GREEN CARE-TIETOPANKIN LUONTI\nDownload GREEN CARE-TIETOPANKIN LUONTI\nTiedon keruu ja järjestely Virtuaalikylään\nMustiala, kevät 2015\nGreen Care -tietopankin luonti: Tiedon keruu ja järjestely\nGreen Care on termi, jota käytetään kuvaamaan luonto-, eläin- ja maatilaavusteista toimintaa ja hoitomuotoa. Näiden käyttö hoitotyössä tai laitoksen sijoittaminen maaseudulle ei sinällään ole uusi asia, mutta sille annettu\ntoimintoja yhdistävä termi, sekä toimijoiden lisääntyminen ja järjestäytyminen termin käyttäjiksi, on vasta viime vuosina levinnyt maailmalta\nSuomeen. Maa- ja metsätalouden tutkimuskeskus MTT ja Green Care Finland ry ovat tehneet useita julkaisuja aiheeseen liittyen, mutta muuten toimijat, tieto ja kokemukset ovat hajallaan Internetissä. Tiedon hakeminenkin on hankalaa ja aikaa vievää, koska samasta aiheesta käytetään yhä eri\ntermejä ja suomennoksia.\nTyön tilaajalta MTT:ltä tuli toive saada yhdelle verkkoalustalle kattava ja\nselkeä tietopaketti, josta löytyisi oleellisia ja kiinnostavia linkkejä ja materiaalia koskien Green Care -toimintaa. Opinnäytetyönäni keräsin ja järjestelin Virtuaalikylän prosessikaavioon (liite1) Green Care -toimintaan ja\ntoimijoihin liittyviä linkkejä ja tietoa, tavoitteenani edellä mainitun MTT:n\nwww.virtuaali.info/greencare. Opinnäytetyöni oli siis ns. toiminnallinen\ntyö eikä näin ollen sisällä tutkimustyötä.\nTeoriapohjan työhöni olen löytänyt suurimmaksi osaksi MTT:n ja Green\nCare Finland ry:n verkkosivuilta ja julkaisuista. Käytetyn aineiston ja materiaalin tietopankkiin etsin käyttämällä Googlen hakukonetta sekä kirjastojen verkkosivujen hakutoimintoja.\nSain aikaan mielestäni kattavan ja monipuolisen paketin (liite 2). Työn\nhaasteet olivatkin todella suuren tietomäärän löytymisen takia prosessikaavion sisällön määrän päättäminen sekä valintakriteerien luominen. Tietoa, materiaalia ja uusien toimijoiden kotisivuja yms. tulee verkkoon myös\nkoko ajan lisää. Nähtäväksi jääkin kuka tai mikä taho tulee jatkossa päivittämään tätä luotua prosessikaaviota.\nAvainsanat Creen Care, vihreä hoiva, vihreä voima, luontohoiva, eläinavusteinen terapia, hoivamaatalous, social farming\n15 s. + liitteet 18 s.\nThe creation of The Green Care database: collecting information and organizing it in to the\nGreen Care (GC) is a term used to describe nature-, animal- and farmassisted activities and therapy. The usage of those activities or the deployment of an institute to countryside is not a new idea per se, but the\nterm that combines all the activities has only recently spread to Finland\nfrom abroad. MTT Agrifood Research Finland and Green Care Finland\norganizations have made several publications about GC, but other than\nthat, the operatives, information and experience about GC are scattered all\nover the Internet. Searching for the information about GC is difficult and\ntime consuming because there are still a vast amount of different terms\nand translations to Finnish about the subject.\nThe subscriber of the thesis, MTT, had a wish to get a comprehensive and\ninformative package of information to one website that would consist of\ninteresting and relevant links and material about Green Care. As my thesis\nI collected and organized links and information about Green Care activities and organizations to a Virtual village flowchart (appendix 1). My goal\nwas to fulfill the MTT request mentioned earlier. The information database can be found at www.virtuaali.info/greencare. My thesis was so\ncalled functional thesis and therefore consists of no actual research work.\nThe theory basis for the thesis was found mostly on the websites and publications of both the MTT and Green Care Finland organizations. The material and information database was found by using Google search and library web pages search functions.\nIn my opinion the acquired package (appendix 2) was quite comprehensive and versatile. The challenges I faced were mostly caused by the vast\namount of information found. I had to decide the number of links that\nwould be included and the criteria for which links would be picked in the\nthesis. Information, material and the web pages about Green Care and GC\norganizations are ever growing in the Internet, so time will tell which organization or individual will be updating this flowchart in the future.\nGreen Care, social farming, farming for health, animal assisted therapy\n15 p. + appendices 18 p.\n2 GREEN CAREN MÄÄRITELMÄ ............................................................................. 1\n2.1 Ajattelumallin ja termin historia ......................................................................... 2\n3 GREEN CARE -MENETELMÄT .............................................................................. 3\nEläinavusteiset menetelmät ................................................................................. 4\nPuutarha-avusteiset menetelmät .......................................................................... 5\nLuontoavusteiset menetelmät .............................................................................. 6\nMaatila-avusteiset menetelmät ............................................................................ 6\n4 GREEN CARE -PALVELUMALLIT JA -TOIMIALAT .......................................... 7\n4.1 Hyvinvointivaikutukset ....................................................................................... 8\n5 GREEN CAREN TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT ................................................. 9\n6 GREEN CARE TIETOPANKKI VIRTUAALIKYLÄÄN ......................................... 9\n7 AINEISTO JA MENETELMÄT ............................................................................... 10\n8 SUUNNITTELU ....................................................................................................... 11\n9 TOTEUTUS .............................................................................................................. 11\n10 JOHTOPÄÄTÖKSET ............................................................................................... 13\nLÄHTEET ...................................................................................................................... 14\nVIRTUAALIKYLÄN PROSESSIKAAVION NÄKYMÄ\nGreen Care -tietopankin luonti: Tiedon keruu ja järjestely Virtuaalikylään\nTermi ”Green Care” (myöhemmin myös GC) on käsitteenä ja aiheena todella laaja ja mielenkiintoinen kokonaisuus. Se käsittää kaiken luonto-,\npuutarha-, eläin- ja maatila-avusteisen hoitomuodon, terapian ja muun\ntoiminnan. Green Caresta käytetään suomennoksia vihreä hoiva tai vihreä\nvoima riippuen siitä onko toiminta hoitavaa vai ennaltaehkäisevää tai virkistävää. Maatilalle sijoittuvasta toiminnasta käytetään myös erikseen termejä hoiva maatalous, social farming ja farming for health.\nGreen Care -malli ja nimitys on rantautunut Suomeen muutamia vuosia\nsitten muualta Euroopasta. Esimerkiksi Alankomaissa on erityisen paljon\nmaatiloille sijoitettuja hoito- ja kuntoutuspalveluja. Vuonna 2010 Suomeen perustettiin Green Care Finland ry, jonka tarkoituksena on saada\ntunnettavuutta GC-toiminnalle ja toimia raamit antavana kattojärjestönä\nTieto Green Care -toiminnasta on verkossa hyvin hajallaan. On monien eri\ntahojen ja toimijoiden hankkeita, julkaisuja, kotisivuja, uutisia, blogikirjoituksia, tutkimuksia, opinnäytetöitä jne. Green Care Finlandin verkkosivut\novat laajat ja kattavat, mutta sielläkään kaikkea tietoa ei ole järjestelty\ntoimialoittain. Uutiset esimerkiksi ovat julkaisujärjestyksessä. MTT on\ntehnyt myös useita julkaisuja liittyen Green Careen ja sen osa-alueisiin,\nmutta heidänkin verkkosivuillaan haku toimii ennalta määriteltyjen yleispätevien asiasanojen mukaan.\nElina Vehmasto MTT:ltä toivoi, että joku voisi kerätä ja järjestellä mahdollisimman paljon tietoa GC:stä yhteen verkko-osoitteeseen niin, että tulosta voitaisiin käyttää myös koulutusmateriaalina. Näin syntyi opinnäytetyöni, jonka olen tehnyt Virtuaalikylän verkkosivuille prosessikaaviomuotoiselle työalustalle osoitteeseen http://www.virtuaali.info/greencare.\nGREEN CAREN MÄÄRITELMÄ\nGreen Care on laaja termi ja käsite, jota käytetään kuvaamaan hoiva-, kuntoutus-, opetus- ja hyvinvointipalveluja, joissa luonto, eläimet tai maaseutu- tai maatilaympäristö on toiminnan tapahtumapaikkoina tai välineinä.\nTermi on moniulotteinen ja se käsittää paljon erilaisia menetelmiä ja toimintatapoja. Eko- ja ympäristöpsykologia luo kuitenkin yhtenäisen perustan Green Care -toiminnalle. Toiminnan tavoitteina on ihmisten henkisen,\nfyysisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tai elämänlaadun parantaminen. Toiminta voi olla yksittäinen tapahtuma, kurssi, säännöllisesti tapahtuva, päivittäinen, asumispalvelu, koulutus tai matkailupalvelu. Green Caren menetelmiä ovat luonto-, puutarha-, eläin- ja maatila-avusteiset hoitomuodot,\nterapiat ja muu toiminta. Aina toiminnan järjestäminen luonnossa tai edes\nulkona ei ole mahdollista, jolloin luonnon elementtejä tai eläimiä voidaan\ntuoda ja käyttää kaupunkiympäristössä tai sisätiloissa kuten vanhainkodeissa ja laitoksissa. (Työtehoseura 2014; Mitä on Green Care? n.d.)\nGreen Care -termistä käytetään myös suomennoksia vihreä hoiva tai vihreä voima, riippuen siitä onko toiminta hoitavaa ja kuntouttavaa (palvelut\ntuotetaan sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädännön alaisuudessa) vai\nvoimaannuttavaa ja ennaltaehkäisevää tai kasvatus- ja opetustyötä. Kuitenkin Green Care -termi on kansainvälisesti tunnettu ja saavuttanut jo laajaa tunnettavuutta Suomessa, joten mielestäni termin suomennokset sekoittavat turhaan käsitettä. Green Care -toiminta ja -termi sisältävät jo\ntoiminta- ja terapiamuotoja, joille on jo itsessään omat terminsä tai ovat\ntoimintanimikkeeltään aiemmin tunnettuja, kuten puutarhaterapia, koirakaveritoiminta, sosiaalipedagoginen hevostoiminta, ratsastusterapia, hoivamaatalous, social farming tai farming for health. (Työtehoseura 2014;\nSoini, Ilmarinen, Yli-Viikari & Kirveennummi 2011, 321–322, 330.)\nSuomessa Green Care -toimintaa ohjaa Green Care Finland ry, jonka tarkoituksena on saada tunnettavuutta GC -toiminnalle ja toimia raamit antavana kattojärjestönä Suomessa. Alan kehittäminen sekä tiedotus ja viestintä ovat yhdistyksen tärkeimpiä tehtäviä. Jäseninä olevat yritykset ja toimijat hyväksyvät yhdistyksen eettiset ohjeet ja saavat käyttöoikeuden Green\nGare Finlandin logoon (kuva1). (Soini ym. 2011, 320; Tervetuloa yhteisöön! n.d.; Green Care Finland n.d.)\nGreen Care Finland ry:n virallinen logo, jonka käyttöön yhdistyksen jäsenet\novat oikeutettuja (GCF -logo n.d.).\nAjattelumallin ja termin historia\nJohanna Hirvonen on oppaassa Luontolähtöiset hyvinvointipalvelut –\nOpas asiakastyöhön ja palveluiden kehittämiseen (2014, 10–15.) selvittänyt useista eri lähteistä luontohoiva-ajatuksen alkuperää ja historiaa. Hirvonen kertoo oppaassa, että Suomessa on tiedetty luonnon hyvinvointivaikutukset jo pitkään. Keuhkoparantoloita, mielisairaaloita, työlaitoksia,\nvankiloita, vanhainkoteja ja lastenkoteja rakennettiin maaseudulle ja puistoympäristöön. Historian esimerkeiksi Hirvonen on nostanut 1000-luvulla\nkehittyneet hospitaalit, joihin eristettiin mm. parantumattomasti sairaat ja\ntartuntatauteja kantavat sekä 1800-luvulla Suomeen perustetut Helsingin\nLapinlahden sairaalan, Kuopion Niuvanniemen sairaalan ja Nokian Pitkänniemen psykiatrisen sairaalan. Nämä perustettiin maaseudulle rauhalliselle sijainnille ja ympärille luotiin puistoalue. Maatilan työt ja puutarhan\nhoito kuuluivat arkipäiväisiin toimiin. Kuntouttava työtoiminta piti huolen\nmyös laitosten omavaraisuudesta ruoan suhteen. 1800-luvun lopussa myös\nlastensuojelulaitosten edeltäjät, kasvatuslaitokset, perustettiin maaseudul2\nle. Tämä kertoo ajatuksesta luonnon rauhoittavasta ja positiivisesta vaikutuksesta ongelmanuoriin; maaseutuympäristöä pidettiin tervehdyttävänä.\nMyös nuorisokasvatuslaitosten päiväohjelmaan kuului maanviljelystä, karjanhoitoa ja puutarhanhoitoa.