 2018 18:28:59 +0000 Mia Nygård http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264881-kiinteistostrategiasta-ratkaisuja-sisailmaongelmiin-helsingissa Helsingin kuntapolitiikan viikko 48/2018 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264636-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-482018
Kaupunginhallitus käsittelee tällä viikolla Helsingin liikkumisohjelmaa ja antaa lausunnon Uusimaa-kaava 2050 -luonnoksesta. Kaupunginvaltuusto vahvistaa 2019 talousarvion, valitsee Keski-Pasilan tornialueen arkkitehtuuri- ja toteutuskilpailun voittajan ja käsittelee valtuutettujen aloitteita. Kaupunkiympäristölautakunnassa Lauttasaaren silta sekä Patterimäen ja Valli- ja Kuninkaansaarten asemakaavat.

Maanantai 26.11.

Kaupunginhallitus

Kaupunginhallituksen konsernijaosto

Tiistai 27.11.

Kaupunkiympäristölautakunta

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta

Pelastuslautakunta

Keskiviikko 28.11.

Kaupunginvaltuusto

Torstai 29.11.

Kaupunkiympäristölautakunnan rakennusten ja yleisten alueiden jaosto

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan nuorisojaosto

Sosiaali- ja terveyslautakunnan sosiaali- ja terveysjaosto

Kaupunginhallitus käsittelee Helsingin liikkumisohjelmaa 2018-2021. Kahdeksan tavoitealueen (1) helsinkiläiset ymmärtävät, että arjen liikkuminen on liikuntaa tärkeämpää, 2) liikkuminen on koko kaupungin yhteinen asia, jota edistetään rohkeasti, 3) koko kaupunkiympäristö ja liikunta- ja kulttuuritarjonta kannustavat ja houkuttelevat liikkumaan, 4) pienet lapset omaksuvat liikunnalliset perustaidot ja –tottumukset, 5) riittävä liikunnallisuus on osa lasten ja nuorten arkea ja oppimista, 6) Helsingin kaupungin työntekijät liikkuvat enemmän ja istuvat vähemmän työpäivän aikana, 7) ikääntyneiden ja iäkkäiden arkiaktiivisuus lisääntyy ottamalla huomioon eriytyneet tarpeet ja 8) liikkumista hyödynnetään nykyistä paremmin sairauksien ennaltaehkäisyssä hoidossa ja kuntoutuksessa) alle on määritelty 57 toimenpidettä.

Uusimaa-kaava 2050  on aiempia maakuntakaavoja strategisempi. Maakuntakaavan tavoite ”hiilineutraali Uusimaa vuoteen 2035 mennessä” sopii yhteen Helsingin kaupungin hiilineutraaliustavoitteen kanssa. Helsingin lausuntoehdotuksessa muistutetaan, että on tärkeää, etteivät maakuntakaavan merkinnät ole ristiriidassa Helsingin yleiskaavan tai Östersundomin yleiskaavan kanssa. Tallinnan tunnelista lausunnossa todetaan, että vaihtoehtoiset linjaukset tulee poistaa kaavakartalta ja merkitä maakuntakaavaehdotukseen vain yksi Helsingin keskustan ja Pasilan kautta kulkeva linjaus.

Kaupunginhallituksen konsernijaosto kuulee HEKAn ja Stadion-säätiön ajankohtaiskatsaukset.

Kaupunginvaltuustossa vahvistetaan Helsingin talousarvio vuodeksi 2019 ja taloussuunnitelma vuosille 2019-2021. Keskustelu käytiin jo viime kokouksessa, ja nyt ainoastaan äänestetään ponsista.

Valtuusto valitsee myös Keski-Pasilan tornialueen arkkitehtuuri- ja toteutuskilpailun voittajan ja luovuttaa maa-alueet toteutusta varten. Kilpailun voittajaksi valittaneen YIT Rakennus Oy:n Trigoni.

