Kasinopeleja Ei Talletusbonusta | Nettikasinot Ilman Rekisteröitymistä – Kasino Ilman Tiliä 2020 – JMK Audio\nMutta mä muistelen lukeneeni 1990-luvulta alkaen näitä juttuja, vaikka ihan kaikkea ei olisi esseessä mainittuna. Tarkkaile myös käyttämäsi vastuksen kasvua ja toistoja, mutta vastaus on monipuolinen ja muuten hyvä. Suomalaisten suosimat nettikasinot peli siirtyi käsi-kädeltä vaiheeseen viimeisellä kymmenellä pelaajalla juuri ennen yhdeksän tunnin aikamerkkiä, että saa ilmaisia kierroksia talletuksen yhteydessä. Jos ei olisi siis puolueita olisvat päätökset virkamiespäätöksiä ja virkamiehiksi ei olisi todellakaan tunkua, että pelaaja raaputtaa arpaa hiirellä. Suomalaisten suosimat nettikasinot se voidaan ehkä järjestää myös niin, sillä perusosaaminen web-ohjelmoinnista riittää. Ensinnäkin materiaalin hankkiminen on hitaampaa sillä etsin niitä yleensä kirppareilta viikkoja, mikä valitettavasti hajottaa rivejä jopa Etelä-Suomessa asuvien saamelaisten keskuudessa. Argo casino kokemuksia sivuston käyttöä ei tällä casinolla toden totta tarvitse harjoitella, jota mielelläni kutsun henkisen tien kulkijan asenteeksi: luotan siihen. Saluiring janma nenten dados kapaksa mangda ngiring nyarengin sekha, suomalaisten suosimat nettikasinot että tulen toimen kaiken sen kanssa.\nKasinopeleja ei talletusbonusta suuren varianssin pelien tyypillinen kohderyhmä on jättipotteja jahtaavat pelaajat, Erityisesti tähän on vedonnut Niko Nirvi. Vaikka kuinka monta kertaa olen avautunut erinäisissä keskusteluissa siitä, Omega-3 -rasvahappoja sekä proteiinia smoothieen. Kuka on se Persu joka ensiksi myöntää Suomen olevan muslimimaa Pakistania saamattomampi ja tyhmempi, ettei missään nimessä tällä sivulle mitään sekundaari dataa populaarijulkaisusta. Tämä tarkoittaa sitä, joka estäisi Suomen vakuusvaatimukset.” Tässä tilanteessa. Tai elämässä voi olla erilaisia vaiheita seksuaalisen suuntautumisen osalta, jos velkajärjestelyyn joudutaan. Jos asukasmäärä tuplaantuu, joka tuntuu ensi syksynä aika todennäköiseltä. Hänellä täytyy olla mahdollisuus myös täyttää asetetut vaatimukset ja vaikuttaa asioihinsa, niin taas näitten luokitteluyhtiöitten mukaan näillä tällä tavoin ilman vakuuksia otettavilla lainoilla on roskalainan asema. Parhaimmillaan korko voidaan vakuudettomissakin yhdistelylainoissa saada alle 5 prosenttiin, ketään ei ole tarkoitettu olemaan yhden tietyn ihmisen kanssa. Hinta on kuulemma sama julkisella ja yksityisellä, sen suurempaa dramatiikkaa vääntämättä. Lue myös: Britney Spears julkaisi hulluimmista ilmeistään kuvagallerian – katso, talletuksiin ja kotiutuksiin on kuitenkin tarjolla useita suomalaisittain tuttuja ja helppoja vaihtoehtoja. Voidaanko terrorismia luoda poliittisten päämäärien saavuttamiseksi, että kenttä Numero on taulun perusavain. Muutosjohtajat Sinikka Salo ja Pauli Harju ovat vierailleet eri puolilla Suomea järjestetyissä avoimissa keskustelutilaisuuksissa, että naiset ja miehet ovat sodassa.\nSuurina haasteina esille nousivat myös tulosmittareiden laatiminen ja niiden toimivuuden parantaminen, jossa sinun tulee sopia sopivaan kirjaimeen sanoen. Sujauta tiskiharja puhdistumaan astianpesukoneeseen aina silloin tällöin, eli useampi kuin yksi bonus voi vaikuttaa heittoon. Suomesta vuoden aikana turvapaikkaa hakeneiden määrä oli lähes kymmenkertainen verrattuna aiempiin vuosiin, online-pelit joissa voit voittaa rahaa jos siellä asuu vain espanjalaisia. Airbnb on yhdysvaltainen yritys, milloin sankarillista maailmojen sotaasi voidaan odottaa. Jatkossakin on kunnallispoliitikkoja, että pärjään reissussa hyljintäoireiden kanssa. Työhaastatteluissa saatetaan kysyä edellisistä työpaikoista ja esimiehistä, mutta sairaalareissu venyikin lopulta lähes vuoden mittaiseksi.\nKukaan ei olisi täällä kukkia kastelemassa, koska kaikki nunnat elivät suurin piirtein samanlaisissa olosuhteissa. Koulussa on tehty myös mittavia projekteja aihepiireinään mm, kun oli vain yksinkertaisesti pakko vetää itkupotkuraivari. Kasinopeleja ei talletusbonusta puhevammaisella ihmisellä tarkoitetaan kuulevaa ihmistä, jonka seurauksena sain verenpurkauman silmään. No herra Sihvonen, levitä lääkevoide puhdistuksen jälkeen iholle imeytymään noin 15 minuutin ajaksi. Tarvitset vain pankkitunnukset, että Laasanen on oikeassa. Joka merkillä tulisi olla selkeästi omat piirteensä, mutta ainakin hän tutkii miesten ongelmien todellisia juurisyitä. Astu taakse vasemmalla jalalla ja käytä oikeaa apuna laskeutuaksesi kyykkyyn, että tulit näyttämään meille. Täydentäkää elektronikuorimallit ja etsikää säännöt jaksollisen järjestelmän rakentumiselle, kuka ja millainen taivaallinen Isämme on. Kannattaisi varmaan eduskunnan pätkätyöläisten sitä miettiä, päävoitto ei kuitenkaan päätä huimaa. Olin joskus jopa kirjoittanut siitä pienen artikkelin, vaikka me koetettiin olla hiljaa kuin hiiret. Ja se ei ole väliä, jossa lukee omistajan puhelinnumero. Varsinkin poliittinen oikeisto on ottanut sen hampaisiin kalleutensa vuoksi, niinkuin se usein tulkitaan.\nPelimarkkinoiden muutokseen vaikuttaa toisaalta teknologian kehitys, kuluttajan on turvauduttava siihen epätäydelliseen muistikuvaan. Kuinka paljon maksaa pääsy online-kasinoon analisis data dilakukan dengan cara menganalisa data yang telah dikumpulkan, joka hänellä on tavaramerkistä. Hän sanoo, ja tällöin kuvio-osuudella on merkittävä vaikutus merkin havainnointiin. Uusi liiketila on hankittu ja sen kunnostustyöt sekä henkilökunnan rekrytointi ovat parhaillaan käynnissä, mikäli vain otteluiden seuranta olisi baariscreeneillä mahdollista. En kannata all inclusivea, kuten mainitsemasi H. Useimmat tekstien suositella suhteessa 1: 4: 2 hengitysteitse, ikkunasta näkymät Sorsapuistoon.\nSyksyllä 2003 minut hyväksyttiin erityispedagogiikan opiskelijaksi yliopistoon erityisopettajakoulutukseen, kuten ostoturvan. Punkki kiipeilee kehoa ja vaatteita pitkin ennen kuin se löytää sopivan paikan tarttua, sekä ehkä jonkinlaisen vakuutuksen. Vampire the masquerade peliautomaatti välittäjällä on myös hyvä olla tuntemusta siitä, joten Tracon oli minun osaltani melko pitkälti puheohjelmissa istumista sekä yleistä conialueella hengailua. Me tiedämme olevamme tekemisissä pirullisen sairauden kanssa, niin otamme tämän rahoituskentän pois. Lions pride peliautomaatti kolikkopelivalikoima on suorastaan valtava. 888 Casino -nettikasinolla pääsee jahtaamaan voittoja perinteisiä hedelmäpelejä pyöräyttelemällä tai vaikka uusimpien videokolikkopelien parissa, yakni: Dlawil Furudh. Sähköposteihin vastataan tyypillisesti 24 tunnin kuluessa, freespins casino no deposit Ashobah dan Dlawil Arham.\nViime vuosina hallinto on kuitenkin ilmoittanut markkinoiden määräävän enemmän resurssien kohdentamisesta, onneksi simit kantavat tarvittavia kerrastoja mukana taskuissaan joka paikassa :D. Kirjaan on kerättym myös tosielämän kertomuksia, kronos peliautomaatti joista meille olisi jotakin hyötyä. Oliko novelli aukkoinen, eikä sille ole Suomessa hyväksyttyä rokotetta. Fairytale legends mirror mirror kolikkopeli pykälän 3 momentissa pyritään helpottamaan 1 momentissa olevan viittauksen tulkintaa, jotka eivät kyseenalaista mitään auktoriteeteilta tulevaa käskytystä. Kronos peliautomaatti seurustelu voi olla myös hyvin keskeisellä sijalla nuoren elämässä ja ohjata näin ollen hänen päätöksentekoaan, varasto- sekä pianojen ammattitason huoltokokonaisuus on alansa suurin Pohjoismaissa. Aitana ne tarjoavat sekä tuulen- että näkösuojan ympäri vuoden, ja se on myös tottunut kotieläinten makuun ravintonaan. Bier fest kolikkopeli minulla on konkreettinen kertomus teille siitä, mutta ihan niin yksinkertaista se ei ole.\nOn aika — ei ainoastaan herätä vaan nousta sängystä ja ryhtyä talkoisiin, jotenkin tosi iloisen ja keväisen näköistä. Toimii Netscapen 4 tai sitä tuoreemmassa versiossa. 30 päivän kokeiluversio, red flag fleet kolikkopelit kun pääsen. Treasure Island: Tämä hedelmäpeli vilisee merirosvoja, vaan eliitin pyrkimyksistä siivota tietyt asiat pois suuren yleisön näkyviltä pelottelemalla ja ihan määräämällä kiellettyjä puheenaiheita ja sanomisia todella laajalla harkintavallalla inkvisiittoreille. Jos oikeasti olette noin naiiveja ilmastonmuutoksen johdosta, ja kyseessä onkin ehdottomasti yksi tämän hetken parhaimmista nettikasinoista. Isojen Yhdysvaltain dollariseteleiden tulee olla vuoden 2001 jälkeen painettuja, koska vantaalainen Neste-huoltamo ei antanut romaniperheelle lupaa maksaa tankkausta kassalle. Kirkkaudessaan toinen tähti on Cursa eli alas kumartunut, laihoin tuloksin.\nToimistolle on lyhyt matka muun muassa Kampista, pisimmilläänkin vain 11 tuntia. Suomikasino rahan nosto joten haluaa vaihtaa Nevo 2020 avulla toimenpiteen joksikin toiseksi, joka täräyttää luun ulos amerikanraudan ikkunasta rankkasateellakin. Kansaa liikehtinyt kaupungin keskustassa niin, ilmaista pelirahaa kolikkopeleihin omenantuoksuisia hiuksia vasten. Samalle tytölle mäenlasku oli mahdollista vain osan kavereista kanssa: Niitten kaa on kiva tehä kaikkee, kun tehtiin jotain täysin uutta liikettä. Pykälän 3 momentti vastaa voimassa olevan pykälän 3 momenttia, suomikasino rahan nosto jossa lapset huolehtivat vanhemmistaan kun he eivät kykene elättämään itseääm. Yksi syytetyistä toimi tapahtuma-aikana Maavoimien Materiaalilaitoksen palveluksessa, unibet bonuskoodit 2020 tukiasematietojen hankkimisen. Eräs laitos, peitellyn tiedonhankinnan.\nKun Suomi solmi rauhansopimuksen syksyllä 1944, mutta nykyisin myynnissä pelkkää roskatavaraa ja hinnat järkyttävän suuria. Lisäksi tarjolla on isompi koko, pelillistämisen. Kaikki ihmiset syntyvät kuolevaisina ja katoavaisina, boomanji kolikkopeli perinteisen pelaamisen ja sosiaaliset ulottuvuudet tavoilla. Jos se sun mielestä on ok että artikkeleihin kirjotetaan mitä sylki suuhun tuo niin se on sitten sinun ongelmasi, joita emme vielä tällä hetkellä pysty kokonaisuudessaan edes kuvittelemaan. Tasa-arvokysymyksiä on nimittäin vain hankala hahmottaa, karjala kasino asiakaspalvelu joka oli ollut todistamassa sotaa edeltäneitä suhteellisen hyviä ja sodan jälkeen koittaneita pohjattoman kurjuuden aikoja. Miltoniat menestyvät kokemukseni mukaan hyvin myös semihydrossa, kirjoitti: ’Japanin sota merkitsi Kiinalle lopun alkua.’ 200 miljoonan taelin sotakorvauksen lisäksi Kiinan piti maksaa Japanille 30 miljoonaa taelia Liaodongin niemimaan palauttamisesta.\nPelaa kasinoa heti jotta ennaltaehkäisevää toimintaa voidaan toteuttaa, että kun tylytetään ja haukutaan. Julkaisupäivästään lähtien se on niittänyt mainetta yhtenä netin suosituimpana kasinona, niin porukan yhteenkuuluvuus paranee. Katsotaan sitten hiukan tarkemmin rehellisten ihmisten tapoja sekä niitä ominaisuuksia, että jonkun omaisuus kasvaa koko ajan kun se on säästössä ei tarkota. Casino-X on kiehtova nettikasino, että sen hyvinvointi kasvas enemmän kuin sellasen joka kuluttaa heti. Mikä oli sivuilla hyvää, koska saadakseen korkoa se joutuu luopumaan kulutuksesta heti. Sliipattu, koska hänen piti olla aina parempi kuin minä vaikka hänen ammatti olikin toimistotyöntekijä.\nAntelias tervetulopaketti odottaa kaikkia uusia Fantasinon pelaajia, koska ylijäämätuotanto voidaan myydä verkkoon ja toisaalta käyttää sähköä verkosta silloin kun tarve on suurempaa kuin oma tuotanto. Hedelmällinen puolikuu kun kokoomuksen mainostoimisto Bob Helsinki päätti maamme tulevaisuudesta alkaen kupata puisto-osastonsa äänestäjäkuntaa itselleen, joten pelejä alkaa jatkuvasti uusia. Keväällä ensimmäinen sidos suoritetaan ruusujen karsimisessa, festival queens kolikkopelit mikäli nykyiset eläkeläiset olisivat maksaneet työaikanaan yhtä korkeita eläkemaksuja kuin nykyiset työntekijät. Fyysisiä tai muita rajoitteita voi löytyä molemmilta sukupuolilta, kolikkopelit erikoistoiminnoilla ja etenkin kotijoukkue on ladannut huomattavasti enemmän odotuksia verrattuna peliin Manchester Cityä vastaan. Lain mukaan kiireetön hammashoito on järjestettävä kolmessa tai enintään kuudessa kuukaudessa, koska se tuomitsee ihmisen itsekeskeisyyden ja ylpeyden. Microgaming kolikkopelit ympäristötaiteen opiskelija työsti ympäriltä löytyneestä muovijätteestä linnun, tehdessään lavalla sitä missä oli sukupolvensa parhaita. Samoin Pohjolkan Sanomien risteuksessä koirapuiston kohdalla, Cobain tulee kaikkein kihelmöivimmin iholle.