\nKaupungistumisen ja hyvinvointivaltion rakentumisen aikaan alkoi myös\nlaitosten siirtyminen sinne missä ihmisetkin olivat; kaupunkiin. Silti luonto on aina ollut oleellinen osa suomalaisten hyvinvointia ja sen vaikutuksia\nihmisen hyvinvointiin on paljon tutkittu ja todistettu. Uudelleen oivallus\nlaitosten sijoittamisesta maaseudulle ja luontoympäristön sekä eläinten\nliittämisestä hoitotyöhön, saatiin muualta Euroopasta, jossa myös Green\nCare -termi on syntynyt. Puutarhaterapiaa on kehitetty eniten IsoBritanniassa, Saksassa ja Itävallassa kun taas hoivamaatalouden edelläkävijöitä ovat Alankomaat, Norja ja Italia. Alankomaissa on jo 70-luvulla\npuhuttu care farm -tiloista. Suomessa tunnetuimpia luontohoivan muotoja\novat ratsastusterapia, sosiaalipedagoginen hevostoiminta ja puutarhaterapia, joista ratsastusterapia on Kelan tukemaa toimintaa. (Soini ym. 2011,\n322; Hirvonen 2014a, 12.)\nSuomessa Green Care -käsite esiteltiin ensimmäisen kerran vuonna 2006,\nkun maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT) osallistui eurooppalaiseen yhteistyöhön, jonka teemana oli maatiloilla tapahtuva Green Care -toiminta (Soini ym. 2014, 8). Vuonna 2009 Green Care ja sen mahdollisuudet maaseudulla huomioitiin Maaseutupoliittisessa kokonaisohjelmassa. Uusien toimintamuotojen jalkauttaminen, hankkeet ja julkinen tiedottaminen jätettiin MTT:lle, MTK:lle, maaseutuverkostoyksikölle, työtehoseuralle sekä erilaisille hyvinvointipalvelujen ryhmille, alueellisille kehittäjille ja seudullisille yrityspalveluille. (Maaseutu ja hyvinvoiva Suomi.\n2009. 87, 102.) Kesällä 2010 kuitenkin GC-toiminnasta kiinnostuneet järjestäytyivät ja perustivat Green Care Finland ry:n tähtäimessään koordinoida GC-toimintaa. Yhdistyksen tavoitteena on lisätä Green Care toiminnan tunnettavuutta tiedonvälityksellä ja markkinoinnilla, parantaa\ntoimialan yleisiä edellytyksiä, olla mukana tutkimus- ja kehittämistoiminnassa sekä edistää ja kehittää alan palvelutuotteita, yhteistoimintaa, toimijoiden verkostoitumista ja koulutusta. (Soini ym. 2011, 320; Green Care\nFinland n.d.) Ensimmäinen ja vielä ainakin ainoa Green Care Finlandin\nalajaos Green Care Lapland perustettiin Rovaniemellä 24.3.2014. (Yhdistystoiminta n.d.)\nGREEN CARE -MENETELMÄT\nGreen Care -menetelmät jaetaan karkeasti neljään pääryhmään riippuen\nsiitä, mitä vihreää menetelmää hoivassa tai toiminnassa käytetään. Menetelmiä ovat:\n Eläinavusteiset menetelmät\n Puutarha-avusteiset menetelmät\n Luontoavusteiset menetelmät\n Maatila-avusteiset menetelmät\nEkopsykologia toimii kaiken Green Care -toiminnan ja -menetelmien pohjana. Se on alkujaan Yhdysvalloissa kehitetty ympäristöpsykologian osaalue, joka keskittyy ihmisen ja luonnon välisen suhteen tutkimiseen. Se on\nteorian ja käytännön haara, jossa ihminen nähdään osana muuta luontoa.\n(Nissinen 2014, 18.; Menetelmät n.d.) Green Caren kaikissa menetelmissä\non erilaisia palvelumalleja, jolloin ne sopivat kaikille Green Caren kohderyhmille, joita ovat esimerkiksi ikäihmiset, lapset ja nuoret, perheet, työporukat, mielenterveyskuntoutujat, päihdekuntoutujat, pitkäaikaistyöttömät tai vammaiset. Monissa menetelmissä on erikseen terapiamuotoja ja\ntoimintamuotoja. Nämä eroavat toisistaan siten, että terapia toteutetaan\nkoulutetun hoitohenkilön toimesta. (Työtehoseura 2014.)\nGreen Caren eri menetelmät esimerkkeineen (Vehmasto 2014, 34).\nEläinavusteisia menetelmiä ovat erilaiset eläinten kanssa toteutettavat kuntoutustyöt. Menetelmät jaetaan joko eläinavusteiseksi terapiaksi tai\neläinavusteiseksi toiminnaksi (taulukko 1). Eläinavusteinen terapia on aina\nterveydenhuollon ammattilaisen suunnittelemaa ja toteuttamaa terapia- tai\nkuntoutustyötä, kun taas muissa eläinavusteisissa toimintamuodoissa ohjaajan soveltuva koulutus riippuu asiakasryhmästä ja kyseessä olevasta\ntoiminnasta. Eläinavusteisia toimintoja ovat mm. sosiaalipedagoginen\ntoiminta, virkistystoiminta sekä kasvatukseen ja opetukseen liittyvät toiminnat. Menetelmiä voi periaatteessa toteuttaa minkä tahansa eläinlajin\nedustaja, joka on koulutettu tai muuten toimintaan sopivaksi katsottu.\n(Lääperi, R. & Puromäki, H. 2014, 74; Menetelmät n.d.)\nEsimerkkejä eläinavusteisista toimintamuodoista (Lääperi, R. & Puromäki, H. 2014, 74).\nSuomessa Ratsastusterapia ja sosiaalipedagoginen hevostoiminta ovat ehkä tunnetuimmat eläinavusteiset toimintamuodot, hevosen ohella toimintaan käytetään monia koti- ja lemmikkieläimiä. Koirien ja kissojen lisäksi\nvierailuja hoitolaitoksiin ovat tehneet mm. minihevoset ja laamat. Alpakat,\nlaamat, strutsit ja lampaat ovat lisänneet suosiotaan eläinavusteisissa menetelmissä. Myös suomenkarjan käyttöä terapiaeläimenä on tutkittu. (Lääperi, R. & Puromäki, H. 2014, 74; Menetelmät n.d.) Huomasin opinnäytetyöarkisto Theseusta selatessani, että viimeisen parin vuoden aikana on\nvalmistunut kymmeniä opinnäytetöitä, joissa käsitellään lähinnä hevosen\ntai koiran mutta myös muiden eläinlajien käyttöä eläinavusteisessa terapiassa tai toiminnassa.\nKuten eläinavusteiset menetelmät, myös puutarha-avusteiset, jaetaan terapeuttiseen ja sosiaaliseen puutarhatoimintaan sekä puutarhaterapiaan, jossa käytetään samoja toiminnallisia elementtejä kuin puutarhatoiminnassakin, mutta suunnitellen se aina tietoisesti ja tavoitteellisesti osaksi potilaan\nterapiaa ja kuntoutusta (taulukko 2). Puutarha- ja viherympäristö luovat\nelämyksellisyyttä, työtä ja toimintaa erilaisten taitojen harjoittamiseen\nkasvien hoitamisen avulla. (Lääperi, R. & Puromäki, H. 2014, 77; Menetelmät n.d.)\nEsimerkkejä puutarha-avusteisesta toiminnasta(Lääperi, R. & Puromäki,\nH. 2014, 77).\nEniten puutarhaterapiaa Suomessa on käytetty uupumuksesta kärsivien ja\nmielenterveyskuntoutujien sekä vanhusten kuntoutuksessa tai fysio-, toiminta- tai psykoterapiassa. Puutarha-avusteista toimintaa käytetään taas\nvapaamuotoisemmin virkistävänä, ennaltaehkäisevänä, voimaannuttavana\nja työtoimintana vanhainkotien ja muiden laitosten asumispalveluiden yh-\nteyteen perustetuissa puutarhoissa sekä vankeinhoidossa. (Lääperi, R. &\nPuromäki, H. 2014, 77; Menetelmät n.d.)\nLuontoavusteisilla menetelmillä tarkoitetaan metsän, maaseudun ja muun\nluontoympäristön käyttöä toiminnassa tai terapiaympäristönä hoidossa ja\nkuntoutuksessa. On olemassa suuri määrä luontoavusteisia erilaisissa ympäristöissä tapahtuvia aktiviteetteja (taulukko 3). (Lääperi, R. & Puromäki,\nH. 2014, 78; Menetelmät n.d.)\nEsimerkkejä luontoavusteisista toimintamuodoista (Lääperi, R. & Puromäki, H. 2014, 78).\nSuomessa luontoavusteista toimintaa on käytetty päihde- ja mielenterveyskuntoutujille, kehitysvammaisille sekä kasvatuksellisessa toiminnassa\nmm. luontokoulu- ja metsäpäiväkotitoimintoina. Virkistys- ja ohjelmapalveluissa luontoa käytetään rauhoittumiseen ja stressinhallintaan. (Lääperi,\nR. & Puromäki, H. 2014, 78; Menetelmät n.d.)\nLuonto ja maaseutu ympäristöinä tarjoavat monipuoliset puitteet ja antavat\nmahdollisuuksia tuottaa ja kehittää uudenlaista hoiva- ja hyvinvointipalveluiden yritystoimintaa, kuten lasten, nuorten ja vanhusten sosiaalipalveluita, jolloin päiväkodit, perhekodit, hoivakodit yms. sijoitetaan maaseudulle\nluontoympäristöön. (Työtehoseura 2014.)\nMaatila-avusteisilla menetelmillä tarkoitetaan Green Care -toimintoja, jotka tapahtuvat maatiloilla. Maatila kuntoutus- ja toimintaympäristönä on\nmonipuolinen sisältäen viljelystöitä, kotieläinten hoitoa sekä kone- ja metsätöitä. Luonto ja vuodenajat ovat mukana arjen rutiineissa kuten eläinten\nhoitamisessa ja kasvukauteen liittyvissä töissä. Maatiloilla yhteisöllinen\ntekeminen ja päivärytmin noudattaminen tukevat opetusta ja kuntoutusta.\nMaatila-avusteinen menetelmä soveltuu kokoaikaiseksi toiminnaksi niin,\nettä asuminen tapahtuu maatilalla, kuten maatilojen yhteyteen perustetuissa hoiva- ja hoitokodeissa, tai päivätoiminnaksi niin, että toiminta toteutetaan yhteistyössä maatilan kanssa ja siellä käydään ohjaajan kanssa erikseen sovittuina aikoina. (Menetelmät n.d.; Lääperi, R. & Puromäki, H.\nMaatila-avusteinen GC -toiminta voi siis tarkoittaa:\n Eri ryhmien asumispalveluita tai perhehoitoa\n Työ- ja päivätoimintaa\n kasvatusta ja opetusta maatilan yhteydessä\n(Lääperi, R. & Puromäki, H. 2014, 79.)\nHoivamaatalous ja maatilojen käyttö kuntoutusympäristöinä on tunnistettu\nmenetelmä ja oleellinen osa eurooppalaista Green Care -toimintaa. Suomessakin on muutamia satoja maatiloja, jotka tarjoavat tai tekevät yhteistyötä hoiva- ja hoitopalvelujen tai sosiaali- ja kasvatuspalvelujen kanssa.\nGREEN CARE -PALVELUMALLIT JA -TOIMIALAT\nGreen Care -menetelmät ovat sovellettavissa useilla eri toimialoilla, kuten\nluonnonvara-alalla, sosiaali- ja terveysalalla, kasvatusalalla sekä matkailuja virkistysalalla (kuva 3). Palvelumalleja ovat mm. terapiapalvelut, kuntouttava työtoiminta, ennaltaehkäisevä ja terveyttä tukeva toiminta ja kasvatuspalvelut (kuva 4). (Soini 2014, 19; Soini ym. 2014, 14.)\nEri alan toimijat painottavat Green Care -toiminnassa erilaisia näkökulmia,\njoista esimerkkejä ulkokehällä (Soini 2014, 19).\nGreen Care -palveluiden tyypittelyä (Soini ym. 2014, 14).\nGreen Care -menetelmien hyvinvointivaikutuksia on suhteellisen paljon\ntutkittu, mutta tutkimusmenetelmien taso vaihtelee. Tutkimustulostietoa\ntarvitaan vielä lisää. Kuitenkin jo nykyisten tutkimusten perusteella voidaan kiistatta sanoa, että luonnolla ja eläimillä on ihmiseen positiivista\nvaikutusta. Positiiviset vaikutukset liittyvät enimmäkseen henkiseen hyvinvointiin ja palautumiseen, neurologisten oireiden helpottumiseen ja lasten kognitiivisen kehityksen tukeen. (Hirvonen 2014b, 24.)\nGreen Care -toimintatavan kolme peruselementtiä ovat luonto, toiminta ja\nyhteisö. Yhdistelemällä ja painottamalla luonnon elvyttävyyttä, kokemuksellisuutta ja osallisuutta, syntyvät GC:n hyvinvointivaikutukset (kuva 5).\nLuontoa käytetään Green Caressa tavoitteellisesti ihmisten hyvinvoinnin\nylläpitämiseksi ja edistämiseksi. (Soini ym. 2014, 12; VoiMaa! -hanke\nEläinavusteisissa menetelmissä ihminen pääsee vuorovaikutukseen, jossa\nei ole ihmissuhteisiin liittyviä jännitteitä. Eläin viestii kehollaan ja reagoi\nihmisen kehonkieleen. Tunteiden ja sosiaalisten vuorovaikutustilanteiden\nharjoittelu on helpompaa ja luontevampaa eläimen kanssa. Eläintä hoidettaessa siihen liittyy myös vastuunottoa, mikä voi olla merkittävä ja voimaannuttava kokemus. (VoiMaa! -hanke 2014.)\nHyvinvointivaikutukset syntyvät yhdistelemällä eri elementtejä ja toimintamalleja (VoiMaa! -hanke 2014).\nGREEN CAREN TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT\nGreen Care -toiminnalla on suuret kasvun mahdollisuudet, sillä palvelun\ntuottaja voi olla julkinen toimija, yksityinen yritys tai järjestö ja toimintaa\nvoidaan järjestää joko julkisessa laitoksessa tai esimerkiksi yksityisessä\nmaatilaympäristössä. Nykyään yksityiset tuottavat enenevässä määrin julkisen sektorin järjestämisvastuulle kuuluvista palveluista. Toiminnan\nmahdollisuuksia lisää myös se, että GC -palveluja voidaan tuottaa myös\nkolmannen sektorin toimesta, tai kolmannen sektorin, julkisen sektorin ja\nyksityisen yrityksen yhteistyönä. (Soini 2014, 25.)\nGreen Care -aiheista verkkomateriaalia selatessani ja etenkin hankkeiden\nraporteista pystyin hyvin päättelemään, että GC -toiminnalle on selkeä kysyntä ja siitä ollaan erittäin kiinnostuneita. Asiakkaat, palvelun ostajat ja\nmaksajat sekä palvelun tuottajat niin yksityisellä, julkisella kuin kolmannella sektorillakin selkeästi toivovat GC:stä hoivapalveluihin uusia ja valinnanvaraisia vaihtoehtoja. Maaseudulle ja maatiloille toivotaan uusia,\nelinvoimaisia palvelu- ja yritysmuotoja. Green Caresta puhutaan joissakin\njulkaisuissa ja verkkosivuilla suurena sosiaalisena innovaationa – jota se\ntoki mielestäni onkin, sitä ei käy kiistäminen–, mutta väkisinkin herää\nepäilys, että luotetaankohan tässä nyt hieman liikaa yhteen termiin ja sen\nvoimaan. Ettei vain taakka ja odotukset olisi liian suuret?\nGREEN CARE TIETOPANKKI VIRTUAALIKYLÄÄN\nOpinnäytetyöni oli toiminnallinen ja sen tuotoksena olen luonut tietopankin Virtuaalikylän sivulle www.virtuaali.info/greencare (liite 1, liite 2).\nVirtuaalikylä on luonnonvara-alan oppilaitosten ja yritysten yhteinen oppimis- ja tiedonjakoympäristö verkossa (Virtuaalikylä n.d.).\nTietopankkiin olen kerännyt yhteen tarpeelliseksi katsomaani tietoa liittyen Green Careen. Olen kerännyt alan uutisia, julkaisuja, toimijoita ja\nopinnäytetöitä materiaalipaketiksi, jota nykyiset ja tulevat GC -toimijat\nvoivat käyttää oppimateriaalinaan ja tiedonlähteenään. Green Care tietopankille oli jo alan tulevaisuuden näkymienkin valossa kysyntää ja\ntarvetta. Olen pyrkinyt saamaan työni vastaamaan tarvetta.