Kirjoittaja Aihe: Tuuligeneraattorin kierrokset (Luettu 17467 kertaa)\n« Vastaus #15 : 01.12.17 - klo:11:09 »\nAuton laturi paskin mahdollinen, vaatii rutosti kierroksia ja magnetointi syö tuotosta suurimman osan pienillä kierroksilla. Hyötysuhde jää huonoksi. Herätevirran saanti joskus ongelmallista.\nAutonlaturista saa kohtuullisen jos tekee siihen kestomagneetti roottorin.\nAloittajalla on se tuulimyllyn genu olemassa, jota on tarkoitus käyttää.\n« Vastaus #16 : 01.12.17 - klo:11:48 »\nLainaus käyttäjältä: Mikkolan - 01.12.17 - klo:11:09\nTotuus samalla on, että jos aikoo teettää turbiini-/vesiratasosan, rahaa palaa. Vesirattaan kierrosnopeus on joka tapauksessa niin alhainen, että voimansiirtoon (pyörimisnopeuden nosto) sun muihin häviöihin, hukkuu merkittävä tai luultavasti suurin osa tehosta. Tuollaiseen rattaaseen menee myös melkoisesti materiaalia ja säätö vaatii tuuligeneraattorille tarkoitettua säädintä (jarruvastuksineen sun muineen), ellei kaikkea tuotettua tehoa pystytä aina käyttämään välittömästi johonkin. Alavesiratasta ei kannata edes harkita huonon hyötysuhteen sekä putouskorkeuden ja virtausmäärän keskinäisen suhteen perusteella. Vesiratas ei sitten kestä paria astetta kylmempää pakkasta.\nHyvä hyötysuhde edellyttäisi francis- tai kaplan-tyyppistä potkuriturbiinia (jollaisen ominaiskierronopeus on jo tuuligeneraattorille sopiva muutenkin), mutta tuollaisen tekeminen on jo metallityönäkin aika haastaavaa ja pitäisi saada jostakin valmiit piirustukset tai suunnittelukaavat, koska yksityiskohdat on saatava ihan kohdalleen, jottei hyötysuhde putoa kohtuuttomasti.\n« Vastaus #17 : 01.12.17 - klo:11:55 »\nTuulimyllyssä näin on mutta vesivoimalla se ja sama syökö mylly magnetointivirtaa. Jos vesivirta on, niin kuin aloittaja kertoi, niin se pyörii aina valitulla teholla. Etuna on tuo säätäjän toiminta. Toimintaa voi verrata autoon. Niin ja akuksikin riittää vaikka 60Ah koska kulutus tulee generaattorilta. No jos on oikein iso invertteri niin voihan se akku olla suurempikin huippukulutuksille.\n« Vastaus #18 : 01.12.17 - klo:17:53 »\nAvataanpa aivoituksia hiukan lisää. Tarkoitus on hitsauttaa pienen traktorin takavanteeseen renkaan poiston jälkeen renkaan paikalle aluksi 12 ripaa tasavälein. Näihin ripoihin pulteilla kiinni vesivanerista muotoiltuja lapoja, joihin puron vesi on tarkoitus johtaa. Lapojen kokoa ja muotoa on sitten helppo tarvittaessa muuttaa eikä tule pitkä seisokki jos lavat on jo valmiina vaihtoa odottamassa. Vanteeseen sitten kiinni joku halkaisijaltaan 60 cm:n rengas, jossa on reunat, ettei hihna putoa. Generaattoriin puolestaan joku kolmen sentin hihnapyörä. Jos isompi pyörä pyörähtää vaikka kymmenen kierrosta minuutissa, niin pienempi jo satoja. Veden hihnalle roiskumisen suojat ovat nyt mietinnässä.\nLisäksi arveluttaa generaattorin jäähdytys. Tuulimyllyssähän mitä kovemmin tuulee sitä kovemmin ilmavirta jäähdyttää vehjettä. Vettä tietty voisi kokeilla jäähdytykseen, mutta vesi ja sähkölaitteet ei yleensä ole hyvä ratkaisu.\n« Vastaus #19 : 01.12.17 - klo:19:06 »\nTuolla ratkaisulla menetät korkeusedun mutta jollain kannattaa aloittaa. Kyllä tuollakin varmaankin runsaat 100W kertyy jos hyvin onnistuu.\nSiihen generaattorin akselille saa helposti tuuletussiivet jos noilla tehoilla sitä tarvitsee.\n« Vastaus #20 : 02.12.17 - klo:10:10 »\nMiksi korkeusetu menetetään, pyörä sijoitetaan putouksen pohjalle ja vesi tulee putkesta? Putki päättyy putouksen yläpuolella. Vedellä vapaata pudotusta ainakin 4 metriä ennen kuin osuu pyörän siipiin.\n« Vastaus #21 : 02.12.17 - klo:11:08 »\nSorry, ymmärsin väärin. Laitetaan tuohon tehoon nolla perään. Ainakin.\n« Vastaus #22 : 02.12.17 - klo:12:46 »\nJeps, putkella ehdottomasti. Putoksen päälle jonkinlainen "suppilo", joka kerää myös puron vaakavirtauksen kineettisen energian putkeen. Pystyputki sitten muuttaa 4 metrin potentiaalienergian kineettiseksi energiaksi. Putken alapäähän myös suppilo/suutin. Mitä pienempi suutin sitä nopeampi virtaus siitä tulee.\nTee se siipiratas suoraan kiinni siihen generaattorin päähän lapojen tilalle. Laakerin kuormitustapa hiukka muuttuu mutta laakerit halpoja.\nNoin mutulla; jos suuttimen halkaisija olis 5 cm niin virtausnopeus siinä olis n. 10 m/s.\nJos siipirattaan halkaisija on 20 cm niin kierroksia sais n. 1000 rpm. Niitä lapoja pitää olla rutosti 30 - 50 kpl ettei vettä karkaa ohi työtä tekemättä. Myöhemmin voit koteloida turbiinin, kato mallia vaikka auton turbosta.\nOlis mainiota jos pystyputken sais tehtyä koko matkalta kartioksi.\nEnnenkuin tekee mittavia investointeja kannattais kartoittaa virtaaman vaihtelut vuositasolla ja miettiä mitkä ajankohdat olisivat otollisimmat. Syys- ja keväthuiput kuitenkin aika lyhytaikaisia samoin kuin talven ja kesän minimit.\n« Vastaus #23 : 02.12.17 - klo:13:07 »\nLainaus käyttäjältä: Savonius - 02.12.17 - klo:11:08\nÄlä laita nollaa\nPienimmässä saukkolanvoiman mallissa 1,5 metrin putouksella ja 35 l /s virtaamalla teho on 200 W. Jos sen kertoo 3 ( 4,5 m putous ) tulis 600 W.\nAloittajan tapauksessa se laskemani 500 W on haarukassa. Epäilen kuitenkin ettei keskivirtaama ole sielläpäinkään eikä kotiviritelmien hyötysuhde yleensä nouse kovin hyväksi.\nMutta ei torpata ajatusta.\nTuommosessa vesivoimassa on paljon hyviä ominaisuuksia mm se että tuotto pysyy vakiona pitkiä aikoja ympäri vuorokauden, sataa tai paistaa.\nAloittajalla ilmeisesti tarkoitus tehdä mahd halvalla protoversio. Halvimmalla hyöty sadaan talteen Vesan ajatuksella lämmitykseen ja valaistukseen.\n« Vastaus #24 : 02.12.17 - klo:15:21 »\nLainaus käyttäjältä: Aurinkoinen - 02.12.17 - klo:10:10\nJos tuo suunniteltaisiin oikein, olisi lopputuloksena ns. pelton-turbiini. Putouskorkeutta pitäisi olla tuollaisella pikkumallillakin vähintään kymmeniä metrejä ja ratkaisu olisi siis sellainen, että putki spruuttaa veden lähes vaakasuuntaan hyvin läheltä roottorin lapoja (pikkumallilla pyörän alapuoliskolla, suurella ei ole niin väliä). Lapojen muoto pitää suunnitella niin, että vesi lentää pääosin molemmille sivuille ja kuppien kehänopeus on puolet veden saamasta suihkun nopeudeksi muuttuvasta potentiaalienergiasta ( tulee yhtälöstä g*h = 1/2v2 ). Vanerista ei pysty rakentamaan oikean muotoisia kuppeja (lujitemuovista ehkä pystyisi, mutta tuota turbiinityyppiä käyttävissä voimaloissa putouskorkeus on sadoista metreistä kilometreihin ja osien pitää tietenkin olla terästä). Väittäisin, että traktorin pyörä on naurettavan suuri tarkoitukseen (tuon kokoisia pyöriä käytetään suurissa voimaloissa, joissa putoskorkeus on kilometrin luokkaa ja generaattori on silloin suoravetoinen). Muutenkin pelton-turbiini kannattaa suunnitella suoravetoiseksi, eli tarvitaan melko pieni ja hyvä (t. tukeva) siipipyörärakenne.\n« Vastaus #25 : 02.12.17 - klo:18:20 »\nKannattaa tehdä mylly niistä aineista mitä on helposti saatavissa. Prototyyppiä ei koskaan saa niin hyväksi ettei parannettavaa löytyisi. Kun perusasiat on kunnossa, eli vesi ja putouskorkeutta niin ei kun rakentamaan.\nMielenkiintoinen mahdollisuus sitten kun on saanut genestä tulemaan 200W-250W 28V-38V tasavirtaa niin liittää se mikroverkkoinvertteriin. Siitä sitten pukkailisi verkkoon päin runsaat 200W yötä päivää. Sellainen invertteri maksaa hiukan päälle satasen joten investointi ei päätä huimaisi.\n« Vastaus #26 : 02.12.17 - klo:20:36 »\nLainaus käyttäjältä: kotte - 02.12.17 - klo:15:21\nTarkoitus on pitkälle tehdä sellaisista osista, jotka jo löytyvät itseltä tai kohtuuhintaan romuliikkeistä. Mitään turbiineita en ala matkimaan, kun tietotaito ei siihen riitä. Traktorin vanne löytyy, ja se on helppo saada tukevasti pysymään sijoillaan pyörien tottakai, kun sen päälle tulee vettä joku kymmenen litraa sekunnissa neljästä metristä. Siihen saa myös helposti ison hihnapyörän kiinni. Iso siksi, että pieneen pyörään tulisi edes muutama sata kierrosta. Välityksiin hukkuu tehoa, mutta uskon että jotain riittää vielä generaattoriinkin. Tuota kuppihommaa voin kyllä kokeilla, ruuvaan vanerilapoihin sopivankokoisia pakasterasioita ja tarkkailen tuleeko tuolla tavoin lisää tehoa.\n« Vastaus #27 : 03.12.17 - klo:11:40 »\nLainaus käyttäjältä: Aurinkoinen - 02.12.17 - klo:20:36\nTraktorin vanne löytyy, ja se on helppo saada tukevasti pysymään sijoillaan pyörien tottakai, kun sen päälle tulee vettä joku kymmenen litraa sekunnissa neljästä metristä. Siihen saa myös helposti ison hihnapyörän kiinni. Iso siksi, että pieneen pyörään tulisi edes muutama sata kierrosta. Välityksiin hukkuu tehoa, mutta uskon että jotain riittää vielä generaattoriinkin. Tuota kuppihommaa voin kyllä kokeilla, ruuvaan vanerilapoihin sopivankokoisia pakasterasioita ja tarkkailen tuleeko tuolla tavoin lisää tehoa.\nTuosta välityksestä tulee pyörältä käsin julmetun raskas, eli haaste on saada se pyörimään ylipäätään. Jos tuota konstruktiota olisi pakko käyttää, niin itse tekisin niin, että hitsaisin pyörään navalta kehälle parin metrin mittaisia tankoja ja hitsaisin tai kiinnittäisin päähän muutaman litran vetoisia laakeita ämpäreitä. Ideana siis olisi, että ämpärit täyttyvät noin kerran sekunnissa lähellä padon yläreunaa ja vetävät sitten pyörän toista puolta painollaan lähelle alla olevan veden tasoa, jolloin ne sitten tyhjenevät. Haaste on lähinnä siinä, miten saa ämpärit täyttymään lähellä yläkohtaa ilman, että vettä pääsee sanottavasti matkalla karkuun.\nPutoavan veden kanssa ei kannata ruveta läträämään, hyötysuhteesta tulee huono, jos vanerilavat pyörivät hiukan vajaa 5m/s nopeudella (siis n. 18km/h), muutoin kelvoton (vesipyörää ei saa pyörimään riittävän nopeasti). Putoavan veden energiaa käytetään turbiineissa hyväksi niin, että veden virtauksen annetaan kiihtyä putkessa aivan kuin se olisi putoamassa vapaasti, mutta kunnollisella turbiinilla sitten veden virtaus hidastetaan hallitusti lähelle nollaa ottaen samalla energia talteen. Tässä on olennaista välttää pyörteiden ja räiskeiden syntymistä, mitä tuo vanerinkappaleratkaisu ja veden pudottaminen pääasiassa aiheuttavat hyödyllisen voimantuotannon sijaan. Vanerinkappaleiden suurin ongelma on, että ne eivät pysäytä vettä hallitusti lähes nollanopeuteen maksimaalisen voimantuotannon kehänopeudelle, kuten tapahtuu kunnollisessa pelton-turbiinissa.\n« Vastaus #28 : 03.12.17 - klo:17:32 »\nAlottajalla ilmeisesti tarkoitus tehdä peltorin ja alavesirattaan sovellus. Eli vesi tuodaan putkea pitkin alavesirattaalle. Takarengasta parempi olis kottikärryn vanne, saa kierroslukua lähes tarpeeksi ilman remmivetoja. Mitä pienempi säde pyörässä sen enempi kierroslukua.\nPeltor-kupin ajatus on siinä että U-muotoisen ( siis pyöreä pohjainen V ) kupin toiseen reunaan spruutataan vesi ja toinen reuna kääntää virtauksen vastakkaiseen suuntaan, jolloin saadaan vedenliikkeestä kaikki energia siirtymään pyörään. Yleensä 2 kuppia rinnkkain ettei tule akselin suuntaista voimaa.\nJäin miettimään tuota tyrkyttämääni 5 sentin suutinta; mahtuuko sieltä tulemaan tuo 30 l sekunnissa kun hydraulinen paine on vain 0.4 bar? Onhan siinä tietty lisäksi sitä kineettistä "liikevoimaa".\nNoh, kokeilua tarvii harrastaa ennenkuin kaikki osuu kohilleen.\nIlmoitetulla virtaamalla bruttoteho n. 1,2 kW. Jos siitä haluaisi ottaa jatkuvaa tehoa 300 W niin reserviä on sen verta että kaiken ei tarvii olla ihan tiptop. Sen verran hyvä optio kuitenkin ettei ihan turhantakia kannata sössiä hommaa. Alussa mainittiin jopa 2000 € budjetti, eka protoon voisi lohkaista 200 - 300 että pääsee kunnolla makustelemaan.\n« Vastaus #29 : 03.12.17 - klo:17:37 »\nRuokalusikoista ovat pelton-turbiineja rakennelleet pienille tehoille.