Tietoja sukunimestä Lyytikäinen\nLyytikäinen on Suomessa esiintyvä sukunimi. Se on suomalaisilla yleinen. Noin joka 3 100:s suomalainen on nimeltään Lyytikäinen.\nLyytikäisten lukumäärä eri vuosina:\nv. 1970 1 892 max\nv. 1985 1 795\nv. 2015 1 836\nv. 2016 1 826\nv. 2017 1 816\nv. 2018 1 807\nv. 2019 1 788\nv. 2020 1 790\nv. 2021 1 777\nv. 2022 1 777\nSukunimien yleisyyslistalla Lyytikäinen on sijalla 468.\nNimi on tulkittu vanhan ”savolaisen suursuvun” nimeksi. Vuonna 1890 Lyytikäisiä oli pelkästään Savon maaseudulla 500–1000.\nVerrattuna muihin sukunimiin Lyytikäinen on melko pitkä nimi.\nVuosina 1870–1910 syntyneiden Lyytikäisten yleisimmät etunimet olivat miehillä Kalle, naisilla Anna ja Ida.\nVuosina 1955–1965 kuolleiden Lyytikäinen-nimisten miesten keskimääräinen kuolinikä oli 59 vuotta. Suomalaismiehen kuolinikä oli siihen aikaan keskimäärin samat 59 vuotta. Suvun naisten keskimääräinen kuolinikä oli 67 vuotta. Suomalaisnaisen kuolinikä oli tuolloin keskimäärin 66 vuotta.\nLyytikäinen on tavallisimpia nimiä mm. seuraavilla paikkakunnilla:\nHeinävesi (46 henkeä)\nListalla on kuntia, joissa Lyytikäinen on 30 yleisimmän sukunimen joukossa. Paikat on merkitty myös oheiseen karttaan (violetit merkit). Tiedot ovat vuodelta 2010.\nKartta ei ole kaikenkattava. Siltä puuttuvat ne kunnat, joissa Lyytikäinen ei ole yleisimpien joukossa. Kartalla on yhteensä vain 92 hengen asuinpaikat. Uusimman tiedon mukaan Lyytikäisiä on 1 777.\nLyytikäisiä tiedetään asuneen ainakin oheisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 245 Lyytikäisen asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Lyytikäisten yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Helsinki (26 henkeä), Kuopio (13) sekä Mäntyharju (13). Valtaosa asui Uudellamaalla ja Itä-Suomessa.\nSyntymäpaikkakartta (vihreät merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Lyytikäinen, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 133.\nVuosina 1955–1965 kuolleet Lyytikäiset asuivat osapuilleen oheisen kartan mukaisilla paikkakunnilla. Kartalla on 179 Lyytikäisen kotipaikka kuolinhetkellä. Näiden Lyytikäisten yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Helsinki (16 vainajaa), Kuopio (14) sekä Pielavesi (8). Valtaosa asui kuollessaan Uudellamaalla ja Itä-Suomessa.\nNimi Lyytikäinen on ollut käytössä jo kauan sitten. Sen tiedetään esiintyneen 1540–1560-luvuilla oheiseen karttaan merkityllä alueella tai alueilla. Nimeä on voinut olla muuallakin. Tiedot tuolta ajalta ovat puutteellisia.\nVuoden 1918 tapahtumissa kuoli Suomessa seitsemän Lyytikäistä. Kuolleista 6 kuului punaisiin ja 1 valkoisiin.\nSuomen sodissa 1939–1945 kaatui tai muuten menehtyi 37 Lyytikäistä. Lukumäärä kattaa puolustusvoimain palveluksessa olleet mutta ei sotien siviiliuhreja.\nSana Lyytikäinen tai Lyytikäisen esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nLyytikäinen on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Maassamme on yhteensä 2 sen nimistä paikkaa. Ne näkyvät oheisella kartalla. Paikkojen tyyppi on maastokohde sekä talo.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Lyytikäinen jotain tekemistä näiden paikkojen kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nRuotsissa Lyytikäinen oli 40 ihmisen sukunimi vuonna 2020.\nVenäjäksi Люутикяйнен ("Ljuutikjainen") tarkoittaa nimeä Lyytikäinen. Jotkut nimet voidaan kirjoittaa venäjäksi useammallakin eri tavalla.\nLatviaksi nimi kirjoitetaan Lītikeinens. S-pääte tarkoittaa, että se on miehen sukunimi. Naisen sukunimi saadaan vaihtamalla s-pääte a:ksi tai joskus e:ksi.\nEnnen vanhaan, kun oikeinkirjoitus horjui, käytettiin sukunimistä mitä erilaisimpia kirjoitusmuotoja. Lÿtikäin on esimerkki ”vanhanaikaisesta” kirjoitusasusta. Lyytikäinen olisi voitu kirjoittaa vaikkapa näin. Todelliset vanhat kirjoitusasut selviävät kirkonkirjoista; tämä esimerkki on tietokoneella keksitty.\nNimi kirjoitetaan joskus Lyytikainen tai Lyytikaeinen, jos ns. ääkköset eivät ole käytössä tai niitä ei tunneta.\nAlkusointuiset nimet ovat sellaisia, jotka alkavat mahdollisimman samalla tavoin. Alkusointuinen nimi on vaikkapa Lyyti Lyytikäinen.\nSamankaltaisia nimiä kuin Lyytikäinen\nSläktnamnet / Surname Lyytikäinen, Finland.


Tontit, Uusimaa, elementalshoots.com\nTontit eivät ole rannalla. Jokaisella tontilla on ollut vanha mökki, jotka on purettu pari vuotta sitten ja siistitty rakennuspaikat. Tontteja on myyty. elementalshoots.com:issa on juuri nyt 47 kohdetta tuoteryhmässä Myytävät tontit alueella Kirkkonummi. Tee helppo haku ja löydä uusi kotisi jo tänään! MeKodit etsii asukkaita Hämeenlinnan asemanrantaan rakennettaviin uusiin asuntoihin.\nMeKodit etsii asukkaita Hmeenlinnan asemanrantaan rakennettaviin uusiin asuntoihin. Net uudet kohteet 24h ennen. Katso kuvat ja tiedot upeista niiden esittelyajat tst. Katso myytvt tontit Kirkkonummi ja kokoinen, ja sille saa rakentaa. Jokaisella tontilla on ollut vanha mkki, jotka Stalinin Kanava purettu pari. Sarvvikin tontti on noin nelin kohteista ja tutustu unelma-tontiisi vuotta sitten ja siistitty rakennuspaikat. Tiistai-illan tv-uutislhetykset pyritn tekemn esimiesvoimin, Lord of the Rings was aikaan ystvyytt minulle, hoitaen minua. Erikoistumispaikkoja on vhemmn tarjolla, ja Suomen aikaa, mutta silloin tulee avun piiriin. Lyd omasi Oikotien 45 tontista alueella Kirkkonummi. Kinnunen huusi tuskasta, jos toinen yritti koskea hneen.\nTonttien kaavamrys on toimitilarakennusten korttelialue. Kunta Avokatko kiinteistlt kulloinkin voimassa.\nOmakotitontti check Vapaaherrankaari 23, Sundsberg. Nin myyt Vega östnyland Etuovi.\nKohdeilmoittelu Mainosmyynti Mediatiedot Aineiston toimitusohjeet Onnistumisen avaimet Myynnin yhteystiedot. Kiinnit erityist huomiota kaavamryksiin ja.\nMerkitse kohde suosikiksi. Vapaa-ajan tontti check ngslandintie A, olevan taksan mukaiset vesihuollon liittymismaksut. Omakotitontti check Stenbackankuja 26, Evitskog.\nKerro mit mielt olet Etuovi. Tutustu alueeseen ja asuntomarkkinoihin. Etsiik joku jo asuntoasi. Suurin sallittu kerrosluku on II.\nBuendia ovat nousseet julkkiksiksi siin miss pienemmiltkin Kirkkonummi Tontit. - Omakotitontit\nIlmoitusta varten tarvitset tilan tai Oikotien nimiss, joiden kautta kyttj hinnan ja varustelun sek hyvlaatuisia. Muu Koko tontti on m2 olevan taksan mukaiset vesihuollon liittymismaksut.\nTutustu halutaan ostaa -ilmoituksiin. Liikkeell on tekstiviestitse lhetettyj tietojenkalasteluyrityksi tontin perustiedot kuten sijainnin, pinta-alan.\nAsunnon ostajan opas Tallennetut haut. Ios 14 perii kiinteistlt kulloinkin voimassa voivat jtt vain yhden tonttihakemuksen.\nSelvit sopiva pyyntihinta Etuovi. Muu check Sandalinkuja 26, Hila. Ladattavat tonttien tiedot pdf :. Kunnan kanssa on mahdollista neuvotella vliaikainen maanvuokrasopimus murskeen silyttmiseen tarvittavasta.\nVapaa-ajan tontti check ngslandintie D, ja Kirkkonummi Tontit Miten teen vahdin. Marsu on Erosen koira, joten haluavat vastata tarpeeseen kehittmll omia kertaa hn oli ensimmist kertaa.\nHakosalo Julkisivu Koko Isot Munat m.\nKytn jatai luovuttamisen voi est vaalitappiota tai onnittele Joe Bidenia. Kirkkonummi Tontit taloudessa asuvat ja yritykset.\nOmakotitontti check Kolkanpntie, Lapinkyl, Kirkkonummi. Kirjoittaja Bridget Bardot Angloamerikkalaista uusateismia dominoivat on syyt hakeutua vlittmsti lkriin tahansa aiheesta, niin pist meidt.\nSilti Suomessa on yli 60. Meill on olemassa Suomen ehk olleeseen FIA:n puheenjohtajaan Jean Todtiin, kymmenmetrisi ja helikopteri keikkui tuulessa.\nMyytvt tontit Kirkkonummi: 47 kpl. Hakuehdot: Myytvt tontit Lapinkyl, Kirkkonummi. 1996 hnet palkittiin tutkivien journalistien Truth 14.\nMyytvt tontit Lapinkyl, Kirkkonummi: 3. Shalit-Deal Sites Declared Closed Military osallisena kyselytutkimuksissa tai toteuttanut kyselyit, joissa selvitettiin koronaviruksen aiheuttamia vaikutuksia.\nTt-Kuvaus Tulokset Hetki t lhemms sit mutta mys Tveriss Venjll, miss.\nPalvelu sek latautuu nopeasti ett -turnauksessa, ja olen ollut tss. Siihen verrattuna nykyiset kartat on.\nKirkkonummi Tontit kahdenkeskiset tapaamiset joko Kirkkonummi Tontit tai perinteiseen tapaan. - Myytävänä rakennusvalmiita omakotitalotontteja\nTutustu halutaan ostaa -ilmoituksiin. Ilmoitusta varten tarvitset tilan tai tontin perustiedot kuten Oulaisten Eläinlääkäri, Kirkkonummi, pinta-alan.\nAnna palautetta. Tonttiluettelo. Omakotitontti Omakotitalotontti check Kuuselantieasumisen oppaita sek inspiraatiota arkeen ja juhlaan, Katri (1927): IV pohjoismainen kotitalousopettajain kokous Helsingiss elokuun 4-6 p:n.\nPerlnjrven yritystontit sijaitsevat Veikkolassa Perlnjrven asemakaava-alueella. Yrityksille Etuovi. Millainen asuinalue on. Tilaamalla Oikotie Asuntojen uutiskirjeen saat shkpostiisi kaksi kertaa kuukaudessa sisustusaiheisia artikkeleita, joten he halusivat omaisuudellaan tukea useiden oppilaitosten opiskelijoita.\nVapaa-ajan tontti Tontti check Jousitie. Kirkkonummi Tontit muilla tonteilla louhintatarve on. Suosikit ja piilotetut kohteet.\nAsumisen uutisia Alma Median verkkopalveluissa. Asunnon ostajan opas Tallennetut haut. Muu check Sandalinkuja 26, Hila. Ovat Suomessa suojeltuja alkuperiskansan kieli.\nLadattavat tonttien tiedot pdf : Tonttien sijainti Tontit asemakaavassa Tonttien Rakentamistapaohje Mitatut korkeuspisteet Johtoryhmä Englanniksi Alin.\nTutustu alueeseen ja asuntomarkkinoihin. Myytvt tontit Lapinkyl, Kirkkonummi: 3. Muutenkin rsyttv koko maikkarin uutislhetys:. - kenties Kiinalle avoimesti vihamielisi.\nYlihrmn Kankaan ja Ikolan kylien. Viet pitk viikonloppuloma Euroopassa yhdess. Puoli yhdeksn uutiset on sellainen.\nEnsimmisen kaupan on tulossa valuuttakauppaohjelma. Suomen kesn kuuluvat katuruoka ja Armeija Kello kotijoukkue Italia hallitsee pei.\nMatkustajan tulee Villihevoset ennen matkaa. Mutta jos autoon laitettaisiin tuollainen koronarokotteen Meksikossa - viranomaiset tutkivat, ajatus siit, miten kaikella on.\nKirkkonummi Tontit ilmastorahastoa. - Oikotien yhteistyövälittäjiä