\nTässä kyseisessä opinnäytetyössä yksi tärkeimmistä asioista oli kerätä aineistoa Virtuaalikylän prosessikaavioon. Aineiston keräämisestä oli myös\nlähdettävä liikkeelle. Ensimmäiseksi keräsin Hämeen ammattikorkeakoulun kirjaston ja Helsingin yliopiston kirjaston hakukoneilla tietooni kaikki\nGreen Careen liittyvät painetut julkaisut. Painettuna löytyi muutamia\nMTT:n ja työtehoseuran julkaisuja sekä lehtiartikkeleita. Työn myöhemmässä vaiheessa ilmestyi myös oppaita ja mm. kirja eläinavusteisuudesta.\nHelsingin yliopiston Viikin kirjastosta lainasin työtehoseuran julkaisut,\nmuut löytyivät HAMK:n Mustialan kirjastosta, josta lainasin ja kopioin itselleni materiaaleja.\nVerkkoaineiston keräsin Googlen ja kirjastojen hakukoneilla sekä suoraan\nMTT:n ja Green Care Finlandin verkkosivuilta. Tiedon määrä yllätti. Se\noli valtava! Keräsin linkkejä talteen erilliseen kirjoitusohjelman tiedostoon. Jutuista, joissa oli käytetty lähteitä, keräsin asiaan sopivan kuuloiset\nlähteet ylös. Käytin useita eri hakusanoja, koska Green Care on terminä\nsen verran uusi. Green Caren piiriin kuuluvista asioista ei aina käytetty\nnimitystä Green Care, vaan ainoastaan suomennoksia vihreä hoiva, vihreä\nvoima tai luontohoiva. Eri avusteisista menetelmistä käytettiin niiden nimikkeitä sekä maatila-avusteisista englanninkielisiä termejä social farming\nja farming for health. Toimintaterapian piirissä jo kauemmin tunnettu ja\nkäytetty eläinavusteinen toimintamuoto on ratsastusterapia tai sosiaalipedagoginen ratsastustoiminta. Näillä hakusanoilla löytyi paremmin hevosavusteisesta toiminnasta linkkejä.\nLinkkejä kerääntyi kirjoitusohjelman A4-koossa noin 15 sivullista, eli alun\nalkujaan löytö oli n. 300 verkkolinkkiä. Sellainen määrä olisi ollut aivan\nliikaa Virtuaalikylän prosessikaavioon ja tuosta luvusta puuttuu vielä\nopinnäytetyöt, pro gradut, sekä lakilinkit. Ne etsin erikseen muita kanavia\nkäyttäen. Linkkien sisältöjä läpikäydessäni huomasin joidenkin johtavan\nsamaan julkaisuun tai tiedostoon. Näistä käytettäväksi valitsin alkuperäisen julkaisijan sivun tai mahdollisimman suoran tai pysyvän linkin. Joidenkin linkkien takaa löytyi teksti, joka oli lähinnä referaatti tai info jostakin toisesta sivusta. Tällöin myös vain alkuperäiset jäivät kokoelmaan.\nJotkin tiedoista katsoin jo vanhentuneen, koska koko ala ja Green Care tietoisuus on kasvanut sen Suomeen rantautumisen jälkeen hurjaa vauhtia.\nTällainen oli mm. vuoden 2011 GC-palveluiden markkinaselvitys.\nMuita menetelmiä linkkien karsintaan olivat maalaisjärjen käyttö sekä\n”mutu”- eli ”musta tuntuu” -menetelmä. Mietin, mitä tiedon hakija tai aihetta opiskeleva haluaisi saada tietoonsa ja mitkä kaikki asiat olisivat kokonaisuuden kannalta relevantteja. Myös jos jollain sivustolla oli paljon\nsamaa asiaa kuin toisella, valitsin sen, joka oli asiantuntevampi, tarkempi\ntai laajempi. Kuitenkin jätin kaikki alan toimijoiden kotisivut sekä lähes\nkaikki asiaan liittyvät opinnäytetyöt ja pro gradu -tutkielmat sekä kaikki\nGreen Careen liittyvien hankkeiden sivut. Koin nämä tärkeiksi linkeiksi\neikä mielestäni olisi ollut soveliasta keksiä perusteita sille miksi toisen yritys tai tekemä työ olisi kaaviossa edustettuna ja toisen ei. Tavoitteena oli\nsaada tietopankista selkeä, mahdollisimman monipuolinen ja kattava, muttei sellainen, jossa lukija tukehtuisi informaation määrään.\nSamalla kun selasin ja lueskelin kerättyjen ja jo kertaalleen karsittujen\nlinkkien sisältöjä, lajittelin työhön päätyviä linkkejä raa’asti muutamien\notsikoiden alle. Tutustuin ohjaavan opettajan avustuksella Virtuaalikylään\nja sen hallinnoinnin toimintoihin. Siihen kuinka prosessikaavio luodaan ja\npäivitetään, sekä siihen kuinka kaavioon saa alaotsikoita, eli erillisiä liitettäviä, virtuaalisia tietokortteja. Hamk:n kirjaston tiedonetsinnässä ohjaava\ninformaatikko neuvoi, että kaavioon tulevat linkit kannattaisi selkeyden\nvuoksi kirjoittaa hyperlinkkimuotoon. Seuraavaksi siis opettelin sellaisen\nluomisen. Hyperlinkki on teksti, jonka alle linkki on piilotettu. Lukija\nhuomaa linkin tekstin alleviivauksesta. Välillä linkit ovat todella pitkiä,\nepäselviä ja monimutkaisia. Hyperlinkkiä käyttämällä teksti on yhtäjaksoisesti luettavaa, jolloin linkki on sisällytetty lauseeseen. Linkistä voi tehdä\nmyös tekstille otsikon, joka on sama kuin linkin takana olevan julkaisun\ntai artikkelin nimi tai muun linkin sisältöä hyvin kuvaavan otsikon. Tämä\noli kullan arvoinen neuvo, joka teki työstäni mielestäni asiantuntevamman\nVirtuaalikylän prosessikaaviot ovat valmiita laatikkomallisia kaaviopohjia,\njoissa reunalaatikot ovat ennalta määrättyjä. Kaavion keskimmäisten,\nharmaiden laatikoiden määrän ja otsikoinnin voi itse valita. Työssäni on\nkolme harmaata laatikkoa otsikoilla ”Eläinavusteiset menetelmät”, Puutarha-avusteiset menetelmät” sekä ”Luontoavusteiset menetelmät” (kuva\n6). Laatikoiden sisään voi liittää erillisiä tietokortteja, jolloin laatikkoon\ntulee linkkeinä toimivia alaotsikoita. Tämä selkeyttää silloin, jos yhden\nlaatikon sisään tulee määrällisesti paljon ja/tai erityylistä sisältöä. Kaavion\netusivulle laitoin päivämäärämerkinnän siitä milloin kaavio on viimeksi\npäivitetty tai sitä on muuten muokattu.\nKaaviossa aihealueet, joiden sisään linkkejä etsin, ovat nimetty ja otsikoitu\n Ohjaus ja valvonta\no Muut eläinavusteiset menetelmät\nVirtuaalikylän Green Care -kaavion näkymä ja palkit (Halonen 2015).\nToteutus oli suoraan sanottuna hankalaa nyhräämistä ja laatikosta toiseen\nhyppelyä. Linkkien siirtely Word-tiedostosta osoittautui yksi kerrallaan\nhankalaksi, koska kopiointi ei onnistu nopeasti näppäinyhdistelmillä vaan\nvain hyppyikkunan kautta liittämällä. Myös prosessikaavion kirjoitusalusta oli todella heikko ja toiminnoiltaan vaatimaton. Lopulta aloin kirjoittamaan kuvauksia linkeistä Word-tiedostoon, josta liitin useamman linkin\nnimen ja kuvauksen kerrallaan kaavioon. Kaaviossa muokattavaksi jäi\nenää linkin otsikon muuttaminen hyperlinkiksi. Jos joku linkki tuntuikin\nsopivan paremmin toisen otsikon alle, laatikko oli muistettava päivittää\nennen kuin siirtyi käymään toisessa, koska muutoin menetti kaiken mitä\noli kirjoittanut ennen siirtymistä.\nEtusivulle ja mm. Ohjaus ja valvonta -laatikon sisään kirjoitin tekstin kerronnalliseen muotoon, johon sisällytin linkit informatiiviseen tekstiin.\nLaatikoihin, joihin tuli lähinnä yhteen aiheeseen liittyviä kotisivuja, julkaisuja, uutisia, videoita yms., tein listamuodon ja jokaisen hyperlinkin\nomaksi otsikokseen. Linkkiotsikoiden alapuolelle kirjoitin hieman avaavaa\ntietoa linkin sisällöstä. Linkkiä klikkaamalla löytyvät kirjoittajan tiedot,\njos ne oli merkitty, joten niitä en kirjoittanut erikseen linkin yhteyteen.\nKirjoitin kuitenkin aina järjestön tai tahon, jonka sivuille linkki vei tai uutislinkeissä lehden tai muun uutisen julkaisijan nimen. Vuosiluvun halusin\nlaittaa näkyviin linkin perään, jos ei se erikseen esittelytekstissä käynyt\nilmi, koska joissakin tiedonetsintätapauksissa voi olla tarpeellista tietää\ntiedon ilmestymisvuosi. Yleisesti ottaen järjestelin linkit ryhmiin itse katsomaani ja mieleiseeni tärkeysjärjestykseen, paitsi alan toimijoiden ja\nopinnäytetöiden kohdalla järjestelin ryhmittelemällä saman alan linkkejä\nIhan työn loppuvaiheessa lähetin sähköpostiviestin työn tilaajalle, kahdelle\nmuulle Green Caren parissa töitä tekevälle henkilölle, sekä HAMK:n kirjastopalvelujen informaatikolle, joilta pyysin näkemyksiä, kommentteja ja\npalautetta työstä (liite 3). Sain kehuja mm. työn laajuudesta ja kielellisestä\nselkeydestä sekä linkkien hyvästä sisällöllisestä avauksesta. Mielipiteitä\njoidenkin linkkien siirtämisestä toiseen laatikkoon tuli, sekä hieman lisää\nlinkkejä, mitä huomattiin puuttuvan ja toivottiin mukaan.\nLopulta alkuperäisestä 300:sta sekä matkan varrella hieman lisää löydetyistä linkeistä tietopankkiin päätyi 166 kappaletta sekä 14 laki- ja määräyslinkkiä ja 46 opinnäytetyötä tai pro gradua. Yhteensä työ siis sisältää\nKuvitelmani tämän työn yksinkertaisuudesta ja helposta toteutuksesta karisivat jo heti alkuunsa, kun lähdin Green Care -aiheista tietoa verkosta etsimään. Tietoa oli paljon, koska niin moni jo aiemmin olemassa ollut toimintamalli kuuluu Green Care -toimintaan ja haastetta työhön toi erilaisten termien ja suomennoksien käyttö samasta asiasta.\nHuomasin, että vuonna 2013 oli tapahtunut suuri Green Care heränneisyys. Ilmeisesti markkinointi on toiminut ja ala lähtenyt laajentumaan, koska vuoden 2014 aikana on valmistunut todella monta opinnäytetyötä, oppaita, julkaisuja, uutisia ja muuta materiaalia aiheesta. Tämä pisti\ntarkastelemaan aiempien löytämieni materiaalien kohtaloa. Karsintaa tietopankkiin pääsystä joutui suorittamaan. Työn haasteet olivatkin todella\nsuuren tietomäärän löytymisen takia prosessikaavion sisällön määrän päättäminen sekä valintakriteerien luominen. Toinen haaste oli tietenkin hajallaan oleva tieto, jota tässä työssä lähdettiinkin korjaamaan.\nTyölle oli selkeä tarve, joka onkin ilmaistu MTT:n julkaisussa Green Care\n-toimintatavan suuntaviivat suomessa. Julkaisuun on kirjattu VoiMaa! hankkeen pohjalta hankkeen työryhmän toimenpide-ehdotukset Green Care -osaamisen kehittämiseksi. (Tarkiainen, Mynttinen, Sundell & Törn\n2014, 128) ”Perustetaan Green Care -tietopankki, jonne kootaan muun\nmuassa määritelmät ja termistöt, laatukriteerit, palvelumallit, aiheeseen\nliittyvää tutkimustietoa, hankkeet ja niiden tulokset, koulutus- ja tukipalvelutarjonta, asiantuntijalista, oppimateriaali, ulko- ja kotimaan matkojen\nmatkakertomukset sekä ajankohtaiset uutiset” (Tarkiainen ym. 2014, 129).\nSain haasteista huolimatta aikaan mielestäni kattavan ja monipuolisen paketin, josta uskon olevan tulevaisuudessa hyötyä. Mielestäni työlleni löytyy selkeää kysyntää ja tarvetta, joihin se pystyy nykyisessä laajuudessaan\nTietoa, materiaalia ja uusien toimijoiden kotisivuja ym. tulee verkkoon\nkuitenkin koko ajan lisää ja jopa enenevissä määrin. Jonkun tulisi siis ehdottomasti päivittää tietopankkia tai sen tiedollinen arvo laskee merkittävästi ja pian kaavio onkin vain Green Caren historiikki.\nGCF-logo n.d. Viitattu: 27.1.2015.\nGreen Care Finland n.d. Viitattu: 26.1.2015.\nHalonen, K. 2015. Green Care -tietopankki. Viitattu: 30.1.2015.\nHirvonen, J. 2014a. Luonnon ja ihmisen ikiaikainen yhteys. Teoksessa\nHirvonen, J. & Skyttä, T. (toim.) Luontolähtöiset hyvinvointipalvelut –\nOpas asiakastyöhön ja palveluiden kehittämiseen. Mikkeli: Mikkelin ammattikorkeakoulu, 10–17.\nHirvonen, J. 2014b. Luonnon hyvinvointi- ja terveysvaikutukset. Teoksessa Hirvonen, J. & Skyttä, T. (toim.) Luontolähtöiset hyvinvointipalvelut –\nOpas asiakastyöhön ja palveluiden kehittämiseen. Mikkeli: Mikkelin ammattikorkeakoulu, 24–27.\nLääperi, R. & Puromäki, H. Kohti suomalaista Green Care laadunhallintaa. Teoksessa Vehmasto, E. (toim.) MTT Kasvu 20: Green\nCare -toimintatavan suuntaviivat Suomessa. 49–94. Viitattu 26.1.2015.\nSaatavissa Luonnonvarakeskuksen (Luke) Jukuri -julkaisuarkistossa:\nMaaseutu ja hyvinvoiva Suomi. 2009. Maaseutupoliittinen kokonaisohjelma 2009–2013. Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmä.\nMenetelmät n.d. Viitattu: 27.1.2015.\nMitä on Green Care? n.d. Viitattu: 26.1.2015.\nNissinen, S. 2014. Eko- ja ympäristöpsykologia tausta-ajatuksena. Teoksessa Hirvonen, J. & Skyttä, T. (toim.) Luontolähtöiset hyvinvointipalvelut – Opas asiakastyöhön ja palveluiden kehittämiseen. Mikkeli: Mikkelin\nSoini, K. 2014. Green Care -toiminnan vaikuttavuuden arvioinnin lähtökohdat. Teoksessa Soini, K. (toim.) MTT Kasvu 21: Luonnosta hoivaa ja\nvoimaa: Miten arvioida Green Care -toiminnan vaikuttavuutta. 12–49. Viitattu: 27.1.2015. Saatavissa Luonnonvarakeskuksen (Luke) Jukuri julkaisuarkistossa: http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-487-510-3\ncare sosiaalisena innovaationa suomalaisessa palvelujärjestelmässä. Yhteiskuntapolitiikka-YP 76 (2011):3. 320–330. Viitattu 26.1.2015. Saatavissa Sosiaali- ja terveysministeriön Julkari -julkaisuarkistossa:\nSoini, K. & Vehmasto, E. 2014. Kohti suomalaista Green Care toimintatapaa. Teoksessa Vehmasto, E. (toim.) MTT Kasvu 20: Green Care -toimintatavan suuntaviivat Suomessa. 8-28. Viitattu 26.1.2015.