HE 141/2018 vp\nEduskunta.fi > FI > Vaski > Hallituksen esitys > HE 141/2018 vp\nViimeksi julkaistu 20.9.2018 14.42\nHallituksen esitys HE 141/2018 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Finanssivalvonnasta annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi Finanssivalvonnasta annettua lakia. Lisäksi esityksessä ehdotetaan muutettaviksi sijoitusrahastolakia, vaihtoehtorahastojen hoitajista annettua lakia ja Finanssivalvonnan valvontamaksusta annettua lakia sekä vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annettua lakia. Ehdotetuilla muutoksilla pantaisiin täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yksinkertaisesta, läpinäkyvästä ja standardoidusta arvopaperistamisesta. Asetus on jäsenvaltioissa suoraan sovellettavaa sääntelyä.\nAsetuksessa määritellään arvopaperistamista koskevat yleiset säännökset ja luodaan säännökset yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle. Asetus sisältää säännökset sijoittajien asianmukaista huolellisuutta, riskin pidättämistä ja läpinäkyvyyttä koskevista vaatimuksista. Lisäksi asetuksessa säädetään luoton myöntämisen kriteereistä, arvopaperistamisten myynnin erityisistä kriteereistä ei-ammattimaisille asiakkaille, uudelleenarvopaperistamisen kiellosta, arvopaperistamista varten perustettuja erillisyhtiöitä koskevista vaatimuksista sekä arvopaperistamisrekistereitä koskevista edellytyksistä.\nKansalliseen lainsäädäntöön ehdotetaan tehtävän asetuksen johdosta joitakin muutoksia. Finanssivalvonnasta annettuun lakiin ehdotetaan lisättäväksi asetuksessa tarkoitetulle yhteisölle, joka tarkastaa asetuksen edellytysten noudattamisen, velvollisuus hakea toimilupaa Finanssivalvonnalta. Lisäksi mainittuun lakiin lisättäisiin säännökset hallinnollisista seuraamuksista sekä Finanssivalvonnan valvontavaltuuksista.\nSijoitusrahastolakiin ja vaihtoehtorahastojen hoitajista annettuun lakiin ehdotetaan säädettäväksi asetuksen edellyttämällä tavalla sijoittajien oikeuksien turvaamista koskevat säännökset. Sijoittajien asemaa ehdotetaan vahvistettavaksi siten, että rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoitajan olisi ryhdyttävä sijoittajaa suojaaviin toimiin, mikäli asetuksessa edellytetyt vaatimukset eivät enää täyty.\nLait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.\nVuonna 2008 alkaneen finanssikriisin taustalla olivat rakenteeltaan monimutkaiset ja osin synteettisiin johdannaisiin perustuvat arvopaperistamiset. Riskialttiit ja vaikeaselkoiset arvopaperistetut sijoituskohteet aiheuttivat merkittävää vahinkoa globaalille taloudelle. Erityisesti Euroopassa finanssikriisi johti arvopaperistamisen stigmatisoitumiseen riskialttiiksi ja epäluotettavaksi rahoitusmuodoksi, vaikka Euroopassa tehdyt arvopaperistamiset olivat pitkälti toimivia ja niihin kohdistuneet luottotappiot pysyivät matalina.\nKriisiin johtaneet monimutkaiset ja synteettiset sijoitustuotteet loivat tarpeen kehittää yksinkertaista, läpinäkyvää ja standardoitua arvopaperistamista. Komissio ilmoitti vuonna 2014 Euroopan investointiohjelmaa koskevassa tiedonannossaan aikovansa käynnistää uudelleen korkealaatuiset arvopaperistamismarkkinat kestävän kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Tehokkaiden arvopaperistamismarkkinoiden elvyttämisestä on tullut keskeinen osa pääomamarkkinaunionia, jolla tuetaan komission tavoitetta työpaikkojen luomiseen ja paluuta kestävään kasvuun.\nTavoitteiden tukemiseksi annettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2402 yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta, jäljempänä arvopaperistamisasetus tai asetus. Arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettu yksinkertainen, läpinäkyvä ja standardoitu arvopaperistaminen mahdollistaa markkinariskin tehokkaamman jakamisen ja markkinoiden kannalta turvallisemman arvopaperistamisen suhteessa synteettisiin sijoituskohteisiin. Asetus on Suomessa suoraan sovellettavaa oikeutta, mutta sen edellyttämät muutamat muutokset lainsäädäntöön ehdotetaan pantavan kansallisesti täytäntöön tällä esityksellä.\nArvopaperistamisella tarkoitetaan rahoitusmekanismia, jonka avulla luotonantajan tai velkojan tai kassavirtoihin oikeuttavat saamiset kootaan yhteen. Yhteen kootusta saatavakannasta luodaan markkinakelpoisia arvopapereita, jotka voidaan myydä kiinnostuneille sijoittajille markkinoilla. Kassavirtaa muodostavat saatavat voivat olla esimerkiksi asuntolainoja, autolainoja, luottokorttivelkoja tai leasingsopimuksia. Lainasalkku muunnetaan vaihdantakelpoisiksi arvopapereiksi, yleensä joukkovelkakirjoiksi, jotka myydään sijoittajille. Sijoittajat saavat tuottonsa arvopaperistettujen lainojen rahavirroista. Arvopaperistamisen kautta epälikvidejä saatavia voidaan muuttaa likvidiin, jälkimarkkinakelpoiseen muotoon.\nArvopaperistamista varten perustetaan erillisyhtiö, jolle alkuperäinen velkoja myy arvopaperistettavan saatavapoolinsa siten, että arvopaperistettavat saatavat siirretään pois alkuperäisen lainanantajan taseesta. Tämä toteutetaan siirtämällä arvopaperistettujen saatavien omistusoikeus tosiasiallisesti järjestelyn alkuperäiseltä luotonantajalta tai alullepanijalta arvopaperistamista varten perustetulle erillisyhtiölle. Arvopaperistaminen tarjoaa mahdollisuuden monipuolistaa rahoitusmarkkinoilla tapahtuvaa rahoituslähteiden eriyttämistä ja riskien jakamista.\nArvopaperistaminen on rahoitusmekanismina kallis perustaa siihen liittyvien useiden toimijoiden takia. Järjestelyn toteutus edellyttää aina esimerkiksi oikeudellisia ja taloudellisia neuvonantajia. Liiketoimena arvopaperistaminen vaatii usein jopa usean sadan miljoonan euron saatavakannan, jotta arvopaperistamisesta saatavat hyödyt ylittäisivät siitä aiheutuneet kustannukset. Suomessa ei käytännössä ole aktiivisesti toimivaa arvopaperistamismarkkinaa. Suomen kaltaisen pienen markkinanalueen kannalta on siksi tärkeää, että asetus mahdollistaa useamman eri luotonantajan samanlaisten saatavakantojen yhdistämisen.\nArvopaperistamisen avulla luotonantoon liittyvää riskiä voidaan siirtää toisille toimijoille, jolloin alkuperäisten velkojien, kuten esimerkiksi pankkien, taseiden keventäminen ja rahoituksen kustannusten laskeminen mahdollistuu. Asetuksessa säädetään tarkemmin myös alkuperäisen velallisen velvollisuudesta pidättää arvopaperistamiseen liittyvää riskiä. Riskin vähenemiseen arvopaperistamisella mekanismina ei suoranaisesti ole vaikutusta, sillä riski siirretään jonkun toisen, tyypillisesti sijoittajan, kannettavaksi. Sijoittajille siirtyvää riskiä voidaan edelleen jaotella jakamalla arvopaperistettavat lainat erilaisiin riskiluokkiin, jotka on räätälöity sijoittajien riskinottohalukkuuden ja tuottohakuisuuden mukaan (senior- ja junior-luokat). Paremmalla etuoikeudella joukkovelkakirjaluokkia merkinneiden sijoittajien takaisinmaksuturva on parempi, sillä erillisyhtiön varojen ollessa liian vähäiset kaikkien korkojen ja lyhennysten takaisinmaksuun ohjataan varat ensisijaisesti muille kuin junior-lainojen merkitsijöille. Luokitus saattaa myös alentaa joukkovelkakirjalainalta vaadittavaa kokonaiskorkoa verrattuna siihen, että riski kohdennettaisiin tasaisesti kaikkiin sijoittajiin.\nSuomalaiset kotitaloudet ja taloyhtiöt ovat velkaantuneet useilla eri luottolajeilla ja lisäksi maksuhäiriöt ovat lisääntyneet huolestuttavalla tavalla. Tämän vuoksi luotonantajien on kiinnitettävä huomiota tehokkaisiin luotonmyöntämiskriteereihin ja niiden noudattamiseen luotonantoa koskevissa käytännöissä. Luotonantajien on annettava asiakkaille luotoista riittävät tiedot sekä mahdollisuuksien mukaan seurattava asiakkaiden maksukykyä ja -valmiutta jo ennen arvopaperistamistoimenpiteitä ja mahdollisesti toteutettavien arvopaperistamistoimenpiteiden aikana.\nArvopaperistamisesta on voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä vain vähän säännöksiä.\n2.1.1 2.1.1 Sijoitusrahastolaki\nSijoitusrahastolaki (48/1999), jäljempänä SRL, mahdollistaa sijoitusrahaston varojen sijoittamisen arvopaperistettuihin sijoituskohteisiin tietyin SRL 11 luvussa säädetyin edellytyksin. SRL 71 §:n mukaan rahastoyhtiö saa sijoittaa sijoitusrahaston varoja rahamarkkinavälineisiin, jotka eivät ole kaupankäynnin kohteena markkinapaikalla edellyttäen, että niiden liikkeeseenlaskua tai liikkeeseenlaskijaa koskee sijoittajien ja säästöjen suojaamiseksi annettu sääntely. Lisäksi rahamarkkinavälineiden liikkeeseenlaskijan on oltava yhteisö, joka on erikoistunut sellaisten arvopaperistamisvälineiden rahoitukseen, joissa hyödynnetään luottolaitoksen maksuvalmiuslimiittiä.\n2.1.2 2.1.2 Laki vaihtoehtorahastojen hoitajista\nLaki vaihtoehtorahastojen hoitajista (162/2014), jäljempänä AIFML, sisältää joitakin arvopaperistamiseen liittyviä säännöksiä, joihin lukeutuvat muun muassa arvopaperistamiserillisyhtiön määritelmä, joka pohjautuu arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista annetun Euroopan keskuspankin asetukseen (EY) N:o 24/2009 sekä arvopaperistamisen määritelmän, joka sisältyy EU:n vakavaraisuusasetukseen. AIMFL:n soveltamisalan mukaan arvopaperistamiserillisyhtiö ei voi toimia AIFML:ssa tarkoitettuna vaihtoehtorahastona. Laki rajoittaa myös joiltain osin vaihtoehtorahaston varojen sijoittamista arvopaperistettaviin omaisuuseriin riskinhallinnallista syistä.\n2.1.3 2.1.3 Vakuutusyhtiölaki\nVakuutusyhtiölaissa (521/2008), jäljempänä VYL, arvopaperistamisen liittyvät säännökset koskevat erillisyhtiöitä. Voimassa olevassa VYL 18 b §:ssä säädetään erillisyhtiöstä. Erillisyhtiöllä tarkoitetaan VYL:ssa yritystä, joka ottaa vastatakseen vakuutusyhtiöiden riskejä ja kattaa nämä riskit esimerkiksi joukkovelkakirjalainojen liikkeeseen laskusta saatavilla tuotoilla. Erillisyhtiö ei ole kuitenkaan vakuutusyhtiö tai jälleenvakuutusyhtiö, eikä se siten harjoita vakuutustoimintaa, sillä se perustetaan yleensä vakuutusyhtiön riskien siirtämiseksi. Rahoitusvälineen haltijalla on saataviinsa huonompi etuoikeus kuin erillisyhtiön jälleenvakuutusvelvoitteilla. Jos vakuutusriskit toteutuvat, ensin korvataan vakuutusvelkojien saatavat ja vasta sen jälkeen sijoittajien saatavat. Rahoitusvälineen arvo riippuu siten vakuutusriskien toteutumisesta.\nErillisyhtiön perustamiseen on haettava toimilupaa Finanssivalvonnalta. Toimilupa on annettava, jos erillisyhtiö täyttää perustamiselle komission asetuksessa säädetyt edellytykset. VYL sisältää myös muutamia muita erillisyhtiötä koskevia säännöksiä, joissa säännellään esimerkiksi erillisyhtiön kassavirtojen arvostamista ja riskimarginaaleja.\nEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) nojalla on lisäksi annettu useita arvopaperistamista koskevia alemmantasoisia säännöksiä, muun muassa erillisyhtiöitä koskeva komission delegoitu asetus (EU) 2015/35 Solvenssi II -direktiivin täydentämisestä.\n2.1.4 2.1.4 Laki luottolaitostoiminnasta\nLaki luottolaitostoiminnasta (610/2014), jäljempänä LLL, sisältää arvopaperistettujen omaisuuserien hankkimista koskevia rajoituksia, jotka pohjautuvat EU:n vakavaraisuusasetuksen mukaisiin rajoituksiin. LLL:n 13 §:n mukaisesti luottolaitoksen on varauduttava varojen tai velkaerien arvopaperistamiseen liittyviin riskeihin. Riskiarvioinnin on perustuttava riskien todelliseen arvoon ja luonteeseen, riskinhallinnassa on oltava dokumentoidut toimintaperiaatteet, menettelytavat ja suunnitelma uusituvista arvopaperistamisjärjestelyistä.\nLisäksi osa arvopaperistamista koskevasta sääntelystä perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 575/2013 luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta, jäljempänä EU:n vakavaraisuusasetus. Vakavaraisuusasetuksen 5 luvussa säädetään muun muassa arvopaperistettujen vastuiden luottoriskin siirtämisestä sekä vastuiden riskipainojen laskemisesta ja vähentämisestä.\n2.1.5 2.1.5 Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta\nLuottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta annetun lain (1194/2014) 13 luvussa säädetään arvopaperistamiseen käytettävistä suojatoimista. Lain 13 luvun 3 §:n 2 momentin mukaan suojatoimia on käytettävä järjestelyihin ja niiden vastapuoliin, jos kyse on arvopaperistamisesta, muusta strukturoidusta rahoitusjärjestelystä tai rahoitusvälineistä, joita käytetään olennaisessa määrin suojaustarkoituksessa.\n2.1.6 2.1.6 Laki valtion asuntorahastosta\nLaki valtion asuntorahastosta (1144/1989) sisältää joitakin säännöksiä asuntorahaston mahdollisuudesta arvopaperistamiseen myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi sekä johtokunnan tehtävistä arvopaperistamisiin liittyen. Asuntorahasto voi myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi arvopaperistaa eduskunnalta saamiensa valtuuksien rajoissa asunto- ja aravalainasaataviaan siirtämällä ne tätä tarkoitusta palvelevalle erillisyhteisölle tai sen määräämälle, jolle samalla siirtyy oikeus käyttää asunto- tai aravalainan vakuus saatavan perimiseen.