1 HE 28/2003 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle ulkomaalaislaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi ulkomaalaislaki. Lailla toteutettaisiin ja edistettäisiin hyvää hallintoa ja oikeusturvaa ulkomaalaisasioissa. Lisäksi edistettäisiin hallittua maahanmuuttoa ja kansainvälisen suojelun antamista ihmisoikeuksia ja perusoikeuksia kunnioittaen. Ulkomaalaisen oikeuksista ja velvollisuuksista säädettäisiin laissa entistä tarkemmin. Lain yleisiä säännöksiä selkeytettäisiin. Maahantulon edellytyksiä koskevat säännökset säilyisivät sisällöltään pääosin ennallaan. Viisumeja koskevat Schengenin säännöstön keskeiset säännökset kirjattaisiin lakiin. Ehdotus sisältää säännöksiä menettelyistä, jotka aiemmin ovat olleet hallintokäytännön varassa. Voimassa olevasta ulkomaalaislaista ovat puuttuneet esimerkiksi riittävän yksityiskohtaiset säännökset jatkoluvan ja pysyvän oleskeluluvan myöntämisestä. Lakiin ehdotetaan otettavaksi myös kiintiöpakolaisia koskevia säännöksiä. Ehdotettu laki muuttaisi eräitä viranomaisten toimivaltasuhteita. Ensinnäkin oleskelulupien myöntäminen kaikille ulkomailla oleville ulkomaalaisille siirrettäisiin Suomen ulkomaan edustustoilta Ulkomaalaisvirastolle. Suomen ulkomailla olevat edustustot tekisivät vastaisuudessa ainoastaan viisumipäätöksiä. Toiseksi Suomen kansalaisen perheenjäsen voisi tulla Suomeen hakemaan oleskelulupaa perhesiteen perusteella. Nykyään oleskelulupaa on haettava ja hakemuksen käsittelyä odoteltava ulkomailla. Oleskeluluvan Suomessa myöntäisi paikallispoliisi. Eräitä ulkomaalaishallinnon lupamenettelyjä muutettaisiin siten, että muutokset edistäisivät sujuvuutta ja nopeuttaisivat käsittelyaikoja. Suomeen työn vuoksi tulevalta ulkomaalaiselta ehdotetaan edellytettäväksi työ- ja oleskeluluvan sijasta vain yhtä lupaa, työntekijän oleskelulupaa. Työntekijän oleskelulupa myönnettäisiin kaksivaiheisesti. Työvoimatoimisto harkitsisi ensin luvan ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ myöntämisen työvoimapuoleen liittyvät edellytykset, minkä jälkeen Ulkomaalaisvirasto myöntäisi luvan, jollei sen myöntämiselle olisi yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen liittyviä esteitä. Työnteko olisi rajoitetusti mahdollista myös muulla oleskeluluvalla tai ilman oleskelulupaa. Vuonna 2000 voimaan tulleet ulkomaalaislain säännökset turvapaikkamenettelyistä ehdotetaan säilytettäviksi sisällöltään pääosin ennallaan. Turvapaikkamenettelyjä nopeuttanut lainmuutos vähensi selvästi perusteettomien hakemusten määrää Suomessa. Säännökset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesta liikkumisvapaudesta ovat ulkomaalaislaissa olleet niukat. Ehdotettu laki sisältäisi oman lukunsa Euroopan unionin kansalaisen oleskelusta. Unionin kansalaisiin rinnastetaan Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kansalaiset. Ulkomaalaisen oikeusturvaa parannettaisiin laajentamalla muutoksenhakumahdollisuus koskemaan lähes kaikkia oleskelulupapäätöksiä. Työnantaja saisi valitusoikeuden työntekijän oleskelulupa-asiassa ja Ulkomaalaisvirasto hallinto-oikeuden päätökseen, jolla Ulkomaalaisviraston päätös on kumottu tai sitä on muutettu. Esityksellä pyritään myös vastaamaan Euroopan unionin sääntelystä ja eräistä kansainvälisistä sopimuksista johtuviin muutostarpeisiin. Ehdotetut säännökset liikenteenharjoittajan takaisinkuljetusvelvollisuudesta ja liikenteenharjoittajaan kohdistuvista seuraamuksista otettaisiin lakiin neuvoston direktiivin täytäntöön panemiseksi. Esityksessä ehdotetaan myös tehtäväksi uudesta ulkomaalaislaista johtuvat muutokset rikoslakiin ja lakiin työsuojelun valvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa. Esitys liittyy valtion talousarvioon. Lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004.