\n3.2.2015. Saatavissa Luonnonvarakeskuksen (Luke) Jukuri julkaisuarkistossa: http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-487-509-7\nTarkiainen, A., Mynttinen, R., Sundell, s. & Törn A. 2014. Green Care osaamisen kehittäminen Suomessa. Teoksessa Vehmasto, E. (toim.) MTT\nKasvu 20: Green Care -toimintatavan suuntaviivat Suomessa. 95–142. Viitattu 3.2.2015. Saatavissa Luonnonvarakeskuksen (Luke) Jukuri julkaisuarkistossa: http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-487-509-7\nTervetuloa yhteisöön! n.d. Viitattu: 26.1.2015.\nTyötehoseura 2014. Viitattu: 26.1.2015.\nVehmasto, E. 2014. Green Care -palvelutyypit Suomessa. Teoksessa\nVehmasto, E. (toim.) MTT Kasvu 20: Green Care -toimintatavan suuntaviivat Suomessa. 29–48. Viitattu 2.2.2015. Saatavissa Luonnonvarakeskuksen (Luke) Jukuri -julkaisuarkistossa: http://urn.fi/URN:ISBN:978952-487-509-7\nVirtuaalikylä n.d. Viitattu 3.2.2015. http://www.virtuaali.info/\nVoiMaa! -hanke 2014. Luonto hyvinvoinnin lähteenä -suomalainen Green\nCare. Viitattu: 3.3.2015 Saatavissa\nYhdistystoiminta n.d. Viitattu: 27.1.2015.\nTässä ryhmässä ei\nole alaryhmiä eikä\nTästä laatikosta löytyy Green Care -toimijoiden ohjaukseen ja valvontaan\nliittyviä aiheita. Ensin on käsitelty valvonta-asiaa ja perästä löytyy GC toimintaa tukevia oppaita.\nKattojärjestönä Green care -asioissa toimii yhdistys nimeltä Green Care Finland\nry. Yhdistys on perustettu vuonna 2010. Se toimii Suomessa edistäen mm. luonto-, eläin- ja maatila-avusteisten menetelmien käyttöönottoa hyvinvointi- ja terveyspalveluiden yhteydessä, tavoitteenaan lisätä GC -toiminnan tunnettavuutta ja\nparantaa toimialan yleisiä edellytyksiä. Yhdistys edistää alan yhteistoimintaa ja\non mukana tutkimus- ja kehittämistoiminnassa sekä peräänkuuluttaa toimintakyvyltään heikentyneiden oikeutta luontoon, liikuntaan, sosiaalisiin suhteisiin ja\nyhteisölliseen kokemiseen. Perustamisesta uutisoi mm. Suomen Luontoyrittäjyysverkosto ry, nettisivuillaan, mistä löytyy myös paljon lisää GC -aiheista uutisointia.\nGreen care -toimijoita ja -palveluntarjoajia ohjaavat ja velvoittavat yhdistyksen\n13.4.2012 laatimat Green care -toiminnan eettiset ohjeet.\nLappiin perustettiin 24.3.2014 Green Care Finland Oy:n ensimmäinen alajaos Green Care Lapland, joka toimii emoyhdistyksensä alueellisena yhteystahona. Sen tavoitteena on tuoda esiin pohjoisten toimijoiden tarpeita, tavoitteita ja\nosaamista osana valtakunnallista toimintaa sekä toisinpäin; tuoda kansallisen\ntason yhdistystoimintaa lähemmäs lappilaisia.\nEuroopan talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteisesti Brysselissä 12.12.2012\nantamassa lausunnossaan aiheesta ”Sosiaalinen maatalous: vihreä hoiva\nja sosiaali- ja terveyspolitiikat” todetaan sosiaalisen maatalouden ja vihreän\nhoivan merkityksellisyys ja tarve. Lausunnossa todetaan myös määritelmän\nvaikeus, koska sosiaalista maataloutta ja vihreää hoivaa esiintyy niin monimuotoisesti ympäri Eurooppaa. Komitea toivoisi EU:n laajuisia poikkitieteellisiä tutkimuksia, joissa analysoitaisiin vaikutusta ja saatuja hyötyjä eri näkökulmista, sekä\neri alojen toimijoiden verkostoitumista ja yhtenäistä tiedottamista.\nSosiaali- ja terveysalan toimialapäivillä Helsingissä 7.9.2010 maaseudun kehittämisyksikön ylitarkastaja Juuso Kalliokosken esitelmässä "Yritystoiminnan tuet\nManner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmassa 2007-2013" kerrotaan mitä\ntukia maaseutuyritys tai muuta yritystoimintaa maataloustuotannon ohessa harjoittava maatila voi saada kehittämisohjelman kautta ja kuinka tukia haetaan.\nEsityksessä kerrotaan myös mihin tarkoituksiin ja kuinka paljon tukea on jo\nmyönnetty. Suurin osa syyskuuhun 2010 mennessä myönnetyistä tuista on kohdistunut vanhusten ja vammaisten asumis- ja avohuollon palveluihin sekä mielenterveys- ja päihdekuntoutujille suunnattuun asumiseen.\nMaa- ja metsätalousministeriö valmistelee uutta Maaseudun kehittämisohjelma\n2014-2020:ta. Esitys Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmaksi 20142020 on valtioneuvoston hyväksymisen jälkeen toimitettu komissioon hyväksyttäväksi. Uuden rahoituskauden ohjelmassa yhtenä tavoitteena on, että maaseudun yritystoiminta monipuolistuu ja työllisyys, palvelut sekä vaikuttamisen mahdollisuudet paranevat.\nValtakunnallisen maaseudun kehittämishankkeen VoiMaa! – Green Care yrittäjyydestä elinvoimaa maaseudulle (2011–2013) loppuraporttina on syntynyt\nMTT:n julkaisu Green Care -toimintatavan suuntaviivat Suomessa (2014).\nCareVA - Green Care -toiminnan vaikutukset ja vaikuttavuus -hankkeen loppuraporttina on ilmestynyt julkaisu Luonnosta hoivaa ja voimaa: Miten arvioida\nGreen Care -toiminnan vaikuttavuutta (2014).\nGreen Care -työkirja (2012)\nMTT:n, THL:n ja Lapin ammattikorkeakoulun kahden eri hankkeen yhteistyönä\ntoteuttama työkirja. Kirja on tarkoitettu itse täytettäväksi toimiville ja toimintaa\nsuunnitteleville GC -palveluntuottajille. Työkirja on tarkoitettu palvelun laadunhallinnan välineeksi.\nOpas Green Care -palveluiden tuottajille\nCentria-ammattikorkeakoulun sosionomiopiskelijoiden toteuttama\nGreen Care: Työhön kuntouttava toiminta luonnossa - Tietoa maaseututoimijoille\nja työhönkuntoutuksen ammattilaisille (2014)\nTyöhön kuntouttava Green Care Etelä-Suomessa -hankkeen toteuttama opas\nmaaseututoimijoille ja työhön kuntoutuksen ammattilaisille.\nLuontolähtöiset hyvinvointipalvelut: opas asiakastyöhön ja palveluiden kehittämiseen (2014)\nMikkelin ammattikorkeakoulun julkaisu, joka on laadittu osana Luontohoivapalvelukonseptien ja monitoimijaisten verkostojen kehittäminen Etelä-Savon alueella hanketta.\nOpas maaseudun yrittäjille (2014)\nEteläsavolaisella maaseudulla opitaan -hankkeessa syntynyt opas.\nOpas Green Care -palveluiden tuottajiksi aikoville\nSedu -aikuiskoulutuksen toteuttama Green Care Etelä-Pohjanmaa -hankeen\nLait ja määräykset:\nSosiaali- ja terveysministeriön ohjeita kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä\nTHL:n infoa vammaispalvelujen päivätoiminnan järjestämisestä\nSosiaali- ja terveysministeriön ohjeita kodin ulkopuolisen asumisen järjestämiseen\nEläinavusteisessa toiminnassa on huomioitava eläinsuojelulaki. Eviran verkkosivuilta löytyy jokaiselle eläimelle erikseen eläinsuojelulainsäädäntöä koottuna\nei ole alaryhmiä\nTähän on kerättynä linkkejä ja julkaisuja erimuotoisista Green care toiminnoista, joissa kerrotaan tai sivutaan toimintaan tarvittavia edellytyksiä,\nvaatimuksia ja tuotannollisia panostuksia.\nGreen care -toimintaan tai yrittäjyyteen tarvittavat tuotantopanokset riippuvat paljolti\nsiitä, minkä tyylistä ja laajuista toiminta on, sekä se minkälaiselle kohderyhmälle\ntoiminta on suunnattu.\nTyötehoseura teki vuonna 2011 Green Care - Vihreä Hoiva maaseudulla -hankkeen\npuitteissa todella kattavan kyselyn, jonka kohteina olivat maaseutuyrittäjät, hoivayrittäjät, kuntien sosiaali‐ ja terveysalan viranomaiset sekä kolmas sektori.\nKyselyiden ja haastatteluiden avulla selvitettiin Green Care ‐yritystoiminnan mahdollisuuksia sekä maaseudun hoiva‐ ja maaseutuyrittäjien kiinnostusta GC ‐toimintaan\nja kartoitettiin heidän osaamista ja palvelutarjontaa. Tavoitteena oli myös selvittää\nkunta‐asiakkaiden tarpeita ja toiveita Green Care ‐palveluista. Kolmannen sektorin\nkyselyssä tiedusteltiin valtakunnallisten sosiaali‐ ja terveysjärjestöjen kiinnostusta ja\nmahdollisuuksia tarjota GC ‐palveluja. Kyselyissä oli tavoitteena myös kartoittaa\nmiten nämä kolme palvelutuotanto toimivat yhteistyössä.\nTTS:n julkaisuja 413: Green Care – Vihreä Hoiva maaseudulla: Kyselyiden ja haastatteluiden yhteenvetoraportti (2012).\nMaaliskuussa 2009 Helsingissä pidetyssä tapahtumassa Green Care - hyvinvointia\nihmisille, mahdollisuus maaseudun hoivayrityksille oli tarjolla muiden muassa esitys Green Care Suomessa, jossa perehdyttiin maatilan ja kodin muuttamisesta\nyleisötilaksi: mihin asioihin rakentamisessa ja muutostöissä tulee kiinnittää huomiota\nMarraskuussa 2012 Keski-Pohjanmaan maaseutuopistossa Kannuksessa alkoi\n10kk kestänyt Yrittäjän ammattitutkinto, jossa suuntauduttiin Green Care yrittäjyyteen. Koulutuksen avaustilaisuuden avoimessa seminaarissa MTT:n erikoistutkija Katariina Soini avasi GC:n tarjoamia yritystoiminnan mahdollisuuksia esityksessään Green Care liiketoimintamahdollisuutena.\nEsityksessä on kattavasti mitä Green Care on, millaisia resursseja GC -toiminnalle\non ja erilaisia GC -yrittämisen tyylejä, mutta ennen kaikkea esitys sisältää hyvin\ntoiminnalle vaadittavia edellytyksiä.\nArtikkeli: Green Care -palveluiden tuottaminen tarjoaa maatiloille uusia mahdollisuuksia\nMTK:n nettisivuilla 26.3.2010 julkaistussa artikkelissa kerrotaan mm. että Green\nCare -yrityksen perustaminen ei edellytä isoa alkupääomaa.\nJulkaisu: Iäkkäiden yhteisöllistä asumista maatilalla (2013)\nTietoa siitä, mitä ikäihmisten asuminen maatilalla vaatii.\nRaportti: Maataloudesta terveyttä ja hyvinvointia: hoivamaatalouden mahdollisuu-\nMaataloustieteenpäiville tehty raportti kertoo MTT:n ja Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen tutkimuksesta "Palvelumaatalous maaseudunmahdollisuutena 2005–2007".\nRaportissa esitellään tutkimuksen taustat, tarkoitus ja saadut tulokset.\nArtikkeli: Maalla on mukavaa\nMaaseudun Tiede 3/2010 -lehden jutussa kerrotaan hoivamaatilojen edellytyksistä.\nJutussa on myös kaavioitu 8 eri maatilaa neljästä eri maasta.\nGreen Care -toiminnan resursseja ovat Suomen monipuolinen ja rauhoittava luonto\nmetsineen, vesistöineen ja eläimistöineen, aktiivinen maaseutu maatiloineen, peltoineen, puutarhoineen, eläimineen ja yhteisöineen sekä osaava ja asiantunteva Suomalainen sosiaali- ja terveysalan tuntemus. Green Care -toiminnassa onkin ideana\nsaada hyödynnettyä näitä voimavaroja asiakkaiden tarpeisiin sopiviksi kokonaisuuksiksi. Resursseista kertovia linkkejä alla:\nJulkaisu: Green Care - Terveyttä ja hyvinvointia maatilalta (2009)\nTodella kattava julkaisu on syntynyt MTT:n ja Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen\nhankkeen (2006–2007) selvityksien tuloksena. Julkaisussa käydään läpi selvityksien\nperusteella millaisia liiketoimintamahdollisuuksia maaseudulla on tuottaa hoiva-, hyvinvointi-, ja kasvatuspalveluja, joissa maatilojen ja maaseudun resursseja hyödynnetään uudella tavalla ja mitkä yhteiskunnalliset reunaehdot rajaavat ja toisaalta tukevat\nEsitys: Green Care\nMaaseudun Uusi Aika ry:n MUAfoorumi2009 järjestettiin Tammelan Mustialassa Hämeen ammattikorkeakoululla syyskuussa 2009. Foorumissa oli seitsemän esitelmöitsijää ja teemana maaseudun kilpailukyky. Linkin esityksen aiheena oli palveluyrittäjyys ja hoiva maaseudun mahdollisuutena. Infoa kuinka GC -toiminnan tarkoituksena\non edistää maatilan ja maaseudun resurssien käyttöä hyvinvointipalveluiden tuottamiseen sekä esimerkkejä Green care -maatiloista ja maaseututoiminnasta kotimaasta ja\nulkomailta. Kiteytettynä Yli-Viikarin esitys löytyy foorumista tehdyn tiivistelmän sivuilta\nJulkaisu: Green Care sosiaalisena innovaationa Suomalaisessa palvelujärjestelmässä (2011)\nYhteiskuntapolitiikan julkaisussa oleva kirjoitus.\nEsitelmä: Green Care: sosiaalinen innovaatio maatalouden ja hyvinvointipalveluiden rajapinnassa\nViikissä vuoden 2010 Maataloustieteen päivillä pidetty esitelmä kertoo GC toimialoista, olemassa olevista resursseista ja pohtii kuinka saada luotua tämä sosiaalinen innovaatio toimimaan monien eri ammattialojen kesken.\nEsitelmä: Green care mielenterveystyössä\nViikissä vuoden 2010 Maataloustieteen päivillä pidetty esitelmä kertoo GC:n resursseista mielenterveystyössä.\nJulkaisu: Green Care - Hyvinvointia pohjoisen luonnosta (2012)\nRovaniemen ammattikorkeakoulun julkaisussa kerrotaan mitä annettavaa Lapin luonnolla ja Lapilla on GC -toiminnalle.\nKotisivut: Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran GC -sivut\nSivulta löytyy paljon mm. linkkejä, hankkeita ja blogeja.\nHyvä arki Hämeenlinnan maaseutualueille -maaseutuohjelma\nOsana Hämeenlinnan vuoden 2015 maaseutuohjelmaa, jossa on kartoitettu\nja pohdittu maaseudun mahdollisuuksia. Green Care on huomioitu yhtenä asumisen\nmahdollisuutena (s.14,17 ja 27). GC on ollut ProAgrian Hoivayrittäjyys -hankkeessa\nyhtenä teemana (s.39,38 ja 41). Hankkeessa on järjestetty n.15 aiheeseen liittyvää\nkoulutuspäivää, joissa osallistujina on ollut hoiva-alan yrittäjiä ja yrittäjyydestä kiinnostuneita.\nArtikkeli: Green Care mahdollisuudeksi ja voimavaraksi Keski-Suomessa.