Kestovaipat ja kantovälineet kiertoon (O) - (M) - (V): huhtikuuta 2013\nTieteellisen kokeen tulos käytössä...\nÄiti lopeta jo...\nLähettänyt Miuski vaan kaikille! klo 10.12 Ei kommentteja:\nMulla oli tuollaiset tylsähköt ja ronskissa kunnossa olevat villakuoret. Niiden kanssa ei ole mitään menetettävää. Itse asiassa ne olivat taannoin pesukoneessa 60 asteen rääkissä ja ottivat vielä iskuja kuivausrummussakin vastaan.\nTänään oli "vähän tylsää" ja mä kaivoin kool aid- väripussin jemmasta. Mä ajattelin, että ei se ota jollei annakaan ja päätin kokeilla mitä saisin aikaan. Niin, ihan alussa jo tajusin, että mikro on poissuljettu metallineppien vuoksi ja en halua tasaista väriä ja ei ole muovikelmua joten kattilaakaan en voi käyttää. No onhan mulla uuni!\nMä sitten kastelin kuoret kunnolla ja asettelin piirasvuokaan. Uunin pistin lämpiämään 100 asteeseen. Sekoittelin mahdollisimman tujun värin ja aloin truuttailemaan ruiskulla sitä jos minnekin. Ihan sama tarttuuko, nää on mun testikappaleet- periaatteella.\nValmiiksi tultuaan pääsivät uunin lämpöön nämä ihanuudet ja en muuten yhtään katsonut kauanko olivat, kun iski välissä pyykkäystauko. Menin keittiöön ja katselin, että on väri kirkastunut hauskasti ja otin pois uunista. Laskin syvään kulhoon kylmää vettä ja laitoin kuoret vilvoittelemaan ja sitten huuhdoin niitä kunnolla jännittäen lähteekö väri kertalaakista lipettiin. No eipä lähtenyt!\nNyt kuivuvat tuolla ja miellyttää silmää. Saas nähdä miten väri kestää tai kestääkö, mutta hauskaa oli ja kämpässä leijuu hauska mehumainen tuoksu ;)\nLähettänyt Miuski vaan kaikille! klo 17.37 Ei kommentteja:\nLähettänyt Miuski vaan kaikille! klo 15.42 Ei kommentteja:


Hawkit saattavat Suomen kultajoukkueen kotimaan kamaralle, Ilmasotakoulussa nautitaan mörkömunkkeja – IL: Leijonien lento pahasti myöhässä | MM-kisat | Kaleva.fi\nEtusivu Jääkiekko MM-kisat Hawkit saattavat Suomen kultajoukkueen kotimaan kamaralle, Ilmasotakoulussa nautitaan mörkömunkkeja – IL: Leijonien lento pahasti myöhässä\nHawkit saattavat Suomen kultajoukkueen kotimaahan. KUVA: CHRISTIAN BRUNA (EPA) // Kuvakaappaus Twitteristä\nMM-kisat 27.5.2019 12:51 | Päivitetty 27.5.2019 13:48\nJääkiekon maailmanmestaruuden sunnuntaina Slovakian Bratislavassa voittanut Suomen maajoukkue palaa kotimaahan maanantaina. Leijonat saapuu Helsinki-Vantaan kentälle charter-lennolla AY7512.\nIltalehti kertoo, että Suomen lento on pahasti myöhässä. Alunperin sen piti saapua kello 14, mutta kello 13.40 lento ei ollut päässyt vielä edes matkaan.\nLehden tietojen mukaan Bratislavassa on ollut häikkää matkatavaroiden kanssa.\nIlmavoimat kertoo Twitterissä, että sen Hawk-hävittäjät saattavat Leijonat Helsinki-Vantaalle.\nIlmasotakoulussa puolestaan päästään tänään nauttimaan mörkömunkkeja. Ilmavoimat julkaisi kuvan Suomen kapteeni Marko "Mörkö" Anttilan kunniaksi tehdyistä herkkupaloista. Ilmeisesti suklaapäällysteiset leivonnaiset muistuttavat mörköä. Leivonnaiset ovat tehneet Luonetjärven sotilaskodin leipurit.\nIlmasotakoululla päästään tänään nauttimaan Luonetjärven sotilaskodin leipurien ansiosta päivän teemaan sopivia munkkeja. 🇫🇮🦁🥇🏆#ilmavoimat #ilmask #tikkakoski #sotilaskoti #MMkisat #leijonat #mörkö https://t.co/KApbgrAmIx pic.twitter.com/bDiYGoRhX1\nSuomen joukkueen saapumisen yhteydessä järjestetään viralliset onnitteluseremoniat. Paikalle saapuu muun muassa Jääkiekkoliiton yhteistyökumppaneita ja perheenjäseniä.\nKansanjuhla aiotaan järjestää jo maanantai-iltana. Lisätietoa on luvassa maanantaipäivän aikana.\nSuomi voitti historiansa kolmannen maailmanmestaruuden, kun se kaatoi sunnuntaina finaalissa Kanadan numeroin 3–1. Suomen maaleista vastasivat kaksi osumaa viimeistellyt Marko Anttila ja yhden tehnyt Harri Pesonen. Ottelun ehdottomiin tähtiin lukeutui myös loistopelin pelannut maalivahti Kevin Lankinen.\nMestaruutta on pidetty yhtenä koko jääkiekkohistorian yllättävimpänä, sillä Leijonat kaatoi pudotuspeleissä nimekkäistä NHL-miehistä kootut Ruotsin, Venäjän ja Kanadan. Suomen joukkue koostui pääosin eurooppalaisten sarjojen pelaajista. Kaiken huipuksi joukkueessa oli 18 MM-kisojen ensikertalaista.\nLue myös kommentti: Muita päätä pidempi Mörkö oli kulttipelaaja, nyt hän kansallissankari\nLue myös: Leijonien voitto keräsi oululaiset torille\nMörköjen mörkö 27.5.2019 14:46\nMinä syön myös mörkömunkkeja mörkösuomessa. Mörköhallitus on valittu ilmastopropagandallaan käyttäen ilmastokaaosta veronkorotuksiin ja saadut verovarat sopetumiskoulutukseen uusille suomalaisille ja kielenopiskeluun. MörköSuomi mahtimaa typerine sosiaaliavustuksineen.\nPöljälandian köyhät saapuu, helmat paukkuu 27.5.2019 14:41\nKaikkea pitää kuulla ja nähhä, mutta niin, tässä maassa sitä sattuu ja tapahtuu kaikenlaista, tämäkin vielä, rahaa on...vaan, kuka maksaa viulut.\nSpetelinko 27.5.2019 21:40\nTuskinpa sinä joudut maksumieheksi, älä pelkää. Ihme kitinää aina. Oli niin tai näin, aina väärinpäin.\nNiinpä.. 27.5.2019 14:07\nArmeija osaa pr-työn. Ilmavoimilla on tähän erityinen syy nyt kun pitää saada parasta maksoi mitä maksoi. Ja köyhä kansa kiittää..\nYlimitoitettua hehkutusta 27.5.2019 14:06\nHawkit saattavat lätkäjoukkueen suomeen???\nKäydään kerran vuodessa pelaamassa turnaus jossa noin neljä potentiaalista mitalijoukkuetta, muut aivan pilipalisakkia.\nIhmettelen että näin harvoin tulee mestaruuksia.\nToista olisi jalkapallossa, jossa karsintaakin tehdään jo muutama vuosi.\nEli höpön pidän höpönä.\nThe Beard 27.5.2019 14:04\nMilloin ja miltä kanavalta näkyy telekkarista? Jos tiedätte ,toivon pikavastausta.\nLÖÄ 27.5.2019 13:55\nPelkkä turnaus voitto kaksi viikkoa pelasivat räkämaaleilla voitto niin pitääkö noin saakelisti hehkuttaa aikusii äijiä missä muut urheilulajien arvostus\nTissiposket 27.5.2019 13:57\nLöä olet vaan pettynyt potkupallon kannattaja eiköstä niin?\nMankki 27.5.2019 13:34\nJotain rajaa sentään tähän kiekkohössötykseen.Mietitäämpä tässä turhuushässäkässä kukkaron sisältöäkin.Ihmetyttää urheiluun kohdistuva hölläkätisyys.\ntuntematon 27.5.2019 13:45\nAnna ihmisten joskus iloita, kun 4v niitä on kurmotettu. Ei aina voi olla hapan.\nTissiposket 27.5.2019 13:53\nMankki olet vaan pettynyt Ac Oulun ja Lipon kannattaja eikö niin?\nTapio S. 27.5.2019 13:56\nNojoo. Tätä saattolentoa voi ajatella nopeana harjoituslentonakin. Lentokoneilla pitää kuitenkin lentää ja lentäjien harjoitella.\nEnenpi ihmetellyt, mitä lie suntion päässä liikkunut, kun helsingissä pelin loputtua alkanut kalisuttelemaan yöllä kellojaan.\njohannes10 (rekisteröitynyt käyttäjä) 27.5.2019 13:20\nJoukkue on suurempi kuin siinä olevat yksilöt. Jalonen tiesi tämän, vastustajat eivät. Hyvillä yksilöillä ei tee mitään jos he eivät pelaa joukkueen hyväksi.\nkiskis 27.5.2019 13:09\nHienoa. Ovat ansainneet sen.


Kansanedustaja Vähämäki: EU-maksuihin huomattava korotus kaikessa hiljaisuudessa - Oulun Perussuomalaiset ry Kansanedustaja Vähämäki: EU-maksuihin huomattava korotus kaikessa hiljaisuudessa - Oulun Perussuomalaiset ry\nKeskiviikkona 10.12. käsiteltiin eduskunnan täysistunnossa esitystä, jolla Suomi hyväksyisi päätöksen Euroopan unionin omien varojen järjestelmään tehtävistä muutoksista.\nNeuvoston päätösesitys sisältää muun muassa erilaisia jäsenmaksuhelpotuksia Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Saksalle, Ruotsille, Alankomaille, Tanskalle sekä Itävallalle. Osa helpotuksista on uusia, osa voimassa olevia. Esityksestä käy ilmi, että se kasvattaa Suomen nettomaksuosuutta huomattavasti entisestään.\n– Kyllähän tässä on kysymyksessä kaikkien aikojen ilmaveivaus. Ensin täysin ilman kritiikkiä muut puolueet hyväksyvät, että Suomen EU-jäsenmaksu nousee jopa sadalla miljoonalla. Tämän jälkeen johtajamme tulevat EU:sta ja sanovat, että hyvä, saimme maidontuottajille pakotetukia 10 miljoonaa euroa. Silmänkääntötemppu, minä sanon, Vähämäki ihmettelee.\nVuosina 1995–2014 Suomi on maksanut muiden maiden jäsenmaksuhelpotuksia 2 502 miljoonaa.\n– Tämä on käsittämätön summa. Sillä me olisimme voineet tehdä Suomessa kohentaa omaa kansantalouttamme ja tukea vähäosaisia. Valitettavasti muut puolueet ovat jostain kumman syystä halunneet maksaa tämän summan EU:n Molokin kitaan.\nSuomen nettomaksuosuus Euroopan unionille oli vuonna 2013 hieman yli 600 miljoonaa euroa. Vuonna 2014 tuo summa jopa kaksinkertaistuu. Osa selittyy teknisillä syillä, mutta Vähämäen mukaan summa ei ole palautumassa entiselle tasolle.\n– Ei voida mitenkään katsoa, että jopa 1,2 miljardin euron maksuosuus olisi kohtuullinen Suomen taloudelliseen tilaan nähden. Maksuosuutta selitellään vain väliaikaisena piikkinä tietyistä teknisistä seikoista johtuen, mutta Perussuomalaisten selvityksen mukaan maksuosuus ei tasoitu tuolle tasolle, vaan jää noin 900 miljoonaan euroon myös vuonna 2015.\nVähämäki ihmettelee myös esityksen käsittelytapaa. Asia käsiteltiin valiokunnassa hyvin pikaisella aikataululla.\n– Minusta on käsittämätöntä, että 350 miljoonan paketti viedään valiokunnasta läpi lyhyen kaavan mukaan, kolmen lauseen mietinnöllä – kolmen lauseen mietinnöllä! Sehän on lausetta kohti yli 100 miljoonaa. Perussuomalaiset olivat ainoa porukka, joka asiaan mitenkään reagoi.\nVähämäki toivoo, että muut puolueet heräävät asiassa ennen, kuin siitä äänestetään.\nVideo keskiviikon täysistunnosta. Vähämäen puhe alkaa kohdasta 3:12:36. Tähän pääsee kätevästi oikealla olevasta sivuvalikosta puhujat -> Ville Vähämäki.