Milla Ruokailuryhmä Zion Tuoleilla - Trademax\nMILLA RUOKAILURYHMÄ ZION TUOLEILLA\nMilla ruokailuryhmä ja Zion tuolit yhdistettynä tekevät kutsuvan ja tyylikkään ruokailuryhmän. Milla ruokapöytä on valkolakattu ja Zion tuolien istuinosa on verhoiltu mustalla keinonahalla. Ruokapöydän muotoilu on skandinaavisen suoraviivainen ja sen lyhyillä sivuilla on saaristolaishenkiset rastikuvioinnit. Ruokapöydän valkolakattu pinta on valoisa ja helposti puhtaana pidettävä. Ruokailuryhmään sisältyy 6 Zion-tuolia. MitatPöytä Pituus: 200 cm Leveys: 100 cm Korkeus: 76 cm\nTuoli Leveys: 45 cm Syvyys: 59 cm Korkeus: 95 cm Istuinkorkeus: 47 cm


Vapaa-ajan asuntojen paloturvallisuuden itsearviointi on alkanut | Päijät-Hämeen pelastuslaitos\nVapaa-ajan asuntojen paloturvallisuuden itsearviointi on alkanut\ntouko 25, 2020 | Riskienhallinta\nPäijät-Hämeen pelastuslaitos toteuttaa vapaa-ajan asuntojen valvontaa paloturvallisuuden itsearviointina. Itsearviointilomake on toimitettu noin 2000:lle vapaa-ajan asunnon omistajalle. Määrä vastaa noin 10 prosenttia kunkin kunnan vapaa-ajan asunnoista.\nLomake postitetaan mökinomistajille noin kymmenen vuoden välein.\nItsearviointilomakkeen mukana kiinteistön omistaja saa pientalon paloturvallisuusoppaan, jota voi käyttää lomakkeen täyttämisessä apuna. Lomakkeessa viitataan pientalon paloturvallisuusoppaan sivuihin. Lomakkeen voi palauttaa pelastuslaitokselle joko postitse mukana olevan palautuskuoren avulla tai sähköisesti.\nSähköisesti palautettaessa palautusosoite löytyy osoitteesta: www.itsearviointi.com/phpela Lomakkeen kirjaamisessa tarvittavan salasanan löydät saatekirjeestä. Rakennustunnuksen (PRT) ja ID-numeron löydät saatekirjeen oikeasta yläreunasta.\nMahdollisen tiedoissa olevan virheellisen omistajatiedon tai muun korjattavan tiedon voitte ilmoittaa itsearviointilomakkeen Lisätietoja-kohdassa.\nLisätietoja: Päivystävä palotarkastaja p. 0440-773 222 tai riskienhallinta@phpela.fi.\nPäivystävään palotarkastajaan voi ottaa yhteyttä myös, mikäli haluaa lomakkeen sijaan palotarkastajan suorittamaan palotarkastuksen kiinteistössään.\nLisätietoa asumisen paloturvallisuudesta:\nAsuinhuoneiston paloturvallisuusopas (pdf)


Bekina Agrilite Helsinki | Kevyt turvasaapas maatiloille\nPolyuretaanista valmistetut kevyet Bekina Agrilite -saappaat. Turvakärjellisiä saatavilla koossa 37 - 47. Valmistusmaa Belgia. Uudistunut, mutta tuttu ja kestävä saapas työntekoon.\nBekina Agrilite -turvasaapas\nUudistetut Bekina Agrilite -polyuretaanisaappaat ovat kevyet ja kestävät maatalouden vaativiin olosuhteisiin! PU-saappaat ovat tutkitusti jopa 40 % kevyemmät kuin kumista valmistetut ja käytössä lähes nelinkertaisesti kestävämmät. Valitse parasta jalkaan - Bekina Agrilite -turvasaappaissa on erinomainen hinta/laatu -suhde.\nKoe Bekina Agrilite -turvasaappaiden käyttömukavuus!\nTurvakärjellistä mukavaa turvaa\nPolyuretaanin ylivoimaiset ominaisuudet, kuten lämmönjohtokyky, käyttömukavuus ja turvallisuus (turvakärki), ovat erityisen tärkeitä ammatti-ihmisille, jotka joutuvat käyttämään saappaita joka päivä ja monta tuntia kerrallaan.\nPohjassa on hyvä pito\nPolyuretaani kestää erinomaisesti maatalouden nesteitä, kuten maitoa, ureaa, öljyjä ja rasvoja. Bekina Agrilite -saappaan pohjassa on tehokas kartiomainen, likaa ulospäin työntävä kuviointi, jonka ansiosta pito on entistä parempi eikä lika jää pohjaan.\nVihreiden Agrilite-saappaiden koot ovat nro 37 - 47, miehille ja naisille. Valmistettu suomalaiseen jalkaan sopivalla leveällä kärkiosalla! Saappaan varren pituutta voi säädellä katkaisemalla varsi merkitystä kohdasta. Jokaisen saapasparin mukana tulevat pestävät, hiostamattomat huopapohjalliset.\nLisätietoa valmistajan sivuilta »


Misti & Metka: Se tavoitekatsaus kuitenkin\nKatson nyt kuitenkin vielä täällä blogissakin, että kuinka kävi viime vuodelle asetettujen tavoitteiden ja mitä lähdetään tavoittelemaan tälle vuodelle. Edellisen päivityksen jälkeen heräsi taas pienenpieni kiinnostus koiramaailmaa kohtaan ja selailin vähän muita blogeja ja kotisivuja, Äsken sitten treenailin tokoa tässä sisällä ja tajusin taas, kuinka loistokoira Misti on. Se alkoi taas muistaa tunnarin ja tuoda hienosti omaa kapulaa, vaikka meinasikin törkkiä kaikkia kapuloita innostuksissaan. Kaukkarit Miipulla on tauon aikana oikeastaan parantuneet ja metallikapulaakin se pitää ja tuo paremmin ja varmemmin kuin koskaan ennen - sillä on hyvä ja tiukka ote eikä metalli aiheuta inhoreaktioita. Kokeilin huvikseni merkkiäkin ja senhän neiti teki aivan täydellisesti vanhasta muistista.\nTämän täydellisen ja henkeäsalpaavan hienon treenihetken aikana ja jälkeen koin taas hetkellisesti sitä tunnetta, mitä koiraharrastus on minulle aiemmin niin kovin usein antanut. Aikamoista soutamista ja huopaamista näiden fiilisten kanssa. Tuli taas se fiilis, että haluttaisi äkkiä kokeeseen, mutta valitettavasti helmikuun koe oli jo täynnä ja jouduttiin varasijalle. Sen siitä saa, kun herää näihin kokeisiin liian myöhään, sillä täällä kokeet näyttävät täyttyvän herkästi. Toista se oli pohjoisessa, jossa pääsi kokeisiin käytännössä aina. Koska en omista autoa enkä pääse kokeisiin lähikaupunkeihin, kuten Jyväskylään tai pääkaupunkiseudulle, näyttää siltä, että seuraavat kokeet Pirkanmaalla ovat vasta joskus keväällä (huhtikuussa). Harmituksen harmitus! Enpä taida saada tuota valioksi ennen tokossa tapahtuvaa sääntömuutosta - kunpa olisin ollut aktiivitreenaaja tämän viimeisen vuoden ajan!\nSitten niihin tavoitteisiin, jotka asetin meille vuosi sitten:\n- Pysyä terveenä, virkeänä ja hyväkuntoisena mummokoirana (ja ylipäätään pysyä elävien kirjoissa vielä ensi vuosi). Check! Tavoite toteutui! Jes, hyvä Helmi :)\n- Lenkkeillä normaalisti minun ja Mistin kanssa. Check!\n- Muuttaa kaupunkiin, jos minä lähden opiskelemaan ja sopeutua kaupunkielämään. Check! Helmi sopeutui ihan mielettömän hyvin Tampereelle, melkein paremmin kuin Misti.\n- Olla aiheuttamatta tuhoa tai vaaratilanteita meille tai muille. Check! Hemppa ei ole tainnut tuhota nenäliinaa suurempaa eikä ole kyllä aiheuttanut vaaratilanteitakaan.\n- Olla karkailematta vapaaksi päästessään. Muistan Helmin päässeen ainakin kerran irti eikä tainnut karata. Muuten ei mitään muistikuvaa.\n- Pysyä väleissä Mistin kanssa ja olla muutenkin kiltti, ihana ja helppo kotikoira vailla huolta huomisesta. :) Check! On kyllä täyttänyt nämäkin odotukset :)\n- Pysyä terveenä, hyväkuntoisena ja eläväisenä koirana. Check!\n- Agilityssä nousu kolmosluokkaan. Enemmän vauhtia radalle. Parempi hyppytekniikka. Kolmosluokkaan ei ehditty nousta, vaikka yhdestä nollasta jäikin kiinni, koska laiskistuin kisaamaan kevään jälkeen. Hyppytekniikka on mielestäni hieman parempi ja nopeuttakin on usein enemmän. Joten osittain check tähän!\n- TOKOssa TK2 ja voittajaluokan korkkaus. Iloinen asenne ja hyvä meininki ja häiriönsietokyky jatkossakin. Check! Saatiin TK2 ja korkattiin VOI oikein hienosti. Asenne on myös koko vuoden ollut tosi hyvä ja häiriötä tuo ei ota oikeastaan yhtään mistään. On siis aika täydellinen tokoilija! :)\n- Luonnetesti. Ei käyty, vaikka syksyllä olin suunnitellut testauttavani. Oli kaikkea muuta ja se innostus koirapuolelle oli kateissa.\n- BH-koe, jos on aikaa ja halua. Ei ollut oikeastaan aikaa enää tähän eikä kyllä suurempaa haluakaan.\n- Olla kiltimpi Helmille ja olla taas paremmissa väleissä mummukan kanssa. Tuhma Misti, ei tämä kyllä toteutunut, vaan Misti edelleen hyljeksii ja inhoksuu Helmiä ja murisee sille :( Kuitenkin sietää sitä ja on välillä huolissaankin siitä.\n- Olla samanlainen mainio matkakoira, helppo kotikoira ja sähäkkä harrastuskoira ensi vuonnakin. Check! Lisäyksenä vielä, että Möösis on viime vuonna oppinut matkustamaan myös nyssessä, junassa ja bussissa.\n- Sopeutua kaupunkielämään ja yksinoloihin, kun se tilanne tulee eteen. Check! Tosi hyvin on mennyt yksinolot ja kaupunkiin ja uuteen elämään sopeutuminen :)\n- Käydä läpi edes yksi karvanlähtö niin että koiralla on oikeasti paljon lyhyempi turkki... Check! Tömä taisi itse asiassa toteutua, Mistillä oli karvanlähtö niin että sen turkki todella näytti lyhyemmältä ja paremmalt :D\n- Lenkkeillä paljon ja viettää huoletonta ja hauskaa elämää. :) Check!\n- Motivoitua lukemaan pääsykokeisiin ja päästä opiskelemaan. Check!\n- Kehittyä ohjaajana sekä TOKOssa että agilityssä. Check! Tokossa olen onnistunut opettamaan Mistille vaikka mitä ja toimimaan siinä paremmin. Agilityssä opin etenkin viime talvena ja keväänä vaikka mitä, mutta kesällä ja syksyllä koin taantuman.\n- Oppia ymmärtämään agilityä lajina paremmin. Oppia uusia ohjauskuvioita ja kunnon rytmitystä. En varmaan edelleenkään ymmärrä agilitystä paljon mitään, mutta opin muistaakseni joitakin uusia ohjauskuvioita. Rytmityksestä en osaa sanoa, en kai edelleenkään tätä taida.\n- Olla tavoittelematta kuuta taivaalta vaan suhtautua realistisesti tavoitteisiin sekä omiin ja koiran taitoihin. Check, kai! Olen tavoitellut ihan realistisia asioita ja tiennyt missä Mistin kanssa mennään.\n- Olla luomatta liikaa paineita tavoitteiden onnistumiselle ja olla vertaamatta itseään muihin. Check! Viime vuonna ei ollut pahemmin paineita, kun yli puolet vuodesta ei ollut treeni-intoakaan. En myöskään pahemmin ajatellut, missä muut menee, en enää mieti sellaisia ollenkaan.\n- Olla nöyrempi ja myöntää omat virheensä ja puutteensa. Check!\n- Treenata tarpeeksi, mutta ei liikaa. Muistaa treenata sopivasti ja lopettaa silloin, kun koiralla on vielä intoa. En treenannut tarpeeksi enkä liikaakaan. Lopetin varmaan aina, kun koiralla oli vielä intoa tehdä. Laiska minä!\n- Olla käymättä kaikissa mahdollisissa lähiseudun kisoissa. Check, todellakin! Melkein yhden käden sormin laskettavissa meidän viime vuoden kisaamiset.\n- Keskittyä muihinkin juttuihin ja muistaa se, että koirat ei ole koko elämä. Check! Tämän toteutin vähän liiankin hyvin, kun koirat eivät ole aikoihin juuri kiinnostaneet vaan elämässä todella on ollut muita juttuja.\nSitten vuoden 2015 tavoitteisiin:\n- Pysyä edelleen terveenä, hyväkuntoisena ja tyytyväisenä mummokoirana.\n- Nauttia eläkepäivistä ja olla touhuissa mukana.\n- Pysyä terveenä, hyväkuntoisena ja onnellisena koirana.\n- Lenkkeillä paljon ja touhuilla kivoja juttuja.\n- Tokossa VOI1 ja EVL:n korkkaus.\n- Agilityssä nousu kolmosluokkaan. Tehdä hyviä, sujuvia ratoja ja nollia myös.\n- Olla samanlainen kultakimpale harrastus-, kisa- ja kotikoirana.\n- Touhuta, harrastaa ja kisata aktiivisemmin eli olla aktiivisempi koirarintamalla. Pysyä koiraharrastajana ja jatkaa tätä hienoa lajia. Ennen kaikkea olla ja tehdä koirien kanssa enemmän.\n- Opiskella ahkerasti ja edistyä opinnoissa.\n- Kokea ja tehdä uusia asioita ja vanhoja myös.\n- Tehdä ulkomaan reissu.\n- Käydä viikoittain (mieluiten useamminkin) jumpassa ja juoksemassa.\nHuomenna sitten vuoden ensimmäisiin agilitykisoihin ja ensimmäisiin neljään kuukauteen!\nLähettänyt Emmi klo 16.37


Zaragoza - Malaga 25.9\nJatkuuko huippulaadukkaan Malagan lento?\nZaragoza – Malaga, Merkki 2, Kerroin\nEspanjan La Ligassa kohtaavat viime kesänä suurta vaihtuvuutta kokeneet joukkueet. Joukkueista Malaga on pelannut samalla kokoonpanolla kesän harjoitusotteluista lähtien. Zaragozalla tuli suuria muutoksia juuri ennen kauden alkua. Malagan yhteispeli on siis astetta Zaragozaa kovempaa.\nMalaga pystyy materiaalinsa puolesta taistelemaan sijoista kärjen takana heti Real Madridin ja Barcelonan jälkeen. Alkukausi on ollut jopa yllättävän hyvä, ja joukkue on jo nyt valmis paketti. Se liitää kolmen ottelun voittoputkessa, joissa maaliero mahtava 6-0. Malaga on pitänyt maalinsa puhtaana 350 minuuttia putkeen, joten Zaragozalla on vaikea tehtävä edessään.\nZaragoza on tehnyt paljon muutoksia kokoonpanoonsa tappiollisen Betis-ottelun jälkeen. Sen iskukyky on tällä hetkellä arvoitus. Malaga sen sijaan lähtee täysin samalla avauskokoonpanolla matsiin, millä se pelasi viimeksikin.\nMalaga on Zaragozaa pari luokkaa laadukkaampi ja on huomattavasti paremmassa kunnossa. Zaragoza ailahtelee tällä hetkellä ihan liikaa, ja siltä puuttuu ottelusta Adam Pinter, joka loukkasi itsensä juuri ennen Betis-ottelua. Malaga pääsee parhaallaan, ja on todella lähellä voittoa tässä ottelussa. Van Nistelrooy ja Baptista eivät ole vielä avanneet maalitiliään, mutta ovat pelanneet pirteästi. Esimerkiksi edellisessä ottelussa Julio Baptista kolisutteli rimoja. Vierasvoitosta lähdetään liikkeelle.