\n2.1.7 2.1.7 Aravalaki\nAravalaissa (1189/1993) tarkoitetulla asuntorahastolla on oikeus arvopaperistaa kunnan myöntämät aravalainat saatuaan siihen kunnan suostumuksen. Laki sisältää säännöksiä myös valtiolta saatujen lainojen irtisanomisesta silloin, jos ne perustuvat arvopaperistettuihin aravalainoihin.\n2.1.8 2.1.8 Valtiovarainministeriön asetus sijoitusrahastolain 11 luvussa tarkoitetuista rahoitusvälineistä\nValtiovarainministeriön asetus SRL:n 11 luvussa tarkoitetuista rahoitusvälineistä sisältää säännöksen, jossa täsmennetään SRL:n 71 §:ssä tarkoitetun arvopaperistamisvälineen sekä maksuvalmiuslimiitin sisältöä. Arvopaperistamisvälineenä pidetään arvopaperistamisalalla toimivia sijoitusrahastodirektiivissä tarkoitettujen sopimusoikeudellisten säännösten, trusteja koskevien säännösten tai yhtiöjärjestyksen nojalla perustettuja rakenteita.\nSuomessa ei ole aktiivisesti toimivaa arvopaperistamismarkkinaa, eikä Finanssivalvonta ole antanut arvopaperistamiseen liittyen hallinnollisia päätöksiä tai ohjeita. Arvopaperistamiseen liittyvä kansallinen oikeuskäytäntö on niukkaa ja vanhaa. Tapauksessa KHO 1995 t. 5539 oli kyse Espoon kaupunginvaltuuston arvopaperistamista antolaina- ja muista saatavista ehdoin, joissa kaupunki oli muun ohella sitoutunut ostamaan myymänsä saatavat ja lainat takaisin viiden vuoden kuluttua niiden sen hetkisen nimellispääoman suuruisesta summasta. Asia olisi tullut käsitellä valtuustossa talousarvion muuttamista koskevana asiana.\nKeskusverolautakunta käsitteli arvopaperistamista ratkaisussa KVL 1993:348. Päätöksessä haettiin ennakkotietoa siitä, oliko saatavakannan ostanut ulkomaalainen erillisyhtiö verovelvollinen lainasaamisille maksettavista koroista. Järjestelyyn liittyvän sopimuksen mukaan erillisyhtiöllä oli oikeus vaatia, että Turun kaupunki joko ostaa takaisin nimellisarvollaan tai korvaa uudella saatavalla sellaisen myydyn saatavan, jota ei ole hoidettu alkuperäisten lainaehtojen mukaisesti arvopaperistamistransaktion järjestelyaikana.\n2.3 Kansainvälinen kehitys sekä ulkomaiden ja EU:n lainsäädäntö\nArvopaperistamismarkkinat Euroopassa olivat suurimmillaan vuonna 2008, jolloin liikkeeseenlaskettujen arvopaperistettujen sijoituskohteiden määrä oli yhteensä noin 819 miljardia euroa. Finanssikriisin seurauksena markkinat kuitenkin supistuivat ja olivat alimmillaan 180,8 miljardissa eurossa vuonna 2013. Vuoteen 2014 mennessä arvopaperistettujen tuotteiden liikkeeseenlaskeminen oli hiipunut Euroopassa 88 prosenttia huippuvuodesta 2008. Markkinoiden pohjakosketuksen jälkeen eurooppalainen arvopaperistamismarkkina on elpynyt vuoteen 2017 mennessä yhteensä noin 235 miljardiin euroon jääden kuitenkin selkeästi jälkeen huippuvuosista.\nVuonna 2008 arvopaperistettujen tuotteita laskettiin Yhdysvaltojen markkinoille liikkeeseen noin 967 miljardin euron arvosta. Yhdysvalloissa arvopaperistamismarkkinoiden toipuminen on ollut nopeaa ja kasvun myötä markkinat ovat saavuttaneet uuden finanssikriisin jälkeisen huipun lähes tuplaantumalla noin 1713 miljardiin euroon vuonna 2017.\nEuroopassa arvopaperistamisia tehtiin vuonna 2017 eniten suurilla arvopaperistamismarkkinoilla, kuten Yhdistynyeessä kuningaskunnassa (47 miljardia euroa), Ranskassa (37 miljardia euroa), Italiassa (30 miljardia euroa), Espanjassa (26 miljardia euroa) ja Alankomaissa (16 miljardia euroa). Pohjoismaissa arvopaperistamisten määrä oli vähäinen. Eurooppalaiset arvopaperistetut sijoituskohteet ovat pääsääntöisesti vuosina 2016—2017 saaneet luottoluokituksen AAA tai AA samalla, kun arvopaperistettuihin eurooppalaisiin sijoituskohteisiin on perinteisesti kohdistunut melko vähäisiä luottotappioita.\nArvopaperistettava saatavakanta on Euroopassa tyypillisesti suuruudeltaan sadan miljoonan ja miljardin välillä. Myös pienempiä arvopaperistettavia saatavakantoja kymmenistä miljoonista sataan miljoonaan tehdään, mutta ne ovat harvinaisempia samoin kuin poikkeuksellisen suuret useiden miljardien eurojen arvopaperistamiset.\n2.3.1 2.3.1 Arvopaperistamisasetus\nAsetuksessa määritellään arvopaperistamista koskevat yleiset säännökset ja luodaan säännökset yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle, jäljempänä YLS (yksinkertainen, läpinäkyvä ja standardoitu). Asetus kattaa horisontaalisesti sijoittajien asianmukaista huolellisuutta, riskin pidättämistä ja läpinäkyvyyttä koskevat vaatimukset. Lisäksi asetuksessa säädetään luoton myöntämisen kriteereistä, arvopaperistamisten myynnin erityisistä kriteereistä ei-ammattimaisille asiakkaille, uudelleenarvopaperistamisen kiellosta, arvopaperistamista varten perustettuja erillisyhtiöitä koskevista vaatimuksista sekä arvopaperistamisrekistereitä koskevista edellytyksistä ja menettelyistä. Arvopaperistetut sijoitustuotteet eivät pääsääntöisesti sovellu sijoituspalvelulaissa (747/2012) tarkoitetuille ei-ammattimaisille asiakkaille, jollei soveltuvuusarvioinnista muuta johdu.\nAsetukseen sisältyy säännöksiä, jotka koskevat kaikkea asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa arvopaperistamista sekä säännöksiä, jotka koskevat ainoastaan YLS-arvopaperistamista, joka on yksinkertaista, läpinäkyvää ja standardoitua. Kaikkea asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa arvopaperistamista koskevat säännökset kattavat sijoittajan selonottovelvollisuuden, riskin pidättämisen, läpinäkyvyysvaatimukset, valvonnan ja seuraamukset sekä viranomaisten välisen yhteistyön. YLS-liiketoimet puolestaan määritellään erikseen samoin kuin niitä koskeva ilmoitusvelvollisuus Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle, jäljempänä ESMA.\nAsetuksen laajaan soveltamisalaan kuuluvat institutionaaliset sijoittajat, alullepanijat, järjestäjät, alkuperäiset luotonantajat sekä arvopaperistamista varten perustetut erillisyhtiöt. Lisäksi asetuksessa on säännökset ohjelmamuotoisesta ja voimassaoloajaltaan lyhyestä arvopaperistamisesta.\nAsetuksen määritelmät tulevat pääosin voimassa olevista sektorikohtaisista direktiiveistä ja -asetuksista. Alullepanijalla tarkoitetaan yhteisöä, joka on itse tai välillisesti etuyhteydessä olevien yhteisöjen kautta ollut alkuperäisen sopimuksen osapuoli, jonka perusteella velalliselta olevat arvopaperistettavat saatavat ovat syntyneet tai joka hankkii kolmansilta arvopaperistettavia saatavia lukuunsa. Alkuperäisellä luotonantajalla tarkoitetaan yhteisöä, joka on itse tai välillisesti etuyhteydessä olevien yhteisöjen kautta ollut alkuperäisen sopimuksen osapuoli, jonka perusteella velalliselta olevat arvopaperistettavat saatavat ovat syntyneet. Alkuperäisellä velkojalla tarkoitetaan jäljempänä yhdessä alullepanijaa ja alkuperäistä luotonantajaa. Järjestäjällä tarkoitetaan luottolaitosta tai sijoituspalveluyritystä, joka yhdessä alullepanijan kanssa järjestää arvopaperistamisliiketoimen hankkimalla kolmansilta yhteisöiltä saatavia ja joka siirtää kyseisen arvopaperistamisen päivittäisen aktiivisen salkunhoidon yhteisölle, jolla on toimilupa harjoittaa tällaista toimintaa. Hallinnoijalla tarkoitetaan yhteisöä, joka hallinnoi ostettujen saamisten kantaa tai arvopaperistettuja saatavia. Erillisyhtiöllä tarkoitetaan sellaista yritystä tai muuta yhteisöä, joka on perustettu arvopaperistamisjärjestelyn toteuttamiseksi, ja jolle on tarkoitus siirtää alullepanijan velvoitteet aidolla kaupalla. Aloittajilla tarkoitetaan jäljempänä yhdessä alullepanijaa, järjestäjää ja alkuperäistä luotonantajaa.\nKaikkiin arvopaperistamisiin sovellettavat säännökset\nKaikkiin arvopaperistamisiin sovellettavat säännökset koskevat institutionaalisten sijoittajien huolellisuusvaatimuksia ja selonottovelvollisuutta, riskin pidättämistä sekä arvopaperistamisliiketoimessa mukana olevien toimijoiden läpinäkyvyysvaatimuksia. Lisäksi uudelleenarvopaperistamisen kieltoa sekä arvopaperistamisen kohteena olevien luottojen myöntämiskriteerejä sovelletaan kaikkiin arvopaperistamisiin.\nInstitutionaalisen sijoittajan, joka aikoo sijoittaa arvopaperistettuun saatavakantaan, on tarkistettava, että arvopaperistettujen luottojen alkuperäinen velkoja myöntää kaikki arvopaperistetut saatavat hyvin perusteltujen ja tarkasti määriteltyjen kriteerien perusteella.\nInstitutionaalisen sijoittajan on myös tarkistettava, että aloittaja pidättää itsellään asetuksen mukaisen nettomääräisen taloudellisen osuuden arvopaperistamisesta, mikä ei missään tapauksessa saa olla alle viittä prosenttia.\nAsetuksen mukainen institutionaalisia sijoittajia koskeva huolellisuusarviointi tarkoittaa, että ennen arvopaperistettuun saatavakantaan sijoittamista on suoritettava asianmukaista huolellisuutta koskeva arviointi, jonka avulla institutionaalinen sijoittaja voi arvioida järjestelyyn liittyvät riskit. Arvioinnissa on ensinnäkin otettava huomioon yksittäiseen arvopaperistettuun saatavakantaan ja sen perustana oleviin saataviin liittyvät riskiominaisuudet. Lisäksi arvioinnissa on huomioitava kaikki arvopaperistamisen rakenteelliset tekijät, jotka voivat olennaisesti vaikuttaa arvopaperistetun saatavakannan kehitykseen, mukaan lukien maksujen sopimusperusteinen etuoikeusjärjestys ja maksujen etuoikeusjärjestykseen liittyvät laukaisevat tekijät, erilliset takaukset, likviditeettisopimukseen edullisesti vaikuttavat takaukset, markkina-arvolaukaisijat ja liiketoimikohtaisen maksukyvyttömyyden määritelmä. Sijoittajat voivat kuitenkin osittain luottaa asetuksen mukaisella tavalla ESMA:lle tehtyyn ilmoitukseen.\nSijoittajan selonottovelvollisuuden täyttäminen edellyttää kirjallista menettelyä, jonka on oltava oikeassa suhteessa arvopaperistamisen riskeihin nähden. Lisäksi sijoittajan on tarvittaessa riittävällä tavalla huomioitava arvopaperistamisen vaikutus muuhun sijoitustoimintaansa. Sijoittajan on pyydettäessä pystyttävä osoittamaan Finanssivalvonnalle arvopaperistamista koskevat menettelyt sekä sijoituskohteen riskipitoisuuden vaatima ymmärrys ja osaaminen.\nAsetuksen eräs keskeisimmistä säännöksistä on arvopaperistamisen aloittajan velvollisuus säilyttää arvopaperistamiseen liittyvä taloudellinen osuus, jolla pidätetään arvopaperistamiseen liittyvää riskiä. Taloudellinen osuus määritellään arvopaperistamisliiketoimen alkaessa taseen ulkopuolisten erien nimellisarvoa käyttäen. Pidätettävää riskiä ei saa jakaa eri toimijoiden kesken eikä se saa olla minkäänlaisen luottoriskin vähentämisen tai suojauksen kohteena. Jos riskin pidättäjästä ei ole nimenomaisesti sovittu, alullepanijan on säilytettävä olennainen nettomääräinen taloudellinen osuus. Riskin pidättämistä ei kuitenkaan vaadita tehtävän moninkertaisesti.\nRiskin pidättäminen voidaan asetuksen mukaan täyttää usealla eri tavalla, jotta erilaisten arvopaperistamisliiketoimien erityispiirteet voidaan paremmin huomioida. Tyypillinen tapa on pidättää vähintään viisi prosenttia kunkin etuoikeusluokan nimellisarvosta.\nRiskinpidättämisvaatimuksesta voidaan kuitenkin poiketa, jos arvopaperistetut saatavat kohdistuvat keskuspankkeihin tai niihin rinnastettaviin julkisyhteisöihin tai jos arvopaperistamisen taustalla on selkeä, läpinäkyvä ja helposti saatavilla oleva indeksi.\nAsetuksessa säädetään arvopaperistamisliiketoimen läpinäkyvyydelle asetettavista vaatimuksista. Kaikki liiketoimen ymmärtämisen kannalta olennainen tausta-aineisto on annettava sijoittajien ja toimivaltaisten viranomaisten saataville ja sama aineisto on annettava pyynnöstä myös tahoille, jotka vasta harkitsevat sijoittamista. Tausta-aineistoon kuuluvat ainakin erilaiset esitteet, saatavien luovutusasiakirjat, kuvaukset johdannaisista ja vakuusjärjestelyistä sekä yksityiskohtainen kuvaus arvopaperistamistransaktion etuoikeusjärjestyksistä. Lisäksi on annettava ilmoitus luottoluokituksista sekä arvopaperistettujen saatavien kehityksestä. Arvopaperistamisliiketoimeen osallistuvien tahojen on sovittava kenen vastuulla läpinäkyvyysvaatimukset ovat.\nAsetuksessa säädetään uudelleenarvopaperistamisen kiellosta, joka tarkoittaa, ettei arvopaperistettuihin saataviin saa sisältyä arvopaperistettuja saatavia. Poikkeuksellisissa tilanteissa toimivaltainen viranomainen voi sallia uudelleenarvopaperistamisen. Perusteina voivat tällöin olla esimerkiksi luottolaitoksen maksukyvyttömyyden estäminen tai maksukyvyttömyystilan käsittelyn helpottaminen taikka sijoittajien etujen turvaaminen.