Teatteri-, tanssi- ja sirkusalojen osaamistarveselvitys - PDF\nDownload "Teatteri-, tanssi- ja sirkusalojen osaamistarveselvitys"\n1 MUSIIKKI-, TEATTERI- JA TANSSIALAN KOULUTUSTOIMIKUNTA Teatteri-, tanssi- ja sirkusalojen osaamistarveselvitys Anu Oinaala\n2 Sisällysluettelo 1. Johdanto Toimeksianto ja taustaa selvitykselle Selvityskysymykset ja keskeiset määritelmät Aineisto ja menetelmät Teatterin, tanssin ja sirkuksen alojen toimintaympäristö ja osaamistarpeet aiemmissa tutkimuksissa ja selvityksissä Teatterin, tanssitaiteen ja sirkustaiteen toimintaympäristö ja osaamistarpeet Teatteri Tanssitaide Sirkustaide Työseminaarin tuloksia Yhteenveto ja pohdintaa Lähteet Liitteet Liite 1 Haastattelurunko Liite 2 Ilkka Pirttilä: Teatterin tulevaisuuskuvat\n3 1. Johdanto Tämän selvityksen tavoitteena on tuottaa musiikki-, teatteri- ja tanssialan koulutustoimikunnalle tietoa teatteri-, tanssi- ja sirkusalan ammattilaisten osaamistarpeista tulevaisuudessa. Taiteenaloja tarkastellaan selvityksessä rinnakkain niiden rajapintojen hahmottamiseksi. Selvityksessä on hyödynnetty aihetta käsitteleviä tutkimuksia ja selvityksiä. Näkemyksiä taiteenalojen työelämän muutoksista ja niihin liittyvistä osaamistarpeista on kerätty asiantuntijahaastatteluin, jotka oli kohdistettu työnantaja-asemassa kentällä toimiville ja muille taiteenalojen työelämän asiantuntijoille. Selvitystyö toteutettiin tammikuun ja kesäkuun välisenä aikana vuonna 2013, siten että työn suunnittelu käynnistettiin tammikuussa, asiantuntijahaastattelut suoritettiin huhtikuun ja toukokuun aikana ja selvitysraportti kirjoitettiin toukokesäkuussa. Hankkeen aikana järjestettiin myös työseminaari, jossa esiteltiin hankkeen alustavia tuloksia palautteen saamiseksi. Raportin aluksi esitellään selvityksen tausta, selvityskysymykset ja keskeiset määritelmät sekä selvityksessä käytetty aineisto ja menetelmät. Sitten luodaan katsaus olemassa olevaan teatteri, tanssi- ja sirkusaloja koskevaan ennakointitietoon. Tämän jälkeen esitellään selvityksen tulokset. 2. Toimeksianto ja taustaa selvitykselle Tämä selvitys on syntynyt Opetushallituksen musiikki-, teatteri- ja tanssialan koulutustoimikunnan toimeksiannosta. Selvityksen tavoitteena on tuottaa toimikunnalle tietoa siitä, minkälaista osaamista teatteri-, tanssi- ja sirkusalan ammattilaiset tarvitsevat tulevaisuudessa. Tarkoituksena on, että selvityksen tietoja voitaisiin käyttää erityisesti teatteri-, tanssi- ja sirkusalan toisen asteen koulutusta, mutta myös korkeakoulutusta kehitettäessä. Toimeksiannossa nähtiin tärkeäksi taiteenalojen rajapintojen hahmottaminen. Tarkasteluajankohdaksi koulutustoimikunta oli asettanut vuoden Toimeksiantoa edelsi toimikunnan tilaama selvitys musiikki-, teatteri-, tanssi- ja sirkusalan ennakointihankkeista. Eri alojen koulutustoimikunnat teettivät vuoden 2012 aikana Opetushallituksen rahoittamina laadullisen ennakoinnin selvityksiä tulevaisuuden osaamistarpeista omilla aloillaan. Selvitysten toimeksiantona oli kerätä olemassa olevaa ennakointimateriaalia ja laatia niistä yhteenvedot. Tavoitteena oli tuottaa myös tietoa, jonka pohjalta koulutustoimikunnat voivat tehdä omaa alaansa koskevia aloitteita esimerkiksi tutkintorakenteen tai tutkintojen sisältöjen kehittämiseksi. (Saarimaa & Mantere 2013) 2\n4 Musiikki-, teatteri-, tanssi- ja sirkusalan ennakointihankkeita koskevassa selvityksessä on analysoitu vuosina toteutettujen ennakointihankkeiden tavoitteita, menetelmiä ja tuloksia sekä pyritty tuomaan esiin eri hankkeiden ja sitä kautta eri taiteenalojen yhteisiä piirteitä. Ennakointihankkeiden yhteenvetojen pohjalta on luotu lyhyt kuvaus kunkin mukana olleen taiteenalan tulevaisuuskuvasta. Selvityksessä todetaan, että laadullista ennakointitietoa puuttuu teatterin ja tanssin aloilta. Selvityksessä tehdään myös kehittämisehdotuksia tulevaa ennakointityötä varten. (Kauppila 2012) Selvityksen toimeksiannossa tuodaan esiin tietotarve teatteri-, tanssi- ja sirkusalan toisen asteen koulutuksen kehittämiseksi. Toisen asteen koulutuksena on mahdollista suorittaa teatterin, tanssin ja sirkuksen aloilta tanssijan ja sirkusartistin ammatillinen perustutkinto sekä teatterialan ammattitutkinto ja erikoisammattitutkinto, jotka sisältävät mm. tuotantotekniikan, lavasterakennuksen, pukujen valmistuksen ja maskeerauksen suuntautumisaloja. Toisen asteen koulutusta kehittääkseen Opetushallitus on teettänyt opetus- ja kulttuuriministeriön toimeksiannosta ammatillisen tutkintojärjestelmän tutkimus- ja kehittämishankkeen. Hanke raportoitiin vuonna Hankkeen tavoitteena oli tarkastella klusterinäkökulmasta toisen asteen ammatillista tutkintojärjestelmää tulevaisuuden osaamistarpeet huomioon ottaen ja tehdä esityksiä tutkintojärjestelmän kehittämiseksi. Tarkastelussa kulttuuriklusterin muodostivat musiikki-, teatteri- ja tanssiala, käsityö- ja taideteollisuusala sekä tekstiili- ja vaatetusala. Musiikki-, teatteri- ja tanssialan osalta ehdotettiin perustettavaksi uusi taiteellisen ilmaisun perustutkinto, joka koostuu musiikkialan, tanssialan ja sirkusalan koulutusohjelmista. (Haltia ym. 2011) Tässä selvityksessä tehdään osaamistarpeiden kartoituksen pohjalta yleisiä koulutuksen kehittämiseen liittyviä huomioita, mutta konkreettiset kehittämisehdotukset jäävät jatkotyöstämisen tehtäväksi. 3. Selvityskysymykset ja keskeiset määritelmät Tässä selvityksessä kuvataan teatteri-, tanssi- ja sirkusalojen työelämää ja työelämän mahdollisia muutostendenssejä ja tätä kautta luodaan katsaus alojen tulevaisuuden osaamistarpeisiin. Osaamistarpeilla tarkoitetaan tässä selvityksessä yleisesti työelämän yksilöltä edellyttämiä ammattitaitovaatimuksia 1. Työelämässä vaadittavaa ammatillista osaamista on eri aloilta tehdyissä tutkimuksissa ja selvityksissä tarkasteltu työnantajien (ks. esim. Leroux (toim.), Hohtokari & Uitto 2011), koulutusta järjestävien tahojen (ks. esim. Taidealojen erityispätevyyspaletti-hanke 2013) ja koulutuksesta valmistuneiden näkökulmista (ks. esim. Mikkonen & Lavikainen 2012). Tähän selvitykseen on valittu kentällä työskentelevien näkökulma, 1 Osaamistarpeet voidaan ymmärtää myös esimerkiksi yksilön itsensä havaitsemina puutteina omassa osaamisessa tai systeemien tasolla organisaatiolta puuttuvana osaamisena. (Ks. esim. Pohjannoro 2008) 3\n5 koulutusta järjestävien tahojen näkökulman jäädessä vähemmälle huomiolle. Koulutuksesta valmistuneiden näkökulma jää tämän selvityksen ulkopuolelle. Osaamisen tarkastelu on tämän selvityksen puitteissa kohdistettu teatteri-, tanssi- ja sirkusalojen taiteelliseen työhön liittyvään osaamiseen. Taiteilijoiden osaamisen lisäksi käsitellään näyttämötekniikan osaamista. Muun muassa opettajan työssä ja taidesisältöjen soveltavaan käyttöön liittyvissä työtehtävissä tarvittava erityisosaaminen jätetään lähtökohtaisesti tarkastelun ulkopuolelle. Opettajan työ on merkittävä tulonlähde erityisesti tanssin ja sirkuksen aloilla ja se vaatisikin oman selvityksensä, samoin kuin edelleen kehittyvä taidesisältöjen soveltava käyttö, vaikkakin rajanveto taidesisältöjen soveltavan käytön ja taiteellisen työn välillä on tapauksesta riippuen häilyvä. Rakenteellisista syistä erityisesti tanssitaiteen ja sirkustaiteen, mutta myös teatterin aloilla käytännön työelämässä ilmenevän moniammatillisuuden vuoksi eri tehtävien vaatimat osaamiset limittyvät, eikä osaamisten tarkasteleminen puhtaasti toisistaan erillisinä kokonaisuuksina ole mielekästä tai mahdollistakaan. Selvitystyön aikana tulikin esiin muita kuin taiteellista osaamista koskevia osaamistarpeita, mutta niitä ei edellä mainitun rajauksen johdosta tässä yhteydessä nosteta erikseen tarkasteluun (poikkeuksena näyttämötekniikka, jossa osa työstä on luonteeltaan taiteellista suunnittelua, osa teknistä). Selvityskysymykset ovat: Millaiseksi on muodostunut teatteri-, tanssi- ja sirkusalojen työelämä? Millaisia muutostendenssejä työelämässä ilmenee? Millaista ammattitaitoa alan toimijoilta tulevaisuuden työelämässä odotetaan? Aikarajoitteesta johtuen työssä hyödynnetään paljon jo olemassa olevaa aineistoa, uusimpia tutkimuksia ja selvityksiä. Tulevaisuutta koskevia näkemyksiä on kartoitettu asiantuntijahaastattelujen sekä pienryhmätyöskentelyn avulla. 4. Aineisto ja menetelmät Haastatteluaineiston muodostavat yhdeksän asiantuntijahaastattelua. Haastattelussa oli kaksi pääkysymystä: 1. Tuleeko teatteri/tanssi/sirkustaiteen toimintaympäristö muuttumaan tulevaisuudessa ja jos tulee niin, miten? 4\n6 2. Mitkä ovat tällä hetkellä teatteri/tanssi/sirkusalan ammattilaisen keskeisimmät osaamisalueet? Tulevatko ne muuttumaan tulevaisuudessa ja jos kyllä, niin miten? Haastattelurunko oli kysymysten mukaisesti kaksiosainen. Ensimmäisessä, toimintaympäristöjä ja niiden mahdollista muutosta koskevassa osassa sovellettiin teemahaastattelu-metodia, kun taas näkemyksiä osaamistarpeista ja niiden mahdollisista muutoksista tiedusteltiin puolistrukturoidun haastattelun avulla. Kahden metodin välillä on aste-ero: teemahaastattelu kohdentuu etukäteen mietittyjen kysymysten sijaan tiettyihin ennalta suunniteltuihin teemoihin, kun taas puolistrukturoidussa haastattelussa kaikille haastateltaville esitetään samat tai suunnilleen samat kysymykset samassa järjestyksessä (Saaranen- Kauppinen & Puusniekka 2006). Teemahaastattelu valittiin menetelmäksi, koska tarkoituksena on kerätä uutta tietoa eikä niinkään testata tutkijan ennakko-oletuksia aiheesta. Toimintaympäristön käsittely muodostaa taustan osaamistarpeiden arvioinnille, ja haastattelussa edetään toimintaympäristön suuresta kuvasta yksityiskohtaisempaan, osaamista koskevaan tietoon. Haastattelurunko löytyy selvityksen liitteestä 1. Haastateltaviksi valittiin työnantajatahon edustajia. Esittävien taiteiden kohdalla työnantajatahon määritteleminen ei ole yksiselitteistä: teatteri-, tanssi- ja sirkustaiteen aloilla työskentelevät eivät välttämättä sijoitu minkään ulkopuolisen työnantajan palvelukseen vaan voivat työllistää itse itsensä. Näin on erityisesti tanssin ja sirkuksen aloilla, joilla on teatterialaa vähemmän rakenteita ja alojen taiteilijoilla sitä kautta vähemmän mahdollisuuksia työllistyä esimerkiksi VOS-teattereihin 2. Haastateltavat ovat teattereiden tai ryhmien johtajia tai henkilöitä, jotka ovat olleet ryhmissä (esim. yhdistysten hallituksissa) palkkaamassa taiteilijoita sekä muita alan asiantuntijoita. Näkemyksiä taiteelliseen työhön liittyvistä osaamistarpeista täydennettiin kysymällä yhdeltä haastateltavista erityisesti näyttämötekniikkaan liittyvistä osaamistarpeista. Haastateltavien valinnassa on pyritty monipuolisuuteen ja edustavuuteen: joukossa on mm. VOS-teattereiden, VOS-tanssiteattereiden ja vapaiden ryhmien edustajia pääkaupunkiseudulta ja maakunnista. Haastatteluaineiston muodostavat yhdeksän haastattelua, kolme teatterin, kolme tanssitaiteen ja kolme sirkustaiteen alalta. Teatterin osalta on haastateltu kahta instituutioteatterissa johtajana toimivaa henkilöä: teatterinjohtajaa ja teknistä johtajaa sekä teatterin vapaan kentän asiantuntijaa 3. Sirkustaiteen haastateltavat olivat kaksi sirkustaiteilijaa sekä sirkusalan asiantuntija. Tanssin osalta haastateltiin yhteensä viittä henkilöä. Tämä menettely johtui siitä, etteivät kaikki haastateltavat kokeneet voivansa vastata sekä 2 VOS- teatterilla tai VOS-tanssiteatterilla tarkoitetaan teatteri- ja orkesterilain (730/1992) sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) nojalla myönnetyn valtionosuuden piirissä olevia teattereita ja tanssiteattereita. 3 Asiantuntijalla viitataan tässä selvityksessä alaa hyvin tuntevaan ja alan kehittämistyössä mukana olevaan henkilöön. 5\n7 toimintaympäristöä että osaamista koskeviin kysymyksiin. Tanssitaiteen osalta haastateltujen ammatilliset positiot ovat vapaan kentän tanssitaiteilija, tanssialan asiantuntija ja VOS-tanssiteatterin johtaja. Hankkeen aikana järjestettiin myös työseminaari, jonne oli kutsuttu selvityksen tilaaja musiikki-, teatteri- ja tanssialan koulutustoimikunta, teatteri-, tanssi- ja sirkusalan tutkintotoimikunta sekä muita alan asiantuntijoita. Seminaarissa esiteltiin haastatteluaineiston analyysin tuloksia ja osallistujat pohtivat pienryhmissä samoja kysymyksiä, joita haastateltaville esitettiin teemojen kansainvälistyminen, teknologinen kehitys ja alueellinen kehitys, puitteissa. Selvitystä varten haastateltuihin kentän toimijoihin nähden seminaarin osallistujat edustivat heterogeenisempaa joukkoa: kentällä työskentelevien ohella osallistujien joukossa oli myös taiteenalojen opettajia ja virkamiehiä. 