Konsernin keskeisiä lukuja vuonna 2012 - AREVA\nAREVA SUOMI /\nKonsernin keskeisiä lukuja\nKESKEISIÄ LUKUJA VUONNA 2012\nTilauskanta uudistui vuoden 2012 aikana 45,4 miljardiin euroon uusien ydinvoimatilausten kasvun ansiosta\nMyynti kasvoi: 9,342 miljardia euroa (+5.3% 2011), kärjessä ydinvoima ja uusiutuvat\nErittäin jyrkkä käyttökatteen (EBITDA)(1) kasvu: 1,007 miljardia euroa (muutos +586 miljoonaa euroa vuodesta 2011)\nSelkeä kassavirran parannus(2) - 854 miljoonaa euroa (muutos +512 miljoonaa euroa vuodesta 2011)\nVuonna 2012 AREVA jatkoi ponnistelujaan optimoidakseen käyttöpääomavaatimusta ja kontrolloidakseen pääomakustannusten kehitystä. Lisäksi AREVA asetti kilpailukykynsä parantamiseksi tavoitteeksi säästää miljardi euroa vuoden 2015 loppuun mennessä, josta AREVA on saavuttanut jo 80 prosenttia. Näiden tekijöiden ansiosta AREVA onnistui ylittämään vuoden 2012 tavoitteensa kahdessa keskeisessä strategisen suunnitelman tunnusluvussa: Käyttökate (EBITDA) ja kassavirta (free operating cash flow).\n”Vuosi strategisen Action 2016 –ohjelman käynnistämisen jälkeen, ensimmäiset tulokset alkavat näkyä. AREVA on aikataulua edellä tervehdyttämissuunnitelmansa toteutuksessa ja tämä menestys on tiimiemme saavutusten ansiota”, sanoi toimitusjohtaja Luc Oursel.\nAREVA tekee säännöllistä yhteistyötä lähes kaikkien maailman ydinvoimatuottajien kanssa: Heistä AREVAn asiakkaita on yli 95 prosenttia. Tämä toiminta kattaa 80 % konsernin liikevaihdosta.\n(1)EBITDA: oikaistu Siemensiin liittyvät vaikutukset (648 miljoonan euron sakko) vuonna 2011 ja omaisuuden myynnin vaikutus (pääomatuloja 218 miljoonaa euroa ) vuonna 2012.\n(2)Kassavirta ennen veroja: oikaistu Siemensiin liittyvät vaikutukset (-1,031 miljardin euron nettomaksu) vuonna 2011 ja omaisuuden myyntisuunnitelman vaikutukset (pääomatuloa 273 miljoonaa euroa) vuonna 2012.\nKonsernin toiminta jakaantuu viiteen liiketoimintaryhmään: Mining, Front-End, Reactors & Services, Back-End ja Renewable energy.\n• Mining-liiketoimintaryhmän toimialaan kuuluu uusien uraanimalmiesiintymien etsiminen, louhinta ja käsittely, sekä kohteiden kunnostus ja seuranta kaivostoiminnan loppumisen jälkeen.\nLiikevaihto 2011: 1289 M€ (14 % konsernin liikevaihdosta)\n• Front-End-liiketoimintaryhmän toimiala käsittää ydinenergian tuotantoketjun alkupäähän liittyvät toiminnot: uraaniheksafluoridin käsittelyn (UF6), uraanin rikastamispalvelut sekä ydinpolttoaineen suunnittelun ja valmistuksen.\nLiikevaihto 2011: 2282 M€ (26 % konsernin liikevaihdosta)\n• Reactors & Services –liiketoimintaryhmä on edelläkävijä ydinreaktoreiden suunnittelussa ja rakentamisessa. Näiden lisäksi se tarjoaa tuotteita ja palveluita, joita tarvitaan ydinvoimaloiden modernisoinnissa, tarkastuksissa sekä ylläpidossa.\nLiikevaihto 2011: 3262 M€ (37 % konsernin liikevaihdosta)\n• Back-End-liiketoimintaryhmä tarjoaa ratkaisuja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyyn. Sen toimialaan kuuluu polttoaineen kierrätys, käytön jälkeinen käsittely sekä logistiikka, puhdistus, suunnittelutyöt ja voimalakohteiden kunnostus.\nLiikevaihto 2011: 1594 M€ (18 % konsernin liikevaihdosta)\n• Renewable Energy –liiketoimintaryhmä koostuu uusiutuvista energiantuotantomuodoista: tuulivoima, bioenergia, aurinkoenergia sekä vesivoima. Lisäksi liiketoimintaryhmään sisältyy energian varastointi.\nLiikevaihto 2011: 297 M€ (3 % konsernin liikevaihdosta)\nVuoden 2011 lopussa AREVAlla oli yli 47 000 työntekijää. Konsernin henkilöstömäärä oli samalla tasolla kuin edellisenä vuonna. 90 % henkilöstöstä toimi viidessä maassa (Ranska, Saksa, Yhdysvallat, Niger ja Kazakstan).\nLue lisätietoja osoitteesta Areva.com:\nAREVA Suomi 2012\nEnergia on tulevaisuutemme, säästäkäämme sitä!


Näytä ostoskori “Vuosi ilman nettiä” on lisätty ostoskoriin.\nSinkkonen käy läpi poikalapsen kehitysvaiheita ja kirjoittaa muun muassa siitä, miten tärkeää on, että pojat saavat halutessaan nujuta muiden lasten kanssa ja leikkiä pyssyleikkejään. Mitä monipuolisemmin lapsi leikkii, sitä selviävämpi aikuinen hänestä kasvaa.\nEmpatiakyky taas kehittyy läheisissä vuorovaikutussuhteissa ja taideharrastuksissa. Musiikki, kirjat, tanssi, kuvataide ja muut itseilmaisun muodot auttavat tunnistamaan ja hallitsemaan tunteita. Niiden aseman soisi vahvistuvan joskus kovin rajoittuneessa poikien kulttuurissa.\n212 × 135 × 23 mm\nKuka olisi uskonut – Muistikuvia\n38,00 € 30,00 € Lisää ostoskoriin\nKasmir: Annoskateus – Stooreja ja reseptejä\nErkka Mykkänen, Thomas Kirjonen


Hopealusikka puussa: Savukone ja perhosleipiä\nJoulupukin muorilla riittää vilskettä ja vipinää tähän aikaan. Kaikki eivät vietä joulua läheisten, herkkujen tai lahjojen ympäröimänä. Pieni muistaminen voi olla ikimuistoinen hetki sitä tarvitsevalle. Kylppäri pukeutuu myös jouluun. Nämä Aarikan pyyhenipsut ovat olleet käytössä monta vuotta.\nUusi vuosi lähestyy, ja on pienen tilannekatsauksen aika. Siitä teenkin ihan oman postauksen. Tänään on vuorossa laiskottelua, ja siivoukset sekä muut loppuviilaukset saavat odottaa :)\nRiitta Sinikka20. joulukuuta 2013 klo 20.41♥nams,mitä herkkuja! Oikein mukavaa joulun aikaa!VastaaPoistaVastauksetMarianne N21. joulukuuta 2013 klo 11.51Kaikkea hyvää ja leppoisaa joulua myös sinulle!PoistaVastaamehtäemäntä21. joulukuuta 2013 klo 7.29mitä on pellegrino? en oo ikinä kuullutkaan..VastaaPoistaVastauksetMarianne N21. joulukuuta 2013 klo 11.57San Pellegrino on mineraali/kivennäisvesi. Ihastuin siihen aikanaan reissuilla, kun helteessä halusin juoda jotain muuta kuin pelkkää vettä, ja monissä muissa kivennäisvesissä oli niin "terävät" kuplat. Kyseessä on oikeastaan lähdevesi, jota on pullotettu noin 600 vuotta Pohjois-Italiassa.Btw. Vesi tulee noin 400 metrin syvyydestä lähteestä, joten siihen kertyy kaikenlaisia mineraaleja. Eihän tätä kokoajan raaski juoda, mutta sopivissa tilanteissa :) PoistaVastaaT uisku21. joulukuuta 2013 klo 12.22Aivan mielettömän ihania kuvia aina sulla!!! Miten ihmeessä olet tehnyt nuo perhosleivät, mistä tuollaisen muotin saisi? Olen kyselyiässä ;) hih!VastaaPoistaVastauksetMarianne N21. joulukuuta 2013 klo 13.48Tämä muotti tuli sellaisen Koristeelliset kakut-lehtisen mukana viime keväänä. Mukana oli myös pieni perhonen. Lisätietoja: www.koristeelliset-kakut.com. Tässä muutama postaus muotin käytöstä :)http://hopealusikkapuussa.blogspot.fi/2013/03/sunnuntain-juhlatunnelmaa_3566.htmlhttp://hopealusikkapuussa.blogspot.fi/2013/05/do-it-yourself-perhonen.htmlPoistaVastaaAnonyymi21. joulukuuta 2013 klo 13.24Ihania kuvia.Mistä saa ostaa pellegrinoa? Onko kallista?-RitvaVastaaPoistaVastauksetMarianne N21. joulukuuta 2013 klo 13.53Hyvinvarustetut tavaratalot yleensä myyyvät. Olen ostanut kuvan pullon Prismasta. Hinta riippuu vähän pullon koosta. On myös pikkupulloja ja vaihtoehtoisesti muovista ja lasista isoja pulloja. Hinta on siinä muutamien eurojen nurkilla.PoistaVastaaLisää kommenttiLataa lisää...


Verkkokauppaopisto - tietoa verkkokaupan perustamisesta\nVerkkokauppaopisto - opi myymään verkossa.\nJos olet suunnittelemassa oman verkkokaupan perustamista, saavuit täsmälleen oikeaan paikkaan. Täällä verkkokauppaopistossa kerrotaan selkeästi, miten oma nettikauppa perustetaan ja mitä asioita siinä kannattaa ottaa huomioon.\nVerkkokaupan aloittaminen on yksinkertaista - oletkin varmaan jo huomannut, kuinka paljon netistä löytyy siihen tarkoitettuja palveluja. Verkkokauppa on kuitenkin aina vähän laajempi kokonaisuus, jonka hahmottamiseen menee väistämättä oma aikansa.\nVerkkokauppaopiston kymmenen lyhyttä oppituntia on omistettu kaikille aloitteleville kauppiaille. Täällä pilkotaan verkkokaupan toteutus selkeiksi osioiksi, joita seuraamalla tulet onnistumaan. Suorita asia kerrallaan ja suorita se kunnolla.


19.09.2016 klo 10:07\nKIRJA Jo nuorena Aira Samulinia houkuteltiin alusasukuviin. Niistä hän silloin kieltäytyi, mutta poseerasi aviomiehelleen alastomana.\nAira Samulin poseerasi rohkeasti ensimmäiselle aviomiehelleen.\nKeho on ollut tanssijan ja esiintyjän työkalu, jota Aira on huoltanut rintoja pienentämällä ja kasvoja kohottamlla.\nYli seitsemänkymppisenä Aira poseerasi sukkahousu- ja alusasukuvissa.\nPitkäsäärinen ja olemuksensa ylväydellä kantava Aira Samulin ei ole arastellut alastomuutta. Sauli Miettisen kirjoittamassa elämäkertakirjassa Uskomaton Aira Samulin (WSOY) on Airan ensimmäisen aviomiehen parikymppisestä vaimostaan 1950-luvun alkuvuosina ottama alastonkuva.\nAira ensimmäisen aviomiehensä kuvaamaana 1950-luvun alkupuolella. KIRJASTA SAULI MIETTINEN: USKOMATON AIRA SAMULIN (WSOY)\nTanssi ja geenit ovat pitäneet norjasäärisen Arjan kropan niin upeassa kunnossa, että 73-vuotiaana hän kelpasi sukkahousumalliksi. Vuotta vanhempana, vuonna 2002 Aira suostui sittemmin kuopatun Nykypostin alusasukuviin. Kirjassa Aira kertoo, että hänelle oli ehdotettu vastaavia kuvauksia jo 1950-luvulla, mutta silloin ehdotus tuntui hänestä loukkaavalta.\nTanssijana oma keho on ollut Airalle työkalu. 1960-luvun lopulla hän huomasi, että hänen kookkaat rintansa haittasivat tanssimista ja tuottivat kipua. Hän hakeutui rintojen pienennysleikkaukseen. Aira on kertonut siitä avoimesti samoin kuin hänelle 1990-luvun puolivälin tienoissa tehdystä kasvojen alaosan kohotuksesta. Kirjan mukaan kaksi miespuolista ystävää, Jorma Uotinen ja Peter Nygård, olivat ehdottaneet Airalle leikkausta.\nSauli Miettinen: Uskomaton Aira Samulin (WSOY)


Muodikas naisten Polyester speedminton tulosta Beach peitellä mekko - monivärinen (koko L) - ilmainen toimitus - DealExtreme\nMuodikas naisten Polyester speedminton tulosta Beach peitellä mekko - monivärinen (koko L)\nUS$7,69 US$8,84 13%POIS 0\nPiirteet Elastinen, kannettava ja viihtyisiä. Kanssa vaikuttava speedminton tulosta koko, erittäin näkyvästi ja yksilöllinen. Silkkisen pehmeä kangas tämän sarong saa sinut tuntemaan olonsa ja tyköistuva olet pukenut; Epäilemättä tämä on erinomainen ottelu bikinit ja seksikäs cool näyttää; Vältä raapimista terävät esineet\nMuut ominaisuudet joustava, kannettava ja mukava; vaikuttava sulkapallo tulostaa koko, ultra näkyvään ja ainutlaatuinen; silkkinen pehmeä kangas tämän sarong tekee myös tuntea olonsa tyköistuva pitäessäsi; Epäilemättä tämä on loistava ottelu omaan bikinit seksikäs viileä ilme; välttää raapimista terävät esineet


Solidium Oy:n tilinpäätös ja varsinaisen yhtiökokouksen päätökset - Solidium\nSolidiumin sijoitusten tuotto tilikaudella 1.7.2012–30.6.2013 oli 13,9 prosenttia\nSolidiumin substanssiarvo pysyi noin 6,9 miljardissa eurossa 0,8 miljardin euron voitonjaosta huolimatta\nSolidiumin varsinainen yhtiökokous päätti maksaa pääoman palautuksena voitonjakoa 800 miljoonaa euroa\nHeikki Bergholm ja Eero Heliövaara on valittu uusiksi Solidiumin hallituksen jäseniksi\nSolidium Oy:n varsinainen yhtiökokous pidettiin Helsingissä 30.9.2013. Kokous vahvisti yhtiön tilinpäätöksen tilikaudelta 1.7.2012–30.6.2013. Solidiumin tulos ennen arvonalentumisia oli 446 miljoonaa euroa, substanssiarvo 6 910 miljoonaa euroa ja toiminnan hallinnointikulusuhde 0,09 %. Nettotulokseen (-232 miljoonaa euroa) vaikuttaa Solidiumin tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tehty 679 miljoonan euron arvonalentuminen Outokumpu Oyj:n, Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj:n ja Rautaruukki Oyj:n osakkeista.\nYhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti, että pääoman palautuksena maksetaan voitonjakoa 800 miljoonaa euroa.\nHallituksen jäsenten lukumääräksi vahvistettiin seitsemän (7). Hallitukseen valittiin seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka puheenjohtajaksi Pekka Ala-Pietilä ja varapuheenjohtajaksi Eija Ailasmaa sekä varsinaisiksi jäseniksi Heikki Bergholm, Eero Heliövaara, Markku Hyvärinen, Marketta Kokkonen ja Anni Vepsäläinen. Hallitukseen valittiin uusina jäseninä Heikki Bergholm, s. 1956, DI sekä Eero Heliövaara, s. 1956, KTM ja DI, joilla molemmilla on laajaa kokemusta hallitustyöskentelystä julkisesti noteeratuissa ja yksityisissä yhtiöissä. Bergholm toimii hallituksen puheenjohtajana mm. Lassila & Tikanoja Oyj:ssä ja hän on aiemmin toiminut mm. toimitusjohtajana Suominen Yhtymä Oyj:ssä ja Lassila & Tikanoja Yhtymä Oyj:ssä. Heliövaara toimii Omistajaohjausosaston osastopäällikkönä, ja hän on aiemmin toiminut mm. SRV Yhtiöt Oyj:n ja Pohjola Yhtymä Oyj:n toimitusjohtajana.\nLisäksi yhtiökokous myönsi vastuuvapauden hallitukselle ja toimitusjohtajalle tilikaudelle 1.7.2012–30.6.2013.\nSolidium myi 5.9.2013 68 miljoonaa TeliaSonera AB:n osaketta jonka seurauksena Solidiumin omistus TeliaSonerassa laski 11,7 prosentista 10,1 prosenttiin. Myyntitulot olivat noin 366 miljoonaa euroa ja Solidiumin kirjanpidollinen myyntivoitto ennen veroja noin 126 miljoonaa euroa valuuttakurssimuutokset huomioiden. Solidium solmi 20.9.2013 uuden 300 miljoonan euron luottolimiittisopimuksen, jolla korvattiin aiempi samansuuruinen luottolimiitti.\nTämän tiedotteen liitteenä on yhteenveto Solidiumin tilikaudesta. Solidiumin vuosikertomus julkistetaan tänään ja se on saatavilla suomen-, ruotsin- ja englanninkielisenä Solidiumin internetsivuilla www.solidium.fi.\nLiite: yhteenveto Solidiumin tilikaudesta 1.7.2012- 30.6.2013.