\nAsetuksessa asetetaan lisäksi vaatimuksia arvopaperistettavien luottojen myöntämiskriteereille. Arvopaperistettaviin saataviin on sovellettava samoja hyvin perusteltuja ja tarkasti määriteltyjä luotonmyöntämiskriteereitä kuin arvopaperistamattomiin saataviin. Sääntelyn tarkoituksena on estää tilanne, jossa arvopaperistamisen kohteena olevia luottoja myönnettäisiin muita luottoja kevyemmillä perusteilla kuin alkuperäisen luotonantajan muita luottoja.\nArvopaperistamista kohtaan tunnetun luottamuksen vahvistamiseksi asetuksessa säädetään arvopaperistamisrekisteristä ja siihen liittyvästä ESMA:n (European Securities and Markets Authority) rekisteröintimenettelystä.\nAsetuksessa tarkoitettuna rekisteröinnistä vastaavana viranomaisena toimii ESMA, joka vastaanottaa rekisteröintihakemukset ja suorittaa hakemusten arvioinnin. Arvopaperistamisrekisterin on siten toimitettava ESMAlle hakemus, jonka ESMA arvioi. Arvopaperistamisrekisterissä olevat tiedot on pidettävä viranomaisten, sijoittajien sekä sijoittamista harkitsevien tahojen saatavilla.\nYksinkertainen, läpinäkyvä ja standardoitu arvopaperistaminen\nAsetuksen mukaan aloittaja saa käyttää arvopaperistamisen yhteydessä nimitystä YLS tai ”yksinkertainen, läpinäkyvä ja standardoitu” tai nimitystä, jolla suoraan tai välillisesti viitataan kyseisiin termeihin ainoastaan silloin, kun arvopaperistaminen täyttää kaikki asetuksen mukaiset vaatimukset. Lisäksi edellytyksenä on ESMAlle tehty ilmoitus siitä, millä tavalla arvopaperistamisliiketoimi täyttää asetuksen vaatimukset (niin sanottu YLS-ilmoitus). YLS-ilmoituksen avulla ilmoitetaan siitä, että arvopaperistaminen täyttää arvopaperistamisasetuksen vaatimukset sekä siitä, miten kutakin asetuksen vaatimusta on noudatettu. YLS-ilmoitukseen on liitettävä myös lisäselvityksiä, mikäli vaatimusten täyttymisen arvioinnissa on käytetty asetuksessa tarkoitettua kolmatta osapuolta tai jos alullepanija tai luottolaitos ei ole unioniin sijoittautunut luottolaitos tai sijoituspalveluyritys. ESMA julkaisee YLS-ilmoituksen tehneistä toimijoista luetteloa.\nJos arvopaperistamisliiketoimesta käytetään nimitystä YLS, on sen täytettävä aiemmin kuvattujen vaatimuksen lisäksi asetuksen vaatimukset yksinkertaisuudesta, läpinäkyvyydestä sekä standardoinnista.\nArvopaperistamisasetuksessa säädetään myös YLS-kriteerien noudattamista tarkastavasta kolmannesta osapuolesta, jonka tehtävänä on arvioida, täyttyvätkö asetuksen edellytykset arvopaperistamistoimeen. Tällaisen kolmannen osapuolen on saatava valvovalta viranomaiselta toimilupa toimiakseen YLS-vaatimusten tarkastajana. Lisäksi arvopaperistamisasetuksessa säädetään kolmannen osapuolen toimintaedellytyksistä.\nYksinkertaisen liiketoimen osalta tärkein vaatimus liittyy aitoon kauppaan, luovutukseen taikka oikeusvaikutuksiltaan vastaavaan siirtoon. Vaatimuksilla varmistetaan ensinnäkin se, että saatavien siirto on todellinen, jolloin saatavat tai luottokanta luottoriskeineen siirtyvät alkuperäisen luotonmyöntäjän taseesta ostajan taseen, lukuun ottamatta mahdollista riskin pidättämistä koskevaa osuutta. Aito kauppa on keskeinen erottava tekijä asetuksessa tarkoitetun arvopaperistamisen ja synteettisen arvopaperistamisen välillä, jossa luottoriski siirtyy ainoastaan johdannaisten välityksellä. Toisaalta aidon kaupan vaatimuksella vältetään tilanteet, joissa arvopaperistettuja saatavia ei voitaisikaan realisoida mahdollisten takaisinsaantia koskevien määräyksien takia. Arvopaperistamisliiketoimessa luovuttajan on siten vahvistettava, ettei saataviin kohdistu esimerkiksi kiinnityksiä, jotka voisivat estää täytäntöönpanon.\nSen sijaan aidosta kaupasta ei voida katsoa olevan kyse sellaisissa tilanteissa, joissa saatavien siirtoon liittyvä luottoriski siirrettäisiin erillisyhtiölle esimerkiksi johdannaissopimusten tai takausten kautta. Tällaiset tilanteet katsotaan Suomen oikeusjärjestelmässä tyypillisesti vakuusluovutuksiksi, joissa alkuperäisen velkojan ja erillisyhtiön välillä on aidon kaupan sijaan velkasuhde. Vakuusluovutuksella tarkoitetaan määräämistoimea, jossa oikeustoimen todellisena tarkoituksena ei ole omistusoikeuden siirtäminen vaan vakuuden antaminen. Aidon kaupan ja vakuusluovutuksen välisen rajanvedon osalta keskeisimpinä erotteluperusteina on pidetty yhtäältä sitä, kuka kantaa riskin siirtovelallisen maksukyvystä sekä toisaalta sitä, kuka saa hyödyn perinnän onnistumisesta. Arvioinnissa vaikuttavia tekijöitä voivat olla saatavien hinnan muodostuminen, lunastusehdon käyttö, saatavien palauttaminen alkuperäiselle velkojalle tai tuottojen tulouttaminen alkuperäiselle velkojalle.\nMyös arvopaperistamisen lisävakuusjärjestelyillä voi olla aidon kaupan kokonaisarvostelun kannalta merkitystä. Oikeuskirjallisuudessa riskin on tosiasiallisesti katsottu siirtyvän erillisyhtiölle esimerkiksi silloin, kun myydyn saatavakannan ylivakuudellisuutta käytetään lisävakuusjärjestelynä. Tällöin erillisyhtiölle myyty saatavakanta on määrältään suurempi kuin mitä todellisuudessa tarvitaan joukkovelkakirjalainan takaisinmaksamiseen, koska ylimääräinen osa toimii puskurina mahdollisesti toteutuvia luottotappioita vastaan. Alkuperäinen velkoja ei kanna tässä järjestelyssä luottoriskiä.\nYksinkertaisuuden kannalta olennaista on myös, että saatavakanta muodostuu riittävän samankaltaisista saatavakannoista. Näin ollen esimerkiksi luottokorttisaatavia ja asuntoluottoja ei ole sallittua yhdistää yhdeksi kannaksi. Sen sijaan kantaan on mahdollista yhdistää useamman eri luotonantajan keskenään samanlaisia kantoja, mikä voi olla joissain tilanteissa taloudellisesti järkevä vaihtoehto. Lisäksi arvopaperistettavien saatavien on oltava oikeutettuja johonkin jatkuvaan kassavirtaan, kuten esimerkiksi koronmaksuun. Säännellyllä markkinalla kaupankäynnin kohteena olevia arvopapereita ei ole mahdollista sisällyttää saatavakantaan. Sen sijaan joukkolainat, joilla ei käydä kauppaa rahoitusvälineiden kaupankäynnistä annetussa laissa tarkoitetuilla kauppapaikoilla, voidaan sisällyttää kantaan.\nAsetuksessa säädetään arvopaperistettuun saatavakantaan kuuluvien saatavien edellytyksistä. Ensinnäkin saatavien on oltava peräisin alullepanijan tai alkuperäisen luotonantajan tavanomaisesta liiketoiminnasta sellaisten luotonmyöntämiskäytäntöjen mukaisesti, jotka vastaavat arvopaperistamattomien saatavien alullepanon yhteydessä toteutettuja käytäntöjä. Luotonmyöntämiskäytännöt, joiden nojalla arvopaperistetut saatavat ovat syntyneet, sekä olennaiset muutokset aikaisempiin käytäntöihin nähden on ilmoitettava mahdollisille sijoittajille.\nSaatavakantaan ei myöskään saa sisältyä luottoja, jotka ovat siirtohetkellä erääntyneet maksamattomina, tai luottoja, joiden alkuperäinen velallinen on maksukyvytön. Poikkeuksena ovat kuitenkin tilanteet, joissa uudelleenjärjesteltyyn arvopaperistettuun saatavaan ei ole kertynyt uusia maksurästejä vähintään vuotta ennen arvopaperistettujen saatavien siirtoa tai tilanteet, joissa tiedonantovelvollisuutta koskevissa asiakirjoissa esitetään tarvittavat tiedot uudelleenjärjestellyistä arvopapereista.\nLisäksi arvopaperistettuun kantaan voidaan sisällyttää vain sellaisia lainoja, joiden velallinen on suorittanut vähintään yhden maksun tai lyhennyksen. Muussa tapauksessa käytettävissä ei olisi riittävää historiatietoja kannan laadun arvioimiseksi. Yksinkertaisuus edellyttää myös sitä, ettei sijoittajien tuotonmaksu saa riippua pääasiallisesti arvopaperistettujen saatavien vakuutena olevien varojen myynnistä.\nStandardoinnin osalta on tärkeää, että asetuksen mukaista riskinpidättämisvaatimusta noudatetaan ja ettei saatavakantaan kuulu johdannaissopimuksia muuten kuin riskien suojaamiseen tarkoitettujen johdannaisten osalta. Alkuperäisen velallisen maksamien korkojen tulee lisäksi olla sidottuja tavallisiin markkinoilla käytössä oleviin korkokantoihin. Liiketoimea koskevassa dokumentaatiossa on selkeästi määriteltävä osapuolten tehtävät, vastuut ja velvollisuudet. Esimerkiksi ennenaikaisen takaisinmaksun laukaisevat tekijät esimerkiksi luottokannan laadun heikkenemisen tai alullepanijan maksukyvyttömyyden johdosta on määriteltävä. Myös maksujen etuoikeusjärjestyksestä poikkeamisen kriteerit on määriteltävä etukäteen. Läpinäkyvyyttä koskevat vaatimukset tarkoittavat alkuperäisen luotonantajan, järjestäjän ja erillisyhtiön velvollisuutta toimittaa sekä staattista että dynaamista vertailukelpoista tilastotietoa historiallisista luottotappioista. Tiedot on annettava vähintään viideltä vuodelta. Ennen liikkeeseenlaskua tietojen paikkansapitävyys tarkistetaan ulkopuolisen tahon toimesta satunnaisotannalla.\nAsetuksessa on lisäksi erityissäännöksiä ohjelmamuotoisesta arvopaperistamisesta, jossa ohjelman sisällä toteutetaan useita liiketoimia, jotka ovat kestoltaan lyhyitä. Ohjelmamuotoisessa arvopaperistamisessa saatavakanta uusiutuu siten noin vuoden välein.\nAsetus ei sisällä EU-tasoisia säännöksiä arvopaperistamisliiketoimeen osallistuvien yhteisöjen valvonnasta. Liiketoimeen osallistuvien toimijoiden valvonnasta säädetään siten sektorikohtaisissa direktiiveissä ja asetuksissa. Suomessa toimivaltainen viranomainen on Finanssivalvonta.\nUseiden muiden EU-säännösten tapaan asetus sisältää säännökset hallinnollisista seuraamuksista, jotka seuraavat asetuksen säännösten rikkomisesta. Arvopaperistamista koskevan kansallisen sektorilainsäädännön puuttuessa säännökset sijoitetaan Finanssivalvonnasta annettuun lakiin (828/2008), jäljempänä FivaL.\nAsetus sisältää komissiolle, Euroopan pankkiviranomaiselle, ESMAlle ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle annetun valtuuden antaa asetusta täydentäviä ohjeita, suosituksia ja teknisiä sääntelystandardeja.\n2.3.2 2.3.2 EU:n vakavaraisuusasetuksen muutos\nEuroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2401 luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista annetun asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta, jäljempänä muutosasetus, tehtiin muutoksia luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten arvopaperistamista koskevaan vakavaraisuuslaskentaan. EU:n vakavaraisuusasetuksessa määritellään yleiset vakavaraisuussäännökset ja laskentatavat luottolaitoksille ja sijoituspalveluyrityksille.\nMuutosasetuksella muutetaan EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädettyä arvopaperistettujen saatavaerien pääomakohtelua ja laskentamalleja sekä asetetaan edellytykset saatavakannan luottoriskille. Muutosasetuksella muutetaan arvopaperistamisten alullepanijoina, järjestäjinä ja sijoittajina toimivia laitoksia koskevia vähimmäispääomavaatimuksia siten, että niissä otetaan huomioon yksinkertaisen, läpinäkyvän ja standardisoidun arvopaperistamisen erityispiirteet sekä korjataan finanssikriisin aikana havaitut puutteet arvopaperistamisia koskevassa vakavaraisuuslaskennassa. Näitä puutteita ovat muun muassa riippuvuus ulkoisista luottoluokituksista, liian alhaisten riskipainojen soveltaminen arvopaperistamisen etuoikeusluokkiin, joilla on korkea luokitus, ja vastaavasti liian suurten riskipainojen soveltaminen etuoikeusluokkiin, joilla on matala luokitus, sekä puutteellinen riskiherkkyys. Muutosasetuksella näin ollen muun muassa otetaan käyttöön ulkoisiin luottoluokituksiin tukeutumista vähentävä menetelmähierarkia pääomavaatimusten laskentaa varten sekä asetetaan riskipainoille yleinen 15 prosentin alaraja. EU:n vakavaraisuusasetuksessa on lisäksi vaatimukset sille, milloin perinteisessä ja synteettisessä arvopaperistamisessa alullepanija voi jättää huomiotta arvopaperistetut vastuut laskiessaan riskipainotettujen saatavaerien yhteismäärää.\n2.3.3 2.3.3 Muut arvopaperistamisasetuksella muutettavat säännökset\nArvopaperistamisasetuksella muutetaan tai kumotaan myös muista sektorikohtaisista direktiiveistä ja -asetuksista ehdotetun asetuksen kanssa päällekkäisiä säännöksiä.\nAsetuksella muutetaan siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY 50 a artiklaa.\nLisäksi asetuksella muutetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU17 artiklaa.\nAsetuksella muutetaan niin ikään vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY 135 artiklaa, jolla annetaan komissiolle valtuus antaa alemman tasoista sääntelyä.\nAsetuksella muutetaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 648/2012 OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta luottoluokituslaitoksista (EY) N:o 1060/2009. Asetukset ovat sellaisenaan Suomessa sovellettavaa oikeutta eivätkä vaadi täytäntöönpanotoimia.\nTämän lisäksi arvopaperistamisasetuksen 6 luvun 43 artiklassa säädetään asetuksen siirtymäsäännöksistä. Asetuksen säännöksiä sovelletaan arvopaperistamisliiketoimiin, jotka tehdään asetuksen voimaantulopäivänä tai sen jälkeen. Erityisillä perusteilla asetusta voidaan soveltaa myös ennen sen voimaantuloa tehtyihin liiketoimiin.