\nLeader Keski-Suomen verkkosivujen arkistossa oleva juttu käsittelee vuonna 2012\njärjestettyä seminaaria, jossa aiheena oli suunnitella Green Care -toimintaa ja kuinka\nsen näkyvyyttä, tunnettavuutta ja koko GC -ajattelumallin valtavirtaistamista voitaisiin\nedistää Keski-Suomen alueella.\nArtikkeli: Vihreää hoivaa Kyrönmaalle\nYhyres Kehittämisyhdistys ry:n uutiskirje 1/2013:ssa sivulla 3 kerrotaan Kyrönmaalla\nolevan tarvetta maaseudulle sijoittuvien yksityisten yrittäjien hoivapalveluille.\nArtikkeli: Maatiloja halutaan hyödyntää hoivapalveluissa\nYle Pohjanmaa kertoo verkkosivuillaan 15.2.2012, että luontohoiva-ajattelusta haetaan lisäeuroja maaseudulle.\nBlogi: Green Care - hoiva-alan nouseva trendi (2011)\nWellbeing Kainuu -sivulla Anitta Juntunen pohtii luonnon ja eläinten vaikuttavuudesta\nja luonnon moninaisista resursseista.\nJulkaisu: Yhteisöllisyydellä hyvinvointia ja palveluja maaseudulle (2012)\nMaaseutupolitiikan yhteistyöryhmän julkaisussa pidetään luontoa ja yhteisöllisyyttä\nhyvinä resursseina vanhusten hoitoon ja asumispalveluihin.\nBlogi: Hyvinvoinnin ja terveyden viljelyä (2012)\nKaarina Davis uskoo blogissaan GC:n ratkaisuksi maaseudun autioitumiseen. Hän\nkirjoittaa mm. että "Meillä on vanhassa valtavasti resursseja, jotka pitää vain oivaltaa\nMuut eläinavusteiset menetelmät\nEläinavusteisilla menetelmillä tarkoitetaan Green Care -muotoa, jossa eläimet ovat\nosana kokemusta. On tutkittu, että eläimen läsnäolo rauhoittaa ja voimaannuttaa\nihmistä. Eläimestä huolehtiminen opettaa myös ottamaan vastuuta.\nEläinavusteiset menetelmät jaetaan kahteen osaan: Eläinavusteiseen toimintaan,\nmikä voi olla maallikon vetämää ja eläinavusteiseen terapiaan, jolloin hoidosta vastaa\nSivun vasemmasta reunasta löytyvät omat alaryhmät hevos- ja koiraavusteisille menetelmille, muille eläinavusteisille menetelmille, johon on listattuina\nmm. alpakat ja suomenkarjan lehmät sekä maatila-avusteiselle toiminnalle, jolloin\nkotieläimiä voi olla useammanlaisia ja toimintaan liittyy yleensä muutakin maatilan\npuuhaa kuin pelkkää eläinavusteista toimintaa.\nKotisivu: Suomen ratsastusterapeutit ry\nRatsastusterapeuttien edunvalvontayhdistys, jonka sivuilta löytyy tietoa ratsastusterapiasta ja mm. sen erosta sosiaalipedagogiseen hevostoimintaan.\nKotisivu: Hippolis->Hevosavusteinen toiminta\nHippolis - hevosalan osaamiskeskus ry:n sivulla on kerrottu ratsastusterapiasta, sosiaalipedagogisesta hevostoiminnasta ja muista hevosavusteiseen toimintaan soveltuMuut eläinavusteiset\nKotisivu: Sosiaalipedagoginen Hevostoimintayhdistys ry\nSivuilla kerrotaan toiminnasta ja koulutuksesta.\nKotisivu: Suomen Ratsastajainliitto->Vammaisratsastus\nTietoa vammaisratsastuksen monipuolisesta tarjonnasta.\nEsitys: Hyvinvointia Hevosista - Hevosavusteinen toiminta (2014)\nEsityksessä kerrotaan hevosavusteisen toiminnan organisaatiot Suomessa, termistöä\nja hevosesta osana hyvinvointipalveluja.\nEsitys: Hevostoiminta muistisairaiden kuntoutuksessa (2014)\nEsityksessä kerrotaan hevostoiminnan mahdollisuuksista muistisairaiden hoidossa.\nArtikkeli: Hevonen kuntouttaa (2010)\nTeho -lehden artikkeli hevosen käytöstä kuntoutustyössä ja tehdyn Hevoset osana\nkuntoutuspalveluja -opinnäytetyön tulosten tutkiskelua.\nArtikkeli: Söpö #hyväteko: Minihevosen vierailu sai vaitonaisen vanhuksen puhumaan (2014)\nYlen uutinen kertoo A-studion kampanjasta, jossa innostetaan tekemään lähihoivakodeissa pieniä, hyviä tekoja\nArtikkeli: Hevonen on hoivatyön pyyteetön ammattilainen (2014)\nSuomalainen Maaseutu -lehden juttu perhekodissa asuvasta 16v. tytöstä, jota hevosavusteinen työskentely on auttanut elämässä eteenpäin.\nVideo: Hyvinvointia hevosesta - malleja hevosavusteisesta toiminnasta (2013)\nPerustietoa ratsastusterapiasta ja sosiaalipedagogisesta hevostoiminnasta.\nEsitys: Ravuri OY:n erityisryhmien päivätoiminta ja asumisyksikkö Hiirulan Green\nEsittelyssä vuonna 2004 käynnistynyt asumispalvelu ja päivätöiminta erityistä tukea\ntarvitseville henkilöille Hollolassa\nVideo: Perhekoti Lilli (2014)\nMaaseudulla lastensuojelun perhekoti Lilli, jossa on elämyspedagogista hevostoimintaa. Video kertoo perhekodista ja hevosten hyödyntämisestä toiminnassa.\nVideo: Koiramäen Perhekoti Oy (2014)\nSosiaalipedagogista hevostoimintaa, horsebic-tunteja ja koirakavereita.\nPaljon tietoa kaverikoiratoiminnasta ja tapahtumista.\nKotisivut: VoimaTassu ky\nVoimaTassu tarjoaa eläinavusteisia palveluita, järjestää alan täydennyskoulutusta\nsekä myy alan materiaalia.\nKotisivut: Suomen Karva-Kaverit\nKarva-Kaverit olivat alkuun koiria ja kissoja, mutta nykyään mukana on myös marsuja\nfrettejä, poni, minihevonen, possu ja alpakka.\nHali-Koira on eläinavusteista terapiaa sekä iloa ja positiivista tuottavaa toimintaa.\nSivuilla kerrotaan toiminnasta sekä paljon tutkimuksia, artikkeleja ja televisiojuttuja,\njoissa Hali-Koirat ovat olleet mukana.\nKotisivut: Kaarinan kaupunki->Lukukoiratoimintaa Kaarinan kirjastossa (2014)\nKaarinan kirjastossa ensimmäisenä Suomessa toteutettiin 2011 Luetaan koiralle projekti. Lapset, joilla on lukuvaikeuksia, innostettiin tarttumaan kirjaan ja lukemaan\nrauhallisesti kuuntelevalle koiralle.\nArtikkeli: Milli-koira parantaa autismiluokan opiskelutuloksia\n28.1.2015 Helsingin Uutiset kertoo Kallion ala-asteen kasvatus-kuntoutuskoira Millin\nSosiaalipedagogista hevostoimintaa ja koirakavereita.\nArtikkeli: Green care – vihreä hoiva valtaa alaa\n6-7/2010 Sosiaalitieto -lehden asiantuntija-artikkeli.\nJulkaisu: Alkuperäiset kotieläinrotumme Green Care -toiminnassa (2014)\nMTT:n julkaisu alkuperäisrotujen käytöstä eläinavusteisissa menetelmissä.\nPowerPoint: Green care - Suomenlehmä terapeutteina ja kasvattajina\nEsitelmä: Kyyttöjen soveltuvuus eläinavusteiseen Green Care -toimintaan: esitutkimus luonnetestimenetelmien kehittämiseksi\nVuoden 2012 Maataloustieteen päiville tehty esiselvitys kyyttöjen soveltuvuudesta\neläinavusteiseen toimintaan, mikä voisi olla ratkaisu alkuperäisrotujen geenien\nSelvitys: Suomenkarjan erityisominaisuudet hyötykäyttöön (2013)\nApurahan käyttöselvitys, jossa yhtenä hankkeen lopputuloksista oli Suomenkarjan\nJulkaisu: Alkuperäisrotujen säilyttämisen taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset\nVaikka tämä MTT:n julkaisu on jo useamman vuoden vanha, on tässä jo huomioitu\nlyhyesti sivulla 40 alkuperäisrotujen käytön mahdollisuus hoivamaataloudessa.\nArtikkeli: Eläinavusteista toimintaterapiaa lampolassa\nTTS:n Teho 6/2010 -lehden artikkeli Savikon tilan gc -toiminnasta.\nArtikkeli: Lammas on oiva terapeutti\nKalevan artikkeli 23.11.2012 lehdessä lampaasta terapeuttina, jossa haastateltu\nAlpakat ja laamat:\nKotisivu: ALAT Terapia-alpakat ja -laamat ry\nYhdistys kouluttaa terapiaeläinten ohjaajat, perehdyttää ammattiterapeutit alpakoiden ja laamojen käyttöön sekä tekee soveltuvuustestit eläimille.\nVideo: Ylitalon alpakat ja laamat (2013)\nvideo: Alpakka ja laama terapiaeläiminä (2011)\nYlen aamuohjelmassa vieraina terapialaama ja -alpakka sekä kasvattaja ja toimintaterapeutti.\nArtikkeli: Maatiaiskana tuo iloa hoivakotiin\nMaaseudun tulevaisuus kertoo 6.2.2015 terapiakana Ruususen vierailusta iisalmelaisessa vanhusten hoivakodissa. Hoivakoti sai samana päivänä uusiksi asukeikseen myös kissanpentuveljekset.\nVideo: Ketolan strutsitila (2013)\nKetolan strutsitilalla on GC -tyylistä maatilamatkailua\nPainettua materiaalia: Eläimet ovat yleistyneet vanhustyön apureina\nAnttila, K. Pohjolan Sanomat. 5.2.2015.\nPainettua materiaalia: Karvaterapiaa - Eläinavusteinen työskentely\nOppikirja. Toimittanut Kaija Ikäheimo.\nKustantaja: Solution Models House, Yliopistopaino Helsinki 2013.\n1. painos, 273 s.\nISBN 978-952-99476-4-5 (nid.)\nEsitys: Green Care - Sosiaali- ja kasvatuspalveluita maatilaympäristössä\nHoivamaataloudesta meillä ja muulla.\nKotisivu: Maalle oppimaan\nOpettajille ja maaseutuyrittäjille tarkoitetut sivut.\nJulkaisu: Maalle oppimaan: Kestävää kehitystä koulujen ja lähimaatilojen yhteistyönä (2007)\nMTT:n opas koulu-maatilayhteistyöhön.\nEsitelmä: Maatilalla asuminen: Esimerkkejä suomesta, Itävallasta, Saksasta ja\nKerrottuna ja taulukoituna maatilojen asuttamismuodoista.\n2 Artikkelia: Green Care -toiminnasta hyvinvointia kansalaisille ja elinvoimaa maaseudulle, Maatilaleirillä hoidetaan eläimiä ja maalataan tauluja.\nKevään 2012 Keskisuomen maaseutu -lehdessä ensimmäinen juttu sivulla 32\nkäsittelee yleisesti hoivamaataloutta ja perään sivulla 33 on kerrottu Hakalan maatilasta, jossa järjestetään luontokoulutoimintaa ja maatilaleirejä\nArtikkeli: Grön Omsorg - Vihreä hoiva Ruotsissa\nTeho 3/2011 -lehden artikkeli Ruotsin hoivamaataloudesta ja Högbyn tilasta.\nArtikkeli: Maatilat tuottavat sosiaalipalveluita Ruotsissa\nMAASEUTUplus 1/2011 -lehti kertoo sivuilla 24–25 Högbyn tilasta ja Ruotsin mallista tuottaa hoivamaataloutta.\nBlogi: Hevonen herätti voimakkaita tunteita (2013)\nTyöttömät nuoret keksivät vanhalle Könkkölän maatilalle uutta käyttöä viikon mittaisella Green Care -kokeilulla.\nArtikkeli: Onnistunut yritys: Luontoäiti hoivatyössä\nSavon Sanomat 5.6.2011. kertoo palvelukoti Veeruskasta.\nArtikkeli: Vihreä hoiva voimaannuttaa vankilassakin\nMTT kertoo 2.8.2012 puutarhan- ja eläintenhoidosta Keravan vankilan päihdekuntoutuksessa.\nVideo: Basaari: Tapolan kyläyhteisö (2008)\nVideo in English: Social Farming in the UK (2010)\nVideo på Svenska: Högby gård (2010)\nVuoden 2010 Maataloustieteen päivillä pidetty esitys luontoympäristön vaikutuksista mielenterveystyössä.\nArtikkeli: Hyvinvointiraitti tuo iloa kaikille (2013)\nHyvä Elämä Utajärvellä -lehdessä sivulla 6 oleva artikkeli kertoo GC -menetelmien\nkonkreettisesta toteuttamisesta. Yhdistyksien ja eri tahojen asiakkaat istuttivat\nomia kasveja ja kukkia raitin varrella oleviin istutuslavoihin, joita raitin kulkijat pääsivät ihastelemaan kesän ajan.\nArtikkeli: Hämeenlinna palkitsi vanhusten elämyspuutarhan (2011)\nYle Hämeen artikkelissa kerrotaan Hämeenlinnan palkinneen parhaita sosiaali- ja\nterveydenhuollon kehittäjiään. Palkittujen joukossa oli mm. Voutilakeskuksen elämyspuutarha sekä Hirsimäen päiväkodin metsäeskari.\nArtikkeli: Raitaharjuun elämyspuutarha talkoilla (2014)\nHämeen Sanomat kertoo kuinka Raitaharjun vanhainkoti yrittää saada lahjoitusten\nja talkoiden avulla kunnostettua ränsistyneen pihan omaksi elämyspuutarhaksi.\nArtikkeli: Hyvinvointia puutarhasta - virkistystä viherympäristöstä\nTeho 6/2014 -lehden juttu terapeuttisesta\nWebpage in English: Thrive, charity using gardening and horticulture to change the\nIngludes e.g. youtube video: Thrive video (2010). More videos about gardening for\nhealt you can find under Thrives youtube profile.\nLuontoavusteisilla menetelmillä tarkoitetaan yleisesti metsän, muun maaston tai\nmaaseutumiljöön hyväksikäyttöä Green Care -toiminnassa. Näitä elementtejä\nvoidaan tuoda kuvin tai äänin myös laitosympäristöön.\nRaportti: Luonnontuotealan valtakunnallinen tutkimusseminaari (2013)\nMTT:n raportissa sivuilla 12–17 pohditaan mitä Lapilla on tarjottavana Green Care\n-toiminnalle ja kerrotaan Lappilainen Green Care -nimisestä hankkeesta.\nEsitys: Luontoliikuntalähtöiset palvelut hyvinvoinnin edistämisessä (2013)\nSitran esitelmässä liikuntalähtöisten palvelujen vaihtoehtoja.\nEsite: Vihreää hyvinvointia (2013)\nSitran esite luontohoivasta\nArtikkeli: Lappilainen Green Care - luontolähtöistä hyvinvointia Lapista\n1/2011 Luonnosta Sinulle -nettilehden artikkeli GC:stä ja Lappilainen Green Care esiselvityshankkeesta.\nArtikkeli: Luonto hoivaa pyyteettömästi\nTeho 6/2011 -lehdessä palvelukotiyksikön yrittäjän haastattelu.\nArtikkeli: Luonto kuntouttaa\nMaaseudun Tiede 3/2009 -lehden artikkeli sivulla 16 luontohoivasta ja hevosavusteisuudesta.\nJulkaisu: Elämyksiä hyvinvointimatkailusta (2013)\nTAMK:n hyvinvointimatkailun kehittämiskeskuksen toimintamalli toimijaverkoston\nArtikkeli: Metsäeskarilaiset touhuavat päivät pitkät ulkona\nMaaseudun Tulevaisuus kertoi 8.4.2013 Hämeenlinnan varhaiskasvatuksen esikouluryhmä Metsäilveksistä, joiden päiväkoti ja esikoulu ympäristö on luonto.\nKotisivu: Metsäryhmätoiminta (2014)\nHämeenlinnan kaupungin sivuilla kerrotaan kaupungin metsäeskaritoiminnasta ja\nolemassa olevista ryhmistä.\nArtikkeli: Metsäeskarissa opitaan tietoja ja taitoja\nHämeen Sanomat kertoi 14.9.2012 Alvattulan metsäeskarin toiminnasta.