Tilastokeskus - 1. Ehdokkaiden ja valittujen tausta-analyysi eduskuntavaaleissa 2015\nEtusivu > Tilastot > Vaalit > Eduskuntavaalit > 2015 > 1. Ehdokkaiden ja valittujen tausta-analyysi eduskuntavaaleissa 2015\n1. Ehdokkaiden ja valittujen tausta-analyysi eduskuntavaaleissa 2015\nSeuraavassa tarkastellaan eduskuntavaaleissa 2015 äänioikeutettuja, puolueiden ehdokkaaksi asettamia henkilöitä ja eduskuntaan valittuja eri taustatietojen mukaan. Tiedot äänioikeutetuista on saatu 4.3.2015 perustetusta äänioikeusrekisteristä ja tiedot ehdokkaista 19.3.2015 perustetusta ehdokasrekisteristä. Tiedot valituksi tulemisesta perustuvat 22.4.2015 vahvistettuun tulokseen. Taustatiedot perustuvat Tilastokeskuksen tilastoaineistoihin, mm. väestö-, työssäkäynti- ja perhetilastoihin sekä tutkintorekisteriin. Äänioikeutettujen tarkastelussa ovat mukana vain Suomessa asuvat äänioikeutetut. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa ehdokkaita eduskuntaan saaneet puolueet on esitetty kuvioissa ja taulukoissa eriteltyinä ja niistä käytetään analyysissä nimitystä ”Eduskuntapuolueet”. Muiden puolueiden ja valitsijamiesyhdistysten ehdokkaiden tiedot on summattu ryhmään ”Muut”.\nEhdokkaat ja eduskuntaan valitut eroavat ikä- ja sukupuolirakenteeltaan kaikista äänioikeutetuista. Tämä on otettava huomioon, kun ehdokkaita verrataan äänioikeutettuihin. Analyysin taulukoissa ja kuvioissa tietoja ei ole ikävakioitu. Vakiointi pienentäisi hieman eroa ehdokkaiden ja äänioikeutettujen välillä esim. verrattaessa ehdokkaiden ja äänioikeutettujen koulutustasoa, pääasiallista toimintaa, perheasemaa ja sosioekonomista asemaa.\n1.1. Ehdokkaat, valitut ja äänioikeutetut sukupuolen mukaan\nNaisten osuus ehdokkaista ja valituista vakiintunut noin 40 prosenttiin\nEhdokkaista miehiä oli 1 301 ja naisia 845. Eduskuntapuolueista suhteellisesti vähiten naisehdokkaita asetti vuoden 2015 vaaleihin Perussuomalaiset (35,3 %) ja Suomen Keskusta (39,8 %). Eduskuntapuolueista Perussuomalaiset oli ainoa puolue, joka jäi naisten osuudessa alle keskiarvon (39,4 %). Eniten naisehdokkaita oli Vihreällä liitolla (56,3 %) ja Suomen Sosialidemokraattisella Puolueella (47,2 %). Vain Vihreällä liitolla oli enemmän nais- kuin miesehdokkaita. Äänioikeutetuista naisia on enemmistö eli 51,5 prosenttia. (Kuvio 1, taulukko 2)\nKuvio 1. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut sukupuolen mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nNaisten osuus ehdokkaista on pysytellyt samalla tasolla koko 2000-luvun eli niukasti alle 40 prosentissa. Perussuomalaiset ovat lisänneet naisehdokkaidensa osuutta vuodesta 2003 kymmenellä prosenttiyksiköllä. Siitä huolimatta naisten osuus Perussuomalaisten ehdokkaista oli eduskuntapuolueista alhaisin. Viime vaaleihin verrattuna naisten osuutta ehdokkaissa kasvattivat Perussuomalaisten lisäksi Kokoomus, SDP, Vihreät ja Kristillisdemokraatit.\nEduskuntaan valittiin 117 miestä ja 83 naista. Naisten osuus valituista on 41,5 prosenttia, mikä on pari prosenttiyksikköä korkeampi kuin naisten osuus ehdokkaista. Naisten osuus valituista nousi 2007 vaaleissa yli 40 prosentin ja on vakiintunut tälle tasolle siitä lähtien. Vuoden 2011 vaaleihin verrattuna naisia valittiin eduskuntaan kuitenkin prosenttiyksikön verran vähemmän.\nSuhteellisesti eniten naisia valittiin Kristillisdemokraateista, SDP:stä ja Vasemmistoliitosta. Kaikista näistä yli puolet eduskuntaan valituista oli naisia. Pienimmät naisten osuudet valituista olivat Keskustassa (28,6 %), Perussuomalaisissa (31,6 %) ja RKP:ssä (33,3 %).\nVasemmistoliitto ja SDP ovat nousseet naisten puolueiksi. Vasemmistoliiton valituista oli naisia vuoden 2003 vaaleissa 26 prosenttia ja vuoden 2007 vaaleissa vain 17 prosenttia. Selvä harppaus tapahtui vuoden 2011 vaaleissa, jolloin naisten osuus puolueen valituista oli jo yli 40 prosenttia ja nyt 2015 lähes 60 prosenttia. Samansuuntainen trendi on ollut myös SDP:n valituiksi tulleilla. Päinvastainen ilmiö on tapahtunut Vihreän liiton kohdalla. Kun 2003 vaaleissa lähes 80 prosenttia Vihreän liiton valituista oli naisia, niin nyt naisten osuus on pudonnut alle 50 prosentin. Pienissä puolueissa, kuten RKP ja Kristillisdemokraatit, satunnaisuus voi heilauttaa sukupuoliosuuksia huomattavastakin.\nTaulukko 2. Naisten osuus äänioikeutetuista sekä ehdokkaista ja valituista (puolueittain) eduskuntavaaleissa 2003, 2007, 2011 ja 2015, %\nValitut 37,5 42,0 42,5 41,5\nKOK 37,5 40, 34,1 43,2\nSDP 45,3 55,6 64,3 61,8\nPS 0,0 20,0 28,2 31,6\nKESK 23,6 29,4 34,3 28,6\nVAS 26,3 17,6 42,9 58,3\nVIHR 78,6 66,7 50,0 46,7\nRKP 50,0 55,6 55,6 33,3\nKD 42,9 57,1 50,0 60,0\nVuoden 2015 vaaleissa naisia oli vähiten ehdokkaina Lapin ja Vaasan vaalipiireissä, eli noin 36 prosenttia. Vaasan vaalipiirissä naisehdokkaiden osuus oli samalla tasolla myös vuosien 2007 ja 2011 vaaleissa. Lapin vaalipiirissä naisehdokkaiden osuus kasvoi vuoden 2011 vaaleihin verrattuna parilla prosenttiyksiköllä, mutta oli kuitenkin vuoden 2007 vaaleihin verrattuna kolme prosenttiyksikköä pienempi. (Kuvio 2, taulukko 3)\nEniten naisehdokkaita oli Manner-Suomen vaalipiireistä Hämeen vaalipiirissä (42,5 %). Myös Helsingin, Varsinais-Suomen, Keski-Suomen ja Oulun vaalipiireissä naisten osuus ehdokkaista ylsi yli 40 prosentin. Ahvenanmaan vaalipiirin seitsemästä ehdokkaasta oli naisia neljä eli 57 prosenttia.\nNaisten aliedustus ehdokkaissa oli suurinta Vaasan, Lapin ja Pirkanmaan vaalipiireissä, joissa naisia oli ehdokkaina yli 14 prosenttiyksikköä vähemmän kuin heidän osuutensa on äänioikeutetuista. Hämeen, Keski-Suomen ja Oulun vaalipiireissä tämä ero oli pienin, eli alle 10 prosenttiyksikköä.\nNaisia suhteellisesti eniten eduskuntaan Lapin ja Varsinais-Suomen vaalipiireistä\nNaisia valittiin miehiä enemmän Lapin ja Varsinais-Suomen vaalipiireissä. Satakunnan, Savo-Karjalan ja Oulun vaalipiireissä naisia ja miehiä valittiin saman verran. Suhteellisesti vähiten naisia valittiin eduskuntaan Keski-Suomen ja Vaasan vaalipiireistä, naisten osuus valituista on vain noin 30 prosenttia. On kuitenkin otettava huomioon, että pienissä vaalipiireissä satunnaisuus voi heilauttaa sukupuoliosuuksia huomattavastakin.\nKuvio 2. Naisten osuus äänioikeutetuista, ehdokkaista ja valituista vaalipiireittäin eduskuntavaaleissa 2015, %\nTaulukko 3. Naisten osuus ehdokkaista ja valituista vaalipiireittäin eduskuntavaaleissa 2007, 2011 ja 2015, % 1)\nVaalipiiri Naisten osuus\nehdokkaista (%) Naisten osuus valituista (% )\n2007 2011 2015 2007 2011 2015\nKoko maa 39,9 39,0 39,4 42,0 42,5 41,5\nHelsinki 40,8 40,8 41,3 61,9 42,9 36,4\nUusimaa 42,6 40,9 39,6 50,0 48,6 34,3\nVarsinais-Suomi 39,6 40,3 41,0 41,2 47,1 52,9\nSatakunta 37,4 40,2 38,1 22,2 33,3 50,0\nHäme 39,0 38,6 42,5 42,9 42,9 42,9\nPirkanmaa 44,1 36,7 37,4 27,8 44,4 42,1\nKaakkois-Suomi 37,1 36,3 38,9 44,4 38,9 41,2\nSavo-Karjala 41,0 40,7 38,1 25,0 33,3 50,0\nVaasa 36,1 36,1 35,9 41,2 35,3 31,3\nKeski-Suomi 37,9 41,8 40,9 50,0 60,0 30,0\nOulu 37,2 38,5 40,6 38,9 33,3 50,0\nLappi 38,6 33,3 35,6 28,6 42,9 57,1\nVuoden 2015 eduskuntavaalien ehdokkaista reilu kolmannes oli ehdokkaana myös vuoden 2011 vaaleissa ja noin 15 prosenttia on ollut ehdokkaana sekä vuoden 2011 että 2007 vaaleissa. Eduskuntapuolueista eniten samoja ehdokkaita viime vaaleihin verrattuna oli SDP:llä (45,8 %) ja Perussuomalaisilla (42,8 %). Vähiten samoja ehdokkaita oli RKP:llä (26,9 %) ja Kristillisdemokraateilla (29,0 %). RKP ja Kristillisdemokraatit olivat ainoat puolueet, jotka kasvattivat ehdokasmääräänsä edellisvaaleista, RKP jopa neljänneksellä. (Kuvio 3.)\nEduskuntaan valituista kolmannes valittu myös kaksissa edellisissä vaaleissa\nEduskuntaan valituksi tulleista 61,5 prosenttia valittiin myös edelliseen eduskuntaan vuonna 2011. Suhteellisesti eniten samoja valittuja oli vaalien häviäjällä SDP:Llä (70,6 %). Suhteellisesti vähiten valittiin samoja edustajia Vihreästä liitosta, joka puolestaan kuului vaalien voittajiin. Kolmannes uuden eduskunnan kansanedustajista on valittu eduskuntaan myös kaksissa edellisissä vaaleissa. (Kuvio 4)\nKuvio 4. Samojen valittujen kansanedustajain (puolueittain) osuus eduskuntavaaleissa 2007, 2011 ja 2015, % puolueen valituista kansanedustajista\nMiesehdokkaiden keski-ikä oli 46,1 ja naisten 45,2 vuotta. Naisehdokkaat olivat keskimäärin noin kuusi vuotta nuorempia kuin naisäänioikeutetut, miesehdokkaat vajaat kolme vuotta nuorempia. Äänioikeutettujen keski-ikä on edellisistä eduskuntavaaleista noussut vajaalla vuodella. Miesten keski-ikä vaalipäivänä oli nyt 48,9 ja naisten 51,5 vuotta.\nEhdokkaiden ikärakenne on erilainen äänioikeutettuihin verrattuna (kuviot 5 ja 6). Kummankaan ryhmän ikäpyramidi ei ole enää nimensä mukaisesti pyramidi. Äänioikeutettujen pyramidi on tasapaksu aina 70-vuotiaisiin saakka, jonka jälkeen ikäluokat pienenevät voimakkaasti. Ehdokkaiden pyramidissa näkyy kaikissa ikäluokissa miesten enemmyys sekä nuorimpien että vanhimpien ikäluokkien puuttuminen. Miesehdokkaita on eniten 30–34-vuotiaissa ja 50–54-vuotiaissa. Naisehdokkailla painopiste sen sijaan on ikäluokissa 35–39-vuotiaat ja 45–54-vuotiaat.\nKuvio 5. Äänioikeutettujen ikäjakauma sukupuolen mukaan eduskuntavaaleissa 2015, % kaikista äänioikeutetuista\nKuvio 6. Ehdokkaiden ikäjakauma sukupuolen mukaan eduskuntavaaleissa 2015, % kaikista ehdokkaista\nNaiset enemmistönä alle 50-vuotiaista kansanedustajista\nEduskuntaan valitut miehet ovat selvästi eduskuntaan valittuja naisia vanhempia. Valittujen miesten keski-ikä on 49,1 vuotta ja naisten 44,1 vuotta. Eniten miehiä on 50–54-vuotta (11,0 % kaikista valituista) ja naisia 35–39-vuotta (8 % kaikista valituista). Ikähaitarin yläpäästä, 60 vuotta täyttäneistä, vain 17,2 prosenttia on naisia. Alle 50-vuotiaissa puolestaan on niukka naisenemmistö: 50,5 prosenttia alle 50-vuotiaista on naisia.\nNyt eduskuntaan valittiin huomattavasti enemmän alle 35-vuotiaita kuin kaksissa edellisissä vaaleissa. Eduskuntaaan valituista 17 prosenttia on alle 35-vuotiaita, kun kaksissa edellisissä vaaleissa nuorten osuus on ollut 12–13 prosenttia.\nKeskimääräistä vanhempia ovat Kristillisdemokraattien ja Keskustan valituiksi tulleet kansanedustajat. Valittujen Kristillisdemokraattien keski-ikä on 52,6 vuotta ja Keskustan 51,0 vuotta. (Taulukko 4, kuvio 6 ja 7)\nKuvio 7. Eduskuntaan valittujen ikäjakauma sukupuolen mukaan eduskuntavaaleissa 2015, % kaikista valituista\nEduskuntapuolueista vanhimmat ehdokkaat olivat Kristillisdemokraateilla: sen ehdokkaiden keski-ikä oli 49,7 vuotta ja 65 vuotta täyttäneitä ehdokkaista oli 12,2 prosenttia. Nuorimpia puolestaan olivat Vihreiden ehdokkaat. Vihreän liiton ehdokkaista noin kolmannes oli alle 35-vuotiaita, ja ehdokkaiden keski-ikä oli 40,6 vuotta. Kaikista ehdokkaista noin neljännes oli alle 35-vuotiaita ja noin kymmenen prosenttia 65 vuotta täyttäneitä. (kuvio 8, taulukko 4)\nKuvio 8. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut ikäluokittain eduskuntavaaleissa 2015, %\nTaulukko 4. Äänioikeutettujen, ehdokkaiden ja valittujen (puolueittain) keski-ikä sukupuolen mukaan eduskuntavaaleissa 2015\nValitut 47,2 49,1 44,4\nKOK 47,1 51,3 41,4\nSDP 46,6 50,5 44,2\nPS 46,2 45,3 48,3\nKESK 51,0 53,3 45,4\nVAS 43,7 52,6 37,3\nVIHR 41,7 38,6 45,1\nRKP 45,4 43,2 ..\nKD 52,6 .. ..\nMuut .. .. ..\nVieraskielisiä oli ehdokkaista suhteellisesti hieman enemmän kuin äänioikeutetuista. Ehdokkaista vieraskielisiä oli 2,2 prosenttia, kun äänioikeutetuista vieraita kieliä äidinkielenään puhuu 1,7 prosenttia (taulukko 5). Vuoden 2011 eduskuntavaaleista vieraskielisten ehdokkaiden osuus pieneni jonkin verran, vaikka vieraskielisten äänioikeutettujen osuus on kasvanut. Vieraskielisistä ehdokkaista yli puolet oli ehdokkaana Helsingin tai Uudenmaan vaalipiirissä.\nMyös ruotsinkielisiä oli ehdokkaista hieman enemmän kuin äänioikeutetuista. Äänioikeutetuista ruotsia puhuu äidinkielenään 5,3 prosenttia ja ehdokkaista 6,6 prosenttia. Manner-Suomessa ruotsinkieliset ehdokkaat keskittyivät Vaasan, Uudenmaan ja Helsingin vaalipiireihin.\nEniten vieraskielisiä ehdokkaita oli RKP:llä, lähes viisi prosenttia, ja SDP:llä 3,2 prosenttia (kuvio 9). Vähiten vieraskielisiä oli ehdokkaina puolestaan Perussuomalaisilla ja Kokoomuksella eli alle prosentti kaikista ehdokkaista.\nValituista 1,5 prosenttia on vieraskielisiä ja 8,0 prosenttia ruotsinkielisiä (taulukko 5). Vieraskielisten osuus valituista on hieman pienempi kuin heidän osuutensa äänioikeutetuista. Ruotsinkielisiä puolestaan valittiin eduskuntaan hieman heidän väestöosuuttaan enemmän.\nTaulukko 5. Äänioikeutetut, ehdokkaat ja valitut sukupuolen ja kielen mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nÄänioikeutetut 100,0 100,0 100,0\nSuomi, saame 92,9 92,9 92,9\nRuotsi 5,3 5,5 5,2\nMuu kieli 1,7 1,6 1,9\nEhdokkaat 100,0 100,0 100,0\nSuomi, saame 91,3 91,4 91,1\nRuotsi 6,6 6,4 6,9\nMuu kieli 2,2 2,2 2,0\nValitut 100,0 100,0 100,0\nSuomi, saame 90,5 90,6 90,4\nRuotsi 8,0 8,5 7,2\nMuu kieli 1,5 0,9 2,4\nKuvio 9. Vieraskielisten osuudet äänioikeutetuista ja ehdokkaista (puolueittain) sekä valituista eduskuntavaaleissa 2015, %\nVäestön ulkomaalaistaustaisuutta voidaan tarkastella myös henkilön syntyperän mukaan. Syntyperältään ulkomaalaisiksi on määritelty henkilöt, joiden molemmat (tai ainoa) vanhemmat ovat syntyneet ulkomailla. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa syntyperältään ulkomaalaisia oli ehdokkaista 2,5 prosenttia ja äänioikeutetuista vajaat kaksi prosenttia. Syntyperältään ulkomaalaisten osuus kasvoi jonkin verran niin ehdokkaiden kuin äänioikeutettujen joukossa. Syntyperältään ulkomaalaisten osuus kaikista Suomessa asuvista on kuitenkin suurempi, sillä eduskuntavaaleissa äänioikeutettuja ja ehdokaskelpoisia ovat vain Suomen kansalaiset. Vuonna 2007 Suomessa asuvasta väestöstä oli syntyperältään ulkomaalaisia 3,5 prosenttia ja vuoden 2014 lopussa 5,5 prosenttia. (Kuvio 10)\nKuvio 10. Syntyperältään ulkomaalaisten osuus äänioikeutetuista ja ehdokkaista eduskuntavaaleissa 2007, 2011 ja 2015, %\nEduskuntapuolueista eniten syntyperältään ulkomaalaisia ehdokkaita oli RKP:llä (3,8 %), SDP:llä (3,2 %) ja Vasemmistoliitolla (2,8 %). Eduskunnan ulkopuolisista puolueista Suomen Kommunistisen puolueen ehdokkaista noin kuusi prosenttia ja Itsenäisyyspuolueen ehdokkaista hieman yli kolme prosenttia oli syntyperältään ulkomaalaisia. Eduskuntapuolueista vähiten syntyperältään ulkomaalaisia oli Perussuomalaisilla eli vajaa prosentti asetetuista ehdokkaista. (Kuvio 11)\nValituista syntyperältään ulkomaalaisia on yksi prosentti.\nKuvio 11. Syntyperältään ulkomaalaisten osuus äänioikeutetuista, ehdokkaista (puolueittain) ja valituista eduskuntavaaleissa 2015, %\nEduskuntaan pyrki yhä koulutetumpaa väkeä\nEduskuntaan pyrki korkeasti koulutettua väkeä. Korkeakouluasteen tutkinto oli lähes puolella ehdokkaista, mutta äänioikeutetuista vain noin 20 prosentilla. Kaikista ehdokkaista vain 9,1 prosenttia on jäänyt pelkän perusasteen koulutuksen varaan, mutta äänioikeutetuista pelkästään perusasteen koulutuksen suorittaneita on 27,2 prosenttia. (Kuvio 12, taulukko 6)\nKorkeimmin koulutettuja olivat Kokoomuksen ehdokkaat, joista 55 prosentilla oli ylemmän korkeakouluasteen tai tutkijakoulutusasteen tasoinen tutkinto. Vähiten tämän tason tutkinnon suorittaneita ehdokkaita oli Vasemmistoliitossa (22,2 %) ja Perussuomalaisissa (23,7 %).\nEduskuntaan valituista 70 prosentilla korkeakouluasteen tutkinto\nKansanedustajiksi valitaan korkeasti koulutettuja henkilöitä. Valituista lähes 70 prosentilla on suoritettuna korkeakouluasteen tutkinto, kun kaikista ehdokkaista korkeakouluasteen tutkinto on noin puolella ja äänioikeutetuista noin 20 prosentilla. Pelkän perusasteen tutkinnon varassa olevia kansanedustajia on enää vain 3,5 prosenttia valituista. Ehdokkaina pelkästään perusasteen koulutuksen suorittaneita oli 9,1 prosenttia ja kaikissa äänioikeutetuissa noin 27,2 prosenttia.\nNaiset ovat nykyisin koulutetumpia kuin miehet, etenkin nuoremmissa ikäluokissa. Sama pätee nyt myös uuteen eduskuntaan. Naiskansanedustajista korkeakouluasteen tutkinnon on suorittanut noin 76 prosenttia ja mieskansanedustajista 63 prosenttia.\nKuvio 12. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut koulutusasteen mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nTaulukko 6. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut koulutusasteen mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nValitut 100,0 3,0 19,6 9,5 17,1 50,8\nMiehet 100,0 5,2 22,4 10,3 18,1 44,0\nNaiset 100,0 0,0 15,7 8,4 15,7 60,2\nSuurin osa ehdokkaista ja valituista työelämässä\nSuurin ero ehdokkaiden pääasiallisessa toiminnassa äänioikeutettuihin verrattuna on työllisten ja eläkeläisten osuuksissa. Viimeisin tilastotieto on vuoden 2013 lopusta. Kaikista äänioikeutetuista oli tuolloin työllisiä hieman yli puolet, kun taas ehdokkaista työllisiä oli yli 70 prosenttia. Eläkeläisiä äänioikeutetuissa on puolestaan huomattavasti enemmän kuin ehdokkaissa, eli noin 30 prosenttia. Ehdokkaista eläkeläisiä oli joka kymmenes. Ero johtuu suurimmaksi osaksi ikärakenteesta. Ehdokkaista 65 vuotta täyttäneitä oli alle 10 prosenttia, kun vastaavasti äänioikeutetuista 26 prosenttia on jo täyttänyt 65 vuotta. Jos vertaa ehdokkaita alle 65-vuotiaisiin äänioikeutettuihin, niin ero ehdokkaiden ja äänioikeutettujen välillä pienenee.\nKeskustan ja SDP:n ehdokkaista lähes 90 prosenttia oli työssä olevia. Myös Kokoomuksen, Vihreiden ja Perussuomalaisten ehdokkaista yli 80 prosenttia oli työllisiä. Eduskuntapuolueista pienin työllisten osuus ehdokkaista oli Vasemmistoliitolla (73,1 %). Eläkeläisten osuus oli huomattavan suuri eduskuntapuolueiden ulkopuolisissa ehdokkaissa. Eduskuntapuolueista eläkeläisehdokkaita oli eniten Kristillisdemokraateilla ja RKP:llä. (Kuvio 13, taulukko 7)\nOpiskelijoita ja työttömiä oli sekä äänioikeutetuissa että ehdokkaissa suunnilleen saman verran. Opiskelijoita oli eniten ehdokkaana Vasemmistoliitolla ja Vihreillä, ja työttömiä puolestaan Vasemmistoliitolla ja Perussuomalaisilla.\nEduskuntaan valituista lähes kaikki eli 93,5 prosenttia oli työllisiä vuoden 2012 lopussa. Valituista eläkkeellä oli 3,5 prosenttia ja opiskelemassa 2,5 prosenttia.\nKuvio 13. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut pääasiallisen toiminnan mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nTaulukko 7. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut pääasiallisen toiminnan mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nValitut 100,0 93,5 0,0 2,5 3,5 0,5\nKorkein työllisyysaste Keskustan, SDP:n ja Kokoomuksen ehdokkailla\nTyöllisyysaste kuvaa työllisten osuutta tietyn ikäisestä väestöstä, useimmiten käytetään ikäluokkaa 15–64-vuotiaat. Tässä työllisyysaste on laskettu 18–64-vuotiaista. Äänioikeutettujen työllisyysaste on 69,6 prosenttia (kuvio 14). Ehdokkaiden työllisyys oli selvästi korkeammalla tasolla. Kaikkien ehdokkaiden työllisyysaste oli 77,1 prosenttia. Korkein työllisyysaste oli Keskustan, SDP:n ja Kokoomuksen ehdokkailla: heidän työllisyysasteensa oli noin 90 prosenttia. Eduskuntapuolueista alhaisin työllisyysaste oli Vasemmistoliiton ehdokkailla, 74,4 prosenttia.\nNaisten työllisyys on yleensä korkeammalla tasolla. Äänioikeutettujen naisten työllisyysaste on 3,7 prosenttiyksikköä korkeampi kuin miesten ja naisehdokkaiden 4,1 prosenttiyksikköä korkeampi kuin miesehdokkaiden. Puolueiden välillä on kuitenkin eroja. Naisten työllisyysaste oli miesten työllisyysastetta korkeampi Kokoomuksen, Perussuomalaisten ja Keskustan ehdokkailla. Kokoomuksen naisehdokkaiden työllisyysaste oli kaikkein korkein, lähes 96 prosenttia.\nKuvio 14. Äänioikeutettujen ja ehdokkaiden (puolueittain) työllisyysaste eduskuntavaaleissa 2015, työllisten osuus 18–64-vuotiaista (%)\nTyöllisistä ehdokkaista noin 70 prosenttia oli toimihenkilöitä. Äänioikeutetuista työllisistä tähän ryhmään kuuluu noin 58 prosenttia. Eniten toimihenkilöitä oli Kristillisdemokraattien ja RKP:n ehdokkaissa (noin 80 prosenttia). Kaikilla eduskuntapuolueilla toimihenkilöiden osuus ehdokkaista oli suurempi kuin äänioikeutetuista. Eduskunnan ulkopuolisten puolueiden ja valitsijayhdistysten ehdokkaina oli sen sijaan selkeästi vähemmän toimihenkilöitä. (Kuvio 13)\nÄänioikeutetuista yrittäjiä on joka kymmenes, ehdokkaista hieman useampi (13 %). Eniten yrittäjätaustaisia ehdokkaita oli Kokoomuksella, Keskustalla ja Perussuomalaisilla. Sosioekonomiselta asemaltaan työntekijöitä on äänioikeutetuista 29 prosenttia. Ehdokkaista huomattavasti pienempi osuus kuuluu tähän joukkoon (12,9 %). Eniten työntekijöitä oli Vasemmistoliiton ja SDP:n ehdokkaissa. Eduskuntapuolueiden ulkopuolisissa ehdokkaissa työntekijöiden osuus oli hyvin lähellä äänioikeutettuja.\nValituista lähes 90 prosenttia on ylempiä toimihenkilöitä. Yrittäjätaustaisia on viisi prosenttia ja työntekijäammateissa toimivia 0,6 prosenttia. Myöskin uusista valituista on ylempiä toimihenkilöitä enemmistö eli yli kaksi kolmasosaa. (Kuvio 15)\nKuvio 15. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut sosioekonomisen aseman mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nValtio työllisti ehdokkaita enemmän kuin äänioikeutettuja\nTyöelämässä olevista ehdokkaista 45 prosenttia oli töissä julkisella sektorilla. Kuntasektorilla työskenteli suurin piirtein yhtä paljon sekä äänioikeutetuista kuin ehdokkaistakin, sen sijaan valtiosektori työllisti kansanedustajaehdokkaita huomattavasti enemmän kuin äänioikeutettuja. Kun kaikista äänioikeutetuista noin kuusi prosenttia on töissä valtiosektorilla, niin ehdokkaista heidän osuutensa oli lähes viidennes. Tätä selittää paljolti se, että ehdokkaissa oli 159 istuvaa kansanedustajaa, joiden työnantajasektori oli valtio. Jos tarkastellaan vain ehdokkaita, jotka eivät olleet istuvia kansanedustajia, niin silloinkin valtiosektorin palkansaajien osuus korostuu ehdokkaiden taustoissa: uusista ehdokkaista 10,6 prosenttia oli töissä valtiosektorilla. (Kuvio 16)\nPuolueittain ehdokkaiden työantajasektori vaihtelee erittäin paljon. Valtiosektorilla työskenteleviä ehdokkaita oli eniten Perussuomalaisilla (32,2 %) ja vähiten Kristillisdemokraateilla (9,2 %). Kuntasektorilla työskenteli eniten Vihreiden ehdokkaista (36,3 %) ja yksityisellä sektorilla Vasemmistoliiton ehdokkaista (52,1 %). Yrittäjiä puolestaan oli eniten Kokoomuksen (19,8 %) ja Keskustan (18,3 %) ehdokkaissa.\nUusista valituista yli puolet yksityisen sektorin edustajia\nEduskuntaan valituista enemmistö eli yli 70 prosenttia on töissä valtiosektorilla, mitä selittää istuvien kansanedustajien uudelleenvalinta. Sen sijaan uusista kansanedustajista suurin osa on yksityisen sektorin palkansaajia (46,6 prosenttia) tai yrittäjiä (15,5 prosenttia). Uusista kansanedustajista valtiosektorin palkansaajia on 19,0 prosenttia ja kuntasektorin palkansaajia 17,7 prosenttia.\nKuvio 16. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut työnantajan sektorin mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nEhdokkaat poikkesivat myös perheasemaltaan äänioikeutetuista: perheen vanhempia oli huomattavasti enemmän ja lapsettomassa parisuhteessa eläviä huomattavasti vähemmän kuin äänioikeutetuissa. Tätä selittää tietenkin jo se, että ehdokkaiden ikärakenne oli nuorempi kuin äänioikeutettujen. Isolla osalla äänioikeutetuista lapset ovat jo muuttaneet pois kotoa, kun taas suuri osa ehdokkaista oli sen ikäisiä, että lapset asuvat vielä kotona.\nEniten perheasemaltaan vanhempana kahden puolison perheessä oli Kokoomuksen ja Keskustan ehdokkaista. Molempien puolueiden ehdokkaista noin puolet kuului tähän ryhmään. Vähiten avio-/avoperheen vanhempia oli Vasemmistoliiton ehdokkaissa. Yksinhuoltajia kaikista ehdokkaista oli 5,6 prosenttia. Eniten heitä oli SDP:n ja Vihreiden ehdokkaissa, jonkin verran yli seitsemän prosenttia. (Kuvio 17, taulukko 8)\nKotona vanhempiensa kanssa asuvia aikuisia lapsia oli puolestaan eniten RKP:n (13,5 %) ja Keskustan (8,4 %) ehdokkaina. Perheettömiä yksinasuvia oli ehdokkaissa eniten Vasemmistoliitolla ja Perussuomalaisissa, eli noin viidennes.\nKaikista äänioikeutetuista 44 prosenttia on avioliitossa eläviä ja 15 prosenttia asuu avoliitossa. Ehdokkaista noin puolet oli avioliitossa ja avoliitossa 14 prosenttia. Kristillisdemokraattien ehdokkaat poikkeavat äänestäjistä eniten, sillä 75 prosenttia heistä oli avioliitossa. Vähiten avioliitossa eläviä ehdokkaita oli Vihreissä (46,2 %) ja Vasemmistoliitossa (49,1 %). Avoliitossa eläviä puolestaan oli eniten Vihreiden ja SDP:n ehdokkaissa.\nValituista yli puolet perheasemaltaan vanhempia\nValituista yli puolet on perheasemaltaan vanhempia eli asuu yhdessä lastensa kanssa samassa perheessä. Valituista naisista yhden tai kahden huoltajan perheessä lastensa kanssa asuu jopa 60 prosenttia, valituista miehistä sen sijaan noin 45 prosenttia. Parisuhteessa ilman kotona asuvia lapsia on valituissa miehissä enemmän kuin naisissa. Valituista miehistä 30,2 prosenttia kuuluu tähän ryhmään ja naisista vastaavasti 21,7 prosenttia. (Kuvio 17, taulukko 8)\nKuvio 17. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut perheaseman mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nTaulukko 8. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut perheaseman mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nPuolue Yhteensä Avio/avo-\nÄänioikeutetut 100,0 25,1 4,0 33,5 24,4 7,8 5,2\nEhdokkaat 100,0 39,2 5,6 24,2 20,5 5,2 5,1\nKOK 100,0 51,4 6,1 20,1 12,6 6,1 3,7\nKESK 100,0 50,0 6,5 17,8 15,4 8,4 1,9\nSDP 100,0 46,3 7,4 25,0 16,2 4,2 0,9\nKD 100,0 45,3 3,1 32,8 10,9 3,1 4,7\nVIHR 100,0 44,0 7,2 23,7 14,5 4,3 6,7\nPS 100,0 42,8 6,5 24,7 19,5 2,8 3,7\nRKP 100,0 42,3 5,8 19,2 14,4 13,5 4,8\nVAS 100,0 40,3 5,1 25,0 20,4 3,2 6,0\nMuut 100,0 21,3 4,4 25,7 33,9 5,1 9,6\nValitut 100,0 46,2 5,0 26,6 17,6 3,5 1,0\nMiehet 100,0 42,2 2,6 30,2 18,1 5,2 1,7\nNaiset 100,0 51,8 8,4 21,7 16,9 1,2 0,0\nVaikka suuri osa äänioikeutetuista ja moni ehdokaskaan ei tällä hetkellä elä lapsiperheen arkea, se ei tarkoita sitä, ettei heillä olisi siitä kokemusta. Äänioikeutetuista vajaalla 35 prosentilla ei ole koskaan ollut tai ei vielä ole omia lapsia, ehdokkaista taas kokonaan lapsettomia oli noin 30 prosenttia. Lapsettomia ehdokkaita oli vähiten Kristillisdemokraateilla, vain noin 20 prosenttia. (Kuvio 18)\nKuvio 18. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut lasten lukumäärän mukaan eduskuntavaaleissa 2015, %\nKeskimäärin naisehdokkailla oli 1,8 lasta ja miesehdokkailla 1,7 lasta (Kuvio 19). Äänioikeutetuilla naisilla on keskimäärin 1,6 ja miehillä 1,4 lasta. Näissä luvuissa on mukana henkilön kaikki biologiset ja adoptoidut lapset riippumatta heidän iästään tai siitä asuvatko he enää kotona.\nEduskuntaan valituista lapsettomia on noin viidennes niin miehistä kuin naisistakin. Yli kolme lasta on valituista naisista 7,2 prosentilla ja miehistä 13,8 prosentilla. Keskimäärin eduskuntaan valituilla naisilla on 1,8 ja miehillä 2,1 lasta.\nKuvio 19. Äänioikeutetut, ehdokkaat (puolueittain) ja valitut lasten lukumäärän (lapsia keskimäärin) mukaan eduskuntavaaleissa 2015\nEhdokkaiden käytettävissä olevien rahatulojen mediaani oli 28 290 euroa, kaikkien äänioikeutettujen 20 390 euroa (kuvio 20). Ehdokkaiden käytettävissä oleva rahatulo oli keskimäärin 40 prosenttia suurempi kuin äänioikeutettujen.\nSuurin ero äänioikeutettuihin oli Kokoomuksen ja Keskustan ehdokkailla, joiden käytettävissä oleva rahatulo oli yli kaksinkertainen äänioikeutettuihin verrattuna. Myös SDP:n ja RKP:n ehdokkaiden tulot olivat noin 70 prosenttia suuremmat kuin äänioikeutetuilla. Eduskuntapuolueista Vasemmistoliiton ehdokkaat olivat lähimpänä äänestäjäkuntaa 26 600 euron käytettävissä olevilla rahatuloillaan.\nKaikkien eduskuntaan valittujen käytettävissä olevien rahatulojen mediaani on 55 200 euroa vuodessa. Eduskuntaan valittujen keskimääräiset käytettävissä olevat rahatulot ovat huomattavasti suuremmat kuin äänioikeutetuilla tai ehdokkaaksi asettautuneilla. Äänioikeutettuihin verrattuna eduskuntaan valituilla on 2,7-kertaisesti ja ehdokkaisiin verrattuna noin kaksinkertaisesti rahaa käytettävissään. Myös uudet valitut ovat äänioikeutettuja ja ehdokkaita hyvätuloisempia noin 40 400 euron käytettävissä olevilla rahatuloillaan.\nKuvio 20. Äänioikeutettujen, ehdokkaiden (puolueittain) ja valittujen käytettävissä olevien rahatulojen mediaani eduskuntavaaleissa 2015, € vuodessa\nKaikista ehdokkaista ylimpään tulokymmenykseen kuului 30 prosenttia. Ehdokkaista tulojakauman hyvätuloisimmassa päässä olivat Kokoomuksen, Keskustan, RKP:n SDP:n ja Perussuomalaisten ehdokkaat. Heistä yli 40 prosenttia kuului ylimpään tulokymmenykseen, Kokoomuksen ja Keskustan ehdokkaista lähes 60 prosenttia. (Kuviot 21 ja 22, taulukko 9)\nKuvio 21. Ylimpään tulokymmenykseen kuuluneet ehdokkaat (puolueittain) eduskuntavaaleissa 2015, % (käytettävissä olevat rahatulot)\nAlimpaan tulokymmenykseen kuuluu siis kymmenesosa kaikista äänioikeutetuista. Ehdokkaista tähän sijoittui hieman vähemmän, noin yhdeksän prosenttia. Eduskuntapuolueiden ulkopuolisisten puolueiden ja valitsijamiesyhdistysten ehdokkaista alimpaan tulokymmenykseen kuului 16,6 prosenttia ja RKP:n ehdokkaista 10,7 prosenttia. SDP:n ehdokkaista alimpaan tulokymmenykseen kuului vähiten, eli vain 2,3 prosenttia ehdokkaista.\nKuvio 22. Alimpaan tulokymmenykseen kuuluneet ehdokkaat (puolueittain) ja valitut eduskuntavaaleissa 2015, % (käytettävissä olevat rahatulot)\nTaulukko 9. Ylimpään ja alimpaan tulokymmenykseen kuuluneiden ehdokkaiden osuudet sukupuolen mukaan puolueittain eduskuntavaaleissa 2015, % puolueen ehdokkaista\nISSN=1799-6252. 2015, 1. Ehdokkaiden ja valittujen tausta-analyysi eduskuntavaaleissa 2015 . Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 18.9.2021].