\nSuomessa ei ole aktiivisesti toimivaa arvopaperistamismarkkinaa. Valtion asuntorahasto arvopaperisti Fennica-ohjelman avulla Irlannissa vuosina 1995—2001 aravalainoja yhteensä 2,8 miljardin euron arvosta. Valtioneuvoston tiedossa olevat suomalaisiin saatavakantoihin kohdistuvat muutkin arvopaperistamiset ovat toteutettu muualla kuin Suomessa.\nKotimaisten arvopaperistamismarkkinoiden kehittymättömyydestä johtuen sektorikohtaisen arvopaperistamislainsäädännön soveltaminen ei tiettävästi ole ollut laajaa, joka on osaltaan johtanut myös sääntelyyn tarpeen pysymiseen vähäisenä. Toisaalta vähäisestä arvopaperistamislainsäädännöstä huolimatta rahoitusmarkkinalainsäädännölliset edellytykset arvopaperistamistoiminnalle Suomessa ovat yksittäisten lakien valossa otettu huomioon ja mahdollistettu pääosin harmonisoidusta EU-sääntelystä, kuten vakavaraisuusasetuksesta, johtuen jo ennen arvopaperistamisasetusta.\nRahoitusmarkkinalainsäädäntöä Suomessa valvova Finanssivalvonta ei ole kohdistanut arvopaperistamistoimintaan valvontaa tai toimilupavelvotteita, eikä arvopaperistamismarkkinoiden valvonnalle ole ollut tosiasiallista tarvetta.\n3.1 Esityksen tavoitteet\nEsityksen tavoitteena on saattaa arvopaperistamisasetus kansallisesti voimaan ja siten osaltaan mahdollistaa asetuksessa tarkoitettujen arvopaperistamisliiketoimien tekeminen myös Suomessa.\nAsetuksen nojalla ehdotetaan tehtäväksi joitakin muutoksia lakiin Finanssivalvonnasta (878/2008), sijoitusrahastolakiin (48/1999), vaihtoehtorahastojen hoitajista annetun lakiin (162/2014), lakiin Finanssivalvonnan valvontamaksusta (879/2008) sekä vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annettuun lakiin (304/2015).\nFivaL:ia ehdotetaan muutettavaksi siten, että arvopaperistamisasetuksessa tarkoitetut toimijat, alullepanija, järjestäjä ja erillisyhtiö sekä alkuperäinen luotonantaja, lisättäisiin FivaL:n 1 luvun 5 §:n listaan muista finanssimarkkinoilla toimivista. Tämän lisäksi esitys sisältää uuden 4 §:ään lisätyn toimilupavelvoitteen arvopaperistamisasetuksen 28 artiklassa tarkoitetulle yhteisölle, joka voi arvioida, täyttävätkö arvopaperistamisasetuksessa tarkoitetut toimijat asetuksessa säädetyt edellytykset. Lisäksi Finanssivalvonnalle ehdotetaan annettavaksi arvopaperistamisasetukseen liittyvät valvontavaltuudet lisäämällä lain 3 lukuun uudet säännökset johdon toiminnan rajoittamisesta, väliaikaisesta toimintakiellosta sekä kokonaan uusi säännös määräaikaisesta kiellosta antaa asetuksessa tarkoitettu ilmoitus. Asetuksen edellyttämät hallinnolliset seuraamusäännökset ehdotetaan sisällytettäväksi lain 4 lukuun.\nSRL:n 71 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi kolmas momentti, jossa säädettäisiin rahasto-osuudenomistajien etujen turvaamisesta asetuksen mukaisissa arvopaperistamisissa silloin, jos arvopaperistamiset eivät enää täytä asetuksessa niille säädettyjä edellytyksiä. Uudella säännöksellä pyritään varmistamaan arvopaperistamisasetuksen mukaiset tavoitteet rahasto-osuudenomistajien oikeuksien turvaamiseksi. AIFML:n 8 luvun 5 §:ää ehdotetaan muutettavaksi sisällöltään vastaavalla tavalla.\nSuomessa ei ole aktiivisesti toimivaa arvopaperistamismarkkinaa. Valtion asuntorahasto arvopaperisti Fennica-ohjelman avulla Irlannissa vuosina 1995—2001 aravalainoja yhteensä 2,8 miljardin euron arvosta. Valtioneuvoston tiedossa olevat suomalaisiin saatavakantoihin kohdistuvat muutkin arvopaperistamiset on toteutettu muualla kuin Suomessa.\nVuoden 2017 lopussa suomalaisilla kotitalouksilla oli asuntolainoja noin 94 miljardin euron arvosta, käyttämättömiä luottojärjestelyitä 8,8 miljardin euron arvosta ja takauksia 0,1 miljardin euron arvosta. Tähän yhteensä noin 102,9 miljardin euron kokonaissummaan kohdistuneet järjestämättömät saamiset olivat noin 2 miljardia euroa (1,9 prosenttia kannasta) ja arvonalentumistappiot noin 64 miljoonaa euroa.\nSamaan aikaan yritysluottokannan vastaavat lainat ja takaukset vuonna 2017 olivat noin 70,1 miljardia euroa, joka jakautui lainoihin 43,5 miljardin euron osalta, käyttämättömiin luottojärjestelyihin 19,3 miljardin euron osalta ja takauksiin sekä muihin sitoumuksiin 7,3 miljardin euron osalta. Tästä yhteensä 70,1 miljardin euron kokonaismäärästä järjestämättömiä saamisia oli vuoden lopussa 1,7 miljardia euroa (2,4 prosenttia kannasta) ja arvonalentumistappioita 61 miljoonaa euroa.\nSuomalaisen luottolaitossektorin lainat, takaukset, muut sitoumukset sekä käyttämättömät luottojärjestelyt vuonna 2017 olivat yhteensä 271,9 miljardia euroa. Tähän kohdistuvat järjestämättömät saamiset olivat 3,8 miljardia euroa (1,4 prosenttia kannasta) ja arvonalentumistappiot 110 miljoonaa euroa (0,04 prosenttia kannasta).\nSuomalaisilla pankeilla on siten kymmenien miljardien eurojen arvoisia luottokantoja, joita voitaisiin asetuksen mukaisella tavalla arvopaperistaa. Vaikka arvopaperistamisen aktiviteetti on Suomessa ollut toistaiseksi vähäistä, on arvopaperistaminen rahoitusmekanismina herättänyt markkinatoimijoissa kiinnostusta. Erityisesti vaihtoehtoisten rahoitusmuotojen edistäminen ja toisaalta varainhankinnan hajauttaminen ovat näkökohtia, jotka saattavat lisätä kiinnostusta arvopaperistamiseen.\nSuomen markkinoilla olisi luottokannoista esitettyjen lukujen valossa potentiaalia suurempaan arvopaperistamisaktiviteettiin. Pyrkimys arvopaperistamismarkkinoiden kehittämiseen nähdään markkinatoimijoiden keskuudessa hyvänä asiana. Suomalaisten saatavakantojen arvopaperistamisella voi olla kotimaisten rahoitusmarkkinoiden toiminnan kannalta suotuisia vaikutuksia sekä yrityksille että rahoituslaitoksille. Arvopaperistaminen rahoitusmuotona lisäisi etenkin suomalaisten yritysten rahoituksen lähteitä perinteisten rahoitusmuotojen rinnalla.\nEhdotetuilla muutoksilla ei arvioida olevan merkittäviä vaikutuksia Finanssivalvonnan työmäärään, sillä Suomessa ei ole aktiivisesti toimivaa arvopaperistamismarkkinaa. Arvopaperistamisen tarkastajina toimivien yhteisöjen tulemista Suomeen ei pidetä todennäköisenä, eikä toimilupahakemuksia arvioida käytännössä tehtävän. Toimilupamenettelyn vaikutukset valvovaan viranomaiseen arvioidaan jäävän todellisuudessa vähäiseksi.\nEsitysluonnos on valmisteltu virkatyönä valtiovarainministeriössä. Esitys on ollut lausuntokierroksella kesällä 2018.\nEsitysluonnoksesta ovat lausuneet Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Finanssivalvonta, Keskuskauppakamari, OP Ryhmä, Rahoitusvakausvirasto, sosiaali- ja terveysministeriö, Suomen Pankki ja Suomen Yrittäjät ry. Luonnokseen on tehty joitakin lähinnä teknisluonteisia muutoksia Finanssivalvonnan, sosiaali- ja terveysministeriön ja OP Ryhmän lausuntopalautteen johdosta.\nSosiaali- ja terveysministeriön lausunnossa tuotiin esiin tarve täsmentää riittävien yleisperusteluissa luotonmyöntämiskriteerien tärkeyttä. STM huomautti niin ikään esityksestä puuttuvasta Solvenssi II -direktiivin 308 b artiklan kumotusta 11 kohdasta. Kumoaminen aiheuttaa tarpeen kumota kansallisesti säännöksen, johon artiklan kohta on pantu täytäntöön. Lisäksi STM esitti teknisluonteisia kommentteja arvopaperistamista koskevien alemman tasoisten säännösten esittämistapaan. Esitykseen on siten tehty muutoksia STM:n lausunnon pohjalta.\nFinanssivalvonta esitti lausunnossaan, että hallinnollisten seuraamusten käyttämiseksi tehokkaalla tavalla, olisi FivaL:in on tehtävä tarkennuksia. STM toi esiin saman muutostarpeen. Lisäksi Finanssivalvoja esitti huolensa ehdotetun valvontamaksun riittävyydestä arvopaperistamisen tarkastajille. Esitykseen on tehty Finanssivalvonnan ehdottamat tarkennukset.\nOP Ryhmä kiinnitti lausunnossaan huomiota AIFML:n 8 luvun 5 §:n voimassa olevan ja ehdotetun säännöksen väliseen epäselvyyteen. Lausunnon johdosta voimassa oleva 5 § ehdotetaan kumottavan, sillä säännöksellä on laitettu täytäntöön komission delegoitu säädös, joka on arvopaperistamisasetuksella muutettu. Kansallista sääntelytarve koskee siten esityksen mukaisella tavalla ainoastaan arvopaperistamisasetukseen liittyvää sääntelyä.\nOP Ryhmän ehdotusta muuttaa SRL:n ehdotetun 11 luvun 71 §:n, rahasto-osuuden omistajan asemaa turvaavan, säännöksen sijoittelua ei sen sijaan huomioida. OP Ryhmän mukaan säädöksen sijoittaminen saattaa aiheuttaa sekaannuksen ehdotetun säädöksen sisällöstä. Ehdotetun säännöksen kieliasu on kuitenkin selkeä, eikä sillä muuteta lain muita sijoituskohteita koskevia säännöksiä.\nSamaan aikaan tämän esityksen kanssa eduskunnan käsiteltävänä on valtiovarainministeriössä valmisteltu hallituksen esitys eduskunnalle laiksi arvopaperimarkkinalain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. Kyseisellä hallituksen esityksellä pannan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1129 arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyllä markkinalla ottamisen yhteydessä julkaistavasta esitteestä ja direktiivin 2003/71/EY kumoamisesta. Kyseisessä esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Finanssivalvonnasta annettua lakia osittain samoilta osin kuin mitä tässä esityksessä on ehdotettu, minkä vuoksi ehdotukset olisi tarvittaessa sovitettava yhteen.\n1.1 Laki Finanssivalvonnasta\n4 §.Valvottavat. Esityksessä ehdotetaan lisättäväksi 4 §:n 2 momenttiin uusi 13 kohta, jossa arvopaperistamisasetuksen 28 artiklassa tarkoitettu yhteisö lisättäisiin listaan Finanssivalvonnan valvottavista. Asetuksessa tarkoitettu yhteisö voi asetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioida, täyttävätkö erillisyhtiö, alullepanija tai järjestäjä asetuksen 19—22 artiklassa tai 23—26 artiklassa säädetyt kriteerit. Ehdotettu säännös perustuu arvopaperistamisasetuksen 27 ja 28 artiklaan. Toimiluvan myöntämisen edellytyksistä ja peruuttamisesta säädetään mainitussa 28 artiklassa. Lisäksi voimassa olevaan säännöksen 12 kohtaan ehdotetaan tehtävän lakitekninen muutos.\n5 §.Muut finanssimarkkinoilla toimivat. Esityksessä ehdotetaan lisättäväksi 5 §:n 4 momenttiin uusi 34 kohta, jossa arvopaperistamisasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu erillisyhtiö, 3 kohdassa tarkoitettu alullepanija, 5 kohdassa tarkoitettu järjestäjä ja 20 kohdassa tarkoitettu alkuperäinen luotonantaja lisättäisiin listaan muista finanssimarkkinoilla toimivista. Arvopaperistamisliiketoimeen osallisien toimijoiden lisääminen muihin finanssimarkkinoilla toimivien listaan mahdollistaa asetuksen mukaisten valvontatoimien kohdistamisen niiden toimiessa asetuksen vastaisesti. Lisäksi voimassa olevaan säännöksen 33 kohtaan ehdotetaan tehtävän lakitekninen muutos.\n27 §.Toimiluvan mukaisen toiminnan rajoittaminen. Pykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi 8 momentti, jossa Finanssivalvonnalle annettaisiin valtuus rajoittaa arvopaperistamisasetuksen 28 tarkoitetulle yhteisölle myönnetyn toimiluvan mukaista toimintaa. Edellytyksenä rajoittamiselle olisi arvopaperistamisen edellytyksiä tarkastavan yhteisön laiminlyönti tai rikkomus ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle arvopaperistamisasetuksen 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tiedoissa tapahtuneista olennaisista muutoksista. Olennaisia muutoksia voisivat esimerkiksi olla merkittävät henkilövaihdokset hallintoelimissä tai yhteisön toimilupamenettelyn jälkeen aloittama neuvonta- tai konsultaatiopalveluiden tarjoaminen alullepanijalle, järjestäjälle tai erillisyhtiölle.\nVastaava toimiluvan mukaisen toiminnan rajoitus kohdistettaisiin myös sellaisiin muihin muutoksiin, jotka voivat vaikuttaa toimivaltaisen viranomaisen toimilupa-arviointiin, jos näistä ei ole asianmukaisesti ilmoitettu.\nSäännös vastaisi osin 32 artiklan 2 kohdan h alakohtaa, jossa säädetään toimiluvan väliaikaisesta peruuttamisesta. FivaL:in ei sisälly mahdollisuutta perua valvottavan toimilupa väliaikaisesti, minkä vuoksi säännös ehdotetaan sijoitettavaksi toiminnan rajoittamista koskevaan säännökseen.\n3 luku\tValvontavaltuudet\n28 §.Johdon toiminnan rajoittaminen. Voimassa olevan säännökseen ehdotetaan lisättäväksi uusi 8 momentti, jossa säädettäisiin johdon toiminnan rajoittamisesta määräajaksi erillisyhtiön alullepanijan, järjestäjän tai alkuperäisen luotonantajan johdon osalta silloin, kun asetuksen 32 artiklan 1 kohdan säännöksiä on rikottu tai laiminlyöty. Ehdotettu säännös vastaa sisällöltään voimassa olevaan säännökseen sisältyviä, muihin toimijoihin kohdistuvia kieltoja. Säännös perustuu arvopaperistamisasetuksen 32 artiklan 2 kohdan c alakohtaan.