\n2 2 HE 28/2003 vp SISÄLLYSLUETTELO ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ...1 SISÄLLYSLUETTELO...2 YLEISPERUSTELUT Johdanto Nykytila Lainsäädäntö ja käytäntö Yleiset säännökset Maahantulo Viisumit Oleskelu...19 Määräaikainen oleskelulupa...19 Pysyvä oleskelulupa...24 Oleskeluluvan peruuttaminen ja raukeaminen Työnteko Kansainvälinen suojelu...30 Kansainvälisen suojelun antaminen...30 Turvapaikan hakeminen, turvapaikkatutkinta ja turvapaikkahakemuksen ratkaiseminen...32 Turvapaikkamenettelyt...32 Kiintiöpakolaisten ottaminen...35 Pakolaisuus Turvaamistoimet Ulkomaalaisille Suomessa myönnettävät matkustusasiakirjat Maasta poistaminen...39 Käännyttäminen...39 Maasta karkottaminen...42 Maahantulokielto Euroopan unionin kansalaisen ja häneen rinnastettavan oleskeluoikeus...44 Oleskelu...45 Maahantulon estäminen ja maasta poistaminen Liikenteenharjoittajan velvollisuudet...47 Kansallinen lainsäädäntö...47 EU:n lainsäädäntö Rangaistussäännökset Oikeusturva...51 Muutoksenhaku poliisin tai passintarkastusviranomaisen tekemään päätökseen...51 Muutoksenhaku Ulkomaalaisviraston tekemään päätökseen...52 Muutoksenhaku ulkoministeriön tai ulkomaan edustuston tekemään päätökseen...54 Täytäntöönpanokelpoisuus...55\n3 HE 28/2003 vp 3 Muutoksenhakujärjestelmän yleisistä lainsäädännöllisistä puitteista Erinäiset säännökset Kansainvälinen kehitys ja ulkomaiden lainsäädäntö Yleistä Pohjoismaat Eräät muut Euroopan valtiot Nykytilan arviointi Yleiset säännökset Maahantulo Viisumit Oleskelu...68 Määräaikainen oleskelulupa...68 Pysyvä oleskelulupa...72 Oleskeluluvan peruuttaminen ja raukeaminen Työnteko Kansainvälinen suojelu Turvaamistoimet Maasta poistaminen...81 Käännyttäminen...81 Maasta karkottaminen...83 Maahantulokielto Euroopan unionin kansalaisen ja häneen rinnastettavan oleskeluoikeus Liikenteenharjoittajan velvollisuudet Rangaistussäännökset Erinäiset säännökset Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset Ulkomaalaislain rakenne Yleiset säännökset Maahantulo Viisumit Oleskelu Työnteko...91 Keskeiset ehdotukset...91 Lupajärjestelmän selkeys ja johdonmukaisuus...92 Lupajärjestelmän perusrakenteiden uudistaminen...92 Työnteko-oikeus muun oleskeluluvan nojalla ja ilman oleskelulupaa...95 Elinkeinonharjoittajan oleskeluluvasta säätäminen...96 Työntekijän oleskeluluvan ehtojen valvonta ja täytäntöönpanotoimet...96 Työnantajien ja ulkomaalaisten työntekijöiden oikeusturvan parantaminen...97 Työmarkkinajärjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön tehostaminen Kansainvälinen suojelu Turvaamistoimet Ulkomaalaisille Suomessa myönnettävät matkustusasiakirjat Maasta poistaminen...99\n4 4 HE 28/2003 vp Euroopan unionin kansalaisen oleskelu Liikenteenharjoittajan velvollisuudet ja seuraamusmaksu Rangaistussäännökset Oikeusturva Erinäiset säännökset Esityksen vaikutukset Vaikutukset ulkomaalaisten asemaan Vaikutukset viranomaisten toimivaltaan ja käytäntöön Taloudelliset vaikutukset Asian valmistelu