Tulossa — SOILE KORTESALMI\nTue, Feb 27, 2018 5:00 PM 17:00 Thu, Mar 15, 2018 4:00 PM 16:00\nKirkkonummen kunnantalo (map)\nTervetuloa Kohtaamisen muotokuvia- kuvataidenäyttelyni avajaisiin ti 27.2 klo 17-19 Kirkkonummen kunnantalolle.\nNäyttely on syntynyt yhteistyössä Lehmuskartanon hoivahenkilökunnan kanssa vuonna 2017-2018. Olen maalannut ja piirtänyt kahdeksan muotokuvaa Lehmuskartanossa työskentelevästä naisesta. Yhteinen matka aloitettiin taidetyöpajoilla joissa naiset pääsivät kokeilemaan luovaa maalaamista ilman tulosvastuuta. Työpajojen tarkoituksena oli vapauttaa energiaa ja lisätä tietoisuutta. Töistä keskusteltiin ja valittiin teos johon taiteija maalasi muotokuvan.\nMuotokuvat on toteutettu sekatekniikalla ja ne ovat syntyneet katsomisesta ja kuuntelemisesta, halustani kohdata toinen. Olen rakentanut installaation, joka pitää sisällään puisen kehikon, muotokuvat ja sairaalasängyn.\nHaluan nostaa teoksellani esiin kohtaamisen merkityksen, sen esteet ja mahdollisuudet luomalla tilan jossa voi pysähtyä miettimään mitä kohtaaminen tarkoittaa itselle juuri nyt.\nNäyttely on osa Kipinän Yhteisötaiteen residenssihanketta. Olen työskennellyt hankkeessa yhtenä taiteiljana sekä hankepäällikkönä. Hanketta on tukenut Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Kirkkonummen kunta.