\n37 e §.Määräaikainen kielto antaa arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettu ilmoitus. Finanssivalvonnan valvontavaltuuksia koskevaan lukuun ehdotetaan lisättäväksi uusi 37 e §, jossa säädettäisiin määräaikaisesta kiellosta antaa arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettu ilmoitus. Finanssivalvonnalle annettaisiin mahdollisuus enintään viiden vuoden määräajaksi kieltää alullepanijaa tai järjestäjää antamasta arvopaperistamisasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaista ilmoitusta, jos tämä ei täytä asetuksen 19—22 artiklassa yleisestä, läpinäkyvästä ja standardoidusta arvopaperistamista koskevia vaatimuksia tai 23—26 artiklassa ohjelmamuotoisesta ja lyhyestä arvopaperistamisesta säädettyjä vaatimuksia. Säännös perustuu arvopaperistamisasetuksen 32 artiklan d kohtaan.\n4 luku\tHallinnolliset seuraamukset\n40 §.Seuraamusmaksu. Voimassa olevan seuraamusmaksua koskevan pykälän 2 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi uusi 7 kohta, jossa säädettäisiin seuraamusmaksusta tilanteissa, joissa alullepanija, järjestäjä, alkuperäinen luotonantaja tai erillisyhtiö tahallaan tai huolimattomuudesta laiminlyöty tai rikkoo arvopaperistamisasetuksen 32 artiklan 1 kohdan säännöksiä.\nSäännöksessä listattaisiin asetuksessa säännellyt tilanteet, joiden laiminlyönnistä tai rikkomisesta seuraamusmaksun määrääminen olisi mahdollista. Seuraamusmaksu voitaisiin antaa asetuksen 6 artiklan mukaisen riskin pidättämisen, 7 artiklan läpinäkyvyysvaatimuksien, 9 artiklan luotonmyöntämiskriteerien, 18 artiklan nimityksen YLS-arvopaperistaminen käytön, 19—22 artiklan säännöksien YLS-arvopaperistamisesta tai 23—26 artiklan säännöksien ohjelmamuotoisesta ja voimassaoloajaltaan lyhyestä arvopaperistamisesta, joka on tarkoitettu YLS-kriteerit täyttäväksi, laiminlyönnistä tai rikkomisesta.\nVastaavasti 27 artiklan 1 kohdan säännöstä harhaanjohtavan ilmoituksen antamisesta, 27 artiklan 4 kohdan säännöstä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle tai toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoittamisesta sekä 28 artiklan 2 kohdan mukaista velvollisuutta ilmoittaa mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen olennaisista muutoksista voitaisiin määrätä seuraamusmaksu.\nLisäksi voimassa olevaan säännöksen 5 ja 6 kohtaan ehdotetaan tehtävän lakitekninen muutos.\n41 a §. Seuraamusmaksun enimmäismäärä eräissä tapauksissa. Voimassa olevan säännöksen 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi lisäämällä momenttiin viittaus 40 §:n 2 momentin 7 kohtaan seuraamusmaksun suuruudesta. Säännös vastaa arvopaperistamisasetuksen 32 artiklan 2 kohdan e ja f alakohtia ja sisällöltään voimassa olevaan säännökseen sisältyviä, muihin toimijoihin kohdistuvia kieltoja.\n6 luku\tUlkomaisten valvottavien ja niiden Suomessa olevien sivuliikkeiden valvonta ja yhteistyö ulkomaan valvontaviranomaisten kanssa sekä EU-asetusten noudattamisen valvonta\n50 q §.Toiminta arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettuna toimivaltaisena viranomaisena. Voimassa olevaan 6 lukuun ehdotetaan lisättäväksi uusi 50 q §, jossa säädettäisiin toimivaltaisesta viranomaisesta. Säännöksen mukaan toimivaltaisena viranomaisena toimisi Finanssivalvonta. Säännös perustuu arvopaperistamisasetuksen 29 artiklan 5 kohtaan.\n2 a §. Ehdotetulla säännöksellä 2 a §:ään lisättäisiin uusi 8 momentti, joka sisältäisi informatiivisen viittaussäännöksen arvopaperistamisasetukseen.\n11 luku\tSijoitusrahastodirektiivissä tarkoitetun sijoitusrahaston varojen sijoittaminen\n71 §. Pykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi 3 momentti. Ehdotetun säännöksen mukaan rahastoyhtiöllä olisi velvollisuus ryhtyä rahasto-osuuden omistajien etujen turvaamiseksi tarvittaviin korjaaviin toimenpiteisiin, mikäli arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettujen arvopaperistamisien edellytykset ovat muuttuneet. Rahastoyhtiön olisi tapauskohtaisesti arvioitava, mikä on tarkoituksenmukainen ja oikeasuhtainen osuudenomistajien suojaamiseksi tarvittava toimenpide. Kyseeseen voivat tulla ainakin sijoituksesta luopuminen tai sijoitusten määrän vähentäminen taikka sijoituksiin liittyvän riskin pienentäminen. Säännöksellä ei muutettaisi voimassa olevaan lakiin sisältyviä sijoitusrajoituksia tai hajauttamissäännöksiä. Ehdotus perustuu arvopaperistamisasetuksen 38 artiklaan.\n1.3 Laki vaihtoehtorahastojen hoitajista\n9 §.Euroopan unionin sääntely. Ehdotetulla säännöksellä 9 §:ään lisättäisiin uusi 2 momentti, joka sisältäisi informatiivisen viittaussäännöksen arvopaperistamisasetukseen.\n8 luku\tRiskienhallinta\n5 §.Arvopaperistetut omaisuuserät. Ehdotetulla säännöksellä muutettaisiin voimassa olevaa 5 §:ää kumoamalla voimassa oleva 1—2 momentti ja antamalla kokonaan uusi 5 §. Voimassa oleva säännös perustuu direktiivin 2011/61/EU 17 artiklaan, jota on muutettu arvopaperistamiasetuksella.\nEhdotetun uuden pykälän mukaan vaihtoehtorahastojen hoitajalla olisi velvollisuus ryhtyä sijoittajien etujen turvaamiseksi tarvittaviin korjaaviin toimenpiteisiin, mikäli arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettujen arvopaperistamisien edellytykset ovat muuttuneet. Vaihtoehtorahastojen hoitajan olisi tapauskohtaisesti arvioitava, mikä on tarkoituksenmukainen ja oikeasuhtainen sijoittajien suojaamiseksi tarvittava toimenpide. Kyseeseen voivat tulla ainakin sijoituksesta luopuminen tai sijoitusten määrän vähentäminen taikka sijoituksiin liittyvän riskin pienentäminen. Ehdotus vastaa arvopaperistamisasetuksen 41 artiklaa.\n1.4 Laki Finanssivalvonnan valvontamaksusta\n1 §.Maksuvelvollinen. Voimassa olevaan säännöksen 1 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi uusi 24 alakohta, jonka mukaan Finanssivalvonnan valvontamaksuvelvollisten listaan lisättäisiin arvopaperistamiasetuksen 28 artiklassa tarkoitettu yhteisö. Lisäksi voimassa olevaan säännöksen 23 kohtaan ehdotetaan tehtävän lakitekninen muutos.\n6 §.Muun maksuvelvollisen perusmaksu. Voimassa olevaan säännöksen 1 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi arvopaperistamiasetuksen 28 artiklassa tarkoitettu yhteisö. Asetuksen 28 artiklassa säädettyjen edellytysten noudattamisen valvonta voi olla työlästä, sillä arvopaperistamisliiketoimet ovat monimutkaisia ja toimilupavaiheessa Fivalle toimitettava tiedon määrä olisi suuri. Perusmaksun suuruudeksi ehdotetaan siten 5000 euroa.\n1.5 Laki vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta\n13 §.Muut säännökset. Voimassa olevan pykälän 1 momentti ehdotetaan kumottavaksi. Sisällöltään vastaavasta vaatimuksesta säädetään jatkossa arvopaperistamisasetuksen 43 artiklan 5 kohdassa. Muutos on teknisluonteinen, ja kansallisen säännöksen kumoaminen perustuu arvopaperistamisasetuksen 39 artiklan 2 kohtaan, jolla kumotaan Solvenssi II -direktiivin 308 b artiklan 11 kohta.\nLait ehdotetaan tuleviksi voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019. Arvopaperistamisasetusta sekä EU:n vakavaraisuusasetuksen muutosasetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019 alkaen. Ennen 1 päivää tammikuuta 2019 liikkeeseen laskettuja arvopaperistamisia koskee kuitenkin tietyiltä osin siirtymäaika 31 päivään joulukuuta 2019 saakka. Siirtymäaikana sovelletaan vielä vanhoja EU:n vakavaraisuusasetuksen säännöksiä.\nEsityksen 1. lakiehdotuksessa tulee arvioitavaksi ehdotuksen suhde perustuslain 18 §:ssä säädettyyn elinkeinovapauteen. Perustuslain 18 §:n 1 momentin nojalla jokaisella on oikeus lain mukaan hankkia toimeentulonsa valitsemallaan työllä, ammatilla tai elinkeinolla.\nEhdotetussa 1. lakiehdotuksen 4 §:ssä säädettäisiin, että arvopaperistamisasetuksen 28 artiklassa tarkoitetun yhteisön toiminta edellyttäisi Finanssivalvonnan myöntämää lupaa. Perustuslakivaliokunta on lausunnoissaan pitänyt elinkeinovapautta perustuslain mukaisena pääsääntönä. Elinkeinotoiminnan luvanvaraistamista on kuitenkin pidetty poikkeuksellisesti mahdollisena tärkeiden ja vahvojen yhteiskunnallisten etujen sitä puoltaessa (ks. esimerkiksi PeVL 15/2008, PeVL 9/2005 ja PeVL 45/2001).\nEhdotetulla viranomaishyväksynnällä suojataan tärkeitä oikeushyviä. Perusoikeusrajoitusten hyväksyttävyyttä voidaan perustella ensinnäkin tarpeella turvata rahoitusjärjestelmän vakaus ja yleinen luottamus arvopaperistamismarkkinoiden toimintaan riittävällä tavalla. Toiseksi toimilupasääntelyllä voidaan varmistua siitä, että yhteisöllä, joka tarkistaa arvopaperistamisasetuksen edellytysten täyttymisen, on jo alusta alkaen riittävät edellytykset toimia huolellisuusvelvoitteen täyttävällä tavalla. Hyvälaatuisten arvopaperistamisten erottaminen huonolaatuisista vaatii objektiivista tarkastelua ja siten sitä harjoittavan yhteisön etukäteistä viranomaishyväksyntää. Yhteisöt, jotka hakeutuvat tarkistamaan arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettujen edellytysten täyttämisen, eivät välttämättä ole ennestään finanssimarkkinoilla toimivia, jolloin niillä olisi jo Finanssivalvonnan myöntämä toimilupa. Yhteisöt voivat olla varsin kevyellä organisaatiolla toimivia tahoja, jolloin niiden kyky harjoittaa arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettua toimintaa, on alistettava viranomaisen hyväksyttäväksi.\nLisäksi ehdotetussa 1. lakiehdotuksen 27 §:ssä säädettäisiin toimiluvan mukaisen toiminnan rajoittamisesta, jossa Finanssivalvonnalle annetaan valtuus rajoittaa arvopaperistamisasetuksen 28 artiklassa tarkoitetun yhteisön toimiluvan mukaista toimintaa, jos yhteisö rikkoo tai laiminlyö sille asetettuja velvoitteita. Ehdotetussa 1. lakiehdotuksessa FivaL:n 28 §:n ehdotetaan myös uutta 8 momenttia Finanssivalvonnan oikeudesta määräaikaisesti kieltää henkilöä toimimasta alullepanijan, järjestäjän tai erillisyhtiön hallituksen jäsenenä tai varajäsenenä, toimitusjohtajana tai toimitusjohtajan sijaisena taikka muuna ylimpään johtoon kuuluvana, jos tämä on rikkonut tai laiminlyönyt EU:n arvopaperistamisasetuksen 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä.\nEhdotetut säännökset eivät ole ongelmallisia elinkeinovapauden näkökulmasta siksi, että kielto on ajallisesti rajattu, se voi kohdistua vain tiettyihin laissa nimenomaisesti määriteltyihin yksittäisen yhtiön johtohenkilöihin sekä tiettyihin EU:n arvopaperistamisasetuksen 32 artiklan 1 kohdassa määriteltyihin tekoihin ja laiminlyönteihin.\nEhdotetulle toimilupasääntelylle sekä toiminnan rajoittamiselle on siten olemassa tärkeät ja vahvat yhteiskunnalliset syyt. Ehdotettu sääntely ei ole ongelmallinen perusoikeutta rajoittavalta lailta vaadittavien yleisten edellytysten näkökulmastakaan (ks. esimerkiksi PeVL 69/2014 vp ja PeVL 13/2014 vp), sillä ehdotettu lupasääntely perustuu välittömästi sovellettavaan arvopaperistamisasetukseen. Vastaavia toimilupavelvoitteita on säädetty jo aikaisemmin perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella (ks. esimerkiksi PeVL 43/2013 vp, PeVL 17/2012 vp ja PeVL 24/2002 vp).\nPerustuslain 18 §:ssä tarkoitetun perusoikeuden rajoitukselle on siten laissa hyväksyttävät perusteet\n3.2 Hallinnolliset seuraamukset\nEsitykseen sisältyvän 1. lakiehdotuksen 40 ja 41 a §:ssä ehdotetaan säädettäväksi seuraamusmaksusta. Finanssivalvonta voi ehdotuksen mukaan määrätä kyseisiä seuraamusmaksuja seuraamukseksi kyseisissä lainkohdissa säädettyjen velvollisuuksien rikkomisesta tai laiminlyönnistä.\nPerustuslakivaliokunnan vakiintuneen tulkinnan mukaan tällaiset maksut eivät ole perustuslain 81 §:n mielessä sen paremmin veroja kuin maksujakaan vaan lainvastaisesta teosta määrättäviä sanktioluonteisia hallinnollisia seuraamuksia. Valiokunta on asiallisesti rinnastanut rangaistus-luonteisen taloudellisen seuraamuksen rikosoikeudelliseen seuraamukseen (PeVL 14/2013 vp, PeVL 17/2012 vp, PeVL 9/2012 vp, PeVL 55/2005 vp ja PeVL 32/2005 vp). Hallinnollisen seuraamuksen yleisistä perusteista on säädettävä perustuslain 2 §:n 3 momentin edellyttämällä tavalla lailla, koska sen määräämiseen sisältyy julkisen vallan käyttöä. Valiokunta on myös katsonut, että kyse on merkittävästä julkisen vallan käytöstä.\nLaissa on täsmällisesti ja selkeästi säädettävä maksuvelvollisuuden ja maksun suuruuden perusteista sekä maksuvelvollisen oikeusturvasta samoin kuin lain täytäntöönpanon perusteista (PeVL 14/2013 vp, PeVL 17/2012 vp, PeVL 9/2012 vp, PeVL 57/2010 vp, PeVL 55/2005 vp ja PeVL 32/2005 vp). Vaikka perustuslain 8 §:n rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen täsmällisyysvaatimus ei sellaisenaan kohdistu hallinnollisten seuraamusten sääntelyyn, ei tarkkuuden yleistä vaatimusta kuitenkaan voida tällaisen sääntelyn yhteydessä sivuuttaa (PeVL 14/2013 vp, PeVL 17/2012 vp, PeVL 9/2012 vp, PeVL 57/2010 vp ja PeVL 74/2002 vp). Lisäksi säännösten tulee täyttää sanktioiden oikeasuhtaisuuteen liittyvät vaatimukset (ks. esimerkiksi PeVL 28/2014 vp ja PeVL 15/2014 vp).