Lisäksi ainakin aloitetaan ison aloitepinon käsittely. Aloitteiden aiheina ovat samapalkkaisuusohjelma, vanhuspalvelut, sisäilma-asiat, toimielinten kokousten avoimuus, asunnottomuus, whistleblower-ohjeistus, Helenin ja Vantaan Energian yhteistyön lisääminen sähkö- ja lämpövoimalahankkeissa, Hekan vuokrantasausjärjestelmä, matalan kynnyksen palvelupiste väkivaltaa kokeneille, Sydänmerkki-ateriat, Malmin lentokenttää koskevan kansanäänestyksen järjestäminen, korttelikohtaiset parkkipaikat kotihoidon työntekijöille, marjapensaat ja hedelmäpuut, ilmastotietous, pistorasiat kaupunkitilaan, retkeilyreittien merkitseminen, kunto- ja harjoitteluportaat, saamelaisten kansallispäivä ja huumeiden tunnistus. Siis aivan kaikkea!

Kaupunkiympäristölautakunnan esityslistalla on Lauttasaarentien, Lauttasaaren sillan ja Porkkalankadun liikennesuunnitelma, joka on saanut lauttasaarelaiset (aivan syystäkin) takajaloilleen. Koko sillan matkalle on suunniteltu yksisuuntaiset pyörätiet. Jalankulku ja pyöräily erotetaan selkeästä toisistaan, mikä on luonnollisesti hyvä asia. Autoliikenteelle esitetään 1+2 –kaistaista ratkaisua, jossa kaksi kaistaa johtaa lähteen Lauttasaareen ja yksi itään Helsingin keskustaan.

Lautakunta vahvistaa myös Teollisuuskadun akselin kaavarungon periaatteet alueen jatkosuunnittelun pohjaksi.  Kaavarunko luo suuntaviivat alueen tulevalle kehitykselle; se määrittelee merkittävimmät suunnittelun linjaukset, kuten kortteli- ja viherrakenteen sekä liikennejärjestelyt. Tavoitteena on luoda uusien keskusten, Pasilan ja Kalasataman, välille merkittävä työpaikkojen, liike-elämän ja kaupunkikulttuurin keskittymä sekä parantaa keskusten välisiä yhteyksiä kaikilla kulkumuodoilla.

Käsittelyssä on myös Patterimäen tarkistettu asemakaava- ja muutosehdotus. Kyseinen alue sijaitsee Pitäjänmäen Takkatien teollisuusalueen ja Pajamäen asuntoalueen välissä. Kaavaratkaisulla luodaan virkistysalueen itäosaan Pitäjänmäentien varteen tiivistä, elävää ja katupuin istutettua kaupunkiympäristöä tulevan Raide-Jokerin pysäkin välittömään läheisyyteen. Asukasmäärän lisäys on noin 900 henkilöä. Kaavaratkaisu mahdollistaa Staran varikon toimintojen sijoittamisen kallioluolastoon Patterimäen alle, jolloin nykyinen Atomitien varikkoalue vapautuisi käytettäväksi toimitilarakentamiseen.

Lautakunta käsittelee myös Vallisaaren ja Kuninkaansaaren asemakaavaehdotuksia. Kaavaratkaisu mahdollistaa saarten kehittämisen luonto- ja kulttuurimatkailuun sekä virkistyskäyttöön. Tavoitteena on kehittää aluetta Helsingin saariston merkittävänä luontomatkailun kohteena siten, että alueen arvot luonnonsuojelukohteena ja arvokkaana kulttuurihistoriallisena ympäristönä eivät vaarannu. Alueelle voi sijoittua ravintola-, tapahtuma- ja majoituspalveluita tuottavia yrityksiä, sekä niihin liittyviä työtiloja.

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnassa käsitellään toimialan osallisuus- ja yhdenvertaisuussuunnitelmaa, jota on työstetty työpajoissa ja haastatteluilla. Osallisuuden viitekehys sisältää tällä toimialalla yhdenvertaisuuden palveluissa, käyttäjien osallisuuden, kaupunkilaisten tiedon ja osaamisen hyödyntämisen, alueellisen vaikuttamisen, kaupunkilaisten aktivismin ja omaehtoisen toiminnan, asioinnin ja asiakaskokemuksen sekä kaupungin toiminnan ja päätöksenteon.

Käsittelyssä on myös useita valtuutettujen aloitteita. Mielenkiintoinen on myös esitys arvokisoissa menestyneiden urheilijoiden palkitsemisen kriteerien muuttamisesta.

Erinomaista uutta viikkoa!