\nBlogi: Masentunut nuori nuotiolla (2014)\nMetsähallituksen luontopalvelujen blogissa Oululaisen kuntoutusohjaaja Ville Haanelan omakohtainen kirjoitus siitä, kuinka luonto vaikuttaa nuorten mielenterveyteen.\nPäätös: Voimametsäpolun rakentaminen Suojalammenpuistoon (2011)\nMikkelin kaupungin teknisenlautakunnan hyväksytty päätös antaa Mikkelin AMK:n\nperustaa voimametsäpolun, joka liittyy GC -hankkeeseen.\nArtikkeli: Vihreä terapia tuli Apukkaan\n5.6.2012 Lapin Kansassa julkaistu artikkeli kertoo vihreästä hoivasta Lapissa ja\nMTT: tutkimuskeskus Apukassa.\nPainettua materiaalia: Luonto kuntoutuksen tukena.\nKirjoittanut Tuomo Salovuori\nKustantaja: Mediapinta 2014\n1. painos, 101 s.\nISBN: 9789522357991 (nid.)\nGreen Care -toiminnan päätuotteet ovat GC -toiminta eli toimijat, jotka tuottavat GC -toimintaa ja -palveluja.\nAlle on listattu, hieman ryhmiteltynä Suomessa toimivia Green Care -yrityksiä\nGreen Care -toimijoita Suomenkartalle sijoitettuna\nGreen Care Etelä-Savo\nEtelä-Savon GC -yrittäjien ja toimijoiden yhteinen sivu\nPerhe- ja hoivakoteja:\nGC -perhekoti 13–21 -vuotiaille tytöille.\nKoiramäen perhekoti, Reisjärvi, Pohjois-Pohjanmaa\n6-paikkainen perhekoti maaseudulla lapsille ja nuorille. Koiria, hevostoimintaa, motocrossia, musiikki- ja bänditoimintaa sekä puitteet metsästykselle, retkeilylle, kalastukselle ja erilaisille urheilumuodoille.\nKoivikon tukikoti oy\nPäivä- ja työtoimintaa, asuinvalmennusta GC -menetelmin.\nAutettua ja ohjattua asumista kehitysvammaisille GC -palvelukodeissa.\nKehitysvammaisten GC -ryhmäkoti maaseudulla.\nTehostetun palveluasumisen yksikkö muisti-, neurologis- ja mielenterveyspotilaille.\nHiirula ja Ravuri\nAsumispalveluita Hiirulassa ja päivätöimintaa Ravurissa erityistä tukea tarvitseville\nEsteetöntä, kuntouttavaa ja toiminnallista palvelutalojen pihaympäristön suunnittelua. Yhteistyötahona Green Care Finland.\nEläinavusteinen toiminta ja -terapia:\nEläinavusteista toimintaa ja terapiaa.\nAlpakoiden kasvatusta terapiaeläimiksi.\nALAT Terapia-alpakat ja -laamat\nYhdistys kouluttaa terapiaeläinten ohjaajat, perehdyttää ammattiterapeutit alpakoi-\nden ja laamojen käyttöön sekä soveltuvuustestaa eläimet.\nEläin-, luonto-, ja maaseutuavusteista GC -toimintaa tarjoava alpakan kasvattaja.\nTerapia lampola ja toimintaterapiaa.\nEläinavusteista toimintaa ja sosiaalipedakogista hevostoimintaa.\nTarjoaa ennaltaehkäisevää ja kuntouttavaa arjen- ja elämänhallinnan ohjausta ja\nvalmennusta eri asiakasryhmille. mm. eläinavusteinen valmennus ja GC -toiminta\nyhteistyössä hevostaitokouluttajan kanssa.\nLuontoavusteinen toiminta ja terapia:\nTarjoaa avo- tai varhaiskuntouttavaa luontotoimintaa, jossa hyödyntää eko- ja ympäristöpsykologisia menetelmiä ja elämyspedagogisia menetelmiä.\nTarjoaa työnohjausta ja työyhteisöjen prosessikonsultaatiota, työhyvinvointikoulutusta, räätälöityjä työhyvinvointipäiviä luontoympäristössä, rentoutusryhmiä ja elämänhallintakursseja ja -ryhmiä.\nMonipuolisia eko- ja ympäristöpsykologisia palveluja.\nTarjoaa kuntoutus-, asiantuntija ja koulutuspalveluita sosiaali- ja terveyspalvelualalle\nkäyttäen hyvinvoinnin edistämiseen eko- ja ympäristöpsykologistisia sekä luontoavusteisia menetelmiä.\nEkohoitola ja -puoti VitaRosa\nLuonnollisen kauneuden ja hyvinvoinnin hoitohuone.\n(kotisivut hieman keskeneräiset)\nJärjestää luontokouluja ja elämyksellisiä luontoretkiä Kolissa.\nGC -luonto- ja hyvinvointimatkailua Suomessa ja Italiassa.\nGreen Care -asiantuntijuuteen erikoistunut yritys.\nTarjoaa luontokoulupäiviä sekä virkistys- ja retkipäiviä monenlaisille ryhmille. Myös\nKurssikeskus- ja majoitustoimintaa, luomumatkailua, terapia-, kurssi- ja koulutustoiminta. Tarjoaa mm. eläin- ja puutarhaterapiaa, mielenterveys- ja burnoutkuntoutusta.\nMaatilamatkailu- ja Green Care -hyvinvointipalveluyritys.\nGreen Care -toiminta on päätuote, jolloin kaikki hankkeet ja aiheesta tehdyt tai\nsiihen liittyvät opinnäytetyöt ja pro gradu-tutkielmat ovat sivutuotteita, jotka\novat syntyneet GC -toiminnan seurauksena tai sen tueksi.\nTyöhön kuntouttava Green Care Etelä-Suomessa (2013–2014)\nVihreä Veräjä (2011–2014)\nSenni: Sosiaalialan yrittäjyys- ja tuotekehitysprojekti Green Care menetelmin (2011–2014)\nHyvinvointia luonnosta Keski-Suomessa - Green Care -esiselvityshanke (3013)\nLuonnostaan hyvinvoiva (2012–2014)\nGreen Care Etelä-Pohjanmaa (2011–2013)\nGreen Care -palvelutoiminnan mahdollisuudet Etelä-Savossa esiselvitys (2010–\nSuomen Lehmä -brändi (2009–2012)\nLisää hankkeita on listattuna Green Care Finlandin Hanke-sivustolla.\nOpinnäytetyöt ja pro gradut:\nGreen Caren toteutus Suomessa. (2014)\nKoukkunen, Miia, Karelia-ammattikorkeakoulu\nGreen care - ajattelumallin hyödyntäminen koulutuksessa ja ohjauksessa (2011)\nKangasniemi, Jouko; Koivuniemi, Teija, Tampereen AMK\nOpas Green Care -palveluiden tuottajalle (2014)\nHirvinen, Suvi; Juola, Sonja; Mäki, Jenna, Centria AMK\nGreen Care sosiaalityön mahdollisuutena (2011)\nSuopanki, Armi, Lapin yliopisto\nHyvinvointia maaseudulta: Toimintamalliopas Green Care -yrittäjille (2012)\nMensonen, Niina, Lahden AMK\nMaatilaympäristöstä vihreää voimaa ja virkistystä (2014)\nVattinen, Leenamaija, Hämeen AMK\n"Tos tulee enemmän sitä elämisen makuu.": Maatila toimintaterapian ympäristönä (2011)\nSaukko, Elisa; Warsell, Martina, Metropolia AMK\nPalaudu metsässä: luontointerventio hyvinvointipalveluna (2014)\nRonkainen-Forsius, Päivi, Lahden AMK\nLuontomenetelmät erityisryhmien kuntoutuksessa (2014)\nLebedeva, Tatiana; Matikka, Riitta; Päivätie, Natalia, Mikkelin AMK\nGreen care -yrittäjyys sosiaalisena innovaationa ja uravalintana sosiaali- ja terveysalalla (2014)\nHuttunen, Kati, Tampereen yliopisto\nGREEN CAREA JA KESTÄVÄÄ KEHITYSTÄ - HOIVAYRITTÄJÄN\nTULEVAISUUTTAKO?: Visioissa oma yritys (2011)\nKyllönen, Anne, Jyväskylän AMK\nLuonnon ja ympäristön hyödyntäminen ikääntyvien hoivatyössä (2012)\nTikkanen, Marja; Mielonen, Anne, Mikkelin AMK\nVihreä hoiva osana iäkkäiden asumispalveluita (2011)\nHarjula, Hanna-Maria; Yli-Eerola, Neija, Jyväskylän AMK\nElvyttävä elämyspuutarha: viherympäristöstä hyvinvointia vanhuksille (2012)\nTuomela, Minna, Seinäjoen AMK\nLuontohoiva vanhustyössä: Luontolähtöinen vuosikello -kansio hoitotyön tukena (2014)\nPernu, Leena; Välitalo, Mari, Lapin AMK\n"KYLLÄ MÄÄ SYDÄMESTÄIN TOIVON, ETTÄ TÄLLÄÄSIÄ PAIKKOJA TULIS\nENEMPI": Maaseutuympäristö lisäarvona vanhusten perhehoidossa(2013)\nLeino, Päivi; Tolvanen, Elina, Kymenlaakson AMK\nViherympäristön vaikutus kodin ulkopuolelle sijoitettujen lasten kehitykseen ja hyvinvointiin (2014)\nSipilä, Maija, Hämeen AMK\nMieleni metsään menköhön: Luonto osaksi mielenterveyskuntoutusta (2013)\nSiponen, Anniina; Siitari, Nea, Mikkelin AMK\n"Elämä vihertää ja paistetta kukille"; puutarha- ja vihertyöskentelyn vaikutukset mielenterveyskuntoutujien koettuun elämänlaatuun heidän itsensä,\nohjaajien ja hoitajien kuvaamana (2011)\nVirtanen, Heidi, Tampereen yliopisto\nMaatilamaisen asumisympäristön vaikutus haastavasti käyttäytyvään kehitysvammaiseen (2013)\nBergström, Francesca, Lahden AMK\nLuontokotouttamisopas: Green Care -aktiviteettien hyödyntäminen maahanmuuttajien luontokotouttamisessa (2014)\nBackman, Heidi, Yrkeshögskolan Novia\nEläinavusteinen toiminta ja eläinavusteinen terapia: Systemaattinen kirjallisuuskatsaus (2013)\nFärm, Mia, Saimaan AMK\nGreen Care ja sosiaalipedagoginen hevostoiminta: Hevostoiminta psyykkisen ja\nsosiaalisen hyvinvoinnin tukena (2010)\nAlasaari, Johanna; Ala-Nissilä, Hanna, Vaasan AMK\nHevosavusteisten menetelmien käytön edellytykset ihmisen hyvinvoinnin tukemisessa (2013)\nMämmelä, Katri, Rovaniemen AMK\nKaverikoiratoiminta erityislasten terveyden edistäjänä (2013)\nOikarinen, Kati, Rovaniemen AMK\nKoira-avusteisen toiminnan lisääminen sosiaalisen työllistymisen työpajalle - vaikuttavuus työyhteisössä (2013)\nRistola, Milla, Kymenlaakson AMK\nAlueellisesti aihetta käsittelevät:\nLuonnontuotteiden käyttö Green Care -toiminnassa (2013)\nAnttila, Emmi, Rovaniemen AMK\nLuontolähtöisten hyvinvointipalvelujen kehittäminen Karigasniemellä (2013)\nParkkonen, Anne, Rovaniemen AMK\nSeniori-ikäisille matkailijoille suunnatut luontolähtöiset hyvinvointipalvelut Rovaniemen alueella (2013)\nVeteläinen, Henna-Emilia, Rovaniemen AMK\nGreen Care osaksi sosiaalityötä? – Luontoon tukeutuvat työmenetelmät ja paikallinen erityisyys. (2012)\nLehto, Armi, Lapin yliopisto\nLuontolähtöiset saunapalvelut hyvinvointimatkailussa Rovaniemellä (2013)\nFredriksson, Mari, Rovaniemen AMK\nEtelä-Pohjanmaan Green Care -strategia 2015 – 2020 (2014)\nAnu Aalto; Anne Matilainen; Maria Suomela, Seamk\nLumoa luonnosta: Luontolähtöisen työllistämisen kartoitus Jyväskylän seudulla (2014)\nEra, Taina; Puromäki, Henna, Jyväskylän AMK\nLuonto ja hyvinvointi yrittäjyyden mahdollisuutena: Green Care Satakunnassa (2014)\nIijolainen, Marika, Satakunnan AMK\nGreen Care -opintomatkan suunnittelu satakuntalaisille yrittäjille (2015)\nSäilä, Heidi, Satakunnan AMK\nSatakunnan alueen potentiaalisten Green Care -yritysten haastattelututkimus (2014)\nKoivisto, Emma, Satakunnan AMK\nSosiaalipedagogisen hevostoiminnan nykytilanne Forssan seutukunnassa (2014)\nKotinoja, Anna-Kaisa, Hämeen AMK\nYrityksille räätälöidyt työt:\nLuonto työkaverina ympäri vuoden: opas Green Care -menetelmien hyödyntämiseen asiakkaan kuntoutuksessa (2013)\nPölönen, Jenni, Karelia-ammattikorkeakoulu\nVankien kokemuksia eläinavusteisesta työtoiminnasta (2011)\nVainionpää, Anna-Maria, Jyväskylän AMK\n"Mikä ihmeen Green Care?": luonnon ja eläimien merkitys vankeinhoidossa (2013)\nKajander, Heidi, Diakonia-ammattikorkeakoulu\nLuonnollista hyvinvointia: esisuunnitteluhanke green care- toimintamallin kehittämisestä Muurutvirran hoitokodin kehitysvammaisille asukkaille. (2012)\nPeuraniemi, Teemu, Turun AMK\nOhjauksella kiinni green care -toimintaan.: Vehkakodin kehitysvammaisten asukkaiden ohjaajien kokemuksia green care -toiminnasta ja käsityksiä ohjaustilanteen\nonnistumisesta green care -toiminnassa. (2014)\nRissanen, Elise, Savonia-ammattikorkeakoulu\nPalvelukeskus Jokirannan piha-alueen ja terapiapihan suunnittelu (2014)\nTörmälehto, Tia; Syrjälä, Anniina, Oulun AMK\nGreen Care -toiminnan huomioiminen pihasuunnittelussa: -Case Lamminniemen\nNybacka, Virpi, Hämeen AMK\n"Metsä ei ole koskaan loppuun leikitty": Green Care -menetelmien ja -tietoisuuden\nlisääminen päiväkoti Peppiinan varhaiskasvatukseen (2012)\nLumme, Suvi; Wester, Hanna, Turun AMK\nViherpalvelut hyvinvoinnin lisäämisen välineenä: Green Care- toiminnan sovellus\nSirkkavuori Oy:lle (2014)\nSaari, Sanna, Hämeen AMK\nGreen Care -toimintamalli syntyy ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksesta. Se on\nkokonaisvaltaista toimintaa, jossa on jo lähtökohtaisesti otettava huomioon asiakakkaan lisäksi ympäristön ja mahdollisen toiminnassa mukana olevan eläimen hyvinvointi. Green Care -toiminta kunnioittaa kestävän kehityksen ajattelumallia.\nOpinnäytetyö: GREEN CAREA JA KESTÄVÄÄ KEHITYSTÄ - HOIVAYRITTÄJÄN\nKyllönen Anne, Jyväskylän AMK\nWAPICE IOT-TICKET.COM -VAL- VOMOALUSTA KIINTEISTÖAUTO- MAATIOKÄYTÖSSÄ\nHenkilöstön tietoturvatietoisuuden lisääminen Ali-Hokka, Arto 2014 Leppävaara\nTUNNUSLUKUANALYYSI MAANVILJE- LYTILALLE UUDELLAMAALLA Rosanna Nyholm\nWWW-SOVELLUKSEN TOTEUTUS MICROSOFTIN TEKNOLOGIOILLA – Dokumenttienhallintajärjestelmä


Plazankuja 5 A 3, Hermanni, Helsinki\nHUOM! Asunnossa asutaan tällä hetkellä. Kuva on stailatusta malliasunnosta, jossa on erilainen pohjaratkaisu. Kuvassa näkyvät huoneistossa käytetyt materiaalit, asunto vuokrataan ilman kalusteita.\n1178 €/kk Kerrostalo 53,5 m² 1. kerros 2H+KT\nEnsimmäisessä kerroksessa sijaitseva kaunis kaksio etsii uusia asukkaita! Huoneistossa on oma sisäänkäynti tilavan terassin yhteydessä. Asunnossa asutaan tällä hetkellä, joten huoneistosta ei ole sisäkuvia.\nTässä kodissa on kaunis tammensävyinen laminaattilattia ja valkoiseksi maalatut seinät. Yksi seinä on maalattu vaaleanharmaalla sävyllä. Seinissä on vähäistä asumisen jälkeä, mutta pääosin seinät ovat hyvässä kunnossa. Tarjoamme uusille asukkaille halutessaan maalit ja tarvikkeet ilmaiseksi Lumo-asuntoon.\nAsunnossa on erittäin hyvä ja käytännöllinen pohjaratkaisu. Keittiössä on siistit valkoiset kaapinovet ja varustukseen kuuluu astianpesukone, joka helpottaa mukavasti arkea. Kylpyhuone on tyylikkäästi laatoitettu ja pyykinpesukoneelle löytyvät liitännät. Huoneiston varustukseen kuuluvat sälekaihtimet.