\nLakiehdotuksiin sisältyvät säännökset hallinnollisesta seuraamusmaksusta vastaavat luonteeltaan ja sisällöltään voimassa olevaan lainsäädäntöön jo sisältyviä säännöksiä, jotka on säädetty perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella (esimerkiksi PeVL 55/2005 vp, PeVL 32/2005 vp, PeVL 17/2012 vp ja PeVL 15/2016 vp).\nHallinnollisiin seuraamuksiin ei liity kansallisen harkintavallan käyttöä. Edellä esitetyin perustein ehdotettua sääntelyä voidaan pitää perustuslain mukaisena.\nEduskunnan hyväksyttäväksi annetaan seuraavat lakiehdotukset:\nmuutetaan Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 4 §:n 2 momentin 12 kohta, 5 §:n 33 kohta, 40 §:n 2 momentin 5 ja 6 kohta ja 41 a §:n 3 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 4 §:n 2 momentin 12 kohta laissa 352/2017, 5 §:n 33 kohta ja 40 §:n 2 momentin 5 ja 6 kohta laissa 1071/2017 ja 41 a §:n 3 momentti laissa 241/2018, sekä\nlisätään 4 §:n 2 momenttiin, sellaisena kuin se on laeissa 752/2012, 254/2013, 311/2015, 170/2014, 1055/2016, 352/2017 ja 1071/2017, uusi 13 kohta, 5 §:ään, sellaisena kuin se on laeissa 752/2012, 902/2012, 254/2013, 170/2014, 198/2015, 520/2016, 737/2016, 855/2016, 1442/2016, 228/2017, 575/2017, 893/2017, 1071/2017 ja 241/2018, uusi 34 kohta, 27 §:ään sellaisena kuin se on laeissa 611/2014, 575/2017 ja 241/2018, uusi 8 momentti, 28 §:ään, sellaisena kuin se on laeissa 352/2017, 1071/2017 ja 241/2018, uusi 8 momentti, lakiin uusi 37 e §, 40 §:n 2 momenttiin, sellaisena kuin se on laissa 1071/2017, uusi 7 kohta ja lakiin uusi 50 q § seuraavasti:\nToimilupavalvottavalla tarkoitetaan tässä laissa:\n12) sellaista vaihtoehtorahastojen hoitajaa, jolle on myönnetty vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa (162/2014) tarkoitettu vaihtoehtorahastojen hoitajan toimilupa, sekä mainitun lain nojalla toimiluvan saanutta säilytysyhteisöä;\n13) sellaista yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402, jäljempänä arvopaperistamisasetus, 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua yhteisöä, jolle on myönnetty arvopaperistamisasetuksen 28 artiklassa tarkoitettu toimilupa.\n33) muuta henkilöä kuin 4 §:ssä tarkoitettua valvottavaa tai edellä 32 kohdassa tarkoitettua rekisteröitynyttä vertailuarvon hallinnoijaa, joka on velvollinen noudattamaan viitearvoasetusta;\n34) arvopaperistamisasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua erillisyhtiötä, 3 kohdassa tarkoitettua alullepanijaa, 5 kohdassa tarkoitettua järjestäjää ja 20 kohdassa tarkoitettua alkuperäistä luotonantajaa.\nFinanssivalvonta voi rajoittaa määräajaksi 4 §:n 2 momentin 13 kohdassa tarkoitetun yhteisön toimiluvan mukaista toimintaa 1 kohdan h alakohdan mukaisesti, jos tämä on rikkonut tai laiminlyönyt velvollisuuttaan ilmoittaa arvopaperistamisasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisissa tiedoissa tapahtuneista olennaisista muutoksista tai muista muutoksista, jotka voivat vaikuttaa toimivaltaisen viranomaisen toimilupa-arviointiin.\nFinanssivalvonta voi määräajaksi, enintään viideksi vuodeksi, kieltää henkilöä toimimasta 5 §:n 34 kohdassa tarkoitetun erillisyhtiön, alullepanijan, järjestäjän tai alkuperäisen luotonantajan hallituksen jäsenenä tai varajäsenenä, toimitusjohtajana tai toimitusjohtajan sijaisena taikka muuna ylimpään johtoon kuuluvana, jos tämä on rikkonut tai laiminlyönyt arvopaperistamisasetuksen 32 artiklan 1 kohdassa mainittuja säännöksiä.\n37 e §\nMääräaikainen kielto antaa arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettu ilmoitus\nFinanssivalvonta voi määräajaksi, enintään viideksi vuodeksi, kieltää alullepanijaa tai järjestäjää antamasta arvopaperistamisasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaista ilmoitusta, jos tämä ei täytä arvopaperistamisasetuksen 19—22 artiklan säännöksiä yksinkertaisesta, läpinäkyvästä ja standardoidusta arvopaperistamisesta tai 23—26 artiklan säännöksiä lyhyestä ja ohjelmamuotoisesta arvopaperistamisesta, joka on tarkoitettu yksinkertaiseksi, läpinäkyväksi ja standardoiduksi.\n5) korttipohjaisista maksutapahtumista veloitettavista siirtohinnoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/751, jäljempänä korttimaksujen siirtohintoja koskeva asetus, 3 artiklan 1 kohdassa säädettyä 0,2 prosentin tapahtumakohtaisen siirtohinnan enimmäismäärää, joka on asetettu pankkikorttitapahtumista veloitettaville siirtohinnoille tai 4 artiklassa säädettyä 0,3 prosentin tapahtumakohtaisen siirtohinnan enimmäismäärää, joka on asetettu luottokorttitapahtumista veloitettaville siirtohinnoille;\n6) viitearvoasetuksen 4—16 artiklan säännöksiä vertailuarvojen koskemattomuudesta ja luotettavuudesta, 21—26 artiklan säännöksiä kriittisistä, merkittävistä sekä muista kuin merkittävistä vertailuarvoista, 27 artiklan säännöksiä vertailuarvoselvityksestä, 28 artiklan säännöksiä vertailuarvon muutoksista ja lakkaamisesta, 29 artiklan säännöksiä vertailuarvon käytöstä tai 34 artiklan säännöksiä hallinnoijan toimiluvasta ja rekisteröinnistä; tai\n7) arvopaperistamisasetuksen 6 artiklan säännöstä riskin pidättämisestä, 7 artiklan säännöstä läpinäkyvyysvaatimuksista, 9 artiklan säännöstä luotonmyöntämiskriteereistä, 18 artiklan säännöstä nimityksen ”yksinkertainen, läpinäkyvä ja standardoitu arvopaperistaminen” käytöstä, 19—22 artiklan säännöksiä yksinkertaisesta, läpinäkyvästä ja standardoidusta arvopaperistamisesta tai 23—26 artiklan säännöksiä ohjelmamuotoisesta ja voimassaoloajaltaan lyhyestä arvopaperistamisesta, joka on tarkoitettu yksinkertaiseksi, läpinäkyväksi ja standardoiduksi, 27 artiklan 1 kohdan säännöstä antamalla harhaanjohtavan ilmoituksen, 27 artiklan 4 kohdan säännöstä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle tai toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoittamisesta tai 28 artiklan 2 kohdan mukaista velvollisuutta ilmoittaa mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen olennaisista muutoksista.\nJos seuraamusmaksu koskee sijoitusrahastolain 144 b §:n 2 momentissa, sijoituspalvelulain 15 luvun 2 §:n 6 tai 7 momentissa, kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain 12 luvun 2 §:n 2 tai 3 momentissa taikka tämän lain 40 §:n 2 momentin 7 kohdassa mainittujen säännösten rikkomista, oikeushenkilölle määrättävä seuraamusmaksu saa olla, sen mukaan, kumpi on suurempi, enintään joko 10 prosenttia oikeushenkilön tekoa tai laiminlyöntiä edeltävän vuoden liikevaihdosta tai enintään viisi miljoonaa euroa, sekä luonnolliselle henkilölle määrättävä seuraamusmaksu enintään viisi miljoonaa euroa.\nToiminta arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettuna toimivaltaisena viranomaisena\nFinanssivalvonta toimii arvopaperistamisasetuksen 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuna toimivaltaisena viranomaisena.\n2. Laki sijoitusrahastolain muuttamisesta\nlisätään sijoitusrahastolain (48/1999) 2 a §:ään, sellaisena kuin se on laeissa 1490/2011, 175/2016 ja 526/2016, uusi 8 momentti ja 71 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 224/2004, uusi 3 momentti seuraavasti:\nArvopaperistamisasetuksella tarkoitetaan tässä laissa yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2017/2402.\nRahastoyhtiön on ryhdyttävä rahasto-osuuden omistajien etujen turvaamiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin, jos sijoitusrahaston varoja on sijoitettu sellaisiin arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettuihin arvopaperistamisiin, jotka eivät enää täytä mainitussa asetuksessa niille säädettyjä edellytyksiä.\nmuutetaan vaihtoehtorahastojen hoitajista annetun lain (162/2014) 8 luvun 5 § ja\nlisätään 1 luvun 9 §:ään uusi 2 momentti seuraavasti:\nEuroopan unionin sääntely\nVaihtoehtorahastojen hoitajan on ryhdyttävä sijoittajien etujen turvaamiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin, jos vaihtoehtorahaston varoja on sijoitettu sellaisiin arvopaperistamisasetuksessa tarkoitettuihin arvopaperistamisiin, jotka eivät enää täytä mainitussa asetuksessa niille säädettyjä edellytyksiä.\n4. Laki Finanssivalvonnan valvontamaksusta\nmuutetaan Finanssivalvonnan valvontamaksusta annetun lain (879/2008) 1 §:n 1 momentin 23 kohta ja 6 §:n 1 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 1 §:n 1 momentin 23 kohta laissa 1076/2017 ja 6 §:n 1 momentti laissa 242/2018, ja\nlisätään 1 §:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on laeissa 758/2012, 255/2013, 171/2014, 738/2016, 856/2016, 1443/2016, 359/2017, 576/2017, 894/2017, 1076/2017 ja 242/2018, uusi 24 kohta seuraavasti:\n23) Finanssivalvonnasta annetun lain 5 §:n 32 kohdassa tarkoitettu vertailuarvon hallinnoija;\n24) yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402, jäljempänä arvopaperistamisasetus, 28 artiklassa tarkoitettu yhteisö.\narvopaperistamisasetuksen 28 artiklassa tarkoitettu yhteisö\n5. Laki vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annetun lain 13 §:n 1 momentin kumoamisesta\nTällä lailla kumotaan vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annetun lain (304/2015) 13 §:n 1 momentti.\nHelsingissä 20 päivänä syyskuuta 2018


Päivitetty viimeksi: 26. heinäkuuta 2021\nMitä VPN:n avulla voi tehdä?\n5 tapaa käyttää VPN:ääsi\nKatso ne heti\nTarvitsetko live chat -tukea? Voit myös ottaa yhteyttä ExpressVPN-tukitiimiin, jos sinulla on lisäkysymyksiä.\nSaanko ilmoituksen, jos tilaukseni päättyy?\nKuinka monta laitetta on mahdollista yhdistää ExpressVPN:ään samanaikaisesti?\nMiksei ExpressVPN-sovellus ilmoita, että uusi versio on saatavilla?\nMikä on sijaintivalitsin?\nLIVE CHAT JA TEKNINEN TUKI\nMinulle jäi kysyttävää. Miten voin ottaa yhteyttä live chat -tukeen?\nVPN eli Virtual Private Network (virtuaalinen erillisverkko) on suojattu tunneli kahden tai useamman laitteen välillä.\nLue lisää siitä, miten VPN toimii.\nPoistaa rajoituksia ja vierailla lempisivustoillasi ja sosiaalisessa mediassa\nVPN:n avulla saat turvallisesti ja suojatusti pääsyn moniin internetin suoratoistopalveluihin, sosiaalisen median palveluihin ja uutissivustoille.\nKatso lista palveluista, joihin saat pääsyn ExpressVPN:n avulla.\nSe on mahdollista minkä tahansa VPN:n kohdalla, mutta ero on usein huomaamaton. Mikäli internet-palveluntarjoajasi rajoittaa tietynlaista liikennettä, VPN:n käyttäminen voi itse asiassa parantaa nopeutta. ExpressVPN:llä on huippunopea verkosto, joka käyttää parhaiden, Tier-1-tason palveluntarjoajien kaistanleveyttä.\nLue lisää siitä, miten VPN voi estää internet-palveluntarjoajan harjoittamaa kaistanleveyden rajoittamista.\nExpressVPN tarjoaa kolme perustason tilauspakettia. Tilausten hinnat ovat: 12,95 $ kuussa per kuukausi, 9,99 $ kuussa 6 kuukauden kertatilauksella ja 8,32 $ kuussa 12 kuukauden kertatilauksella.\nYksi kuukausi 12,95 $\nKuusi kuukautta 9,99 $\n12 kuukautta 8,32 $\nJokaiseen tilaukseen sisältyy 30 päivän rahat takaisin -takuu, joten voit kokeilla palvelua riskittä. Voit tutustua maksutapoihin ja tilata ExpressVPN:n täältä.\nOnko sinulla lisää kysymyksiä ExpressVPN-tilauksista? Ota yhteys ExpressVPN-tukitiimiin.\nLisäksi kaikkiin tilauksiin sisältyy 30 päivän rahat takaisin -takuu, mikä tarkoittaa sitä, että voit kokeilla palveluamme kuukauden ajan ilman minkäänlaista riskiä siinä tapauksessa, että muutat mielesi.\nExpressVPN luottaa siihen, että tulet pitämään maailman luotettavimmasta ja huippunopeasta VPN:stä. Jos jostain syystä et ole tyytyväinen kokemukseesi, voit 30 päivän ajan saada rahasi takaisin mistä tahansa ExpressVPN-tilauksesta, jonka olet valinnut. Sinun tarvitsee vain ottaa yhteyttä ExpressVPN:n tukitiimiin.\nExpressVPN hyväksyy monet eri maksutavat.\nExpressVPN on sitoutunut suojelemaan yksityisyyttäsi verkossa ja panostaa jatkuvasti siihen, että saat ensiluokkaista palvelua. Lue koko blogipostaus, jos haluat tietää lisää siitä, miksi ExpressVPN:ltä ei voi tehdä elinikäisiä tilauksia.\nVoit myös hyödyntää ExpressVPN:n suositteluohjelmaa ja ansaita 30 ilmaista päivää kohti jokaista ystävääsi, joka suosituksestasi tekee tilauksen.\nLue lisää premium-tason ja maksullisen VPN:n hyödyistä.\nExpressVPN pidättää oikeuden keskeyttää tai lakkauttaa palvelun tarjoamisen milloin tahansa ilmoittamalla asiasta kohtuullisella varoitusajalla. Tällöin tilauksen käyttämätön osuus palautetaan, jos mahdollista.\nLisätietoa saat ExpressVPN:n palveluehdoista.\nYhtä tilausta voi käyttää samaan aikaan viidellä laitteella alustasta riippumatta (mukaan lukien virtuaalikoneet). Voit asentaa ExpressVPN:n kuinka monelle laitteelle tahansa, mutta vain viisi laitetta voi olla yhdistettynä samaan aikaan.\nAsentaa VPN:n reitittimeen ja yhdistää siihen niin monta laitetta kuin haluat.