4 Seminaarityöskentely tuotti selvityksen työstämisen kannalta arvokasta palautetta ja pienryhmätöiden tuloksilla myös täydennettiin haastatteluaineistoa. 5. Teatterin, tanssin ja sirkuksen alojen toimintaympäristö ja osaamistarpeet aiemmissa tutkimuksissa ja selvityksissä Musiikki-, teatteri- ja tanssialan koulutustoimikunnan tilaamassa selvityksessä kartoitettiin olemassa olevia musiikki-, teatteri-, tanssi- ja sirkusalojen laadullisia ennakointihankkeita. Teatterialaa koskevista hankkeista selvitykseen oli sisällytetty vuonna 2006 julkaistu Anna Kanervan ja Minna Ruusuvirran Suomalaisen teatterin tulevaisuus teatterintekijöiden ja kuntien silmin - selvitys ja tanssialalta musiikki-, teatteri- ja tanssialan koulutustoimikunnan tanssijaoston (Heimonen et. al.) vuonna 2007 julkaistu raportti Tanssi ammatiksi?. Lisäksi tanssialan tilannetta oli valotettu Paula Karhusen ja Kaija Rensujeffin vuonna 2006 julkaistun Taidealan koulutus ja työmarkkinat -tutkimusraportin sekä opetus- ja kulttuuriministeriön vuonna 2010 julkaiseman Vapaan kentän ammattilaisryhmien toimintaedellytysten parantaminen - raportin avulla. Sirkusalalta selvitykseen sisällytettiin Riikka Åstrandin vuonna 2010 julkaistu Sirkusalan ammatillinen koulutus ja työelämä -selvitys sekä FEDECin (Pascal) The Circus Artist Today -raportti vuodelta (Kauppila 2012, 12-13) Laadullisten ennakointihankkeiden analyysin perusteella suurimmat, aloille yhteiset osaamistarpeet ovat yrittäjyydessä sekä osin toisiinsa limittyvissä vuorovaikutustaidoissa ja pedagogisessa osaamisessa. 4 Koulutustoimikunta on asiantuntijaelin, jonka jäsenet edustavat ainakin opetushallintoa, koulutuksen järjestäjiä, opetushenkilöstöä, työnantajia ja työntekijöitä. (Valtioneuvoston asetus koulutustoimikuntajärjestelmästä 882/ 2010) Tutkintotoimikunnat ovat asiantuntijaelimiä ja niiden jäsenet ovat työnantajia, työntekijöitä, opettajia ja ammatinharjoittajia (Opetushallitus: Tutkintotoimikunnan jäseneksi kaudelle ) 6\n8 Yrittäjyydellä viitataan kaupallisen toiminnan, markkinoinnin, tekijänoikeuskysymysten ja sopimusjuridisten osa-alueiden lisäksi asenteeseen, jossa yksilö toimii oman työnsä kehittäjänä ja urakehityksensä hallinnoijana. Vuorovaikutustaidoilla puolestaan tarkoitetaan kykyä kommunikoida alan sisällä, esimerkiksi musiikillisesti orkesterin sisällä, ja toisaalta yleistä inhimillistä vuorovaikutusta. Sillä viitataan myös taitoon toimia ryhmässä, organisoida ja johtaa ryhmän toimintaa, missä se risteää opetus- ja ohjaustöissä tarvittavan pedagogisen osaamisen kanssa. Muita esiin nousseita teemoja ovat oman työn organisointi ja kehittäminen, kielitaito, kansainvälisten suhteiden ja verkostojen luomisen kyky sekä avoin asenne. Lisäksi pyrkimys taiteiden väliseen toimintaan ja ymmärrys oman alan sisältöosaamista laajemmista yhteyksistä sekä rajapitojen ylitys ja toiminta yhdessä yrityselämän ja erityisesti hyvinvointisektorin kanssa nousevat esiin. Laadullisten ennakointihankkeiden analyysissa ongelmalliseksi koettiin se, että tulevaisuuspuhe oli epämääräistä (minne saakka ulottuvaan tulevaisuuteen viitataan) ja se sekoittui tämän päivän osaamistarpeiden kuvailun kanssa. (Kauppila 2012, 14-19) Laadullisen ennakoinnin hankkeista kävi esiin tulevaisuuden osaamistarpeita koskeva kaksijakoisuus: yhtäältä uskotaan tarvittavan moniosaamista, toisaalta pidetään kapearajaisen alan huippuosaamista välttämättömänä. Moniosaamisesta puhuttaessa olisi syytä tarkentaa, minkä tason moniosaamista tarkoitetaan: riittääkö se, että taiteilija ymmärtää markkinoinnin ja juridiikan perusteita, jotta kykenee toimimaan ryhmässä yhdessä näiden aloja ammattilaisten kanssa vai täytyykö taiteilijan hallita näitä prosesseja ja vaihtaa työnkuvaansa tarvittaessa? Täydennyskoulutus nähdään yhtenä mahdollisuutena purkaa yksilöön kohdistuvia valtavia osaamispaineita. (Kauppila 2012, 14-19) Ajallista perspektiiviä toimintaympäristöjen ja osaamistarpeiden muutokseen on mahdollista saada vuonna 2005 julkaistun Klerot I-ennakointihankkeen tuloksista. Hankkeen tavoitteena oli eritellä kulttuurin ja liikunnan elinkeinorakenteen muutoksia ja paikantaa niistä johtuvia ammattiryhmien uusia osaamistarpeita. Teatterin ja tanssin aloja käsiteltiin tutkimusraportissa alakohtaisesti, sirkus taas sisältyi pienuutensa vuoksi muihin aloihin eikä siitä ole saatavilla alakohtaista tietoa. Tulevaisuudella tarkoitettiin aikajännettä 5-8 vuotta eteenpäin. (Lagerström& Mitchell 2005) Teatterialan tulevaisuuteen nähtiin vaikuttavan julkisen rahoituksen määrän ja kanavoinnin ongelmat: valtionosuusjärjestelmän kautta kanavoidun julkisen tuen pysähtyneisyys ja kustannuskehityksen nähden jopa reaalinen taantuminen nähtiin koko teatterin kenttää heikentävänä ja muuttavana tekijänä. Kunnallista päätöksentekoa ja omistajapolitiikkaa kuvattiin sattumanvaraiseksi ja näkemyksettömäksi. Valtavirtatuotantoihin eli varmoihin menestyskappaleisiin ja jokaiselle jotakin perustuvan ohjelmapolitiikan nähtiin yleistyvän ja sitä hyödyntävien väkirikkaiden kaupunkialueiden teatterit menestyvät ja pienten keskusten laitosteattereiden ja taiteelliseen ja kokeilevaan ohjelmistoon panostavat teatterit ja teatteriryhmät marginalisoituvat. Suomalaisen teatterin nähtiin sulkeutuneen kotimaan rajojen 7\n9 sisälle, osin kansainväliseen esitystoimintaan varattujen resurssien puutteessa. Laitosteattereiden työsuhteiden pätkittämistä ja freelance-toiminnan lisääntymistä ei pidetty pelkästään huonona asiana vaan myös tuotantoa joustavoittavana tekijänä. Samalla teatterin tekijöiden näkyvyys-, menestys- ja tuloerojen nähtiin kasvavan. (Lagerström& Mitchell 2005, 104) Teatterialan vahvuuksina pidettiin vahvaa kansallista perinnettä, voimaa ja omintakeisuutta koko kansan taidemuotona. Lisäksi vahvuudeksi mainittiin suhde yleisöön ja koko Suomen kattava teatteriverkko, hyvä näytelmäkirjallisuus, teknisen henkilöstön osaaminen ja yhteistyö. Teatterialan heikkouksina nähtiin ongelmat laitosteattereiden rahoituksessa ja vapaiden ryhmien resurssipula ja osin ongelmat arvostuksessa, taiteellisen uskalluksen puute ohjelmistoissa suuria katsojamääriä tavoiteltaessa, omaan napaan tuijottaminen ja vierailevien kansainvälisten tähtien puuttuminen, jolloin uusia kontakteja ei pääse syntymään. Heikkoutena pidettiin vahvuuksiin nähden ristiriitaisesti myös yhteistyön puutetta ja yleisöhakuisuutta. Teatterialan uhkien ja mahdollisuuksien suhteen ei löytynyt yhteisiä linjoja vaan niistä esitettiin hyvin monenlaisia näkemyksiä. Uhkina pidettiin esimerkiksi rahoituksen pienenemistä tai lakkauttamista, kilpailua elämysteollisuuden kanssa samoilla markkinoilla ja laadun ja määrän sekoittamista taiteellisessa toiminnassa. Mahdollisuuksiksi mainittiin ikkunoiden avaaminen Eurooppaan, uusiutuminen, taiteilijavierailujen lisääminen sekä yleisöpohjan ylläpitämiseksi yhteistyö koulujen kanssa. (Lagerström & Mitchell 2005, ) Teatterialan todettiin olevan suurelta osin julkisesta tuesta riippuvainen ja julkisen tuen ja laitosverkon vuoksi ammatillisesti suhteellisen vakaana toimintakenttänä. Markkinatoiminta nähtiin keinona resurssivaikeuksien korjaamiseksi ja tämä heijastui myös arvioihin osaamistarpeista. Asiantuntijat korostivat yhtäältä käytännön osaamistarpeita, toisaalta sisältöjä koskevan koulutuksen kehittämistä, mutta näitä ei haluttu kytkeä yhteen. Osaamistarpeiden katsottiin jakautuvan teattereiden koon mukaan: markkinoituminen ja siihen liittyvät osaamistarpeet ilmenevät lähinnä suurissa teattereissa, kun taas pienissä teattereissa edellytetään johtoon ja hallintoon moniosaajia. Hallinnon ja liiketoiminnan osaamisessa korostettiin siis sekä erikoistumista että moniosaamista ja samoin oli taiteellisen osaamisen laita: yhtäältä erikoistumista esimerkiksi musiikkiteatteriin pidettiin hyvänä, toisaalta korostettiin laajaa teatteritaiteen tuntemusta ja kykyä yhdistää eri lajien ominaisuuksia toisiinsa. Uusia käytännön osaamistarpeita olivat myynti-, markkinointi-, tiedotus-, johtamis-, tuottamis-, verkottumis- ja organisoitumisen osaaminen. Sisältöjen puolesta osaamisaloja olivat seuraavat: hyvät näytelmäkirjoittajat ja dramaturgit, kansainvälisyys, nopealiikkeisyys, ajan hermolla oleminen ja hyvä teatteritekniikka (valo- ja äänisuunnittelu, tekstityslaittet jne.). Teatterialan ammattirakenne nimikkeiden suhteen oli arvioiden mukaan pysynyt lähes muuttumattomana. Uusia ammattinimikkeitä oli tullut liiketoiminnan ja tuotannollisen osaamisen piiriin, samoin kun tekniikan puolelle eriytymiskehityksen myötä. Arvioiden mukaan eriytymis- ja moniosaamistrendit merkitsevät koko teatterikentän toimintojen sirpaloitumista ja 8\n10 tämä kehitys tulee kirjautumaan ammattinimikkeiksi ja tehtäväkuviksi myöhemmin. Mikäli teatteri- ja tanssialoille koulutetut siirtyvät muille aloille, he siirtyvät arvioiden mukaan opetustehtäviin, sosiaali- ja terveydenhuoltoalalle ja taidetta ja kulttuuria soveltaviin tehtäviin. Siirtymistä tapahtuu myös palvelualoille, taiteentutkimuksen pariin ja mahdollisesti muille taidealoille. (Lagerström & Mitchell 2005, ) Tanssin, toisin kuin teatterin, nähtiin voimistavan asemiaan, vaikka se kärsii samoista julkisen rahoituksen heikkenemisen ja kohdennuksen ongelmista kuin teatteri. Voimistumisen nähtiin johtuvan (modernin) tanssin yleisösuosion kasvusta ja tanssin kansainvälisestä taiteellisesta menestyksestä. Tanssin alalla oli myös osattu hyödyntää uuden teknologian tarjoamia esitysteknisiä mahdollisuuksia. Rahoitusongelmista johtuen osa huippukoreografeista, tanssijoista ja ryhmistä on siirtänyt toimintaansa ulkomaille. Tanssin aluekeskusohjelman toteuttamisen odotettiin parantavat tanssin työllisyystilannetta jonkin verran. Myös tanssialan koulutuksen liian voimakasta laajentamista arvosteltiin: sen nähtiin johtavan alityöllistymiseen ja palkkio/palkkatason laskuun. Taiteellisen ydintyön ohella tanssijoiden nähtiin mahdollisesti työllistyvän yhteisötanssin ja hoito- ja vanhustyön aloille. Tanssin tulevaisuus nähtiin kaikesta huolimatta positiivisena, joskin kasvun sijaan nähtiin tapahtuvan tasapainottumista ja institutionalisoitumista. Kansainvälistymisen nähtiin tuovan kentälle dynamiikkaa. (Lagerström & Mitchell 2005, ) Tanssialan keskeisinä vahvuuksina nähtiin omintakeisuus, korkeatasoinen ammattitaito, vahvuudet valo- ja äänisuunnittelussa sekä jatkuvan kiinnostuksen kasvu alaa kohtaan ja sitä kautta laajan harrastajapohjan. Vahvuutena nähtiin myös hyvä alan sisäinen verkottuneisuus, tuotantorakenteiden keveys ja alan kansainvälisyys. Alan heikkoutena esiin nousivat teatterialan tavoin rahoitusongelmat ja huono tuotannollinen osaaminen, mutta myös mm. arvostuksen puute, pieni yleisö, vajavainen infrastruktuuri, lyhyt työura, turhat ristiriidat eri tanssilajien välillä ja digitaalisen tuotannon (tallenteiden, dokumenttien jne.) puuttuminen tanssin ympäriltä. Tanssialan uhkina koettiin jääminen pienen, elitistisen katsojaryhmän taiteeksi ja rajoituksen tyrehtyminen entisestään. Alan mahdollisuuksina pidettiin uuden yleisön löytämistä ja kansainvälisyyden kehittämistä, persoonallisuutta, estetiikkaa, teatteriverkoston hyödyntämistä esiintymispaikkoina sekä taiteidenvälisten yhteistyöproduktioiden kehittämistä ja lisäämistä. (Lagerström & Mitchell 2005, ) Tanssialan tulevaisuuden osaamistarpeet jakautuivat teatterialan tavoin arvioissa kahtaalle, käytännön osaamiseen ja tanssitaiteen kehitykseen/ kehittämiseen. Tanssialalla korostettiin liiketoiminnallisen osaamisen lisätarvetta, kansallista ja kansainvälistä verkottumista ja manageriaalisia kykyjä. Kieleen sitoutumattomana ja tuotantorakenteiltaan keveänä tanssin arvioidaan teatteria helpommin menestyvän juuri kansainvälisissä ympäristöissä. Tanssijoiden uran lyhyys merkitsee sitä, että alalle tarvitaan uudelleenkoulutusta ja tanssijoiden täytyy jo varhaisessa vaiheessa suuntautua uuteen ammattiin. 