85 m² Kaartotie 16, 13800 Hattula Omakotitalo 3h myynnissä - Oikotie 15963669\nMyytävät asunnot Hattula Katinala Kaartotie 16, 13800 Hattula\nKaartotie 16, Katinala, Hattula3h, k, vh, psh, s, autokatos, varasto\n85/142 m². Myydään valkotiiliverhoiltu omakotitalo halutulta asuinalueelta Hattulasta. Taloa on asuttu ja huollettu hyvin. Perussiisti koti mukavan kokoisella omalla tontilla. Tiiriön ja Parolan palvelut lähellä ja moottoritiellekin sopivasti viidessä minuutissa. yläkerrassa runsaasti avointa rakentamatonta tilaa, johon mahtuu vielä helposti pari- kolme huonetta lisää. Pihassa pihagrilli, autokatos, josssa nosto-ovi sekä varasto. Vapautuu nopeasti. Myynti ja esittelyt: Sami Grane, puh: 044 715 9772, sami.grane@hyvatkaupat.fi\nKaartotie 16, 13800 Hattula\n3h, k, vh, psh, s, autokatos, varasto\nTaloa on asuttu hyvin ja huollettu tunnollisesti.\nKäyttövesiputket uusittu noin v. 2000, rännit ja syöksytorvet uusittu (Vesivek Oy) 2019 kesällä, wc-remontoitu noin 1993, keittiön välitilan laatat vaihdettu, huoltomaalauksia, nuohoukset säännöllisesti.\nPälkäneentie, Katinalantie, Kaustantie, Kaartotie.\nPalvelut: Tiiriön ja Parolan palvelut lähellä. Koulut: Parolan koulut. Päiväkoti: Parolassa.\nMuut kaupan kannalta merkittävät tiedot: Arvostettu asuinalue Hattulassa, rauhallista. Kauppaan kuuluu satelliittiantenni ja vastaanotin, tarvitsee oman liittymän/sopimuksen palveluntarjoajan kanssa. Astianpesukone rikki. Aluskatetta ei asennettu.\nMuut maksut: Lämmityskustannukset kulutuksen mukaan. Kunnan vesi -ja jätevesimaksut, puhtaanapitomaksut, sähkö kulutuksen mukaan. Varainsiirtovero verovelvolliselle 4 % kauppahinnasta. Hulevesimaksu 25 e/vuosi..\nValkotiilinen, puurunkoinen., puu, tiili\nLattia: Keittiössä: muovi. Pesutiloissa: laatta. Erillisessä WC:ssä: laatta. Olohuoneessa: muovi. Makuuhuoneessa: muovi. Saunassa: laatta. Seinät: Keittiössä: maalattu, osalaatoitus. Pesutiloissa: kaakeli. Erillisessä WC:ssä: kaakeli. Olohuoneessa: maalattu. Makuuhuoneessa: maalattu. Saunassa: kaakeli, puu.\nKeskusta Parola Sahanmäki Hurttala Saari Katinala Kettumäki Kantola Vuorentaka Pappilanniemi Rahkola Nihattula Pekola


Mercedes-Benz E Farmari 1992 - Vaihtoauto - Nettiauto\nVuosimalli 1992 Katsastettu 4-2020\nMoottori 2.0 l, Bensiini Mittarilukema 460 250 km\nSiitäpä seuraavalle luotto w124 200bensamersu.\nHuollot tehty aina ajallaan ja rempattu isolla rahalla, joista kuitteja vino pino.\nTällä hetkellä seisonnassa koska ei tarvetta pitää kolmea autoa. katsastus meni umpeen huhtikuussa. Katsastukseen pitää todennäköisesti vaihtaa taakse iskarit, koska kolkattaa siihen malliin.\nEn ole ehtinyt tutkia tarkemmin mitä pitää mahd tehä että saa leimalle, mutta ruosteen kanssa ei ainakaan tarvi leikkiä.\nEteen vaihdettu väyrysestä nahkaiset ortopedipenkit.\nEdellinen omistaja vaihtanut kristalliumpiot, näillä näkee ja on tyylikkäät!!\nASD-perä, joka vieläpä toimiikin.\nVoin myös katsastaa, jolloin hinta hieman nousee.\nHinta 1500€/tarjoa!! Piilota »\nNettiauto ID 12097347


Äite puuhailee: 16.luukku ja kukkakin selvisi :)\nmaiju 16. joulukuuta 2012 klo 10.57\nKaunis kukka. Haasteellisuutta sinulla ainakin on tuossa kasvissa:)\nAnja 16. joulukuuta 2012 klo 12.10\nIhana enkeli tämänkin päivän luukkusta on putkahtanut :) Tuo on kukka on tosi kaunis joulunpunaisine marjoineen, toivotaan että viihtyy ja kukoistaa kauan.\nritva 16. joulukuuta 2012 klo 12.28\nKaunis kukka,toivotaa että kukii kauan:)\ntuksu 16. joulukuuta 2012 klo 16.19\nTuollaisesta kukasta en ole koskaan kuullutkaan :)\nMukavaa pyhäehtoota sinne!\nTuula 16. joulukuuta 2012 klo 18.07\nKiitos kommenteista :) Joissakin tiedoissa sanottiin että marjat pysyvät kaksi vuotta, voi olla että kääntäjä käänsi väärin :) Muutenkin oli naurussa pitelemistä kun google kääntäjällä selailin sivuja, tämä Suomen kieli taitaa olla tosiaan vaikeaa vaikka tässä sitä sujuvasti käytämmekin :D\nRiitta Sinikka 16. joulukuuta 2012 klo 19.43\nKaunis kukka! Luulen, että se viihtyy pitkään luonasi ♥\nTuula 16. joulukuuta 2012 klo 20.43\nTaitaa olla ns. vieraileva tähti, tuntuu vaikealta hoitaa :)\nPia 17. joulukuuta 2012 klo 9.46\nMukavia joulunaluspäiviä sinullekin ,Tuula<3 Ostin sitten minäkin amarylliksen kaupasta, entisistä mukuloista ei näy kukkaa tulevan. Nyt odotan, milloin kaunokaiseni puhkeaa täyteen loistoonsa:)\nIrma 17. joulukuuta 2012 klo 22.13\nIhana kukka. toivotaan että kukki ja viihtyy.)


LENTOPALLO-aiheiset blogit - Blogit.fi\nJannan askeleet -juoksublogi · 27 pvJuoksimme eilen viikon pitkää lenkkiä kolme juoksijan porukassa. 17 asteessa tarkeni hyvin sortseissa ja t-paidassa. Yhtään lämpimämpiä juoksukelejä...\nJannan askeleet -juoksublogi · 22.10.2020Olen löytänyt hienon, uuden harrastuksen. Keskiviikkoiltaisin suuntaan läheiselle liikuntahallille aikuisten pallokouluun. Nimestään huolimatta ryhmässä ei niinkään harjoitella uusia...\nPalloukko · 10.05.2019Olen itse valmentanut vain satunnaisesti. Varhaisin muistoni omasta valmentamisestani tuli ollessani jalkapallokoulun apukouluttajana yläkoulu- tai lukioiässä. Olin laittanut lapset pallottelemaan liian pitkässä...\nRantalentistä tammikuisessa Helsingissä\nEndorfiinikoukussa · 03.02.2018*Mainos: Tapahtuman järjesti 2XU Tämän viikon tiistaina sain ihanan uuden motivaatiopiikin, kun muistin mun oman sporttaajaidentiteettini. Ol…...\n26° C & kuuma hiekka tammikuisessa Helsingissä\nAlona Kuusisto · 15.11.2017Blogia ja sen päivityksiä suunnitellessa pohdin paljon, millaista sisältöä haluaisin tuottaa. Yritin pohdiskella asiaa sen kannalta, että mitä haluaisin itse lukea. Siitä mieleeni juolahti...\nVolleyball science from numbers: player start...\nPalloukko · 07.11.2017I was wondering how much starting position of a professional volleyball team player affects on amount of serves he/she does. I haven’t seen...\nJannan askeleet -juoksublogi · 27.06.2017Rakkaudesta lajiin syntyivät nämä lentopallovillasukat.Malli: PerusvillasukatLanka: Novita 7-veljestä luonnonvalkoinen, farkunsininen ja keltainenPuikot: 3,5 mmNeuloin pohjan ensin kokonaan valkoisella ja jäljittelin...\nPalloukko · 14.06.2016Toinen sarjamatsi Teekkareiden riveissä toi vastaani tutun harjoitusvastuksenkin, Salvatore della Vecchian. Salvalla on ihan kauniit lyönnit, mutta hieman epävarmempi rutiini, mikä tuli...\nRetkipaikka · 18.04.2016Pietarsaari, tai paikkakuntalaisittain Jakobstad. Lähes 20 000 asukkaan idyllinen, ruotsinkielinen ja ruotsalaisvaikutteinen pikkukaupunki. He, jotka...\nLimapääShifting Down Under\nLumene Dewy&Glow staycationTiia Koivusalo\nVirtuaalisesti läsnäIhmistä Etsimässä\nminä omavaraisuus vappu liikunta ajatuksia muoti rakkaus matkailu musiikki onnellisuus arki käsityöt lapset kakku matkustus uni perhe tavoitteet vauva yrittäjyys