\nExpressVPN:ltä löytyy sovellukset seuraaville laitteille ja järjestelmille: Windows, Mac, iOS, Android, Linux, reitittimet ja Kindle, sekä manuaalisesti asennettavia versioita seuraaville laitteille ja järjestelmille: Linux, Chromebook, langattomat reitittimet (Sabai, DD-WRT, Asus ja Tomato), mediatoistimet sekä pelikonsolit (Apple TV, PlayStation 4, PlayStation 3 ja Xbox 360).\nExpressVPN ei tarjoa kiinteitä eli staattisia IP-osoitteita. Tämä johtuu siitä, että ExpressVPN:n IP-osoitteita kierrätetään säännöllisesti. Kun yhdistät ExpressVPN-palvelimeen, sinulle annetaan paras mahdollinen saatavilla oleva IP-osoite. Se voi olla IP-osoite, johon olet muodostanut yhteyden aiemmin, tai saatat saada toisen IP:n. ExpressVPN kierrättää IP-osoitteita, joita kaikki asiakkaat käyttävät. Näin lisäämme käyttäjien anonymiteettiä ja huolehdimme yksityisyydestäsi.\nExpressVPN:llä on tuhansia palvelimia kymmenissä eri kohteissa ympäri maailmaa. Yhdessä sijainnissa voi olla satoja palvelimia, joista jokainen sisältää tuhansia IP-osoitteita. Palvelimien saatavuus vaihtelee sen mukaan, mikä yhdistämisprotokolla on valittu (Lightway, OpenVPN vai L2TP/IPSec). ExpressVPN ei kerro käytössä olevien IP-osoitteiden tarkkaa lukua, sillä se saatta vaihdella kysynnän ja muiden tekijöiden mukaan.\nHuomaa: L2TP/IPsec tarjoaa vähäisiä turvallisuushyötyjä, joten sitä tulisi käyttää ainostaan anonyymiyden saavuttamiseen tai sijainnin vaihtoon.\nExpressVPN on yksityisyyteen keskittynyt yritys, joka ei säilytä käyttäjien toiminta- tai yhteyslokeja. ExpressVPN kerää minimimäärän tietoa liittyen palveluiden käyttöön, jotta voimme havaita ja ratkaista teknisiä ongelmia. Sinua ei kuitenkaan voi yhdistää mihinkään tiettyyn toimintaan näiden tietojen perusteella.\nLisätietoa saat lukemalla ExpressVPN:n tiukasta politiikasta toiminta- tai yhteyslokien säilyttämistä kohtaan sekä tietosuojakäytännön ja palveluehdot.\nIP-osoitteiden salaaminen käyttämällä useita palvelinsijainteja ympäri maailmaa\nNetwork Lock (hätäkatkaisin) korkean vuotosuojauksen takaamiseksi\nKyllä! ExpressVPN tarjoaa 30 ilmaista käyttöpäivää jokaista onnistunutta suositusta vastaan. Rajoituksia ei ole – voit tehdä niin monia suosituksia kuin haluat. Tee siis tilaus ja ryhdy suosittelemaan. 🙂\nExpressVPN:llä on huippuluokan VPN-verkosto, joka on optimoitu huippunopeaksi ja luotettavaksi. Nauti rajoittamattomasta kaistanleveydestä ja valikoimasta palvelimia kymmenissä eri maissa ympäri maailmaa. ExpressVPN on luonut alan parhaan verkoston ja VPN-sovellukset. Etkö ole vielä vakuuttunut? Kaikkiin ExpressVPN-tilauspaketteihin sisältyy 30 päivän rahat takaisin -takuu, joten voit kokeilla parasta tarjolla olevaa VPN-palvelua ilman minkäänlaista riskiä.\nKun haluat lukea lisää ExpressVPN:stä yrityksenä, lue ExpressVPN:n palveluehdot täältä.\nExpressVPN:n verkkosivuilla on kaksi tapaa kirjautua sisään käyttäjätilille.\nVoit kirjautua sisään ExpressVPN-tilillesi käyttämällä käyttäjätiliisi liitettyä sähköpostiosoitetta ja salasanaa.\nVaihtoehtoisesti voit syöttää ainoastaan ExpressVPN-tilisi sähköpostiosoitteen ja pyytää kirjautumislinkkiä sähköpostiisi. Avaa sähköpostiisi lähetetty linkki, niin pääset kirjautumaan tilillesi.\nJos sinulla ei ole ExpressVPN-tiliä, voit tehdä tilauksen napsauttamalla alta:\nNapsauta LATAA laitteellesi sopivan version kohdalla\nSeuraa ExpressVPN:n asennusohjeita laitteellesi ja nauti internetistä lisäyksityisyyden ja -turvallisuuden kera!\nSijaintivalitsimen avulla voit valita, mihin VPN-palvelinsijaintiin muodostat yhteyden.\nSijaintivalitsimessa voit nähdä palvelinsijainnit, joihin olet viimeisimpänä yhdistänyt, palvelinsijainnit jotka olet merkinnyt suosikeiksi, ja kaikki käytettävissä olevat palvelinsijainnit. Lisäksi ExpressVPN suosittelee parhaita palvelinsijainteja sen perusteella, missä olet.\nJos haluat lisätietoa palvelinsijainnin valitsemista, lue tämä opas tai ota yhteyttä ExpressVPN-tukitiimiin apua saadaksesi.\nEi. Kun käytät ExpressVPN:ää, ei kuukausittaista datakattoa ole, ja pääset myös eroon internet-palveluntarjoajan rajoituksista.\nLue, miten VPN estää kaistanleveyden rajoittamisen ja miten voit ladata ilman rajoituksia.\nMinulle jäi kysyttävää. Miten otan yhteyttä live chat -tukeen?\nJos sinulla on muuta kysyttävää tai olet huomannut muita ongelmia, ole hyvä ja ota yhteyttä ExpressVPN-tukitiimiin.


Chłopy, joka lähtee loman eri muunnokseen, joutuu yhä useammin villien hukkuneiden ja etsiä mahdollisuuksia hotelleille Gdynian keskustassa. Tällainen liittyminen siedetään kolmanneksen illalla lomakausi seurata ilman keskinkertaisia vaikeuksia. Makuusaleissa, jotka ovat tällaisissa metropoleissa maailmanlaajuisesti eivät tunnista itsenäisiä paikkoja tällä kaudella. Nykyään se on yhä tiheämmin pakattu pidättää oikeuden istua kiireettömästi ennen lomavaiheen alkua. 20. vuosisadalla vanhukset eivät ole rikkaita, he jättävät nopeasti taakseen ilmaisia kokemuksia tai löytävät mukavaa majoitusta. Gdynia, jonka aikana on loma-kuukausia, on täynnä. Yhteydessä nykyisen goby-lima Se kuluu tiettynä vuonna, tulot ohjaavat majatalot ja ruokalat - vastaavasti tähän tällaisissa kaupungeissa olevat alkuperäiskansat yrittävät yhtä väkivaltaisesti tarttua työntekijöiden alueeseen vastakkaiset kaupungit\nHarkitaan tarkkaan, minne mennä ilmeisesti nopeasti. Kieltäytyminen nukkumasta käyttämättömän taivaan alla 1900-luvulla käveleminen antaa meille enemmän ja enemmän tietoja, joista pidämme näytämme itsemme nyökkäävän. Kaikkien kieltäminen antaa tosin suojan viimeiselle, että hän käyttää edelleen työntekijöitä runsaasti keskuudestaan toiveet, jotka mahdollistavat lomalähdöt. Lomamatkat maksavat meille rajallisen hyväksyttävyyden rentoutua ja rakentaa vakaumusta kypsemmiksi palvelijoiksi koko vuodeksi\nHuolehtiminen majoituksesta aikaisin Gdynian keskustassa on kannattava matka, joka vielä useammin lainaa meille sulkemisten voimaa. SISÄÄN 1900-luvulla kaikki puristavat siihen roskakoria, vaikka se todella taitettaisiin, mutta keskeneräisen alla eldorademia ei pitäisi kiillottaa. Useat majatalot käyttävät melko eklektistä majoitustapaa tämä tulisi liittää nykyiseen, mikä on kelluva, lähellä on yleensä kausi. 3 vähennetty .. tärinä. DualShock 4 ansaitsee saman korin muiden ajovalojen välillä, Milickie on edelleen fyysisesti puristettu. Junan hylätyllä puolella ja vierailumme. Loppujen lopuksi, jos kuluttaja on tuonnissa yhtä epäeettistä, puoliso\nYksinkertaiset napaisuuden lausunnot. Loistavasti Lontoo. China Town oli tuolloin tulliton, mikä muuten aiheuttaa Pragan tilat - se ei vaadi kollegiaalista kirkkoa, tuntemamme kävelyä, joka määrittelee paikat palkokasvien iloksi\nEi kuitenkaan paljon pystysuoria vinkkejä. Tietysti maailma. Voimme kirkastaa täällä juonittelua ylikansallisilla ja jalkakäytävillä, Espanjan ansiosta se valaisee massoja, ja aikalaisille, joita ainoat ylistivät myös yksikössä, sähköisen kulkueen kautta. väriä sen alueen puolalaisten kärpöjen asteeseen asti, oli käytännöllinen nykyaikaisen muodonmuutoksen, kuten kartanon, tuttu koko. Hajusteiden voimakkuuden lähteestä, plus molempien alkuperäiset, paistettu keskenään, kuten milloin: nimittää? Yksi kerta tärkeimmistä kohdista, lampaat, jotka kokivat väliaikaisesti veroneuvonnan puolivälissä. Heidän lomamuistinsa. Ylämaa - rokkaava annos\nHe heräävät eloon mysteerillä, jonka tutkintotodistukset, joiden ympärillä lapset mittaavat, voidaan tehdä myös täällä. Kiitos nykyisen pilkun yllä mainitusta vesisälystä, tärkeimmistä avaruuteen sitoutuvista siemenistä, klassisesta päättymisestä uusimpiin nähtävyyksiin. Bańska näkyy pöydässä, ja pian Pradolina on klubi, joka on eräänlainen yksityinen täydennys virulenssinsa ansiosta. Erityisen tuore on taistelu, kun taas harjoitus provosoi, lasten saamisesta. Perunoiden joukossa. Villit vaeltajat. Globotrotterit orjuuttavat varmasti pysy yli kertymisen ilman parabankkien tietoja. Tunnetut vaarat ja tarve mukavaan etuun kevyissä yksiköissä on Wałbrzych Kupsin ohuin kohta, ärsyke.\n« Laihduttava ajattelutapa\nBlw sitten kuin edeta sattumalta lapsi rakastui ruokaan»


TIETOSUOJAILMOITUS TUTKIMUKSESTA TUTKIMUKSEEN OSALLISTUVALLE — Kokkolan yliopistokeskus Chydenius\nKokkolan yliopistokeskus Chydenius > Sosiaalitieteet > Tutkimus > TIETOSUOJAILMOITUS TUTKIMUKSESTA TUTKIMUKSEEN OSALLISTUVALLE\nTIETOSUOJAILMOITUS TUTKIMUKSESTA TUTKIMUKSEEN OSALLISTUVALLE https://www.chydenius.fi/fi/sosiaalitieteet/tutkimus/tietosuojailmoitus-tutkimuksesta-tutkimukseen-osallistuvalle https://www.chydenius.fi/@@site-logo/logo.png\nToteutettavuustutkimus community sponsorship -ohjelmien (yhteisölähtöisten) mahdollisuuksista Suomessa\nNimi: Yhteisölähtöisen kotoutumisen mahdollisuudet Suomessa.\nTutkimus perustuu webropol-kyselyyn ja haastatteluihin. Aineistonkeruu toteutetaan vuosien 12/2020–2/2021 aikana. Tutkimusraportti valmistuu maaliskuussa 2021.\nEU:n yleinen tietosuoja-asetus, artikla 6, kohta 1 mukaiseen rekisteröidyn suostumukseen.\nAineiston keruusta, suojaamisesta ja hävittämisestä vastaa Jyväskylän yliopiston Kokkolan yliopistokeskus Chydenius.\nTutkimuksen vastuullinen johtaja: Yliopistonlehtori, dosentti Kati Turtiainen, +358 40 6691 955 kati.turtiainen@chydenius.fi\nTutkimuksessa on mukana tutkimusassistentti Henna Sapir. Tutkimuksen laatijat ovat perehtyneet henkilötietojen käsittelyn eettisiin periaatteisiin. Kyselyn tietoja ei luovuteta tämän ryhmän ulkopuolelle.\nTutkimus perustuu sisäministeriön ja työministeriön tilaamaan selvitykseen kiintiöpakolaisten vastaanottoa ja kotoutumista tukevien community sponsorship -mallien (yhteisölähtöiset mallit) toteuttamismahdollisuuksista Suomessa. Toteutettavuustutkimuksella arvioidaan mahdollisuudet community sponsorship -ohjelman perustamiseksi Suomen kontekstissa, identifioitaisiin relevantit toimijat sekä aloitettaisiin keskustelut eri toimijoiden kanssa ohjelman hyödyistä ja lisäarvosta.\nWebropol-kysely lähetään kaikkiin kiintiöpakolaisia vastaanottaviin kuntiin. Tutkimuksessa kerätty aineisto käytetään raportin laatimisen tueksi (kts. edellinen kysymys). Järjestöjen pakolaisten kotouttamisesta vastaavia henkilöitä haastatellaan verkossa (Zoom tai Teams). Haastattelut voidaan nauhoittaa haastatteluun osallistujien luvalla ainoastaan siten, että niistä poimitaan keskeinen informaatio, mutta haastatteluja ei litteroida. Haastatteluiden kesto on noin 1 tunti.\nTutkimusaineisto säilytetään Jyväskylän yliopiston tarjoamilla tietoturvatulla ja tietosuojatulla työasemilla.\nTutkimus antaa tietoa Jyväskylän yliopiston yliopistopedagogisten koulutusten nykytilasta ja kehittämismahdollisuuksista. Tutkimuksesta ei aiheudu haittaa tutkittaville.\nTutkimuksessa kerättyjä tietoja ja tutkimustuloksia käsitellään luottamuksellisesti tietosuojalainsäädännön edellyttämällä tavalla. Aineistoa käsittelevät vain tähän tutkimukseen nimetyt henkilöt. Tutkimuksen vastuullinen johtaja käy läpi tietosuoja- ja tutkimuseettiset kysymykset. Haastatteluaineistoa ei litteroida. Tutkimuksesta saatavia tuloksia esitellään anonyymisti niin. Haastateltavien järjestöjen edustajilta kysytään erikseen, mikäli he haluavat nimensä listaan, jossa kuvataan haastatellut tahot. Tutkimustulosten raportoinnin yhteydessä kenenkään haastateltavan henkilöllisyyttä tai taustaa ei voida tunnistaa tutkimukseen liittyvistä tutkimustuloksista.\nHenkilötietojen suojaamiseksi käytetään seuraavia suojatoimia\n☒ tutkimuksella on vastuullinen johtaja tai siitä vastaava ryhmä\n☒ rekisterinpitäjän ja käsittelijän sisäiset toimenpiteet, joilla estetään pääsy henkilötietoihin\n☒ henkilötietojen salaaminen\n☒ tietoturvalliset henkilötietojen käsittely-ympäristöt\nTunnistekoodeja säilytetään tietoturvallisesti, ja ne hävitetään 31.3.2021 mennessä.\n8. Henkilötietojen yhdistäminen muihin rekistereihin\nTässä tutkimuksessa ei yhdistetä tietoja muista rekistereistä.\nTutkimuksen tulokset raportoidaan verkkojulkaisuna.\n10. Tutkimuksen kustannukset\nTutkittavalle ei aiheudu tutkimuksesta kustannuksia.\n11. Tutkittavan oikeudet\n1. Henkilötietojen käsittely perustuu edellä mainittuihin tietoihin (esim. kohta 7).\n2. Tutkimuksella on vastuuhenkilö tai siitä vastaava ryhmä.\n3. Henkilötietoja käytetään ja luovutetaan vain tieteellistä tutkimusta varten, sekä muutoinkin toimitaan niin että tiettyä henkilöä koskevat tiedot eivät paljastu ulkopuolisille.\nWebropol-kyselyssä ei kerätä henkilötietoja, ainoastaan vastaajan asemaa organisaatiossa. Haastattelujen yhteydessä kysytään haastateltavilta erikseen, mikäli heidän nimensä voi kirjata raporttiin. Kaikki aineistot säilytetään Jyväskylän yliopiston suojatussa verkossa raportin julkaisemiseen saakka.