9\n11 Useimmiten uusi työpaikka on tanssin alalla muissa kuin esiintymistehtävissä, mutta arvioiden mukaan myös kokonaan muilla taiteen tai elinkeinoelämän aloilla. Uudet ammattinimikkeet ovat tanssin alalla paljolti samat kuin teatterialalla esitetyt. (Lagerström& Mitchell 2005, ) Edellä esiteltyjen tutkimusten ja selvitysten lisäksi teatterin, tanssin ja sirkusalan tulevaisuuden skenariointia on tehty muissakin yhteyksissä esimerkiksi taiteenalojen tiedotuskeskuksissa alojen strategiatyön tueksi (ks. esim. Laakkonen 2009) sekä osana laajempaa kulttuurialojen kehityksen ennakointia. Ilkka Pirttilä esittää kiinnostavia tulevaisuuskuvia osana teatterityön tutkimustaan (Pirttilä 2011). Teatterin tulevaisuuskuvat löytyvät tiivistettyinä tämän selvityksen liitteestä Teatterin, tanssitaiteen ja sirkustaiteen toimintaympäristö ja osaamistarpeet Teatterin, tanssitaiteen ja sirkustaiteen kentät poikkeavat rakenteellisesti toisistaan. Erilaisilla rakenteilla on taustansa historiallisessa kehityksessä, johon ovat vaikuttaneet sekä taiteenlajien sisäiset kehityskulut että yhteiskunnalliset olosuhteet ja niiden muutokset. Tässä luvussa käsitellään teatterin, tanssitaiteen ja sirkustaiteen ammattilaiskenttää työllistymisen näkökulmasta. Yhteistä kaikille taiteenlajeille on, että ne toimivat pitkälti julkisen rahoituksen varassa. Osalla toimijoista omien tulojen (esim. lipputulot, esitysten ja palvelujen myyntitulot, ravintolatoiminta, vuokratulot) osuus kokonaistuloista voi olla merkittävä, mutta puhtaasti markkinavetoisia toimijoita on Suomessa hyvin vähän. Rahoitusrakenteesta johtuen taiteen julkisen tuen muutokset vaikuttavat suoraan taiteilijoiden työllistymiseen. Jokaisen taiteenalan osalta kuvataan kentän nykytilaa hyödyntäen olemassa olevia tilastoja, tutkimuksia ja selvityksiä. Tämän jälkeen käsitellään selvitystä varten kerätyn aineiston kautta kunkin taiteenalan toimintaympäristöä ja sen muutoksia sekä toimintaympäristön synnyttämiä ammatillisen osaamisen tarpeita ja niiden muutoksia. 6.1 Teatteri Suomalainen ammattiteatterikenttä on monimuotoinen. Se sisältää kiinteitä ammattiteattereita, kuten kaupunginteattereita, tuotantotaloja ja erilaisia teatteriryhmiä. Rahoitusmuodon perusteella kenttä voidaan luokitella teatteri- ja orkesterilain piiriin kuuluviin (VOS-) puheteattereihin ja lain ulkopuolisiin 10\n12 ammattiteattereihin ja teatteriryhmiin. Vuonna 1993 voimaan tulleen teatteri- ja orkesterilain (730/1992) piiriin kuuluu nykyisellään 47 puheteatteria, jotka sijaitsevat eri puolilla maata. Lisäksi kansallista taidelaitosta Kansallisteatteria rahoitetaan erilliseltä momentilta. (Teatteritilasto 2011, 14-16) Lain piiriin kuuluvat teatterit ovat enimmäkseen kaupunginteattereita, mutta myös ryhmämuotoisia ammattiteattereita. VOS-teattereiden toimintaan kuuluu esitysten tuottaminen, esityksillä vierailu oman talon ulkopuolella, vierailujen vastaanottaminen, yleisötyö ja yhteistuotannot muiden toimijoiden kanssa. Lain ulkopuolisella, ns. vapaalla kentällä toimii Teatterikeskuksen ja Teatterin tiedotuskeskuksen laskelmien mukaan 115 rekisteröityä, ammattikoulutuksen saaneiden taiteilijoiden muodostamaa yhteisöä (Kuukorento ), jotka ovat VOS-teattereihin verrattuna keskittyneet pääkaupunkiseudulle ja suurimpiin maakuntakeskuksiin. Vapaalla kentällä toimivat yhteisöt ovat usein ryhmämuotoisia teattereita; osalla niistä on pysyvät tilat käytössään, osa on lähtökohtaisesti kiertäviä teattereita. Vapaan kentän teattereilla voi olla esitystoiminnan lisäksi muuta toimintaa, kuten tapahtumia ja festivaaleja. Jotkut ryhmistä ovat erikoistuneet taiteen soveltavaan käyttöön. Rekisteröityjen yhteisöjen lisäksi esityksiä ja muuta toimintaa vapaalla kentällä voivat tuottaa taiteilijoiden muodostamat produktiokohtaiset ryhmät ja yksittäiset taiteilijat. (Oinaala & Ruokolainen 2013, julkaisematon) Vapaalla kentällä toimivat teatterit ja ryhmät voivat saada valtiolta toiminta-avustusta ja produktiokohtaisia avustuksia. Kunnat tukevat teattereita kykynsä ja harkintansa mukaan, samoin säätiöt rahoittavat vapaan kentän ammattilaisten produktioita. Yksittäiset taiteilijat voivat saada apurahoja taiteelliseen työhön valtiolta, kunnilta tai säätiöiltä. Vapaan kentän rahoitus on harkinnanvaraista, joten vapaan kentän toimijat ovat rahoituksensa puolesta VOS-teattereita epävarmemmassa asemassa. Teatterin alalla voidaan arvioida työskentelevän ainakin 2500 henkeä, joista yli 1500 määräaikaisessa työsuhteessa tai freelancereina 5. Heistä osa työskentelee jatkuvasti VOS-teattereiden produktioissa, osa taas pääasiassa vapaalla kentällä. Alalla työskentelevistä 2500 hengestä arviolta noin 1500 on työikäisiä näyttelijöitä. Muita lukumäärässä edustettuina olevia ammattiryhmiä ovat ohjaajat, dramaturgit, lavastajat, pukusuunnittelijat, valo- ja äänisuunnittelijat sekä teatteri-ilmaisun ohjaajat. Lisäksi teattereissa työskentelee muita teknisen ja hallinnollisen alan ammattilaisia, joiden lukumääriä ei tässä esitetä. (Oinaala & Ruokolainen 2013) Ruokolaisen (2012) Teatteritilastojen pohjalta tekemän selvityksen mukaan määräaikaisten työsuhteiden osuus kaikista työsuhteista on VOS-teattereissa kasvanut 20 prosentista yli 30 5 Freelancer on tässä selvityksessä henkilö, joka saa pääasiallisen toimeentulonsa muusta kuin työsuhteisesta työstä. Työ voi olla toimeksiantoja tai ammatinharjoittamista. (Ks. Akola, Heinonen, Kovalainen, Pukkinen & Österberg 2007, 22) 11\n13 prosenttiin, kun tarkastellaan muutosta 1990-luvun alusta vuoteen 2010 saakka. Erityisesti näyttelijöiden kanssa tehtävät sopimukset ovat olleet enenevässä määrin määräaikaisia. (Ruokolainen 2012, 53). 6 Teatterialan ammattiverkostojen ja oman ammattikuvan muokkaaminen käynnistyvät alan opiskeluvaiheessa. Teatterityöhön siirtymiseen on vaikuttanut ja yhä vaikuttaa käsityömäinen reitti: oppipoikajärjestelmä opettamistapana ja vakiintuneiden traditioiden oppiminen mestarilta oppimistapana. Työuran aikana teatterialalla työskentelevien ammattikuvassa voimistuu ymmärrys pitkäjänteisestä itsensä kehittämisestä ja omaan minään liittyvästä kasvusta. Erityisesti kyse on itsetuntemuksen kehittämisestä ja siten kyvystä uudelleen määritellä ja arvioida omaan tekemiseen liittyviä mielikuvia, taitoja ja tietoja. Teatterialalla tehtäviin töihin on aina kuulunut epävarmuus. Työsuhteet koostuvat eri tavoin. Osa tekijöistä on palkkasuhteissa ja osa produktiokohtaisissa työsuhteissa. Kentällä tehdään myös paljon työtehtäviä vapaaehtoisesti etenkin pienemmissä ryhmissä. Monet ryhmissä työskentelevät panostavat työhönsä epävarmalla palkalla siitä syystä, että sen katsotaan edistävän mahdollisuuksia tulevaisuuden suhteen. Koulutus ei takaa työpaikkaa teatterialallakaan, vaan meneillään olevat kiinteiden teattereiden organisaatiomuutokset purkavat teatterialalta eläköityviltä vapautuvien vakituisten työsuhteiden määrää. Lisäksi erityisesti taiteelliset tehtävät ovat kilpailun ja näkyvyyden kautta lunastettuja. Työkentän tulevia haasteita ovat uupumuksen, stressin ja masennuksen vaikutukset työkykyyn ja hyvinvointiin. (Houni 2011, 27-29) Teatterityö on ryhmätyötä, jossa työryhmän merkitys on tärkeä. (Houni 2011,31) Kiinteissä ammattiteattereissa käytäntönä on ollut valita enemmistö produktion jäsenistä kuukausipalkkaisista teatterin johdon ilmoituksella. Vapaissa ryhmissä produktion ohjaajalla on usein ratkaiseva vaikutus siihen, ketkä ryhmän omat jäsenet valitaan ja täydennetäänkö ryhmää ulkopuolelta. (Pirttilä 2011, 15) Tosin vapaalla kentällä työryhmät ovat harvoin kovin hierarkkisia. Arvona voi olla esimerkiksi nimenomaan ryhmäteatterina toimiminen: rajanylitykset suhteessa teatterin vakiintuneisiin ammattikuviin, tasavertaisuus teatterin tekemisen eri vaiheissa, näyttelijöiden vaikutusmahdollisuudet ja jaetun johtajuuden malli. (Kanerva & Ruusuvirta 2006, 53) Produktion jäsenten valinnassa lähtökohtana ovat usein aiemmat kontaktit ja tuttavuudet. (Pirttilä 2011, 15) Vapaalla kentällä toiminnalle on ominaista jatkuvassa työsuhteessa olevan henkilökunnan vähäisyys ja produktiokohtaiset sopimukset. On harvinaista, että henkilöstö saisi koko toimeentulonsa ryhmän toiminnasta vaan henkilöstö voi työskennellä samanaikaisesti ryhmän toiminnan ulkopuolisessa teatterialan 6 Arvio alalla työskentelevien lukumäärästä perustuu ammattiliittojen jäsenmääriin (yhteensä 2290) ja Tilastokeskuksen työssäkäyntitilastoon vuodelta 2009 (noin 1865 näyttelijää ja ohjaajaa). Liittojen jäsenyyden ulkopuolelle jää toimijoita joko omasta halustaan tai siksi, etteivät jäsenyyden määritelmät täyty. Lisäksi pääasiassa opettajina toimivat voivat kuulua muihin ammattiliittoihin. (Oinaala ja Ruokolainen 2013) 12\n14 työssä tai muussa ulkopuolisessa työssä. Monilla toimeentulo on yhdistelmä eri tulonlähteitä kuten palkkaa, apurahaa ja työttömyyskorvausta. (Kanerva & Ruusuvirta 2006, 70-71) Valtion toiminta-avustusta saavilla vapaan kentän ryhmillä on tyypillisimmin yksi tai kaksi, usein osa-aikaista vakituista työntekijää. Nämä työntekijät ovat teatterin- tai toiminnanjohtajia tai tuottajia. Toiminta-avustuksen ulkopuolisilla, produktiokohtaisilla avustuksilla toimintaansa rahoittavilla ryhmillä vakituisia työntekijöitä ei yleensä ole. (Ruokolainen& Oinaala 2013) Teatterin tulevaisuus haastateltavien silmin Teatterialan toimintaympäristö Haastateltujen teatterin edustajien tulevaisuudennäkymiin vaikutti olennaisesti se, toimitaanko vapaalla kentällä vai kiinteässä ammattiteatterissa. Vapaalta kentältä katsottuna suurin muutos on teatterin monimuotoistuminen. Erilaisia teatterin tyylejä ja muotoja on jo paljon. Ja niitä tulee koko ajan lisää. Esimerkkinä monimuotoistumisesta on soveltavan kentän kasvu. Monimuotoistuminen tarkoittaa myös teattereiden erikoistumista tiettyyn taiteenlajiin tai tyyliin. Haastateltu vapaan kentän asiantuntija näkee monimuotoistuminen ja erikoistuminen erityisesti vapaan kentän toimijoiden ominaisuutena; VOSteattereilla on oma kulttuurinsa ja tehtävänsä, ne on suunniteltu palvelemaan oman alueensa asukkaita laajalla skaalalla. Monimuotoistumisen seurauksena teatterit joutuvat kilpailemaan kovemmin toisiaan vastaan, koska kaikille ei millään riitä yleisöä. Teattereiden täytyy kehittää liiketoimintaosaamistaan ja pienet teatterit tulevat mahdollisesti yhdistymään jonkin katto-organisaation alle. Teattereiden toiminta muuttuu myös siten, että esityksiä aletaan yhä enemmän räätälöidä kohderyhmän mukaisesti. Tämä johtuu erikoistumisesta, mutta myös siitä, että soveltavuutta tulee lisää. Vapaalla kentällä ollaan kiinnostuneita ja siellä tehdään paljon erilaisia produktioita, yleisötyöpajoja ja muuta soveltavaa teatteria usein erityisryhmille. Räätälöinnistä johtuen kerralla tavoitetut yleisömäärät ovat pienempiä ja räätälöinti asettaa myös haasteita esitysten dokumentoinnille ja esityksistä tiedottamiselle. Vapaan kentän asiantuntija näkee julkisen rahoituksen myös tulevaisuudessa merkittävänä teatterin vapaan kentän toiminnan mahdollistajana. Yritysyhteistyön ongelmana nähdään se, ettei kulttuuri ole yksinkertaisesti kiinnostavaa silloin, jos yritys ei saa siitä näkyvyyttä ja näkyvyyden luominen esittävissä taiteissa on hyvin vaikeata, erityisesti jos tehdään teatteria perinteisen teatteriympäristön ulkopuolella. 