Askorutiini lapsille - Komplikaatiot 2021\nMissä iässä lapsille voidaan antaa askorutiinia: annostus ja käyttöohjeet\nAscorutin-vitamiini - lääke, jolla on runsaasti C-vitamiinia. Lääke on tarkoitettu vilustumisen ehkäisyyn ja hoitoon, on antioksidantti, sillä on choleretic-vaikutus. Eri-ikäisille lapsille suositellaan nenäverenvuotoa, mutta se vaatii ohjeiden huolellista tutkimista, annoksen tiukkaa noudattamista.\nLääke Ascorutin sisältää tiettyjä annoksia C-vitamiinia ja P: tä. Siksi sillä on antioksidanttivaikutus yhdessä muiden lääkkeiden kanssa - dekongestantti, immunostimuloiva. Nieltynä se imeytyy suolen epiteeliin, pääsee verenkiertoon ja jakautuu kudosten läpi. Se poistaa vapaita radikaaleja soluista, estää ikääntymistä.\nSäännöllisessä käytössä annostuksen mukaisesti kapillaarien sävy palautuu. Ne toimittavat paremmin kudoksia verellä, mikä alentaa verenpainetta ja estää verenpainetaudin kehittymisen. Samalla imusolmukkeiden ulosvirtaus normalisoituu, toksiinien ja solujen hajoamistuotteiden poistumista nopeutetaan.\nVilustumista ja nielutulehdusta varten monet lääkärit ehdottavat C-vitamiinin ottamista osana Ascorutinia. Yhdessä muiden komponenttien kanssa se poistaa nenänielun, kurkunpään turvotuksen, lukuun ottamatta verenvuotoja limakalvoissa.\nMitä lasten sairauksia hoidetaan Ascorutinilla\nUseimmissa tapauksissa Ascorutinia määrätään lapsille kylmän, flunssa, ylempien hengitysteiden tulehduksen jälkeen. Tämä nopeuttaa kehon palautumista, estää ARVI: n toistumisen. Se tukee immuunijärjestelmää ja vähentää virus- ja hengitystiesairauksien riskiä 2-3 kertaa..\nLääkärit suosittelevat Ascorutinin käyttöä lapsille seuraavissa tilanteissa:\nreuma kurkkukivun jälkeen;\nmunuaisten ja urogenitaalisen järjestelmän patologia;\nsäännölliset vilustuminen komplikaatioilla;\nverenvuoto silmämunan verkkokalvossa.\nVanhempien tulisi muistaa, että Ascorutinia voidaan antaa lapselle vasta diagnoosin jälkeen. Veren ulkonäkö nenästä on yleinen komplikaatio pienillä lapsilla, mikä osoittaa kehityksen ja kasvun ominaisuudet. Harvinaisissa tapauksissa verenvuotoa esiintyy vakavien patologioiden, vaskuliitin tai kasvainten kanssa, jotka vaativat tutkimusta ja hoitoa.\nAscorutin-valmisteessa oleva rutiini vahvistaa verisuonten seinämiä. Siksi sitä käytetään lasten tuhkarokoon, tulipaloon tai difteriaan. Korkeissa lämpötiloissa se estää kapillaarien repeämisen, verenvuodon ja mustelmien muodostumisen ihon alla. C-vitamiini poistaa jätteet helpottaakseen kuumetta ja kuumetta.\nKausittaisten allergioiden tai laktoosi-intoleranssin pahenemisen vuoksi käyttöaihe on suojata kehoa ylimääräiseltä proteiinilta. Se normalisoi munuaistubulusten ja suurten verisuonten toiminnan, parantaa proteiini-hiilihydraatti-aineenvaihduntaa lapsen kehossa. Tämä estää DIC: n, vakavan verenvuotohäiriön, kehittymisen. Samanaikaisesti myrkytys vähenee, ruokahalu paranee.\nLasten askorutiinia ei tuoteta erikseen: annostus valitaan iän mukaan. Lääke tarjotaan pieninä pyöreinä tabletteina, jotka ovat keltaisia. Koostumus sisältää:\nC-vitamiini askorbiinihapon muodossa 50 mg;\nP-vitamiini tai rutiini 50 mg;\nLääkettä tuottavat eri valmistajat, sitä tarjotaan kätevissä muovipurkkeissa, joissa on 30 tai 50 kpl. Annostuksen helpottamiseksi voit käyttää 10 kpl solupakkauksia. Yksityiskohtaiset käyttöohjeet sisältävät suosituksia vanhemmille vasta-aiheista, vastaanotto-ominaisuuksista ja mahdollisista komplikaatioista.\nTerve ihminen tarvitsee jopa 50 mg rutiinia päivässä, joka sisältyy kuivattuihin aprikooseihin, paprikoihin ja valkokaaliin. Kylmällä tai tulehduksella tarve kasvaa 200 mg: aan. C-vitamiini lisää sen vaikutusta ja pakottaa paremman tunkeutumisen kudoksiin.\nKäyttöohjeiden mukaan lääkettä Ascorutin suositellaan seuraaville patologioille ja sairauksille:\nverisuonten läpäisevyyden rikkominen;\nsäteilysairauden tai syöpähoidon seuraukset;\nendokardiitti veren sepsiksen jälkeen;\nLääke voidaan ottaa yksin tai osana monimutkaista hoitoa, täydentää kompleksien saantia vitamiinipuutoksella tai huonolla ravinnolla ruoansulatuskanavan sairauksien taustalla.\nRaskauden aikana 2-3 kolmanneksella Ascorutin-hoito auttaa estämään komplikaatioita peräpukamien pahenemisen, verenkierron häiriöiden muodossa. Se vahvistaa pieniä verisuonia, mikä vähentää verenvuodon riskiä synnytyksen aikana. Se eliminoi verihyytymät, jotka työnnettäessä johtavat valtimoemboliaan.\nAskorutiinihoidon vasta-aiheista luetellaan seuraavat patologiat ja prosessit:\nsynnynnäinen tai hankittu allergia askorbiinihapolle;\nsairaudet, joilla on veren hyytymishäiriöitä;\nAscorutinia määrätään varovasti alle vuoden ikäisille lapsille: heillä ei ole vielä kehittynyt ruokaallergiaa sitrushedelmille, joten hoito antaa usein komplikaatioita. C-vitamiinia käytettäessä on olemassa vaurioitumisriski, verenvuototulehduksen esiintyminen. On parempi käyttää muuta vapautumismuotoa tai vitamiinikomplekseja siirapin muodossa.\nNuorille ja aikuisille potilaille vasta-aihe Ascorutin-hoidolle voi olla:\nminkä tahansa asteen diabetes mellitus (tablettien sokeripitoisuuden vuoksi);\nvatsa- tai suolistohaavojen paheneminen;\nYksinkertaisesta ja turvallisesta koostumuksesta huolimatta on tutkittava ennen tablettien käyttöä. Sen tulisi sulkea pois suonien tukkeutuminen verihyytymillä, repeämillä ja muilla vaarallisilla olosuhteilla. Tromboflebiitin kanssa hoito on sallittua alkuvaiheessa, mutta vasta koagulogrammin jälkeen.\nLääkettä ei suositella käytettäväksi samanaikaisesti sulfonamideja tai aminoglykosideja sisältävien lääkkeiden kanssa. Lasten nenäverenvuotoa hoidettaessa on tärkeää laskea päivittäinen annos, jos lapsi saa lisäksi vitamiinikompleksia.\nLääkkeen viralliset valmistajat ilmoittavat, että tabletteja ei suositella alle 3-vuotiaille lapsille. Tämä johtuu kehon erikoisuudesta, pienen lapsen kyvyttömyydestä niellä lääke tässä muodossa. Tässä iässä olevat vitamiinit määrää lastenlääkäri, joka valitsee annoksen testien jälkeen.\nLääkärit selittävät, missä iässä vanhemmille voidaan antaa Ascorutin, He ilmoittavat, että on tärkeää valita oikea annos. Lääkettä ei saa jauhaa: C-vitamiini antaa voimakkaan hapan maun, jota pienet lapset eivät pidä. Makea kuori suojaa lisäksi mahalaukun ärsytystä.\nLääkkeen annos lasten hoidossa määritetään seuraavasti:\nNenäverenvuotoa varten tulisi antaa yksi tabletti päivässä. Hoidon kesto on 10-21 päivää lääkärin määräämällä tavalla.\n3-4-vuotiaille lapsille suositellaan annettavaksi 0,5 tablettia kerrallaan, 7 vuoden iästä alkaen annos nostetaan 1 kpl.\nInfluenssan tai SARS: n kausiluonteisella esiintyvyydellä lapselle annetaan 1-2 tablettia aamiaisen jälkeen viikon ajan. 7-10 päivän kuluttua on parempi pitää tauko ennen uutta kurssia.\nLääkettä tarjotaan lapselle välipalan tai täydellisen aterian jälkeen. Tabletit tulee ottaa veden kanssa ilman kaasua tai emäksisiä yhdisteitä. Lääkkeen pureskelemista ei suositella: C-vitamiini voi häiritä suun happamuutta, aiheuttaa hampaan kiillotuksen. Jos vahingossa halkaistaan, sinun on pakotettava vauva huuhtelemaan suunsa puhtaalla vedellä.\nLasten gynekologin suosituksesta Askorutinia määrätään ensimmäisten epäsäännöllisten purkausten aikana murrosikäisille tytöille. Se vähentää kuukautisten voimakkuutta ja arkuutta, auttaa selviytymään epämukavuudesta ja turvotuksesta. Se on annettava 1 tabletti 3-5 päivää ennen syklin alkua, jatka kurssia 10 päivään.\nJos annostusvaatimukset täyttyvät, Ascorutin-hoito on hyvin siedetty, ei aiheuta epämukavuutta tai kipua. Mutta allergisella reaktiolla askorbiinihapolle lapsella on sivuvaikutuksia:\njärkyttää uloste ja ruoansulatusta;\nlisääntynyt hampaiden emaliherkkyys.\nHarvoissa tapauksissa unihäiriöistä tulee sivuvaikutuksia, joissa lapsi valittaa unettomuudesta, näyttää unelias, unelias, usein ärtynyt ilman syytä. Joskus esiintyy päänsärkyä, jossa ruokahalu vähenee.\nVaarallisempia ilmenemismuotoja esiintyy lapsilla, joilla on piileviä patologioita. Ascorutinin pitkäaikaisen käytön taustalla voi olla:\nekseeman tai diateesin paheneminen;\nLääkärit kutsuvat Ascorutin-tablettien vaarallisinta sivuvaikutusta kivien muodostumiseksi munuaisissa ja eritteissä. Tämä tapahtuu lääkkeen pitkäaikaisessa käytössä ilman lääkärin valvontaa, mikä on merkittävä annoksen ylitys.\nKliinisiä tutkimuksia ei ole virallisesti tehty lapsille aiheutuvan riskin vahvistamiseksi. Lääke on turvallinen, kun annosta havaitaan. Mutta on muistettava, että päivittäinen C-vitamiinin annos ei saisi ylittää 800-1000 mg ja P-vitamiinin määrä ei saisi ylittää 400 mg.\nJos annos ylitetään lapsilla, voi ilmetä tyypillisiä merkkejä:\nMonet vanhemmat erehtyvät yliannostuksesta ruokamyrkytykseksi. Rikkomusten sattuessa on parempi mennä sairaalaan apua varten: lapsen on huuhdeltava vatsa, poistettava ylimääräinen synteettinen aine sorbenttien avulla. Kotona voit antaa aktiivihiiltä, Enterosgelia.\nAskorutiinin ja salisylaattien yhdistäminen yhteen kurssiin on ehdottomasti kielletty. Jälkimmäiset tehostavat sivuvaikutuksia, aiheuttavat nenäverenvuodon pahenemista ja hematoomien esiintymistä iholla. Antikoagulanttien kanssa käytettynä hepariinilääkkeet lakkaavat toimimasta, alaraajojen laskimotromboosin riski kasvaa.\nAskorutiini voidaan yhdistää B-vitamiinien ja rautaa sisältävien valmisteiden kanssa. Ne ovat vuorovaikutuksessa, parantavat parantavaa vaikutusta. Mutta vanhempien on laskettava pitoisuus ja annos, älä ylitä suositeltua päivittäistä määrää.\nYlähengitysteiden vilustumisen tai tulehduksen hoidossa Ascorutin- ja penisilliinivalmisteiden yhdistelmä on mahdollinen. Mutta rutiini lisää lääkkeen imeytymistä suolen epiteeliin, joten lastenlääkäri voi vähentää antibiootin annosta, seurata hoitoa tarkasti.\nLääke Ascorutin myydään apteekkiketjuissa ilman reseptiä. Hinta riippuu valmistajasta ja pakkauksen tilavuudesta, keskimäärin 45-60 ruplaa 50 tabletin pakkausta kohti.\nLääke on säilytettävä poissa lasten ulottuvilta: vauvat pitävät kuoren makeasta mausta, joten on vahingossa tapahtuvan käytön ja yliannostuksen vaara. Muovipullo voidaan jättää huoneenlämpötilaan. Kestoaika on 3 vuotta.\nKun valitset lääkkeen lapsen nenäverenvuodon hoitoon, on tarpeen valita pediatriassa hyväksytty lääke. Suurinta osaa markkinoilla olevista lääkkeistä voidaan käyttää vain 12–14-vuotiaista, lääkäreiden tarkassa valvonnassa. Koostumukseltaan ja ominaisuuksiltaan lähimmät ovat Ascorutin UBF- ja Profylactin C -tabletit.\nYli 14-16-vuotiaille potilaille lääkäri voi suositella:\nKoululaisten nenäverenvuodossa voidaan käyttää lääkettä AskoRutiKal Forte. Se on tehokas vitamiinipuutokselle, usein vilustumiselle ja hematoomille. Mutta vanhempien tulisi olla tietoisia lisääntyneestä C-vitamiiniannoksesta.\nVictoria, 32 vuotias, Krasnodar\nLapsuudessani vanhemmat ostivat usein lääkkeen Ascorutin "happamina vitamiineina", joita he antoivat ylläpitääkseen voimaa opiskellessaan. Äskettäin muistin yksinkertaisen vitamiinilääkkeen, nyt talvella annan tyttärelleni 14 päivän kursseja, yritän tarkkailla annostusta. Uskon, että yksinkertainen lääke toimii paremmin kuin tuntemattomien valmistajien ulkomaiset analogit..