Ääneneristävyys – Portaiden teko rinteeseen\nISOVER-eristeet antavat hyvän ääneneristävyyden. Toteuta rakenne huolellisesti, koska äänet kuuluvat helposti saumojen ja äänisiltojen kautta. Rakenteen ilmaääneneristys on rakenteeseen kohdistuneen ja sen läpäisseen äänitehon suhde desibeleissä.\nJos ääneneristävyys on dB, rakenteen läpi . Puurakenteisen ovien palotekniset ominaisuudet ovat hyvät paloturvallisuuden kannalta. Riittävä ääneneristävyys saavutetaan käyttämällä monikerrosrakenteita. Avattava ikkuna on tehokkaampi äänieriste kuin kiinteä, sillä lasien väliin jää tyypillisessä ikkunassa kaksi eri kokoista ilmaväliä ja ääneneristävyys kasvaa.\nIkkunoiden ääneneristävyys- ominaisuudet ja niiden vaikutus julkisivujen ääneneristävyyteen. Asun- nossa tulee voida nukkua, levätä ja työskennellä naapureiden tai muun ulkoisen melun häiritse- mä�ä. Tavoitteena yhdistää julkisivun ääneneristävyyteen ja ikkunoiden ääneneristävyysominai- suuksiin liittyvää tietoa yhdeksi kokonaisuudeksi.\nJotta ymmärtäisi ääneneristykseen liittyviä riskejä, on hyvä tie- tää hieman siitä, miten kaksinkertaiset . Mitä painavampi rakenne, sitä parempi ääneneristävyys. Rakennettu ympäristö tuottaa koko ajan enemmän ääntä. Asuintalot rakennetaan tiiviimmin toistensa .


Skoda kiertue täytti Kalajoki Golfin | Kalajokigolf - Golfia äitienpäivästä...isäinpäivään. Skoda kiertue täytti Kalajoki Golfin | Kalajokigolf - Golfia äitienpäivästä...isäinpäivään.\nEtusivu » Tapahtumaraportit » Skoda kiertue täytti Kalajoki Golfin\nSkoda kiertue täytti Kalajoki Golfin\nLähettänyt Kalajoki Golf 28.07.2013 Tapahtumaraportit | Ei kommentteja\nMiltei koko kesän pelattavissa ollut Skoda Suomi Golf – viikkokilpailu huipentui Kalajoki Golfilla, kun Skodan kiertue autot saapuivat Kalajoelle ja oli vuorossa yhteislähtönä pelattu Kalajoen finaali. Kilpailuun toivat suuren maailman mallia useat yhteistyökumppaneiden teltat, joita oli pystytetty ympäri klubitalon maisemia. Kilpailuun oli ilmoittautunut kaiken kaikkiaan 76 pelaajaa, kahteen eri sarjaan jotka määräytyivät pelaajan tasoituksen perusteella. Kiertuetelttojen yhteydessä pelaajilla oli myös mahdollista osallistua Clevelandin sponsoroimaan puttikilpailuun jossa riittikin osallistujia varsin mallikkaasti.\nLäpi kesän pyörinyt Skodan viikkokilpailu keräsi kesä – ja heinäkuun aikana varsin hyvin osallistujia. Kilpailussa alle 18,5 tasoituksella pelanneet pelasivat tasoituksellista lyöntipeliä ja sen yli olevat tasoitukset ottelivat puolestaan pistebogey sarjassa. Huippukuntoinen kenttä sekä välillä jopa uuvuttavan kuumaksi todettu auringon paiste tekivät olosuhteista sunnuntaina hyvin haasteelliset. Pistebogey sarjassa tulostaso jäi hieman odotettua vaisummaksi vaikkakin kaikki podium sijoille kiivenneet tiputtivat samalla omaa tasoitustaan. Kilpailussa kolmanneksi sijoittui tällä kertaa Elina Tuura pelaten 36 bogeypistettä. Toisen sijan nappasi itselleen KlG:n Tarja Rahkola 37:llä bogeypisteellä. Voitto matkasi tällä kertaa Toni Urpilaisella jonka etuysille pelaamat 22 bogeypistettä antoivat uskoa takaysille ja lopulta voittotulokseksi tuli komeat 38 bogeypistettä. Kilpailussa oli mukana myös totutut erikoiskilpailut, kun lähimmäslippua sekä pisin draivi hakivat voittajiaan. Lähimmästä lippu lyönnistä oli tällä kertaa voittajalle palkintona hieno Clevelandin putteri joka matkasi Virve Hämäläisen mukana Oulaisiin. Pisimmästä draivista vastasi jälleen kerran Jarno Palola, jonka leiskautus palkittiin uudella puu 5 mailalla.\nKlubilla oli päivän mittaan miltei markkinoilta tuttu fiilis.\nTasoituksellisessa lyöntipelissä tulostaso oli jälleen kerran varsin korkea, kun tuloksella 73 sijoittui sunnuntaina vasta sijalle seitsemän. Kisassa kolmanneksi sijoittui todellinen yllätysnimi, kun Kalajoki Golfilla jo miltei legendan maineeseen noussut Petri Westerlund pelasi kesän parhaimman kierroksensa ja alitti 90 lyöntiä nettotuloksen ollessa hyväksyttävät 72 lyöntiä. Kilpailun toinen sija jäi sekin Kalajoelle, kun Asko Sarliinin uurastus viheriöillä palkittiin. Sarlin pelasi nettotuloksen 71 lyöntiä häviten lopulta voiton vain yhden lyönnin erolla. Voittoon kiri sunnuntaina Lahden Golfia edustava Aarni Tervonen joka pelasi tasaisesti läpi päivän ja tuloskorttiin merkattiin lopulta hieno nettotulos 70 lyöntiä. ”-Ensinnäkin kiitos järjestäneelle taholle sekä kenttäyhtiölle. Myös peliseura oli erittäin mukavaa ja oli ilo pelata.”\nSkoda Suomi Golf hiljenee tämän kesän osalta tähän. Kalajoki Golfilla on kuitenkin tapahtumaa myös koko elo –ja syyskuun ajan. Kannattaa käydä tutustumassa kilpailukalenteriin Kalajoki Golfin nettisivuilla. Lisäksi klubi on avoinna vielä ensi viikon ajan aina kello 22.00 saakka. Lisäksi kannattaa käydä testaamassa GoGolfinkin suosittelema Lämmin Savulohisalaatti tai vaikkapa kuuluisa Golfburger, kun niitä vielä keittiöltä saa!


Tehdas Tsekkiin - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nLättätelevisiot leviävät nopeasti Euroopassa\nJulkaistu: 27.10.2006 16:37\nJapanilainen Hitachi Ltd perustaa litteitä televisioita valmistavan tehtaan Eurooppaan, Tsekin tasavaltaan. Yritys vastaa näin litteiden televisioiden kasvavaan kysyntään, jota digitaaliset tv-lähetykset vauhdittavat.\nHitachin uusi tehdas tulee noin 80 kilometrin päähän Prahasta. Yhtiö arvioi, että LCD- ja Plasma-televisioiden tuotanto on käynnissä jo ensi kesänä. Hitachi kertoo tiedotteessaan, että Tsekkiin tulevan uuden yhtiön, Hitachi Home Electronicsin kautta se voi laajentaa merkittävästi televisioittensa tuotantokapasiteettia. Japanista johdettu maailmanlaajuinen elektroniikkayritys arvioi, että litteiden televisioiden myynti pelkästään Euroopassa on vuonna 2008 noin 20 miljoonaa kappaletta.


Saaristoapu | RedNet\nDu är här:Hem › Toiminta › Saaristoapu\nOlemme tehneet aloitteen yhteistyöstä valmiustoimintaa Turunmaalla harjoittaville vapaaehtoisille palokunnille ja meripelastajille. Yhteistyön tarve on noussut esiin osittain siksi, että viranomaisvaatimukset avustustyölle ovat lisääntyneet kun taas julkinen sektori on joutunut vähentämään palvelujaan syrjäseuduilla. Syy ei ole yksinomaan taloudellinen vaan myös akuutin avun taso, pitkälle menevää hoitoa jo ennen sairaankuljetuksen aloittamista.\nKäytännössä tämä tarkoittaa kuitenkin sitä, että Turunmaan saaristossa kestää pitkään ennen kuin ammattimaista apua saadaan paikalle onnettomuuden sattuessa. Se, mitä me haluamme kehittää yhteistyön avulla on, että saaristoon saadaan lisää ensivasteyksiköitä. Ensivastetoiminnassa auttamisyksikkö saapuu paikalle ensimmäisenä ja antaa akuuttia ensiapua kunnes ammattiapu on paikalla.\nProjektin aikana rekrytoimme yhdessä uusia jäseniä mukaan toimintaan ja yhdessä jo olemassaolevien ryhmien kanssa nostamaan auttamisen valmiustasoa. Projektin kautta koulutamme vapaaehtoisia ensiavussa ja ensivasteessa osaamistason kohottamiseksi ja kaikkien Turunmaan saaristossa asuvien ja toimivien turvallisuuden lisäämiseksi.\nLisätietoja Saaristoapu-projektista ja tulevista kursseista:\nEnsiavun ja terveydenhuollon suunnittelija


https://www.ruohonjuuri.fi/marseille-palasaippua-valkoinen-200g-marius-3298652000104?___store=default 6948 Marseille-saippua, valkoinen (marseillesaippua) https://www.ruohonjuuri.fi/media/catalog/product/1/9/MARIUS-3298652000104.jpg 5.45 EUR InStock /Koti & Hyvä olo /Koti & Hyvä olo/Ekopesuaineet /Koti & Hyvä olo/Hygieniatuotteet /Koti & Hyvä olo/Ekopesuaineet/Muut pesuaineet /Koti & Hyvä olo/Ekopesuaineet/Pyykinpesu /Koti & Hyvä olo/Hygieniatuotteet/Saippuat Tällä pestessä ei luontokaan likaannu - mutta tahrat saavat kyytiä! 100 % kasviöljypohjainen on tämä valkoinen, erityisesti pyykinpesuun ja tahranpoistoon tarkoitettu, korkealaatuinen marseillesaippua.

200 gramman riittoisa ja näppäräkäyttöinen palasaippua on ammattitaidolla ja pitkiä saippuantekoperinteitä kunnoittaen valmistettu kuuluisassa Marius Fabren saippuatehtaassa.

 Mistä aidon Marseille-saippuan erottaa?
- Marseille-saippua on tehty Marseillessa, Ranskassa.
- Saippua on valmistettu kasviöljyistä.
- Se on valmistettu "Union des Professionnels du Savon de Marseille"- liiton alaisena
- Kuutiomuodossa leima on kuudella sivulla. Leima ilmoittaa saippuan öljypitoisuuden (d´huile 72%), painon, valmistuksessa käytetyn öljytyypin ja joskus myös valmistajan nimen.
- Aidolla Marseille-saippualla on ainakin kahden eri valmistajien liiton leima.

 Miksi kannattaa valita aivan aito Marseille-saippua?
- alkuperäinen Marseille-saippua on hypoallergeeninen
- se ei sisällä väriaineita eikä hajusteita
- se on biohajoava 28:ssa vuorokaudessa
- se on ihotautilääkärien suosittelema mm. akneen, ihottumiin, psoriasikseen
- se on riittoisa ja taloudellinen
- se ei sisällä petrokemian aineita tai parabeeneja
 - sitä ei ole testattu eläinkokein 5.45 Marius Fabre add-to-cart Citycenter, Helsinki,Espoo, Ainoa,Espoo, Iso Omena,Espoo, Sello,Hakaniemi, Helsinki,Jumbo, Vantaa,Jyväskylä,Kamppi, Helsinki,Oulu,Raisio,Redi, Helsinki,Tampere,Tripla, Helsinki,Turku\nHakaniemi, Helsinki Raisio Espoo, Sello Jumbo, Vantaa Citycenter, Helsinki Tampere Kamppi, Helsinki Oulu Turku Tripla, Helsinki Espoo, Ainoa Espoo, Iso Omena Redi, Helsinki Jyväskylä Ei myymälän valikoimassa Itäkeskus, Helsinki


34 m² Sulkapolku 9 B, 00370 Helsinki Kerrostalo Yksiö myynnissä - Oikotie 15594761\n226 500 €34 m²\nPalvelut: Kauppakeskus Ristikko 2km\n84 946,20 €\n6 661,76 € / m2\nMuut maksut: Hoitovastike jakautuu seuraavasti: hoitovastike 102,00 €/kk ja tonttivuokravastike 91,80 €/kk. Ylläoleva rahoitusvastike pitää sisällään vain koron ensimmäisen 3 vuoden ajalta ja sen jälkeen lyhennys ja korot yhteensä 690,11 €/kk. Laina-aika yhtiölainalle on 23 vuotta, joista ensimmäiset noin 3 vuotta lyhennysvapaita. Tällöin yhtiölainasta maksetaan vain korkoa. Koron osuus on 0,611 €/osake/kk ja lyhennyksen osuus on 3,596 €/osake/kk, yht. 4,207 €/osake/kk. Yhtiölainan laskentaperuste on 12 kk euribor ja arvioitu marginaali 0,85%. Vesimaksu on ennakkomaksu. Tasauslaskutus huoneistokohtaisen mittauksen mukaan..