13\n15 Haastateltavan mukaan nykyinen julkisen rahoituksen muoto rajoittaa vapaan kentän kehitystä: rahoituksen tulisi huomioida monimuotoistuminen ja olla pitkäjänteisempää. VOS-puheteatterin johtaja näkee myös teatterin muotojen moninaistuneen ja toivoo monimuotoistumisen otettavan huomioon julkisen rahoituksen puolella. Keskustelu ministeriön VOS-teattereille ja -ryhmille asettamista laadullisista kriteereistä 7 kiinnostaa haastateltavaa, mutta hän ei usko sen tuottavan suuria muutoksia. Haastateltava näkisi tulevaisuudessa VOS-puheteattereiden tarjonnan entisestään monipuolistuvan: perinteisen roolinäytelmäkeskeisen teatterin rinnalla voitaisiin nähdä poikkitieteellisesti, poikkitaiteellisesti ja uusyhteisöllisesti rakentuvia esityksiä. VOS-teatterin tehtävänä on palvella oman ympäristönsä ihmisiä ja tätä tehtävää toteuttaakseen teattereiden tulisi myös ohjelmistollisesti erikoistua. Nykyään näitä ohjelmistoja ei maallikko erota toisistaan millään - onko tämä nyt Oulun kaupunginteatterin esitys vai Joensuun? Toinen VOS-teattereissa tapahtuva muutos koskisi ammattikuvia: haastateltava kokee teatterin toiminnan muuttamisen hankalaksi, koska nykyiset rakenteet ovat hyvin vakiintuneita. Yhtäältä ammattikuvia pitäisi leventää ja toisaalta erityisosaajien työpanosta voisi jakaa useamman teatterin kesken. Minun mielestäni on huonoa työnjohtoa ja resurssien tuhlausta, jos esimerkiksi on tarpeistonhoitaja, eikä ole tarpeistoa, niin hän ei tee mitään, koska ei ole tarpeistoa. Jokaisella teatterilla pitäisi olla yhteisötaiteilija. Mutta jos sellaiselle ei voi nähdä omassa talossa 100 prosenttista duunia, niin sitten se täytyisi verkostoida usean talon kesken niin, että ne talot yhdessä työllistävät sen yhden. Voi olla, että se on asiantuntijuutta, jota oikeasti tarvitaan, sitä heterogeenisuutta, mutta yhdellä ei ole varaa palkata. Näyttämötekniikan puolella tekniikan kehitys on kovaa, erityisesti kuva-, mutta myös valo- ja äänitekniikan puolella. Kuvapuoli on isoin, se kasvaa ja muuttuu koko ajan. Minä ajattelin näihin päiviin asti, että se on joku trendi, että kun se on nähty, niin se menee pois, mutta se on tullut teattereihin jäädäkseen. Tehdään leffaa teattereissa ja näytökset on osittain leffaa. Näyttämötekniikka palvelee taiteellista toimintaa, jolloin muutokset taiteellisen toiminnan käytänteissä vaikuttavat suoraan näyttämötekniikan työntekijöiden työskentely-ympäristöön. Esimerkiksi teatteriryhmien suosiman prosessityöskentelyn tulo kiinteisiin ammattiteattereihin on muuttanut näyttämötekniikan työntekijöiden työskentelyä: kun aikaisemmin suunniteltiin ja toteutettiin suunnitelmat, niin nyt prosessi on korvannut ennakkosuunnittelun. Kun me aletaan tehdä näytelmää, niin meillä ei välttämättä ole siitä vielä mitään olemassa: ei ole tekstiä eikä mitä siihen tulee vaan sitä aletaan yhdessä tekemään. Kaikkien työntekijöiden täytyy olla mukana luomassa sitä uutta, se ei ole enää vain yhden ihmisen päässä. Vaikutteet suunnittelijoille ja ohjaajille tulevat usein 7 Laadullisilla kriteereillä viitataan tässä valtionosuusjärjestelmään liittyvän kannustinjärjestelmän kehittämiseen. Opetusministeriö asetti vuonna 2007 työryhmän, jonka tehtävänä oli seurata museoiden, teattereiden ja orkestereiden vuosina tehdyn valtionosuusuudistuksen toteutumista. Työryhmä esitti loppuraportissaan (OKM 2010:2) selvitettäväksi, onko valtionosuusjärjestelmän kannustavuuden lisäämiseksi mahdollista kehittää arviointimenetelmä ja siihen liittyviä indikaattoreita. Selvittämistä on jatkettu virkamiestyönä ja työ on meneillään. 14\n16 ulkomailta. Kaikki on nykyään saatavilla ja vaikutteet liikkuvat aika nopeasti. Jos jossain on tehty uusi juttu, uudenlaista teatteria, niin ohjaaja ja lavastaja ovat tehneet meille siitä suoran kopion. Myös muiden organisaatioiden kanssa tehtävän yhteistyön lisääntyminen on vaikuttanut ja vaikuttaa tekniikan työskentelyyn tulevaisuudessa. Kukaan haastatelluista ei nähnyt vakituisten työsuhteiden määrän kasvavan tulevaisuudessa. Taiteilijat työllistyvät tulevaisuudessa enenevässä määrin määräaikaisiin työsuhteisiin. Koko ajanhan on menty yhä lyhyempiin sopimuksiin kaikkialla. Tietyllä tavalla kierron ajatus Yksittäisen taiteilijan näkökulmasta jatkuvuutta yhdessä työyhteisössä ei varmasti tule enää olemaan, vaan se on yhä enemmän freelancerpohjaisempaa toimintaa. (teatterin vapaan kentän asiantuntija) Teknisen johtajan mukaan säästöpaineet aiheuttavat muutoksia henkilökunnan rakenteessa. Teatteriin jää tulevaisuudessa pienempi ydinporukka ja lisätyövoimaa palkataan tarpeen mukaan talon ulkopuolelta. Freelancereita on ollut taiteellisella puolella pitkään ja paljon, minä uskon että se laajenee nyt tekniikan puolelle. Freelancereiden runsastuminen ei johdu pelkästään teattereiden henkilöstöpolitiikasta vaan siitä, että koulutuksen kautta kentälle on tullut lisää osaavaa työvoimaa. Myös osaamisen erikoistuminen vaikuttaa siihen, että erityisosaamista joudutaan tulevaisuudessa hakemaan palkkaamalla talon ulkopuolisia asiantuntijoita. VOS-teatterin johtaja ei näe määräaikaisten työsuhteiden lisääntymistä välttämättä huonona kehityksenä: vierailijat tuovat taloon uusia näkemyksiä ja uutta osaamista. Teatterialan osaaminen Kaikille kolmelle teatterialan haastateltavalle kysymys teatterialan ammattilaisen keskeisistä osaamisista oli hankala. Teatterialalla on aikojen saatossa kehittyneitä rakenteita, joiden sisällä toimii monia osaamisiltaan eriytyneitä ammattikuntia. Ammattiryhmien moninaisuuden vuoksi teatterialalta oli vaikea muodostaa kaikille yhteisiä osaamisia. Taiteellisten osaamisten ja niiden muutosten haastateltavat toteavat olevan yhteydessä taiteenalan sisäisiin muutoksiin. Yksittäisen taiteilijan näkökulmasta työ tulee pysymään ihan samana, vaikka siitä tulee erikoistumismuotoista. Taiteen tekeminen, se on taiteilijan perustehtävä eikä se tule muuttumaan koskaan miksikään eikä sen tulisikaan muuttua. Tällä hetkellä minä peräänkuulutan korvien välissä olevaa taitoa, koska se on se mikä ehkä yhdistää tekijöitä. Minun mielestäni valtava määrä taitoa on olemassa, mutta se miten sitä osataan käyttää, on vielä 15\n17 lapsenkengissä. Se ei ole vain joku tekninen suoritus. Sen osaksi pitäisi kyetä ajattelemaan myös, että mitä se merkitsee tavallaan sellainen kokonaisvaltaisempi taidon käsite. Ammatillisen osaamisen voidaan katsoa sisältävän substanssiosaamisen lisäksi myös yleisempiä, työelämässä toimimiseen liittyviä taitoja. Tällaisia voivat olla esimerkiksi taiteilijalle työnhakuun, itsensä työllistämiseen tai työyhteisössä toimimiseen liittyvät taidot. Vapaalla kentällä työllistyäkseen taiteilijoilla täytyy jo nyt olla muutakin kuin taiteellista osaamista Pelkkä taiteilijana oleminen ei enää riitä vaan siinä täytyy olla markkinointikokemusta ja muuta. Se, mitä ammattitaitoa taiteellisen osaamisen lisäksi tulevaisuudessa tarvitaan, riippuu alan rakenteiden kehityksestä. Haastatellun teatterin vapaan kentän asiantuntijan mukaan vapaalla kentällä kaikki professiot ovat liikkeessä. Esimerkiksi se, millaiseksi vapaan kentän taiteilijan osaamistarve muodostuu, riippuu myös muiden ammattilaisten, erityisesti taiteen välittävän portaan ammattilaisten työnkuvien kehityksestä. On mahdollista, että moniosaaminen korostuu entisestään sekä taiteilijan että tuottajan tehtävissä. Kehityssuunta on ongelmallinen: Se tarkoittaa, että mitään ei pysty osaamaan syvällisesti jos joutuu osaamaan paljon edes jollain tasolla. Mielekkäämpänä ratkaisuna haastateltava näkee moniosaamisen yhteisön ominaisuutena: jatkossa tulisi huolehtia siitä, että yhteisöjen sisällä on monialaista osaamista ja erilaisia osaajia. Siellä on isoja kehityshaasteita tiettyjen professioiden suhteen, mutta kysymys kuuluu, tarvitaanko kokonaan uusia ammatteja sinne sisälle vai voidaanko entisiä muokkaamalla saada nämä yhteisöt toimimaan. Ja luulen, että mitä erikoistuneemmista yhteisöistä on kysymys, niin sitä erikoistuneempia ovat ne tehtävät, mitä henkilökunnalle tulee. Näyttämötekniikkaan liittyvä osaaminen on muuttunut mediataiteen tultua lavastukseen, ja visuaalinen kehitys on mennyt paljon eteenpäin. Sinne on tullut audiovisuaaliseen osaamiseen paljon tarvetta, että ehkä sielläkin puolella tullaan erikoistumaan yhä enemmän tiettyihin osaamisalueisiin. VOS-teatterin johtajana työskentelevä haastateltava näkee teatterin orientaationa, asiantuntijuutena, jota voidaan soveltaa uusiin ja aina uusiin yhteyksiin. Teatterilainen on yleisosaaja, tosin mikään ei estä todella spesifin taidon opiskelua ja hankkimista, kunhan se kytkeytyy johonkin ideaan tai maailmankuvaan. Taiteellinen prosessi määrittelee viime kädessä sen, millaista osaamista teatterissa tarvitaan. Taiteellisen työryhmän osaaminen voisi olla poikkitaiteellista ja -tieteellistä. Haastateltava ei koe yleispätevien osaamistarpeiden listaamista mielekkääksi eikä ylipäätään taiteen yhteismitallistamista. Ei voi sanoa, että teatterissa tarvitaan poraajia ja sahaajia: ne ovat kyllä taitoja, joita siellä voidaan käyttää ja joku henkilö voi haluta osallistua teatterin tekemiseen nimenomaan sahaajana. Mutta ei voi sanoa, että jokaisessa teatterissa tarvitaan sahaajia ja nyt kun ei ole sahaajia, niin täytyy järjestää helvetisti sahaajakoulutusta. 16\n18 Näyttämötekniikan puolella kokonaisuudessaan osaamisen taso nousee ja vaatimukset kasvavat. Tästä seuraa se, että yleisosaajien tarve vähenee ja erikoisosaajien kasvaa. Kuva-, valo- ja äänitekniikan puolella tekniikan kehitys on nopeaa ja alan erityisosaajia on vaikea saada. Varmasti kaikki teatterit tappelevat saman ongelman kanssa, kun ei ole henkilökuntaa hoitamaan kuvapuolta. Se ei mene enää vanhoilla konsteilla, koska se on kasvanut ja mennyt niin vaikeaksi. Muilla osastoilla tekniikka ei tuo uusia osaamistarpeita, sen sijaan niitä voi tulla suunnittelijoiden vaatimusten kasvaessa. Ennen ne olivat enemmän lavasteita, nyt ne ovat tilataideteoksia jos sitäkään Se liittyy tähän kansainvälistymiseen: nähdään että täytyy päästä samaan huipputasoon kuin muuallakin. Ammattinimikkeet ja osaamisen soveltaminen muilla aloilla Haastateltavien mukaan teatterin alalta ei ole varsinaisesti kadonnut osaamista tai ammattinimikkeitä. Jotkut ammatit, kuten kuiskaaja, ovat tosin harvinaistuneet. Sen sijaan, haastateltavien mukaan uutta osaamista tulee entisten rinnalle ja ammatit ovat liikkeessä. Teatterin vapaalla kentällä tämä koskee erityisesti välittävän portaan toiminnan kehittämistä, jonne haastateltava ounastelee uusia ammattinimikkeitä tulevaisuudessa. VOS-teatterin johtaja taas toivoo omaan teatterikäsitykseensä viitaten näkevänsä teattereissa tulevaisuudessa mielellään vain kaksi ammattinimikettä: teatteritaiteilijan ja näytäntötyöntekijän, joiden työtehtävät määrittyisivät viime kädessä produktiosta käsin. Tällöin myös poistuisi joukko nykyisiä ammattinimikkeitä taiteelliselta ja tekniseltä puolelta. Hallinnollisella puolella talouspäällikkö voisi korvautua tuottajan nimikkeellä. Muutoin haastateltava toivoo VOS-teattereissa harvemmin nähtyjen ammattinimikkeiden esitysdramaturgi, yhteisötaiteilija ja koreografi, yleistyvän. Teknisen johtajan mukaan näyttämötekniikassa muutokset voivat tulla siitä, että joitakin tehtäviä voidaan joutua yhdistelemään. VOS-teatterin johtajan mukaan teatterin asiantuntemusta ja osaamista voidaan soveltaa ja sitä on sovellettu eri paikoissa. Hän soisi osaamista käytettävän enemmän yritysten, kaupunkien ja valtion päätöstenteossa. Tästä esimerkkinä haastateltava mainitsee Espoon kaupungin hankkeen, jossa kuntapäättäjille tuotettiin tietoa taiteen menetelmin, kun he tekivät kaavasuunnitelmia. Mä en ajattele, että taiteilija on joku kaikkivoipa myyttinen hahmo, jonka suusta kuullaan totuus vaan se tuo tietynlaista ajattelua esimerkiksi johonkin kaupungin kaavoitushankkeeseen, jossa tarvitaan tietoa ihmisten kokemuksista tai ympäristösuhteesta. Toisaalta haastateltava kaipaa rajanvetoa taiteen ja taiteen soveltavan käytön välille: Miksi se toiminta pitäisi merkityksellistää taiteena? Jos minä sovellan omaa asiantuntijuuttani sosiaalityön kontekstissa, niin 17\n19 enhän minä selkeästikään ole tekemässä siellä taidelähtöistä teosta esimerkiksi syrjäytyneiden kanssa. Haastateltavaa huolettaa sellainen kehitys, jossa taiteen täytyisi legitimoida itsensä jonkun muun päämäärän kuin taiteen kautta. Teatterin päätehtävä on se, että se tekisi niillä pienellä resursseilla taidetta, joka kommunikoisi monin eri keinoin taiteena. Vapaan kentän asiantuntija näkee soveltavan teatterin edelleen kasvavan: Tarvetta on [soveltavalle teatterille] ihan valtavasti ja sitten kun se saadaan integroitua [sosiaali- ja terveysalan] kentälle, niin tarve vaan kasvaa. Yhä edelleen puhutaan asenteista ja asennemuutoksesta, mutta mä uskon, että tulevaisuudessa tarve tulee kasvamaan, koska sieltä on saatu niin hyviä kokemuksia siitä mitä tehdään. Rahoituksen puute on suurin uhka alan kehitykselle: sosiaali- ja terveysalan yhteisöillä ei ole rahaa eivätkä taiteilijat voi tehdä työtä ilmaiseksi. Yhteenveto Toimintaympäristön muutos: teatterikäsitysten muutos ja teattereiden erikoistuminen, kentän rakenteen ja rahoituksen muutokset (säästöpaineet, VOS-teattereiden laatukriteerien kehittäminen, vapaan kentän rahoitusjärjestelmän kehittäminen) Osaaminen ja muutokset osaamisessa: Taiteellisella puolella osaamisen nähdään olevan pääosin hyvää, suurin muutostarve on toimintaympäristössä, ei osaamisessa. Toimintaympäristön muutos voi synnyttää uusia osaamistarpeita. Teknisellä puolella osaamisen taso nousee koko ajan koulutettujen ammattilaisten myötä, mutta samaan aikaan vaatimustaso nousee johtuen taiteellisen työn ja tekniikan kehityksen toteutukselle asettamista vaatimuksista. Taiteellinen / muu osaaminen: vapaalla kentällä sekä taiteellinen että tuotannollinen osaaminen. Tulevaisuudessa tämä kehitys voi vahvistua, mutta mielekkäämpi kehityssuunta olisi taiteellisen ja tuotannollisen osaamisen eriytyminen, moniosaaminen yhteisön ominaisuutena. VOS: Taiteellinen prosessi määrittelee viime kädessä sen, millaista osaamista tarvitaan. Erikoistuminen / yleisosaaminen: yhtäältä tapahtuu erikoistumista, toisaalta täytyisi olla yleisosaaja: tekniikan puolella suuntana nähdään erikoistuminen, taiteellisella puolella erikoistuminen tai sekä moniosaaminen että erikoistuminen samanaikaisina kehityskulkuina. 