 0

\n]]> 0 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264636-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-482018#comments Helsinki kaupunginhallitus Kaupunginvaltuusto Kaupunkipolitiikka Kunnallispolitiikka Fri, 23 Nov 2018 17:07:11 +0000 Pia Pakarinen http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264636-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-482018 Helsingin kuntapolitiikan viikko 47/2018 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264394-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-472018
Kaupunginhallitus käsittelee valtuutettujen aloitteita. Kasvatus- ja koulutuslautakunnassa päätetään uusista päiväkotipaikoista Vallilaan, Kalasatamaan ja Tapulikaupunkiin. Kaupunkiympäristölautakunnassa Lauttasaaren silta ja Lapinlahden sairaala. Ja paljon muutakin päätöksenteossa!

Maanantai 19.11.

Kaupunginhallitus

Kaupunginhallituksen elinkeinojaosto

Tiistai 20.11.

Kasvatus- ja koulutuslautakunta

Kaupunkiympäristölautakunta

Sosiaali- ja terveyslautakunta

Tarkastuslautakunta

Keskiviikko 21.11.

Liikennelaitoksen (HKL) johtokunta

Perjantai 23.11.

Kaupunkiympäristölautakunnan ympäristö- ja lupajaosto

Kaupunginhallitus käsittelee valtuutettujen aloitteita, jotka jäivät viimeksi pöydälle. Aiheina samapalkkaisuusohjelma, vanhuspalvelujen tilanne, puhdas sisäilma, toimielinten kokousten avoimuus, HEKAn vuokrantasausjärjestelmä, anonyymi työnhaku, kansanäänestys Malmin lentokentästä, korttelikohtaiset parkkipaikat kotihoidon työntekijöille, pistorasiat kaupunkitilaan, retkeilyreittien merkitseminen, koulujen vaikutusvallan lisääminen ja kestävän hyvinvoinnin mittaaminen.

Lisäksi saadaan sosiaali- ja terveyslautakunnalta selvitys ruoka-aputoiminnan kehittämisestä.

Kaupunginhallituksen elinkeinojaosto merkitsee tiedoksi katsauksen yrittäjyyskasvatuksen kehittämisen periaatteista sekä yritysyhteistyöstä kasvatuksen ja koulutuksen toimialalla. Kaikissa kaupungin kouluissa ja oppilaitoksissa panostetaan yrittäjämäiseen toimintatapaan.

Kasvatus- ja koulutuslautakunta käsittelee toimialan sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan kuvausta. Kuvaus koostuu viidestä osiosta, joissa on kuvattu mm. keskeisimmät toiminnassa noudatettavat lait ja säädökset sekä tärkeimmät toimialalla käytössä olevat sisäistä valvontaa ja riskienhallintaa koskevat valvontatoimenpiteet.

Lautakunta hyväksyy myös tarveselvityksen päiväkoti Immolan, daghemmet Staffanin ja leikkipuisto Tervapääskyn korvaavista tiloista. Hankesuunnitelman mukaan uudisrakennus tulisi korvaamaan päiväkoti Immolan (46 tilapaikkaa), daghemmet Staffanin (75 tilapaikkaa) ja leikkipuisto Tervepääskyn nykyiset rakennukset. Uudishanke mahdollistaa varautumisen varhaiskasvatuksen palvelutarpeen kasvuun alueella. Tavoitteena on, että hanke valmistuisi heinäkuun 2019 loppuun mennessä.

Käsittelyssä on myös valtuutettujen aloitteita, jotka koskevat esim. erityisopetuspäivien järjestämistä kouluissa, murrosikäisten vanhemmille suunnattua perhevalmennusta ja koulujen kahdeksan aamuista luopumista.

Aika vyyhdiksi muodostunutta koulu- ja päiväkotikuvauksien hankintaa koskevaa päätöstä itseoikaistaan. Normaalisti kuvaukset tehdään syksyn alussa, joten olemme jo kovasti myöhässä aikataulusta!