\nMaria, 33 vuotias, Stavropol\n10-vuotiaana poikani alkoi vuotaa nenästä. Hyökkäykset olivat aina äkillisiä, pelottavia lasta. Lukuisat tutkimukset eivät osoittaneet sydänvikoja tai muita poikkeavuuksia, joten lääkäri suositteli Ascorutinin juomista 10 päivän jaksoissa 14 päivän tauon kanssa. Tarvitaan jo 3 kertaa, verisuonet ovat vahvistuneet, ongelma on käytännössä kadonnut.\nOlga, 42 vuotias, Astrakhan\nAscorutinia on aina läsnä kotilääkehuoneessamme. Talvella otamme sen koko perheen kanssa vilustumisen estämiseksi. Hänen lääkäri määräsi minut vähentämään ikenien verenvuotoa, joka alkoi tiukan ruokavalion jälkeen. Edulliset vitamiinit vahvistavat verisuonia hyvin, maistuvat hyvältä. Annan ne lapsille koulun edessä flunssan välttämiseksi..\n3–12-vuotiaat lapset, ottaen huomioon toimenpiteiden ennaltaehkäisevän painopisteen, ohjeet suosittelevat puolen tai kokonaisen tabletin ottamista 24 tunnissa. Monimutkainen hoito hyväksyy ilmoitetun annoksen lisäämällä antotiheyttä jopa 3 kertaa päivässä.\nAskorutiini on P- ja C-vitamiinien lähde. Rutin-aineen tarkoituksena on vahvistaa verisuonten seinämiä, vähentää niiden läpäisevyyttä, traumatismia, influenssan aiheuttamia tulehdusprosesseja, tuhkarokkoa, tulirokkoa. Lääkkeen käyttö edistää elimen rikastumista hapella, lisää C-vitamiinin pitoisuutta. Lääke on tehokas taistelussa tarttuvaa, allergista alkuperää olevia sairauksia vastaan, minkä seurauksena vauvan keho menettää paljon ravinteita.\nOminaisuuksista kiinnitetään huomiota kykyyn estää kehoa myrkyttävien haitallisten aineiden toiminta. Ascorutiinin käyttö ehkäisyyn vähentää lasten alttiutta vilustumiselle useita kertoja\nPerinnölliset / hankitut sairaudet;\nTiheän nenäverenvuodon vuoksi vaaditaan pakollinen vetoomus lastenlääkäriin, neuvottelut sellaisten asiantuntijoiden kanssa kuin ENT, onkologi, immunologi, endokrinologi. Verenvuodon yhteydessä ohjeessa suositellaan ennaltaehkäisevää, oikeaa annostusta ja lääkkeen käyttöä, jonka hinta on alhainen vauvan iän mukaan..\nJokainen äiti, joka huolehtii vauvansa terveydestä, etsii aina tehokkaita, mutta silti edullisia lääkkeitä. Askorutiini on välttämätön monien sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon. Onko kuitenkin askorutiini mahdollista lapsille? Nykyään pediatrit määräävät tämän lääkkeen usein monien muiden vahvempien lääkkeiden olemassaolosta huolimatta..\nAskorutiinia määrätään kehon sopeutumiseen tarttuvien tautien kärsimisen jälkeen ja kehon vastustuskyvyn lisäämiseksi haitallisille ympäristövaikutuksille. Vahva immuniteetti auttaa selviytymään talvella usein esiintyvistä tartuntataudeista\nAskorutiinia käytettäessä C- ja R-vitamiinien puute täydentyy.Rutiini vahvistaa verisuonten seinämiä, vähentää niiden tulehdusta sellaisten sairauksien jälkeen kuin influenssa, lavantauti, tuhkarokko, verenvuototaipumus ja tulipunainen kuume. Se vähentää aktiivisesti kapillaarien läpäisevyyttä ja haurautta, mikä helpottaa taudin kulkua.\nJoten miten antaa askorutiinia lapsille? Ennaltaehkäisyyn 3--12-vuotiaana määrätään puolet tai yksi tabletti päivässä, hoitotarkoitukseen sama annos, mutta 2-3 kertaa päivässä.\nOn muistettava, että alle yhden vuoden ikäisten lasten Ascorutin-valmisteen käyttö on kielletty..\nPeräpuikot propolisilla - käyttöohjeet (peräpukamista, eturauhastulehduksesta, gynekologiassa), lääkkeiden nimet, arvostelut, hinta. Kuinka tehdä propolis-kynttilöitä\nVeritulpan oireet kädessä: taudin ensimmäiset merkit ja se, mitä kaikkien on tiedettävä niistä?\nLisääntynyt syke voi johtua monista syistä. Nopea syke, joka tapahtuu emotionaalisen tai fyysisen stressin aikana, liittyy usein verenpaineen nousuun.


Myynnin ja asiakaspalvelun kehittäjä // DevExit\nKokemusta tuloksesta Briefly in English\nDevExit osoite muuttuu\nNykyinen toimitalomme siirtyy 10.05.2019 YIT:lle ja koko kiinteistö puretaan. Näin ollen toimistomme on muuttanut ja uusi osoitteemme on, Pohjoinentie 8 B, 02160 Espoo\nTulevat neuvottelutaitovalmennukset 2019\nDevExit neuvottelutaito avoimet valmennusohjelmat 2019\nMa 21. - 23.01.2019, Sannäs Kartano\nMa 02. - 04.09.2019 Sannnäs Kartano\nTiedustelut ja varaukset: Jouni Päivölä\nP.S. Kannattaa kysyä myös täynnä oleville ohjelmille viime hetken peruutuspaikkoja\nValmennuksen hinta on vuonna 2019 € 2.830 + Alv./henkilö\nSuurin osa valmennusohjelmista toteutetaan yrityskohtaisina. Yrityskohtaisen valmennuksen hinta on 25.470 € / max. 12 hengen ryhmä. Ryhmän valmennuksesta vastaavat kaksi Scotwork Internationalin hyväksymää valmentajaa. Toisin sanoen, jokaista kuutta osallistujaa kohti on yksi valmentaja. Tämä takaa riittävän henkilökohtaisen harjoittelun ja palautteen. Tästä syystä Scotwork valmennusten vaikuttavuus on merkittävästi parempi kuin muiden markkinoilla olevien ratkaisujen. Silloin kun tavoitteena on vaikuttavuus ja opittujen asioiden välitön hyödyntäminen käytännössä, on Scotwork kustannustehokkain ratkaisu.\nDevExit Oy mukana Sochin olympialaisten jälkeistä hotelli- ja ravintola-alan kehitystä pohtineessa seminaarissa\nDevExit Oy:n asiantuntija oli mukana huhtikuussa 2014 Sochissa järjestetyssä seminaarissa kutsuttuna asiantuntijana. DevExit Oy:n edustajan puheenvuoro ja workshop käsitteli palveluiden standardointia ja tavoitellun palvelutason ylläpitämistä palveluyrityksissä.\nTilaisuus järjestettiin Russian International Olympic Universityn tiloissa Sochissa. Yliopisto on ensimmäinen urheiluyliopisto ja se on valmistunut vuonna 2013 olympiakisojen alla.\nValtavat investoinnit Sochin alueelle odottavat Olympialaisten jälkeen käyttäjiä. Puitteet ovat upeat ja perinteiset lomanviettäjä virrat eivät riitä täyttämään rakennettua kapasiteettia. Myöskään Venäjän sisäisiltä markkinoilta ei ole todennäköisesti generoitavissa riittävästi kysyntää. Mm. tästä syystä on tärkeää, että alueen palvelutaso vastaa näyttäviä puitteita. Nykyaikaiset matkailijat edellyttävät korkeatasoisten puitteiden lisäksi korkeatasoista palvelua sekä tuotteita.\nDevExit Oy katsoo sillä olevan hyvät mahdollisuudet olla mukana tulevaisuuden rakentamisessa Sochin alueella.\n3: Koulutus ja valmennus\n4: Langaton palautejärjestelmä\n8: Pro Puruvesi\nDevExit on myynnin ja asiakaspalvelun kehittäjä\nTeemme yhteistyötä vahvojen myynti- ja asiakaspalveluyritysten kanssa, jotka pyrkivät rakentamaan pitkäikäisiä asiakkuuksia. Silloin kun tavoitteena on maksimoida yrityksen kannattavuus pitkäjänteisesti, tulevat asiakkuudet ensin. Tehokas myynti ja hyvä asiakaspalvelu ovat ajattelumme mukaan tapoja toteuttaa asiakkuuksia.\nOlemme sitoutuneet toimimaan luotettavana yhteistyökumppanina. Tavoitteemme on löytää kustannustehokkaat ja vaikuttavat ratkaisut asiakasyritystemme liiketoimintahaasteisiin.\nPalvelun ja myynnin kehittäminen\nMyynnin ja asiakaspalvelun esimiestyö\nScotwork neuvottelutaito, www.scotwork.fi\n© DevExit Oy // Pohjoinentie 8 B, 02160 Espoo// +358 40 34 000 00 // Kotisivujen suunnittelu: WDS


13 | 09 | 2002\nOsuustoiminnan avoin yliopisto-opetus käynnistyy Mikkelissä lokakuussa. Opinnoissa on mahdollista kehittää ammatillista osaamista tai täydentää opintoja.\nHelsingin yliopiston avoimen yliopiston Mikkelin toimiston A-opintokokonaisuuteen kuuluvat osiot, joista voi suorittaa myös yksittäisiä jaksoja, ovat Osuustoiminnan ja yhteisötalouden perusteet, Osuuskuntien kehittäminen yrityksinä ja yritysten verkostoina, Osuuskunnan hallinto ja johtaminen, Yhteisö- ja verkostotalouden organisaatiot ja osuustoiminta, Elintarviketalouden yritysverkostot ja osuustoiminta.\nOpetus tapahtuu Helsingin yliopiston Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus Mikkelissä, mutta VTT, dosentti Tapani Köppä huomauttaa, että opiskelu on helposti mahdollista myös muualla asuville lähiopetuksen vähäisen tuntimäärän ansiosta. Yksityiskohtaisia tietoja opetusohjelmasta.\nCo-op Studies -osuustoimintaopetus sisältyy Ekoyliopiston toimintaan. Ohjelman erikoistumisopintoja on kaikkiaan 26 opintoviikon verran. Monet kursseista suoritetaan kirjallisuuskursseina ilman luentoja.\nKainulainen perää liikennekuria ja asennekasvatusta\nTaas lisää markkinaa Lähivakuutukselle\nRyhmä tuntee ihmisten turvallisuusasenteet liiketoiminnassaan: liikennekuri, kypärän käyttö pyöräiltäessä, uimataito, tuhopoltot. Lähivakuutuksen toimitusjohtaja Harri Kainulainen esittää pohdittavaksi, miten piittaamattomuus kanssaihmisistä liikenteessä saataisiin loppumaan. Kainulainen viittaa asenteisiin.\n"Kun itse toimimme sääntöjen mukaan, myös lapset ja nuoret oppivat noudattamaan yhteiseksi hyväksi tehtyjä ohjeita."\nKainulainen suosittaa turvallisuusasioiden opettamista päiväkodeissa ja kouluissa, mutta pitää kotia ensisijaisena turvallisuuskulttuurin kasvattamisessa. Hän puuttui asiaan Lähivakuutuksen tilaisuudessa Hämeenlinnassa.\nSyntymässä Etelä-Päijänteen OP Padasjoen kanssa\nOP:sta Vuoden yrittäjä Asikkalassa\n"Tämän olisi voinut tehdä aikaisemminkin", kommentoi valintaraati Osuuspankin valintaa Vuoden 2002 yrittäjäksi Asikkalassa. Raati luettelee Asikkalan Osuuspankin hoitaneen hyvin roolinsa asukkaiden pankkina, yritysten rahoittajana ja paikkakunnan liike-elämän edellytyksien huolehtijana. Pankki myös tukee kulttuuria, urheilua ja nuorisotoimintaa.\nPankin tase kesäkuun lopulla oli 54 miljoonaa euroa. Liikevoittoa tammi-kesäkuussa syntyi 517 000 euroa. Asiakkaita pankilla on 7000 ja omistajajäseniä 2400. Op-ryhmässä pankki on 90 suurimman pankin listassa. Pankin toimitusjohtaja Jari Laaksonen on pitäjän monissa luottamustehtävissä.\nPadasjoen Osuuspankki ja Asikkalan Osuuspankki ovat liittymässä. Liittymän nimeksi tulee Etelä-Päijänteen Osuuspankki.\nElintarvikevirasto ylläpitää rekisteriä elintarvikealan laitoksista, jotka on hyväksytty EU:n vientilaitoksiksi. Elintarvikevirastosta todetaan, että eläinperäisissä elintarvikkeissa kuten lihasta, kalasta, maidosta tehdyissä valmisteissa on oltava terveysmerkki. Merkki on soikionmuotoinen, siinä on oltava kirjaimet FI valmistuslaitoksen numero ja kirjaimet EY. Yritysten merkkitiedot löytyvät Elintarvikeviraston kotisivulta.\nElintarvikkeiden alkuperämerkintöjen puutteesta on keskusteltu viimeksi saksalaisen halpamyymäläketjun avattua ensimmäiset liikkeensä Suomessa. Suomessa valmistetuista tuotteista ketjun myymälöissä löytyy Suomen lippu (ei kuitenkaan joutsenlippu), mutta ei tietoa valmistajasta. Tuotteilla on myös eri nimi kuin vastaavilla valmisteilla suomalaisissa kauppaketjuissa.\nRuoka-Saarioisen Sahalahden laitoksen tunnus.\nValion Riihimäen tuotantolaitoksen tunnus.\n- Kodin Pellervon syyskuun teemana on Kuntoloma, Terveys.\nNuorten kunnosta on keskusteltu viime aikoina, moni varusmieskin lopettaa palveluksensa liikuntavamman takia. Paikat eivät kestä, eikä Cooperin testikään suju kuten aiemmilta ikäluokilta. Missä vika on, nuoret kuitenkin pitävät liikunnasta? Perehdymme myös Rosen-hoitoon. Joku on tullut onnelliseksi muutosta maaseudulle. Tästä asiasta muuten kootaan uutta internetpalvelua, joka avautuu 2003.\nKansikuvassa Kallion perhe Piikkiöstä kuttuineen.\nUusi Kodin Pellervo ilmestyy torstaina 19. syyskuuta.