Valmisteluvaiheet ja aineisto Lausunnot Muita esitykseen vaikuttavia seikkoja Riippuvuus muista esityksistä Riippuvuus kansainvälisistä sopimuksista ja velvollisuuksista Euroopan yhteisön sääntelyn vaikutus ulkomaalaislain kokonaisuudistukseen Voimassa olevat yhteisön säädökset Vireillä olevien EU-lainsäädäntöhankkeiden vaikutus ulkomaalaislain valmisteluun Maahantuloon, maassa oleskeluun ja maasta poistamiseen liittyvät vireillä olevat EU:n lainsäädäntöhankkeet Turvapaikkaa ja pakolaisia koskevat yhteisön lainsäädäntöhankkeet YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT Lakiehdotusten perustelut Ulkomaalaislaki luku. Yleiset säännökset luku. Maahantulo luku. Viisumit luku. Oleskelu luku. Työnteko luku. Kansainvälinen suojelu luku. Turvaamistoimet luku. Ulkomaalaisille Suomessa myönnettävät matkustusasiakirjat luku. Maasta poistaminen luku. Euroopan unionin kansalaisen ja häneen rinnastettavan oleskelu luku. Liikenteenharjoittajan velvollisuudet ja seuraamusmaksu luku. Rangaistussäännökset luku. Oikeusturva luku. Erinäiset säännökset luku. Voimaantulo ja siirtymäsäännökset Rikoslaki luku. Työrikoksista Laki työsuojelun valvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa.247\n5 HE 28/2003 vp 5 2. Tarkemmat säännökset ja määräykset Voimaantulo Säätämisjärjestys Perusoikeussäännökset ulkomaalaislain kannalta Yhdenvertaisuus Oikeus elämään, henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen Liikkumisvapaus Yksityiselämän suoja Oikeusturva LAKIEHDOTUKSET Ulkomaalaislaki rikoslain 47 luvun 6 a :n muuttamisesta työsuojelun valvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa annetun lain 24 :n muuttamisesta LIITE RINNAKKAISTEKSTI rikoslain 47 luvun 6 a :n muuttamisesta...308\n6 6 HE 28/2003 vp YLEISPERUSTELUT 1. Johdanto Nykyinen ulkomaalaislaki (378/1991) on tullut voimaan 1 päivänä maaliskuuta Kuluneen vuosikymmenen monet lainsäädännölliset, yhteiskunnalliset sekä Suomen kansainväliseen ympäristöön liittyvät muutokset ovat aiheuttaneet muutostarpeita myös ulkomaalaislakiin. Useita lainmuutoksia on tehty ja uudistusten ja lisäysten myötä ulkomaalaislain selkeys ja ymmärrettävyys on heikentynyt. Ulkomaalaisen oikeusasemaa on viime vuosina pyritty lainsäädäntöteitse lähentämään Suomen kansalaisten oikeusasemaan. Vuoden 1995 perusoikeusuudistuksen yhteydessä perusoikeussäännösten suojaa laajennettiin koskemaan myös maassa oleskelevia ulkomaalaisia, mistä poikkeuksena ovat vain vaalioikeudet ja ulkomaalaisen oikeus oleskella maassa, josta säädetään lailla. Hallitusmuodon II luvun säännökset siirrettiin sellaisenaan vuonna 2000 voimaan tulleeseen uuteen perustuslakiin. Perustuslaki edellyttää, että kaikki yksilön oikeusasemaan vaikuttavat keskeiset säännökset tulisi antaa lailla. Lailla tulisi säätää yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista sekä asioista, jotka perustuslain mukaan muuten kuuluvat lain alaan. Vain vähäisistä yksityiskohdista asetuksen antaja voitaisiin lailla valtuuttaa antamaan tarkempia säännöksiä. Valtuuttavan lain tulisi olla täsmällinen ja tarkkarajainen. Viime vuosina toteutettujen ulkomaalaislain muutosten valmistelun yhteydessä eduskunta on pohtinut tarkasti perustuslakiin ja ulkomaalaisen oikeusturvaan liittyviä kysymyksiä. Ulkomaalaislain kokonaisuudistuksen valmistelussa on kiinnitetty erityistä huomiota perustuslain ja perusoikeuksia