Kreikka karkasi Naarassusilta kolmannen jakson lopussa | Yle Urheilu | yle.fi\n4.7.2012 klo 22:00\n| päivitetty 4.7.2012 klo 22:00\nKreikka karkasi Naarassusilta kolmannen jakson lopussa Intensiivisesti puolustanut ja jokaisesta irtopallosta taistellut Suomi paini tasaväkisesti vieraiden kanssa kolmannen jakson lopulle, kunnes heittohurmokseen päässyt Kreikka karkasi päättäen pelin 52–66-voittoon.\nTaru Tuukkanen 19/10/2 blokkiaTiina Sten 15/9Dionne Pounds 6/4Heta Korpivaara 6/3Laura Wilson 5/5Vilma Kesänen 1/3/3 syöttöäLinda Lehtoranta 0/1\nJuhlamaaottelunsa pelanneet Suomen ”Naarassudet” kohtasivat\nkeskiviikon EM-karsintaottelussaan Kreikan Tikkurilassa.Kotijoukkueen puolustuspelaaminen oli 26 minuutin ajan\nraivoisaa, kunnes lopulta kolmannen jakson lopulla Kreikka sai muutamia vapaita\nheittoyrityksiä. Kokeneet kreikkalaiset veivät jakson viimeiset neljä minuuttia\n15-3.Päätösjaksolla Taru Tuukkanen (19/10/2 blokkia) piti\nhyökkäyspäässä Naarassusia pystyssä, mutta Kreikka jauhoi tuloksellisesti hyviä\nheittopaikkoja ja piti johtonsa kymmenen pisteen tuntumassa.– Kreikka oli tehnyt kotiläksynsä todella hyvin. He\npelasivat täydet 40 minuuttia fiksusti, jakoi Naarassusien päävalmentaja Anton\nMirolybov tunnustusta vierasjoukkueelle.Mirolybov oli tappion jälkeen raskain mielin: Naarassusien\npeli-ilme oli erinomainen ja puolustustyöskentely muutamia mustia jaksoja\nlukuun ottamatta lähes virheetöntä. Pienet asiat käänsivät ottelun vieraille.– Tahdon nostaa todella ison hatun meidän pelaajillemme.\nTaistelimme aivan julmetusti. Peli oli aivan eri näköistä kuin Kreikassa,\nviittasi Mirolybov kesäkuiseen 49-72-vierastappioon Maroussissa.Tuukkasen lisäksi Suomelta onnistui hyökkäyspäässä Tiina\nSten (15/9). Kreikan päävalmentajan Alekos Daglasin mukaan vieraat olivat\nkeskittyneet erityisesti Tuukkanen-Sten-kaksikon pimentämiseen.– Teimme erittäin hyvää työtä Tuukkasen ja Stenin kanssa. He\ntekivät jonkin verran pisteitä, mutta he jäivät silti riittävän pieniin\nlukemiin, Daglas arvioi.Puolustuspäässä Suomelta kunnostautui Linda Lehtoranta\n(0/1), jonka parketti-ihottumaa kaihtamattomat syöksyt pallon perään\nkirvoittivat kotiyleisöltä runsaita aplodeja.EM-paikka enää teoreettinenIllan toisessa\nottelussa Latvia murskasi odotetusti Luxemburgin 70–44 (42–24). Keskiviikon\notteluiden jälleen EM-karsintalohko E:n kärjessä on edelleen Italia (4\nvoittoa/1 tappio) perässään Latvia (4/2), Suomi (3/3), Kreikka (3/2) sekä\nLuxemburg (0/5).Naarassudet matkaavat ensi viikon keskiviikoksi Latviaan\nmetsästämään toisen kerran lohkon voittajasuosikin päänahkaa. Vaikka\nKreikka-voitto oli joukkueelle takaisku, Suomella on vielä teoreettiset\nmahdollisuudet selviytyä Ranskan EM-kisoihin.– Paljon riippuu siitä, miten muut joukkueet pelaavat\nkeskenään. Vaikeaa kisoihin pääsy on, muttei missään nimessä mahdotonta,\nMirolybov laskeskeli.Suomella on Latvia-ottelun lisäksi jäljellä kotiottelu\nItaliaa vastaan lauantaina 14. heinäkuuta.\nNaarassudet? Näitä nimiä nyt keksitään näköjään ihan olan takaa. Onko tämä joku vakiintunut nimitys? Luulen että kovin moni ei edes mistä lajista puhutaan, kun tällaista nimeaä käytetään. "Kreikka karkasi naarassusilta" ei oikeen kerro mitään. Leijonat on Leijonat, Huuhkajakin jo vähän väkinäinen. Onnea kuitenkin Suomen naisten koripallomaajoukkueelle.


Usko on elämää ja armo on suurempi kuin elämä.\n» Parhaita Raamatunlauseita\nTänään kello 10:23 am kirjoittaja Stiina\n» Raamatun julmuuksia ja ristiriitoja\nEilen kello 3:09 pm kirjoittaja Stiina\n» Mielenkiintoista tänään 21.2.2020\nEilen kello 9:44 am kirjoittaja Vierailija\nEilen kello 8:30 am kirjoittaja arkikalusto\n» Niinpä niin ☻\nTo Helmi 20, 2020 4:10 am kirjoittaja arkikalusto\n» valkeuden enkeleitä ja lammas-susia\nTo Helmi 20, 2020 4:05 am kirjoittaja arkikalusto\n» Terve usko ja elämä -mitä se on?\nTo Helmi 20, 2020 3:57 am kirjoittaja arkikalusto\n» Ansa viritetty\nKe Helmi 19, 2020 11:32 am kirjoittaja Stiina\n» Totuus ja harha / Jukka Norvanto\nKe Helmi 19, 2020 9:14 am kirjoittaja jarrut\nkirjoittaja jarrut lähetetty La Syys 05, 2015 6:57 am\nO len viime päivinä miettinyt mitä tarkoittaa Pyhän Hengen murehduttaminen? Ef. 4:30 Älkääkä saattako murheelliseksi Jumalan Pyhää Henkeä, joka on teille annettu sinetiksi lunastuksen päivään saakka. 2. Kirjeessä Korinttilaisille Paavali sanoo Jumalan painaneen sinettinsä meihin ja antaneen sydämiimme vakuudeksi Pyhän Hengen. Valtava sana Paavalilta, sinetti merkitsi omistusoikeutta sinetöityyn.\nTämä tarkoittaa, että olemme Jumalan omaisuutta, mikä ihmeellinen asia olla Jumalan, kaikkivaltiaan omaisuutta ja lapsi. Tämä pitäisi ymmärtää myös niin, että omistaja haluaa pitää omaisuudestaan huolta. Mitä on tämä huolenpito käytännössä? Luukkaan evankeliumista voimme lukea luvusta 1 5 kun Isän omaisuuden (lue myös; yhteyden Isään) kuluttanut poika nälän vaikutuksesta muisti, kuinka Isä huolehtii palvelijoistaan ja omistaan.\nPoika meni itseensä ja kohtasi totuuden ja päätti tunnustaa Isälle tekosensa. Pojan ollessa vielä kaukana Isä näki hänet. Isä siis tarkkaili poikaa jatkuvasti ja odotti kotiin. (Jae 20) Pojan palatessa Isä halasi ja suuteli häntä. Kaiketi poika olisi odottanut vähintäänkin nuhdesaarnaa kovalla työllä hankitun omaisuuden tuhlaamisesta ja holtittomasta elämästä maailman turuilla.\nMiten välttää Isän murehduttaminen? 5. Mooseksen kirjassa jakeessa 8-9 sanotaan, että älkää tehkö niinkuin me täällä tänä päivänä teemme, jokainen sitä mikä hänen omasta mielestään on oikein. Ettehän te vielä ole päässeet perintömaahan, jonka HERRA teidän Jumalanne, teille antaa. Jeesus kutsuu luokseen, tulkaa Minun tyköni kaikki työn ja kuormien uuvuttamat, siis maailman murheiden murtamat murehtijat.\nHaluatko irti murehtimisestasi? Silloin sinun on toimittava nuoremman veljen tavoin, avattava Isälle ja Pojalle ovi sydämeesi, jotta He saavat tulla aterioimaan kanssasi ja tämä tarkoittaa jokaista päivää elämässämme. Maailman murhe tarkoittaa Jeesuksen vertauksessa orjantappuroita, jotka tukehduttavat uskonelämämme. Näitä ovat Raamatun mukaan kaikkinaiset elämän huolet, rikkauden tavoittelu, nautintojen liika tavoittelu (itsekkyys) jne.\nIsä ei moittinut poikaansa sanallakaan mammonan tuhlaamisesta, miksi? Koska se ei liity taivaalliseen omistamiseen. Poika oli kuollut kun hän eli maailmasta ja palatessaan heräsi eloon eli yhteyteen Isän kanssa (Luuk 1 5:32). Kiinnittäkää mielenne siihen mikä on ylhäällä, älkääkä siihen mikä on maan päällä (Kol. 3:2). Yhteys on siis tärkeintä, Jeesuksen lähellä oleminen.\nSiemenestä kasvanut juuri mahdollistaa Jumalan Sanan vaikutuksen elämäämme. Jos sana eli siemen istutetaan hyvään maahan, siis pehmeään ja muokattuun kuten kotiin palaavan pojan kohdalla. Juuri on yhteys jolla Sanan antama taivaallinen elämä voi virrata meissä. Juuren kasvattaminen on prosessi johon Isä tänäänkin meitä kutsuu.\nYhteys Jumalan Sanaan on säilytettävä. Paholainen pyrkii jopa valkeuden enkeliksi pukeutuneena varastamaan siemenen jossa on yhteytemme Jumalaan. Usko on elämää Jeesuksen yhteydessä jonka Sana (Jeesus) saa aikaiseksi, siis uskoa persoonaan itseensä jonka nimi on Jeesus. Autuas se joka ei loukkaannu Minuun sanoo Jeesus.\nAjattelen, että kuinka usein tuskani johtuu omasta itsepintaisuudesta ja typeryydestäni olla kuulematta Isää. Armo on onneksi uskoanikin ja elämäänikin suurempi, jonka vaikutuksen on Jeesus ristinkuolemallaan saanut todeksi. Armo on taivaallista vaikutusta meissä synnin alaisissa, jonka Jeesuksen lähellä pysyminen saa aikaiseksi.\nTahdommeko uskoa ja antautua, vai tahdommeko mieluummin jatkaa murehtimista kuin palata Isän syliin ja hoiviin. Hoos 1 0:1 2. Kylväkää itsellenne vanhurskauden kylvö, niin saatte leikata laupeuden leikkuun. Raivatkaa itsellenne uudispelto, silloin kun on aika etsiä Herraa, kunnes hän tulee ja antaa sataa teille van hurskautta.\nNyt ystävät on vielä aikaa raivata kovaa maatamme ja antauduttava Jumala Sanan alle saadaksemme ravintoa ja voidaksemme kantaa hedelmiä joita Jumala meissä kasvattaa. Jos sydämemme on jakaantunut kuten Hoosea 1 0:2 varoittaa, saamme kärsiä, Jumala haluaisi muuta. Meidän elämämme on kätkettynä Kristuksessa (Kol 3:3) ja Hän palkitsee ne jotka Häntä etsivät (Hebr. 1:6).\nRukoillaan toistemme puolesta lakkaamatta niin saamme nähdä työssämme Jumalan suuren suunnitelman. Työtoverinne Kristuksessa Jeesuksessa Jumalan suuresta armosta ja laupeudesta.\nSiunaten/ Sakari Kalliomaa\nViestien lukumäärä : 2370


Hiljaista tietoa aloitteleville tutkijoille – Agricola\nIsosävi, Johanna, Lindholm, Camilla: Väitöksen jälkeen. Opas akateemiselle uralle. Art House, 2021. 232 sivua. ISBN 978-951-884-847-2.\nOdotin kovasti Johanna Isosävin ja Camilla Lindholmin Väitöksen jälkeen. Opas akateemiselle uralle -kirjan lukemista. Kuten varmasti moni muukin aikanaan itsenäisesti tutkimusmaailman käytänteitä oppinut, minäkin olisin kaivannut tällaista opasta oman väitökseni jälkeen. Itse asiassa tämä opas olisi paras lukea jo ennen väitöstä, jotta siitä saisi parhaimman hyödyn. Nostan seuraavaksi esiin joitakin kohtia kirjasta, jotka koin erityisen tärkeiksi.\nAluksi on sanottava, että Isosävin ja Lindholmin kirjassa pureudutaan ansiokkaasti tutkijan moniin eri osaamisalueisiin aina tutkimusaiheiden ideoinnista tutkimusrahoituksen hakemiseen, tutkimusjulkaisuihin, opetukseen ja niihin lukuisiin taitoihin, joita tutkijoilla tänä päivänä oletetaan olevan. Erittäin tärkeä kappale kirjassa on ”Viesti ja vaikuta”, sillä tutkimisesta viestiminen on kokenut suuren muutoksen. Kappaleessa tuodaan hyvin esiin, miksi on tärkeää kertoa tutkimuksestaan myös yleistajuisesti, ja miten ottaa haltuun sosiaalinen media. Viime aikojen keskustelut sekä somessa että julkisuudesta tieteen tekemisen merkityksistä tekevät aiheesta erityisen ajankohtaisen. Jokaisen tutkijan pitäisikin pystyä kertomaan muutamalla lauseella ja selkokielellä, mitä tutkii ja miksi se on tärkeää.\nKoska tutkimusrahoitus on tänä päivänä erittäin kilpailtua, on hyvä, että sille on omistettu oma kappaleensa. Kirjoittajat avaavat siinä, miten hyvä tutkimushakemus rakentuu. Koska kyseessä on yleispätevä ohje hakemukseen eri tieteenaloille, kappaleessa ei voida syventyä esittelemään hakemuksen käytännön puolia, kuten budjetointia. Toisaalta tämäkin vaihtelee riippuen rahoituksen myöntäjätahosta. Ehkä kappaleessa olisi voinut tuoda valaista sitä, miten apurahahakemus on budjetiltaan erityyppinen hakemus verrattuna Suomen Akatemian hakemukseen, sillä apurahan saaja maksaa esimerkiksi MELA:lle eläkemaksuja yli 4 kuukauden apurahoista. Hiljaista tai ainakin itse selvitettävää tietoa on myös, mitä asioita apurahansaaja voi sisällyttää verovähennyksiin. Kappaleessa annetaan hyviä esimerkkejä hakemuskohtiin, jotka voivat tuntua aloittelevalle tutkijalle vaikeilta. Mitä kannattaa kirjoittaa hakemusosioon, jossa kysytään tutkimushankkeen riskinhallinnasta? Entä miten suhtautua, kun hakemus hylätään?\nTieteellinen kirjoittaminen – käsityötä, jota täytyy harjoitella\nKuva: Rabie Madaci, Unsplash.\nKirjassa tuodaan esiin tutkimuksen tekemisen hyviä käytäntöjä, kuten ajanhallintaa, kirjoitustapoja, verkostoitumista ja palautteen vastaanottamista. Kuinka moni väitöskirjatutkija ymmärtää, että tieteellinen kirjoittaminen on ikään kuin käsityötä? Sitä pitää harjoitella ja paljon. Lisäksi työ kuormittaa aivoja eikä sitä voi tehdä kahdeksaa tuntia päivässä. Sen sijaan kirjottamisen lisäksi täytyykin tehdä muita tutkimustyön kannalta tärkeitä asioita silloin, kun päivän kirjoituskiintiö on täynnä. Tässä tullaan myös siihen, miten monet tutkijat eivät välttämättä tunnista ja osaa siten sanoittaa omaa osaamistaan, mikä pitää sisällään muun muassa vaativien asioiden multitaskausta, tai kuten kirjassa sanotaan, ”jonglööraamista”. Koska kirja on tehty koronapandemian aikana, pandemiakin tulee mainituksi. Kirjoittamista käsittelevässä kappaleessa tuodaan esiin muun muassa pandemian aikana koetut virtuaaliset kirjoitusretriitit, jotka ovat loistava tapa sekä työstää omaa tekstiä että tuoda yhteisöllisyyttä kovin yksinäiseen puurtamiseen kotitoimistolla. Loistava keksintö!\n”Akateeminen maailma on siis täynnä hiljaista tietoa, johon perehdyt vähitellen, kun etenet urallasi.” Jos tähän hiljaiseen tietoon pääsee käsiksi jo ennen väitöshetkeä, voisi sitä hyödyntämällä nopeuttaa omaa sijoittumistaan akateemiseen maailmaan ja saada kenties nopeammin tutkimusrahoitusta. Olisin kaivannut kirjaan vielä enemmän sisältöä siihen, miten nivoa nimenomaan väittelyn jälkeinen aika ja post doc-vaihe yhteen. Lausuntoja odottava väitöskirjatutkija voi olla jo ilman rahoitusta, jos hän ei ole huomannut hakea sitä väitöksen viimeistelyä varten. Jos tulevaisuuden suunnitelmat ovat epäselvät, tutkija on ikään kuin ”tyhjäkäynnillä”. Väitöksen viimeistelyvaiheeseen voi mennä yllättävän pitkä aika ja sitä voisi hyödyntää paremmin post doc -vaiheen tutkimusidean sekä rahoituksen suunnitteluun. Suosittelen kirjaa väitöstään lähestyville tutkijoille ja äskettäin väitelleille. Se on myös hyödyllinen väitöksen ohjaajille ja vanhemmille kollegoille, jotka voisivat mentoroida väittelijää tulevalla uralla.\nAalto Sirpa, dosentti, Oulun yliopisto.\nAvainsanat: post doc tutkijat / tohtorikoulutettavat / tutkimus / tutkimusrahoitus / väitökset / väitös