Vallilaan tulee väliaikaisia uusia päiväkotitiloja osoitteeseen Rautalammintie 2. Kyseessä ovat Vallilan terveysaseman käytöstä vapautuneet tilat. Tiloihin tulee 98-paikkainen päiväkoti, jolla on käytössään kaksi piha-aluetta. Tilat on tarkoitus ottaa käyttöön tammikuussa 2020. Myös Kalasataman Sörnäistenniemelle perustetaan uusi väliaikainen päiväkoti osoitteeseen Arielinkatu 6. Siihen tulee noin 120 tilapaikkaa. Sen pitäisi valmistua heinäkuun 2019 loppuun mennessä. Niin ikään Tapulikaupunkiin tulee uusi noin 100-paikkainen paviljonkipäiväkoti ja leikkipuisto Tapulin rakennus osoitteeseen Moisiontie 18. Myös sen pitäisi valmistua heinäkuun 2019 loppuun mennessä.

Mustakiven korttelitaloa laajennetaan Vuosaaressa, jotta tiloihin saadaan aine-opetus- ja oppimistilat noin 550 oppilaalle.

Kaupunkiympäristölautakunnan esityslistalla on kauppakeskus Itiksen vanhimman rakennusosan tarkistettu asemakaavan muutosehdotus. Asemakaavan muutoksen tavoitteeksi ilmoitetaan kauppakeskus Itiksen vanhimman osan rakennustaiteellisesti arvokkaiden julkisivujen säilyminen. Esteettisistä arvoista voidaan varmasti olla montaa mieltä!

Lauttasaarentien, Lauttasaaren sillan ja Porkkalankadun liikennesuunnitelma on saanut lauttasaarelaiset (aivan syystäkin) takajaloilleen. Koko sillan matkalle on suunniteltu yksisuuntaiset pyörätiet. Jalankulku ja pyöräily erotetaan selkeästä toisistaan, mikä on luonnollisesti hyvä asia. Autoliikenteelle esitetään 1+2 –kaistaista ratkaisua, jossa kaksi kaistaa johtaa lähteen Lauttasaareen ja yksi itään Helsingin keskustaan.

Lautakunta vahvistaa myös Lapinlahden sairaalan asemakaavamuutoksen periaatteet ja järjestää konseptikilpailun sairaala-alueen rakennusten myymiseksi. Sairaalatoiminta alueella päättyi jo vuonna 2006 eikä kaupunki tarvitse tiloja omaan käyttöönsä. Alueen kehittämiseksi haetaan kilpailumenettelyn kautta omistaja, jolla on kaupungin tavoitteiden mukainen visio alueen ja rakennusten uudesta käytöstä sekä tahto ja taloudelliset edellytykset kunnostaa nykyiset suojellut rakennukset ja huolehtia niiden kunnosta jatkossakin.

Sosiaali- ja terveyslautakunnassa vertaillaan kuuden suurimman kaupungin sote-palvelujen suoritteita ja kustannuksia vuodelta 2017. Myös Kuntaliitto on vertaillut suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannuksia. Helsingin terveydenhuollon kokonaiskustannukset olivat yhteensä 1,43 miljardia euroa – vertailukuntien (Espoo, Helsinki, Jyväskylä, Kouvola, Kuopio, Oulu, Pori, Tampere, Turku ja Vantaa) neljänneksi pienimmät eli 2 275 euroa/asukas (edellisenä vuonna 2 269 euroa/asukas). Edullisemmin selvisivät vain Espoo, Vantaa ja Pori.

Erinomaista alkavaa viikkoa!

 0

\n]]> 0 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264394-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-472018#comments Helsinki kaupunginhallitus Kaupunkipolitiikka Kuntapolitiikka Lautakunnat Sun, 18 Nov 2018 21:03:10 +0000 Pia Pakarinen http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264394-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-472018 Jatkoa piikkihuonekeskusteluun http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264368-jatkoa-piikkihuonekeskusteluun
Olin mukana to 15.11 A-talkissa keskustelemassa Helsingin suunnitelmista perustaa huumausaineiden käyttötiloja, joissa voi käyttää huumeita terveydenhuoltohenkilöstön valvonnassa ja jossa voidaan opastaa mm oikeita pistotekniikoita.

https://areena.yle.fi/1-4233699

Olen saanut ohjelmasta runsaasti positiivista palautetta mm. lastensuojelusta, huumetyöntekijöiltä, entisiltä käyttäjiltä, huumausaineiden käyttäjien perheiltä sekä päihdelääketieteen edustajilta. Nähtävästi kyseiset käyttötilat eivät saa varauksetonta ihastelua sen enempää käyttäjäkunnassa kuin ammattilaisissakaan.