koskevien säännösten toteutumiseen. Suomessa oleskelevien ulkomaalaisten määrä on noussut kymmenessä vuodessa 1990-luvun alun noin ulkomaalaisesta yli :een. Samalla myös ulkomaalaishallinnon työmäärä on merkittävästi lisääntynyt. Pitkät käsittelyajat oleskelulupa- ja turvapaikka-asioissa ovat ongelma, joka on heijastunut myös eduskunnan oikeusasiamiehelle tehtyihin kanteluihin. Viime aikoina lupahakemusten käsittelyajat ovat jonkin verran lyhentyneet, mutta ulkomaalaislain kokonaisuudistuksessa on korostetusti pyritty laatimaan sellaisia säännöksiä, jotka edistävät sujuvia menettelyjä. Suomi on ulkomaalaislain voimaantulon jälkeen liittynyt vuonna 1994 Euroopan talousalueeseen (ETA) ja vuonna 1995 Euroopan unioniin (EU) ja Suomessa on myös ryhdytty soveltamaan Schengenin säännöstöä, mikä on muuttanut Suomen kansainvälistä toimintaympäristöä maahanmuutto- ja pakolaispoliittisissa kysymyksissä. Amsterdamin sopimuksen voimaantulo 1 päivänä toukokuuta 1999 merkitsi, että toimivalta maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa siirtyy asteittain Euroopan yhteisölle. Amsterdamin sopimuksen tavoitteena on EU:n kehittäminen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jonka sisällä ihmisten tulisi voida nauttia liikkumavapaudesta entistä täyspainoisemmin. Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmissä lokakuulta 1999 korostetaan EU:n yhteistä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka. Amsterdamissa ja Tampereella vahvistettujen toimien täytäntöönpanoa on EU:ssa ryhdytty valmistelemaan ja tämä kehitys vaikuttaa Suomen sisäisen lainsäädännön kehitykseen. Myös ulkomaalaislain kokonaisuudistuksessa on otettu huomioon EU:ssa tapahtuvan yhteistyön tavoitteet ja sisältö. Kaiken kaikkiaan kokonaisuudistuksen tavoitteena on selkeä, johdonmukainen ja yksiselitteinen ulkomaalaislaki. On pyritty lakiin, joka on systematiikaltaan sellainen, että lukija voi nykyistä helpommin hahmottaa perussäännöt maahantulolle, maassa oleskelulle ja maasta poistamiselle. On haluttu, että lais-\n7 HE 28/2003 vp 7 ta käy selkeästi ilmi eri viranomaisten toimivaltasuhteet ja harkintavallan rajat sekä oikeuksien ja velvollisuuksien perusteet. Tavoitteena on edistää hallittua maahanmuuttoa kokonaisuutena, jossa otetaan huomioon niin siirtolaisuus, pakolaisuus ja muu kansainväliseen suojeluun perustuva maahanmuutto kuin Suomeen oleviin siteisiin perustuva maahanmuuttokin. 2. Nykytila 2.1. Lainsäädäntö ja käytäntö Yleiset säännökset Ulkomaalaislain ensimmäinen luku sisältää yleiset säännökset. Luku sisältää säännöksiä lain soveltamisesta, yleisistä tavoitteista ja suhteesta muihin lakeihin. Luku sisältää säännökset maahan saapumiseen vaadittavasta passista sekä ulkomaalaisille myönnettävistä matkustusasiakirjoista: muukalaispassista ja pakolaisen matkustusasiakirjasta. Luvun lopussa on säännöksiä maahantulon edellytyksistä sekä liikkumis- ja oleskeluoikeudesta. Soveltamisala. Ulkomaalaislain soveltamisalaa koskevaa 1 :ää ei ole muutettu lain säätämisen jälkeen. Pykälän 1 momentissa säädetään, että ulkomaalaisen maahantuloon, maastalähtöön sekä oleskeluun ja työntekoon Suomessa sovelletaan tätä lakia ja sen nojalla annettuja säännöksiä ja määräyksiä sekä Suomea velvoittavia kansainvälisiä sopimuksia. Pykälän 2 momentissa on ulkomaalaisen määritelmä. Ulkomaalaisella tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole Suomen kansalainen. Ulkomaalainen voi olla vieraan valtion kansalainen tai henkilö, jolla ei ole minkään valtion kansalaisuutta. Soveltamisalaa koskevaan pykälään on Suomen alettua soveltaa Schengenin säännöstöä lisätty 25 päivänä maaliskuuta 2001 voimaan tulleella lailla uusi 3 momentti, joka sisältää Schengen-valtion määritelmän. Schengen-valtiolla tarkoitetaan Schengenin säännöstöä soveltavaa EU:n jäsenvaltiota sekä kolmansia valtioita, joiden kanssa Euroopan unionin neuvosto on tehnyt sopimuksen Schengenin säännöstön soveltamisesta. Toistaiseksi tällainen sopimus on tehty Norjan ja Islannin kanssa. Pykälän 4 momentin mukaan lakia sovellettaessa ei ulkomaalaisen oikeuksia saa rajoittaa enemmän kuin on välttämätöntä. Hallituksen esityksen (HE 47/1990 vp) perustelujen mukaan säännös heijastaa hallinnossa yleisesti noudatettua suhteellisuusperiaatetta ja sisältää ohjeen lain soveltajalle. Edelleen perusteluissa todetaan, että suhteellisuusperiaatteen kannalta merkittäviä ovat Suomea velvoittavat ihmisoikeussopimukset, jotka tulee ottaa huomioon lakia sovellettaessa. Ulkoasiainvaliokunta on hallituksen esityksestä antamassaan mietinnössä (UaVM 30/1990 vp) lausunut säännöksen selventävän sitä, että ulkomaalaislain nojalla tehtävien päätösten tulee olla myös sopimusvelvoitteiden mukaisia. Soveltamisalaa koskeva säännös on sisällöltään osin kuvaava ja viranomaista ohjaava. Pykälän 4 momentin säännös, jonka mukaan on vältettävä ulkomaalaisen oikeuksien liiallista rajoittamista, sen sijaan sisältää ohjeen lain tulkitsijalle. Kyseiseen lainkohtaan on viitattu joissain tuomioistuinten päätöksissä, esimerkiksi maasta poistamispäätösten yhteydessä. Suhde muihin lakeihin. Lain 1 a tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 1999 voimaan tulleella lailla (537/1999). Säännöksellä pyrittiin korostamaan yksilön oikeussuojaa ulkomaalaisasioissa viranomaisten neuvontavelvollisuuden ja päätösten perusteluvelvollisuuden osalta. Hallintomenettelylaki (598/1982) edellyttää, että päätökset on perusteltava. Ennen lain voimaantuloa periaatetta oli noudatettu lukuun ottamatta eräitä Suomen edustustojen tekemiä päätöksiä. Hallituksen esityksen perusteluissa todettiin, että edustustojen tekemistä oleskelulupapäätöksistä perustelut oli annettu hakijalle tiedoksi suullisesti. Tästä syystä ehdotettiin, että päätöksen ollessa hakijalle sisällöltään osin tai kokonaan kielteinen, Suomen edustustojen tulisi antaa hänelle päätöksen perustelut kirjallisesti. Perustelujen ilmoittamisessa hakijalle tuli ottaa huomioon kansalliset asiakirjojen julkisuutta koskevan lainsäädännön salassapitosäännökset. Myönteistä päätöstä ei kuitenkaan olisi tarpeen erikseen perustella. Pykälän 2 ja 3 momentissa säädetään polii-\n8 8 HE 28/2003 vp sin suorittaman turvapaikkatutkinnan ja hallinto-menettelyn suhteesta. Varsinaiseen turvapaikkakuulusteluun, jossa selvitetään turvapaikkahakemuksen perusteet, sovelletaan aina hallintomenettelylain säännöksiä. Sen sijaan poliisitutkintaa koskevia poliisilain (493/1995) säännöksiä sovelletaan siltä osin kuin kysymys on turvapaikanhakijan henkilöllisyyden, maahantulon tai matkareitin selvittämisestä. Henkilöllisyyttä ja matkareittiä koskevan tutkinnan luonne poliisitutkintana on perusteltua pyrittäessä ehkäisemään turvapaikkamenettelyn väärinkäyttöä, jota ensisijaisesti voidaan ehkäistä juuri