Romaani tutuksi | Suomalaisen Kirjallisuuden Seura - Seitsemän veljestä\nTutustu romaanin henkilöihin ja tapahtumiin.\nEtusivu » Romaani tutuksi\nLue henkilökuvaukset ja valitse se veljeksistä, johon sinun on helpoin samastua.\na) Kirjoita lyhyt teksti, jossa perustelet valintaasi: milloin olet toiminut kuten valitsemasi Jukolan veljessarjan poika?\nb) Menkää ryhmiin: Juhanit, Tuomaat jne. samaan ryhmään. Lukekaa toistenne tekstejä tai keskustelkaa valinnastanne.\nc) Keskustelkaa lopuksi: Mihin ryhmään tuli eniten jäseniä, mihin vähiten? Mistä se voisi johtua?\nLue juonilyhennelmä romaanin tapahtumista. Valitse yksi luku, joka tuntuu sinusta kiinnostavimmalta. Lue tai kuuntele se kokonaan.\nValitse yksi veljeksistä ja kirjoita tämän luvun perusteella hänestä henkilökuva. Sopiva pituus on noin 1000 merkkiä.\nLue ensin juonilyhennelmä romaanin tapahtumista. Testaa sitten, miten hyvin muistat tapahtumia.\nLue artikkeli romaanin synnystä. Lue sen jälkeen Irma Perttulan artikkeli. Valitse jompikumpi seuraavista tehtävistä ja kirjoita 2000–3000 merkin mittainen teksti:\na) Mitä August Ahlqvist moitti Seitsemässä veljeksessä?\nb) Miten Ahlqvistin kritiikki selittyy?\nValitse yksi seuraavista romaanin katkelmista ja kirjoita se mahdollisimman neutraalilla asiatyylillä. Verratkaa ratkaisujanne pienissä ryhmissä.\na) Toinen luku, jossa veljekset ovat teljettyinä lukkarin väentupaan.\nEero. Minä kuulin kuinka Juhanin hampaat helähti, näin kuinka Tuomaan poski-lihat pullistuivat, ja minä kauhistuin, mutta kiitinpä sentähden Jumalaa teidän puolestanne, muistaissani kuinka hyvää kuri kuitenkin tekee.\nJuhani. Älä, rakas veljeni, saata tuli-lunttua kanuunan vänkypannuihin, nimittäin näihin kahteen korvaani, sitä älä tee.\nTuomas. Miksi häntä äköittelet, Eero?\nJuhani. Eero onkin lukkarin lillipoika. No hyvähän sekin, vallan hyvä. Mutta mitä pahaa olen minä tehnyt, että lukkari minua näin rääkkää? Onko se rikos, että on minulla niin kova pää? Eihän paljon puutu etten itke.\nTimo. Mitä olen minä tehnyt, koska näin riivatusti tukkaani vanutetaan? Siitäkö syystä, että on minulla se järki, jonka Jumala minulle kerran viisaudessansa antoi?\nLauri. Kolme tukkapöllyä olen minä saanut.\nJuhani. Kaikilla meillä on täältä makeita muistoja. – Ovi auki!\nAapo. Huomaa, että olemme telkien takana.\nTimo. Puskuri on päällä, vahva puskuri.\nJuhani. Katkee kuin korsi; mutta toiseksi: onhan tuossa akkuna. Yksi huhmaus pussillani, ja kuuluupa korea helinä ja kilinä.\nAapo. Onhan pääsi jo perin pyörässä.\nJuhani. Kahden päivän pyörittämisestä, kahden päivän pyörittämisestä, veikkoni!\nSimeoni. Ei akkunaa sentähden särjetä, vaan keskustelkaamme koreasti lukkarin kanssa.\nJuhani. Mene helvettiin keskustelemaan perkeleen kanssa! – Akkuna säpäleiksi ja vankeudesta pois! "Ulos koko pataljona!" huusi kapteeni vihoissansa.\nb) Kuudes luku, jossa veljekset pakenevat pakkasyönä Jukolaan sudet ympärillään.\nc) Neljästoista luku, jossa kertoja esittelee Eeron vaimon, Seunalan Annan.\nAviona oli hänellä Seunalan hoikka tytär, liinatukkainen, kainosilmäinen Anna, hän, joka oli nähnyt kummia näköjä ja houraillen ennustellut paljon ihmeitä. Hän oli emäntä Vuohenkalman vapaassa, uhkeassa torpassa; mutta aivan avaralle kuitenkaan ei ulettunut hänen emännyytensä valta. Enimmin isännän huolesta ja toimesta kävi tässä huoneenhallitus. Hänenpä taskussansa kilkahtelivat ruislaarin avaimet, hän itse määräsi ja mittasi tavarat sekä väkensä että karjansa tarpeiksi ja maksoi niin piiat kuin rengit. – Useinhan tuo emäntäinen alakuloisena käyskelee, seisoo tulisijan ääressä patansa vaiheilla, mietiskellen äänetönnä. Mutta koska hän taasen pienoisensa luoksi kyykistyy kehtohon alas, silloin säteilee hänen silmänsä ihanasti. Hän iloitsee, koska "kultakäpynen” hänen helmassansa verevänä rikostaa ja reutoo. Ja häntä ruokkia rintansa maidolla, häntä hoitaa, vaatehtia, ja, niinkuin hän itseksensä lausuili, "hänestä pyhien rauhankaupungin perillistä kasvattaa", siitähän säteilee kainon emännän katse.\nLue artikkeli Kiven kielestä. Valitse yksi seuraavista katkelmista ja kirjoita teksti, jossa analysoit sen kieltä. Sopiva pituus on noin 2000 merkkiä:\na) Kolmas luku, jossa veljekset ovat pakenemassa lukkarin luota.\nTuomas. Kaikki pussit selkään ja akkunasta ulos! Porstua tömisee.\nJuhani. Onko se lukkari? Minä sivuun häntä.\nJuhani. Se on lukkari. Minä sivuun häntä hieman.\nTuomas. Pois! sanon minä.\nJuhani. Älä astu tielleni nyt. Minä rakastan sinua, Tuomas veljeni.\nTuomas. En päästä sinua tekemään hirmutöitä. Riennä nyt vaan kanssani akkunasta ulos; tuollahan jo pelto-murulla kaapaisevat toiset. Tule!\nJuhani. Hellitä! Mitä pelkäät sinä hirmutöitä? Hänen otan vaan koreasti polvilleni, nostan ylös takkinsa pitkät liepeet ja nassielen häntä paljaalla kämmenelläni, ja totta on tekevä tämä kämmen. Hellitä, armas veljeni, muutoin sydämmeni halkee kuin Korkin säkkipilli. Hellitä! sinä näet kuinka pääni höyryy.\nTuomas. Olemmepa ikuiset vihamiehet, ellet tottele minua nyt. Huomaa mitä sanoin.\nJuhani. Mennään sitten. Mutta enpä suostuisi tähän, jos en sydämestäni sinua rakastaisi.\nHe vaikenivat, viskasivat itsensä akkunasta mäelle ja juoksivat nopeasti yli lukkarin perunapellon. Saralla kilkahtelivat pienet kivet, multa-kokkareet lentelivät korkealle ilmaan, ja pian he katosivat tiheään lepistöön toisten jäljessä. Silloin lukkari vihan hirmuisella muodolla rynkäs sisään, heiluttaen kourassansa meren-ruokoista, jykevätä sauvaa. Korkealla, kiljuvalla äänellä huuteli hän karkureita, mutta turhaan. Ulos lepistöstä kirmasivat veljekset, juoksivat yli kivisen, kallion-kieluisen tienoon, siitä halki ahtaan katajiston, siitä yli pappilan avaran, kaisla-rantaisen Neulaniemen niitun, viimein poikki lakean, kumisevan ahon, ja seisoivat santaisella tiellä, Sonnimäen kaltevan nummen alla. Ylös pitkin mukula-kivistä rinnettä he astuivat ja ehdittyänsä nummen harjulle, päättivät he rakentaa itsellensä leiriä honkien juurille, kanervaiselle maalle; ja pian suitsuili heidän tuleltansa savu ylös puitten latvoille.\nKorkea oli seutu, jossa veljekset majailivat. Näkyi sinne mäen takaa pappilan murros-katto, mutta mäen huipulla lukkarin punainen talo, suuri kirkonkylä, ja tuolla kuusien helmassa pitäjän kivi-kirkko, juhlallinen, komea. Näkyi vielä moniluotoinen järvi, jota viivaili itäpohjoinen, vaisusti ja liepeästi liehtoen kirkkaan taivaan alla, liehtoen yli järven, yli niittuin ja metsien, yli Sonnimäen hongiston, jonka juurilla veljekset nyt lepäsivät ja paistelivat nauriita loimottavalla nuotiolla.\nb) Kahdeksas luku, jossa veljekset ampuvat härät Hiidenkiveltä.\nMutta kivellä, kierrottuina savuun, seisoivat kalveina peikkoina veljekset, ampuen, ladaten, ja ampuen lakkaamatta ja aina kiirahteli härkiä maahan. Pyssyt leimahtelivat, paukahtelivat, mutta ankarammin vielä tuolla korkeudessa jyrisi ja välähteli, jossa ukkonen pilvien vuorilla ajeli. Silloin savu ja taivaan pimeät pilvet saattoivat synkeän hämärän Hiidenkiven ympärille. Hämärässä kaikui härkien kiljuna ja poru, koirien ulvominen, pyssyjen pauke ja pitkäsen jylisevä ääni, ja kuusien latvoissa kohisi myrsky. Kauhistava oli hetki; verikuumaksi tuntui ilma. Heräsi myös Lauri nyt puoleksi valveilleen, avasi silmänsä, mutta näki ainoastaan kamoittavan himmeyden ja himmeydessä tummia haamuja seisovan ympärillään. Hän kuuli verrattoman melskeen, kuuli vierestänsä, kuuli alhaalta maasta ja ylhäältä korkeudesta; ja levottomassa veressään tuntui hänestä vielä kuin olisi kaikki vaipunut alaspäin kiivaalla vauhdilla. Synkeä aatos astui hänen mieleensä ja hän lausui itsekseen: "näin mennään syvyyden pätsiin, mennään; mutta mennään sitten; mikä auttaa enään?" Niin hän lausui, käänsi kylkensä, ummisti silmänsä ja nukkui jälleen sikeään uneen.\nMutta niinkuin komea linna, niin vaatehti itsensä Hiidenkivi savuiseen kauhtanaan, matkien ukkosen kieltä. Sen ympärillä lainehti veri ja sadottain keikahteli siinä sorkkia ilmassa. Jyritteli ukkonen pilvissä, jotka nyt rupesivat raskaasti satamaan, ammentaen vettä alas kohisevaan korpeen. Mutta tehty oli murha-työ, ei näkynyt enää pystyssä yhtään ainoaa sarvea. Maassa makasivat Viertolan kartanon kolmekymmentä ja kolme härkää, mikä jo kuolleena vallan, mikä potkien vielä; ja sieltä ja täältä kuului kuolonkamppauksen korahtelevia hengenvetoja. Mutta alas kiveltä astuivat veljekset koirinensa, riensivät verhoon tuuhean kuusen juurelle; sillä tuimasti satoi ukkospilvi ja huokaili partainen salo. Tässä he seisoivat, katsellen edessään kuoleman runsasta niittoa; ja monena solisevana purona juoksi verinen vesi Hiidenkiven ympäriltä kohden jokaista suuntaa. Mutta koska sade oli lakannut, astuivat he verhosta ulos, käyskelivät äänettöminä irvistellen uhriensa ympärillä, katsellen kamoittavasti ja tuolloin, tällöin ravistaen päitänsä.\nc) Neljästoista luku, jossa Timo juopottelee ystäviensä kanssa.\nKerran eräänä sunnuntaina lokakuun ja marraskuun rajalla joutui mies taasen hieman harhateille, liittyi iloiseen hummaukseen, Tammiston Kyöstin ja Karkkulan Aapelin pariin. Tammiston viileässä ullakkokammarissa he kallistelivat mustaa, kiiltävätä pulloa, haastelivat hartaasti, laulelivat ja halailivat armahimpina ystävinä. Niin he viettivät kaksi yötä ja päivää, hurraten ja lauleskellen ja huolettomasti heitellen hareita silmiänsä korkean kammarin tuulisesta akkunasta ulos. Katselivat he yli lantaisen tarhan, yli olkisen ometan, yli kivisen mäen, yli peltojen ja niittujen, aina Lemmilän kaukaiseen suohon, jonka kohdalla, ylhäällä pilvien rajalla, sinkoilivat joutsenet, kiertoilivat sinne, tänne muuttoretkellänsä eteläisiin maihin. Niinpä he välinpitämättömästi katselivat, laimeilla vuohisilmillänsä katselivat, rallailivat ja keikuttelivat päätänsä, jossa ihanasti läimähteli, huimahteli; ja kaukana heistä oljentelivat kurjan, tavallisen ihmislapsen surut ja mielimurteet.\nMutta koitti viimein kolmas päivä, ja ystävykset heräsivät kivistelevällä päällä kolkoilta vuoteiltansa. Lopussa oli sekä rahat että viina, ja mitään keinoa ei löytynyt enään saattaa aukenemaan emäntien leilit. Äänetönnä ja karmealla naamalla päättyi Timo nyt astelemaan kohden kotoa: asteli kihnustaen pitkin kujaa, asteli murheellista mäkeä ylös, muistellen Kekkurin kiivasta emäntää. Surkeasti riippuivat miehen verkahousut, ja housujen sekä punaraannollisen liivin välistä molkahteli paita julmasti ulkona; pieninä, veren-ponnistamina tuijoittelivat silmät hänen päässään, koska hän, tukka tuhannessa taakelossa, käyskeli Kekkuriin päin; ja kauas kajasti miehen avoin rinta, kajasti ja punersi kuin kuparikattilan kuurattu kylki. Niin asteli hän jynkällä mielellä, ja vihaisesti katsoivat häneen metsät, vuoret ja laaksot. Kellastunut koivu tuossa kanteli hänen päällensä kovin, synkeä kuusi hänen päällensä kanteli, ja mustana, purevana tonttuna seisoi tienvieressä tervaskanto; koko luonto, ennen niin armas, näytti hänelle nyt emintimän armottoman muodon. Mutta puihin, kiviin ja kantoihin ei hän nyt juuri luonutkaan silmiänsä, teroitti vaan katseensa yhä eteenpäin, muistellen Kekkurin kiivasta emäntää. Ken ikänä tuli häntä vastaan tiellä, nuori tai vanha, mies tai nainen, tuskinpa viitsi hän yhtään ainoata kertaa mulauttaa silmäänsä heidän puoleensa, ja vaivoin olisi hän enemmin tällä retkellä tehnyt, vaikka itse Suomen suuri-ruhtinas olisi käynyt hänen ohitsensa kivisellä polulla. Äänetönnä, hymyisesti muistellen kotoa, sen emäntää, sen väkeä ja lapsiansa, asteli hän eteenpäin, ja tuolloin, tällöin tunkeusi ulos hänen povestansa äkkinen, mutta hiljainen puhkaus.