Muutama palaute on käsitellyt kylmää suhtautumistani sekä hymytöntä naamaani. Aiheeseen ei hymyily sopinut. Aihe on kuolemanvakava ja koskettaa rajulla tavalla juuri tälläkin hetkellä suurta joukkoa perheitä aiheuttaen valtavan määrän inhimillistä hätää ja surua.

On hyvä selventää muutama seikka jos ne eivät tulleet ohjelmassa esiin. Ensinnäkin totean, että Kati Juva on varmasti tehnyt aloitteensa ajatellen vain hyvää. Mutta niin minäkin, kantani lähtee siitä, että haluaisin jokaisella huumeidenkäyttäjällä olevan yhtäläiset mahdollisuudet hyvään elämään. Hyvä elämä ei ole sitä, että ainoa merkitsevä asia on seuraava käyttöannos. Sen vuoksi meidän poliitikkojen on luotava mahdollisuudet päästä pois tuosta sysipimeästä maailmasta. Hoitoa on oltava saatavilla nopeasti ja riittävän pitkään. Tämä on inhimillisyyttä ja ihmisarvoa korostava linja. Linja, joka uskoo ihmiseen ja mahdollisuuksiin. Avun käsi vetää ylös kun ihminen tarttuu ja kiipeää sitä pitkin.

Ohjelmassa saattoi myös jäädä käsitys että muuta mahdollisuutta ei ole kuin piikkihuoneet. Helsingissä on jo puhtaiden käyttövälineiden vaihtopisteitä, Hiv-positiivisille suonensisäisten huumeiden käyttäjille matalan kynnyksen palveluja ja myös muut sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut on käytettävissä. Minä tai muutkaan poliitikot eivät ole näitä epäämässä keneltäkään. Tietenkään.

Ohjelmassa tuli myös esiin halu dekriminalisoida huumausaineiden käyttö ja jakaa huumausainereseptejä tai vieroitushoidossa käytettävää lääkeainetta ilman sitoutumista kuntoutukseen tai hoitoon ja testata laittomat huumausaineet. Tämä on selkeä jatko piikkihuoneille, joiden vaatimuksia tulemme näkemään hyvin pian.

Usein kuulee, ettei sairaita ihmisiä saa rangaista. Mutta eikö silloin voi olettaa että sairaita ihmisiä tulee hoitaa? Näinhän nyt jo tehdään. Mikäli huumausaineen käyttörikoksesta epäilty valitsee hoidon, jätetään hänet rankaisematta eli jo nyt voi valita rangaistuksen tai hoidon. Näin kai sen pitääkin olla.

Lopuksi haluan todeta, että tähän kysymykseen ei ole löytynyt yhtään viisasten kiveä, missään. Ei ole yhtä tapaa vastata tähän kysymykseen, on vain arvovalintoja ja valintoja miten yhteiset varat käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Jos viisasten kivi olisi, olisi keinot käytössä ympäri maailmaa.

Keskustelu varmasti jatkuu ja hyvä niin. Mutta olisi hyvä myös nostaa keskusteluun vaikkapa Hus:n tilanne, jossa leikkaus- ja anestesiaosastolta puuttuu henkilöstöä, se ettei Hus:lla ole enää 24/7 teho-osastoa jossa jokaiselle potilaalle olisi oma hoitaja. Nämä asiat kun rahoitetaan samasta budjetista kun mahdolliset piikkihuoneet. Toisesta lainsäädäntö vaatii julkisen vallan huolehtivan ja toinen on voimassaolevan lainsäädännön mukaan laitonta.

Siitä politiikka onkin pirullista, että on laitettava asioita vastakkain ja valittava. Ellei sitten anna epärehelliseen tapaan ymmärtää, että raha tulee seinästä ja mikään lisäys ei ole muualta pois.