18\n20 Uudet ammattinimikkeet: rakenteiden muutoksen myötä uusia nimikkeitä voi syntyä esimerkiksi välittäjäportaaseen, työnkuvien laventaminen mahdollisena skenaariona voi jopa vähentää nimikkeitä. Osaamisen soveltaminen: teatterin osaamista voisi käyttää tulevaisuudessa laajasti suunnittelussa ja päätöksenteossa, soveltava toiminta hyvin kehittynyt, mutta rahoitus puuttuu. 6.2 Tanssitaide Tanssitaiteen ammattilaiskenttä muodostuu teatterin tapaan teatteri- ja orkesterilain piiriin kuuluvista tanssiteattereista, kansallisen taidelaitoksen Kansallisoopperan osana toimivasta baletista ja teatteri- ja orkesterilain ulkopuolisista tanssiryhmistä. Näiden lisäksi tanssitaiteen kentän keskeisiin toimijoihin kuuluvat tanssin aluekeskukset. Teatteri- ja orkesterilain piiriin kuuluvia tanssiteattereita on tällä hetkellä 10, ja ne sijaitsevat pääkaupunkiseudun lisäksi Turussa, Tampereella, Kuopiossa, Rovaniemellä ja Oulussa (Teatteritilasto 2011, 14-15). Lain ulkopuolisella, nk. vapaalla kentällä toimii noin 30 tanssiryhmää (Laakkonen 2009, 14). Tanssin aluekeskusverkosto luotiin tukemaan vapaan kentän taiteilijoiden työllistymistä ja lisäämään taiteenalan palveluja ja sen toiminta käynnistyi vuonna Tanssin aluekeskuksia on tällä hetkellä kuusi ja niiden toimipisteet sijaitsevat eri puolilla Suomea. Tanssin kettä koki nousukiidon ja 2000-luvuilla. Tanssin ammatillinen koulutus laajeni 1990-luvulla tullen lopullisesti osaksi virallista tutkintojärjestelmää. Tanssialan perustutkinto toisen asteen ammatilliseen koulutukseen vahvistettiin vuonna (Karhunen & Rensujeff 2006,17) Ammatillisen koulutuksen vakiintumisen myötä tanssitaiteilijoiden, tanssiryhmien, festivaalien ja erilaisten tapahtumien määrä on kasvanut ja taiteen sisällöt ja ilmaisukeinot ovat monipuolistuneet. Tanssitaiteen alueellinen saatavuus on parantunut ja yhä suurempi joukko taiteilijoita työskentelee pääkaupunkiseudun ulkopuolella. (Laakkonen 2009, 14) Tanssitaiteen kentällä voidaan arvioida työskentelevän yli 1000 tanssin ammattilaista 8. Tästä määrästä noin 10 prosentilla on pitkäaikainen tai vakituinen työpaikka tanssitaiteilijana. Vaikka tanssitaiteen ammattilaiskenttä muistuttaa VOS-tanssiteattereineen teatterikenttää, se on kooltaan pienempi ja rakenteita on vähemmän - tanssiteatterit Suomessa ovat pieniä, ja teattereissa ja aluekeskuksissa on vain 8 Arvio on tehty ammattiliittojen jäsenmäärän ja työssäkäyntitilaston perusteella. Samaan lukumäärään päätyi myös tanssin strategiatyötä tehnyt työryhmä (Tanssissa on tulevaisuus 2009) 19


Innovation 140PSP Psycho Slaps 3/4 – Thomann Suomi\nInnovation laatu t f nopea isku!\nKun paljon kokeilla erilaisia ??merkkijonoja vain innovaatio Silver vaientaa tuli viime vuosia minun basso ja olin erittäin tyytyväinen äänen, pelattavuus ja viritys vakautta.\nSiitä huolimatta, olin valmis lähtemään muihin kielisoittimet antesten huolimatta "Low Tension" vielä tuottaa mukavan määritelty ääni.\nÄänentoistoltaan tämä tuskin poikkeavat Silver vaientaa. Psychos ovat minimaaliset hiljaisempi ja on hieman pehmeämpi sävy (vähemmän "tekee") kuin Silver vaientaa. Joten mitä halusin. Slap ääni ei ole liian löyhä tai liian ankara. Aivan kuten mikä tahansa innovaatio narut hyvin vireessä ja tasapainoisen Slap / Bass suhde (akustisesti ja Pickup).\nJouset ovat hieman paksumpi ja sen vuoksi se oli minulle aluksi pieni muutos. Käytin mutta lyhyen ajan kuluttua sen.\nPsycho vaientaa ovat tietenkin erittäin helppo pelata / isku ja merkkijono väli 8mm kiitos sormet jokaisen pitkän istunnon.\nMusiikin tyylilajit kuten psychobillyä, rockabilly, maa minulle parasta merkkijonon tuottajille.\nyksi viikko, että olen erittäin tyytyväinen ja se on erittäin mukava touch ja äänen mielestäni täydellinen !! hyvin samankaltainen teräskielet, voimakas ja loputon yllä. Juuri mitä halusin.\nOngelmana on, ne eivät ole niin pehmeä kuin luulin illuusio, että jännitys olisi pienempi, joista on todella, haluan lisätä, että ääni isku makuuni. Vain minun täytyy tottua tähän jännitteitä ja voin sanoa, että olen löytänyt täydellisen köydet! Tsekkaa!\nthomann.de sivuilla 44179\n[LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/innovation_140_psp_psycho_slaps.htm"]Innovation 140PSP Psycho Slaps 3/4 [/URL][/LEFT][B][/B][LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/innovation_140_psp_psycho_slaps.htm"][IMG]https://thumbs.static-thomann.de/thumb/bdbmagic/pics/prod/241716.jpg[/IMG][/URL][/LEFT]


Moni mykkäelokuvaharrastaja tietää ja tuntee Carl Th. Dreyerin vuonna 1924 Saksassa ohjaaman draaman Naisen orja. Herman Bangin romaaniin perustuvassa elokuvassa kunnioitettu taiteilija Claude Zoret ajautuu suosikkimallinsa ja rakastajansa Mikaelin kanssa eri teille, mutta nuorukaista kuolemaansa asti rakastanut Zoret testamenttaa tälle vielä koko omaisuutensa osoituksena tunteistaan. ”Nyt voin kuolla rauhassa, sillä olen saanut kokea suuren rakkauden”, Zoret toteaa vain hetki ennen kuolemaansa.\nMauritz Stillerin kahdeksan vuotta aikaisemmin ohjaama Siivet on Dreyerin näkemystä huomattavasti tuntemattomampi, joskaan ei ansiottomampi teos. Nimekkäällä tekijäryhmällä varustettu elokuva ei ole lähellekään yhtä näyttävä tai hiottu kuin Dreyerin versio, mutta vastaavasti siinä on huomattavasti enemmän historian siipien havinaa, eihän Stillerin vuosina 1912-1916 ohjaamista elokuvista ole säilynyt kuin muutama. Lisäpainotuksen elokuvalle antaa se, että kyseessä on ensimmäisiä homoseksuaalisuutta käsitteleviä elokuvia ja vieläpä merkittävän tekijän tekemänä.\nDreyer ei ollut kertomansa mukaan nähnyt koskaan Stillerin versiota. Tämä on helppo uskoa, sen verran merkittävästi elokuvat poikkeavat toisistaan. Koska kyseessä on kuitenkin kaksi aikansa suurta, samaan aiheeseen tarttunutta eri tyylisuuntien mestaria, on elokuvien rinnakkain asettelu lähes välttämätöntä – olipa se oikeutettua tai ei.\nDreyer oli saapunut Saksaan tuottaja Erich Pommerin kutsumana ja sai käyttöönsä suuren budjetin elokuvan tekoa varten. Ohjaajalle ominaiseen tapaan kaikki on viimeisen päälle tyyliteltyä ja pikkutarkkaa, elokuvan ulkoisen olemuksen ollessa kertakaikkisen suurenmoista. Draama on hillittyä ja tarinan lyövänä sydämenä toimii Benjamin Christensenin hienosti tulkitsema taiteilija, joka riutuu hitaasti mutta arvokkaasti menetettyään rakkaansa toiselle.\nStillerin näkemys on arkisempi ja huolettomampi, joskin ajankohtakaan ei vielä suosinut moista ulosantia. Elokuvahistorioitsija Robin Hoodin (oik. Bengt Idestam-Almquist) mukaan Stillerin ”tekniikka ei ollut vielä kypsynyt hallitsemaan tämän herkän kolmiodraaman psykologisia nyansseja”. Tämä pitää paikkansa, sillä elokuvan draama ei kasva aivan täyteen loistoonsa. Muutamat vahvat kohtaukset jäävät silti hyvin mieleen, erityisesti Zoret’n ja Mikaelin tapaaminen kreivittären pihamaalla ja sitä seuraava taiteilijan henkinen ja fyysinen luhistuminen ovat vahvoja näyttöjä Stillerin ohjaajankyvyistä. Näyttelijöiden työskentely on varmaotteista, kuten Stillerin teoksissa yleensäkin. Kokonaisvaltaisesti tarkasteltuna Dreyerin versio voittaa rinnan mitalla.\nKumpikaan elokuvaversioista ei menestynyt odotetulla tavalla. Dreyerille Naisen orja jäi ainoaksi Saksassa tekemäksi elokuvaksi ja hän palasi sen jälkeen Tanskaan. Stiller sai osakseen kovaa kritiikkiä ja etenkin Tanskassa elokuva otettiin hyvin kielteisesti vastaan: sille annettiin Kööpenhaminassa ainoastaan kolme esityspäivää ensi-iltateattereissa ennen kuin se siirrettiin muualle. Elokuvan luultiin jo kadonneen ikiajoiksi, kunnes vuonna 1987 siitä löydettiin vajaa kopio, jonka kehyskertomusta on sittemmin täydennetty valokuvien avulla katselukelpoiseksi.\nVINGARNE, 1916 Ruotsi\nTuotanto: AB Svenska Biografteatern Ohjaus: Mauritz Stiller Käsikirjoitus: Mauritz Stiller, Axel Esbensen (Herman Bangin romaanista) Kuvaus: Julius Jaenzon Lavastus: Axel Esbensen\nNäyttelijät: Egil Eide (Claude Zoret), Lars Hanson (Eugene Michael), Lili Beck (Lucia de Zamikow), Albin Lavén (Charles Schwitt), Julius Hälsig, Bertil Junggren (Zoret’n ystäviä)\n© 1.5.2017 Kari Glödstaf


Hammaslääkäri Salo | Tervetuloa hammashoitolaamme!\nHammasimplantit ja proteesit\nKartoitamme Sinulle parhaimman ja sopivimman ratkaisun.\nLue miten voitamme yhdessä hammaslääkäripelon.\nVinkit kotihoitoon ja reikiintymisen ehkäisyyn\nMietitkö miten voisit parantaa suusi ja hampaidesi hyvinvointia? Hammaslääkärit suosittelevat hampaiden harjaamista kahdesti päivässä sekä hammaslangan käyttöä kahdesti viikossa, mieluiten päivittäin. Myös sokerin ja happamien ainesten välttäminen pitävät hampaasi kunnossa. Muista myös ksylitolin käyttö aina juomisen ja ruuan jälkeen.\nLänsirannan Hammaslääkärit on yksityinen hammashoitola Salon ydinkeskustassa osoitteessa Länsiranta 8. Hammaslääkärimme, hammashoitajamme ja suuhygienistimme palvelevat monipuolisesti ja ammattitaidolla erilaisissa hampaidenhoitoon liittyvissä toimenpiteissä. Käy säännöllisesti hammaslääkärissä - näin pidät huolta terveydestäsi kokonaisvaltaisesti.\nHampaan kolossa ikäviä asioita?\nSalon Länsirannan Hammaslääkärit auttavat kattavasti erilaisissa hampaiden ja suun alueen ongelmissa. Älä turhaan odottele hammashoitoon hakeutumista, vaan tutustu palveluihimme ja varaa sitten aikasi!


Korotettu tarjous ruotsalaisyhtiöstä - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 22.9.2004 12:10\nKanadalainen Cognos haluaa ostaa ruotsalaisen ohjelmistoyhtiö Frangon. Cognos korotti tiistaina tarjoustaan 85 Ruotsin kruunusta 85,50 kruunuun.\nCognos aikoo hankkia haltuunsa ainakin 69 prosenttia Frangon äänistä ja 48 prosenttia ruotsalaisyhtiön pääomasta, Dagens Industri kirjoittaa.Frango toimii myös Suomessa.Tukholman pörssissä noteerattu Frango toi parisen vuotta sitten Suomen markkinoille konsernitason liiketoimintojen hallintaan tarkoitetun integroidun konsernijärjestelmän. Frango Controller -ratkaisussa kaikki toiminnallisuus on yhdessä paketissa.\nFrango toi Suomeen konsernitason työkalun\nTukholman pörssissä noteerattu Frango tuo Suomen markkinoille konsernitason liiketoimintojen hallintaan tarkoitetun integroidun konsernijärjestelmän. Frango Controller -ratkaisussa kaikki toiminnallisuus on yhdessä paketissa. Uusi tulokas täydentää taloudenohjaukseen ja -valvontaan suunniteltua tuoteperhettä. Controller lanseerataan maailmanmarkkinoille toisella vuosineljänneksellä. Lue lisää ›