 0

\n]]> 57 http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264368-jatkoa-piikkihuonekeskusteluun#comments Helsinki Huumepolitiikka Valvotut huumausaineiden käyttöpaikat Sun, 18 Nov 2018 08:32:45 +0000 Mari Rantanen http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264368-jatkoa-piikkihuonekeskusteluun Helsingin pelastuskoulua ei saa lopettaa http://sarisarkomaa.puheenvuoro.uusisuomi.fi/264214-helsingin-pelastuskoulua-ei-saa-lopettaa
Olemme toistuvasti vedonneet sisäministeriöön sekä ministeri Kai Mykkäseen (kok) ja vaatineet peruuttamaan esityksen Helsingin pelastuskoulun toimintojen siirrosta Kuopioon ja jatkamaan koulutusta pääkaupunkiseudulla. Esitykselle ei ole yhtään kaupunkilaisjärkeen käypää perustelua. Päinvastoin siirto sisältäisi suuria riskejä pääkaupunkiseudun turvallisuudelle.

Ministeriön esityksen mukaan kaikki pelastajat koulutettaisiin jatkossa Kuopiossa, sillä esitys lakkauttaisi Helsingin Pelastuskoulun. Myös kansainväliseen pelastustoimintaan liittyvä koulutus ja rekrytointi siirtyisivät päätöksen myötä Kuopioon.

Koulutuksen keskittäminen ei takaa erityisalojen turvallisuutta eikä ota huomioon alueen erityispiirteitä. Uudellamaalla on muun muassa ydinvoimala, öljysatama, metro ja lentokenttä, jotka on huomioitava koulutuksessa. Pääkaupunkiseudun kansainvälisyys, matkailu ja tapahtumien suuri määrä aiheuttavat turvallisuusriskejä, joihin tulee varautua.

Lakkauttamisen sijaan koulutusmääriä tulisi pikemminkin kasvattaa Helsingissä, jonka asukasluku kasvaa. Ministeriön on kuultava ja ymmärrettävä pääkaupunkiseudun pelastusalan ammattilaisten huoli ja kritiikki koulutuksen siirtämistä kohtaan. Kritiikille on todelliset perusteet.

Uudellamaalla on runsaat 1,6 miljoonaa asukasta. On kestämätöntä, jos tämän kokoisella alueella ei ole omaa koulutusyksikköä huomioiden metropolialueen haasteet pelastukselle ja ensihoidolle. Pelastuskoululla on myös pääkaupunkiseudulla tiivis yhteistyöverkosto, jonka toimivuus olisi uhattuna siirron yhteydessä. Toimivan kokonaisuuden rikkomiseen ei ole kestäviä perusteluja.

Metropolialueella on toisenlaiset turvallisuusuhat kuin muualla Suomessa, ja uhkiin pitää osata varautua. Pelastuskoulun rooli täydennyskoulutuksessa, verkosto- ja viranomaisyhteistyössä ja valmiussuunnittelussa on tärkeä.

Turvallisuus ei saa jäädä aluepolitiikan alle. Pääkaupunkiseudulla on välttämätöntä jatkaa pelastusalan koulutusta.

Sari Sarkomaa

terveydenhuollon maisteri

helsinkiläinen kansanedustaja

 0

\n]]> 1 http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/263764-pelastuskoulu-tulee-sailyttaa-helsingissa#comments Helsinki Koulutus Kuopio Pelastuskoulu Tue, 06 Nov 2018 15:55:52 +0000 Mia Nygård http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/263764-pelastuskoulu-tulee-sailyttaa-helsingissa


Hydrauliohjaus FIN-FLEX 75 hp sarja - Fantoy Oy...\nIlmoitustyyppi: Myydään Ilmoitus jätetty: 28 toukokuuta 08:48\nErä FIN_FLEX MF75 hydrauliohjaus paketteja ILMAN TAKAISKUVENTTIILIÄ,\neli moottori pääsee kääntymään jos päästää rattia.\nHydrauliohjaussarja perämoottoriveneisiin jossa on max. 75 hv perämoottori. Tämä hydrauliohjaussarja on todella\nedullinen ja helppo asentaa!\n1 kpl hydraulipumppu\n1 kpl hydraulisylinteri\n1 setti hydrauliletkuja liittimillä, pituus 4,5+4,5 m


Essi Maaninka: Hedelmäinen kanasalaatti\nMoikkamoi! Meikäläinen makoilee tällä hetkellä jossakin Kreikan auringon alla, mutta pitihän mun päivitellä tänne teille nälkäisille vähän jotakin kesäistä ja herkullista tänne! :D Omaan viikkooni tosin kuuluu toivon mukaan mahdollisimman paljon paikallista sapuskaa ja aionkin napata täältäkin hyviä vinkkejä talteen tulevien kokkailujen varalle! ;)\nTässäpä siis taas yksi raikas salaattivariaatio, jota kokeilin viime viikolla ensimmäistä kertaa. Monesti ruuan jälkeen alkaa tehdä mieli jotakin makeaa, mutta nytpä vetelin makeat samaan syssyyn, niin ei tarvinnut jäädä kaipailemaan enää jälkikäteen herkkuja!\nPilko salaatti ja fetat kulhoon\nPaista kanat ja mausta makusi mukaan\nItse käytin maustamiseen reippaasti mustapippuria, yrttisuolaa, valkosipulijauhetta ja yrttimaustetta\nPilko loput ainekset ja heivaa hela hoito kulhoon sekaisin\nLisää vielä balsamico kastiketta koristeeksi ja makua tuomaan\nJa kaapaise kunnon annos lautasellesi herkkuhetkiä varten!\nTäydellinen yhdistelmä suolaista, makeaa ja raikkautta! Enjoy ♥\nAnonyymi 27. kesäkuuta 2015 klo 12.46\nNäyttää ihan pirun hyvältä ja raikkaalta. Mä tykkään tosi paljon mansikoista salaatissa, tuo oli varmasti niin hyvvää. :P\nEssi 27. kesäkuuta 2015 klo 19.16\nNo mulla vasta oikeastaan viimeisten vuosien aikana yleistynyt tuo mansikan heittäminen salden kaveriksi ja tykkään kyllä ihan älyttömästi! :)\nMia Maria 27. kesäkuuta 2015 klo 20.43\nNäyttää kyllä tosi hyvältä! nams ! :)\nEssi 27. kesäkuuta 2015 klo 21.01\nKokeile ihmeessä itsekin! ;) :)\nNina 28. kesäkuuta 2015 klo 19.24\nEi vitsi miten hyvältä näyttää:D Kunnon kesäherkku! Pitää testata!\nEssi 28. kesäkuuta 2015 klo 19.35\nHeheeh! Oon vedellyt tyyliin viikon putkeen kreikkalaistasaldee, niin kun pääsen kotiin, niin valmistan tätä kyllä taas ison kulhollinen! ;D suosittelen siis!\nAnonyymi 30. kesäkuuta 2015 klo 20.48\nMusta on ihanaa kun oot niin rehellinen ruoanlaittaja :D tai siis että myös sulta löytyy alennettuja tuotteita sekä välillä "halpis"tuotteita, kuten rainbow, pirkka etc. Ihanaa, että jollain bloggarilla on ihan tällaista opiskelijankin budjetille sopivaa ruokaa eikä pelkästään superfoodia!\nEssi 30. kesäkuuta 2015 klo 22.19\nHahah, olipas hyvin sanottu! Mä oon tosiaan ihan hirmuinen tarjoushaukka ja bongaankin yleensä safkatarvikkeet todella halvalla, kun valikoin niitä hieman alennusten ja tarjousten mukaankin! :D Opiskelija tässä ollaan itsekin, niin sen mukaisesti sitten safkataankin! :'D\nAnonyymi 1. heinäkuuta 2015 klo 11.20\näääh miten hyvännäköinen kesäsalaatti! Tässä just ruokainspistä kaipailinkin niin täähän tuli kuin tarjouksesta ;D\nEssi 1. heinäkuuta 2015 klo 11.59\nNoniin! Tää on kyllä niin kesäsalde kuin olla ja voi! :) hyvä, jos sai inspiksen syttymään, kokkailemaan vaan! ;)\nAnonyymi 8. heinäkuuta 2015 klo 11.31\nOon huomannu että käytät usein kanasuikaleita näissä ruokaohjeissa. Suosittelen kokeilemaan joskus ihan kunnon kanafileiden paistamista, jonka jälkeen ne voi kypsinä leikata minkä kokoisiksi haluaa! Oon ite huomannu että liha pysyy huomattavasti mehevämpänä ja näyttää myös usein kivemmalta annoksessa kun se on nätisti vaikka viistoon leikattu :)\nEssi 16. heinäkuuta 2015 klo 12.13\nHei kiitos paljon hyvästä vinkistä! Pitääkin jatkossa kokeilla kanafileitä suikaleiden sijaan! :)