henkilöllisyyteen ja matkareittiin kohdistuvalla tutkinnalla. Poliisilla on tältä osin käytettävissään poliisitutkintaan kuuluvat keinot. Eduskunnan hallintovaliokunta yhtyi mietinnössään (HaVM 29/1998 vp) siihen, että henkilöllisyyttä, maahantuloa ja matkareittiä koskevan tutkinnan säilyttäminen poliisitutkintana on perusteltua pyrittäessä ehkäisemään turvapaikkamenettelyn väärinkäyttöä. Lisäksi valiokunta korosti turvapaikanhakijan velvollisuutta pysyä totuudessa. Pykälän 3 momentin lopussa on viittaus rajavartiolaitoksesta annetun lain (320/1999) 47 :ään, joka on otsikoltaan rajatapahtuman ja maahan tulevan ulkomaalaisen maahantuloedellytysten tutkinta. Rajavartiolaitos voi toimittaa tutkinnan maahan tulevan ulkomaalaisen maahantuloedellytystä, käännyttämisen perusteita tai viisumia koskevan seikan taikka turvapaikanhakijan henkilöllisyyden, maahantulon tai matkareitin selvittämiseksi. Tällaista tutkintaa toimitettaessa on soveltuvin osin meneteltävä siten kuin tutkinnan suorittamisesta esitutkinnassa säädetään. Uusi aluevalvontalaki (755/2000) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta Ulkomaalaislain 1 a :ään lisättiin kyseiseen uudistukseen liittyen uusi 4 momentti, jonka mukaan vieraan valtion sotilaan maahantulosta on lisäksi voimassa, mitä aluevalvontalaissa säädetään. Aluevalvontalaki sisältää säännöksiä vieraan valtion sotilaan tulosta Suomen alueelle. Sen mukaan maahantulo on mahdollinen ainoastaan pääesikunnan myöntämällä luvalla, jollei Suomea velvoittavasta kansainvälisestä sopimuksesta muuta johdu. Ulkomaalaislakiin lisättiin tältä osin selvyyden vuoksi viittaus aluevalvontalakiin. Yleiset tavoitteet. Toukokuun alusta 1999 voimaan tulleella lailla säädettiin, että valtioneuvosto asettaa yleiset tavoitteet Suomessa harjoitettavalle maahanmuutto- ja pakolaispolitiikalle. Tällaista sääntelyä oli mietinnössään (komiteanmietintö 1997:5) esittänyt maahanmuutto- ja pakolaispoliittinen toimikunta. Hallituksen esityksen mukaan tarkoituksena oli luoda paremmat mahdollisuudet ennalta vaikuttaa sekä kansallisesti että kansainvälisessä yhteistyössä maahanmuuttoon, pakolaisuuteen ja hallitsemattomiin väestöliikkeisiin sekä niiden syihin. Hallituksen esityksessä säännöstä perusteltiin virallisesti määritellyn ulkomaalaispolitiikan puuttumisella ja sillä, että käytäntö on pitkälti muodostunut lainsäädännön, ministeriöiden ohjeiden ja viranomaisten tekemien päätösten pohjalta. Suurimpana ongelmana oli ollut selkeiden pitkän tähtäimen poliittisten kannanottojen puute sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tavoitteiden asettamisella oli tarkoitus samalla luoda linjat myös kansalliselle poikkihallinnolliselle yhteistyölle maahanmuutto- ja pakolaisasioissa. Hallituksen esityksessä ehdotettiin, että valtioneuvoston yleisistunnossa käsiteltäisiin ja ratkaistaisiin yleisenä asiana myös yleisten tavoitteiden asettaminen harjoitettavalle maahanmuutto- ja pakolaispolitiikalle. Käsittely yleisistunnossa voisi perustua valtioneuvoston ohjesäännön (1522/1995) 2 luvun 5 :n 5 kohtaan. Valtioneuvosto ei ole lain voimaantulon jälkeen asettanut yleisiä tavoitteita Suomen maahanmuutto- ja pakolaispolitiikalle 1 b :ssä tarkoitetulla tavalla. Lain soveltaminen alaikäisiin. Lapsen oikeuksia koskevia yleisiä säännöksiä ja määräyksiä on perustuslaissa, ulkomaalaislaissa, lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa (SopS 60/1991) ja Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden tekemässä yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (SopS 19/1990, jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimus). Perustuslain 6 :n 3 momentin mukaan lapsia on kohdeltava tasa-arvoisesti yksilöinä, ja heidän tulee saada vaikuttaa itseään koske-\n9 HE 28/2003 vp 9 viin asioihin kehitystään vastaavasti. Ulkomaalaislain säännös lapsen edun sekä hänen kehitykseensä ja terveyteensä liittyvien seikkojen huomioon ottamisesta ulkomaalaisasioissa lisättiin lakiin 1 päivänä toukokuuta 1999 voimaan tulleella lailla. Säännös pohjautui sosiaali- ja terveysministeriön asettaman ulkomaalaislasten suojelua selvittäneen työryhmän mietintöön 'Lastensuojelu ja ulkomaalaishallinto' (Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmämuistioita 1997:28). Ulkomaalaislain 1 c :n 1 momentin mukaan ulkomaalaislain nojalla tehtävässä päätöksenteossa, joka koskee 18 vuotta nuorempaa lasta, on erityistä huomiota kiinnitettävä lapsen etuun sekä hänen kehitykseensä ja terveyteensä liittyviin seikkoihin. Säännöstä perusteltiin sillä, että alaikäinen on lähtökohtaisesti heikoin osapuoli tilanteissa, joissa aikuisten tai yhteiskunnan edut ovat ristiriidassa lapsen edun kanssa. Viranomaisten tehtävä on siksi valvoa, että lapsen etu toteutuu. Lapsen edun periaate on nimenomaisesti kirjattu sekä lapsen oikeuksia koskevaan yleissopimukseen että kaikkiin keskeisiin lapsia koskeviin kansallisiin lakeihin ratkaisun sisällölliseksi perusteeksi. Muun muassa lastensuojelulaissa (683/1983) ja laissa lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta (361/1983) on menettelysäännöksiä, jotka ohjaavat lapsen edun selvittämistä. Yhtenäistä määritelmää siitä, mitä käsitteellä lapsen etu tarkoitetaan, ei ole. Lapsen etu on aina yksilöllinen ja sidottu lapsen kulloiseenkin elämäntilanteeseen. Lapsen etu tulee harkita kokonaisuudessaan ottaen huomioon lapsen yksilölliset tarpeet, toivomukset ja mielipiteet. Oikeudellisissa ja hallinnollisissa ratkaisuissa on keskeistä, että päätöksentekijä selvittää, mikä ratkaisu on juuri tämän lapsen edun mukainen. Pykälän 2 momentissa on säännös lapsen kuulemisesta. Sen mukaan 12 vuotta täyttänyttä lasta on kuultava hallintomenettelylain 15 :n mukaisesti, kun tehdään päätös ulkomaalaislain nojalla, jollei kuuleminen ole ilmeisen tarpeetonta. Lapsen mielipiteet tulee ottaa huomioon hänen ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti. Myös nuorempaa lasta voidaan kuulla, jos se on hänen kypsyytensä perusteella mahdollista. Hallintomenettelylain 15 :ssä on säädetty asianosaisen kuulemisesta. Kyseisen pykälän 2 momentissa on säädetty tilanteista, joissa asian saa ratkaista asianosaista kuulematta. Hallintomenettelylain perusteluissa lausutaan, että poikkeuksien säätäminen kuulemisvelvoitteesta on tarpeen, koska on tilanteita, joissa kuulemisen oikeussuojavaikutus on vähämerkityksinen tai jopa olematon. Nämä hallintomenettelylain periaatteet antavat pohjaa myös sen harkinnalle, onko alaikäistä tarpeen kuulla. Harkittaessa alaikäisen kuulemista on korostettava lapsen edun merkitystä ja poikkeaako lapsen etu mahdollisesti huoltajan edusta. Ilmeisen tarpeetonta alaikäisen kuuleminen olisi tietyissä hakemusasioissa, joissa lapsen huoltaja on tehnyt omasta ja lapsensa puolesta hakemuksen, eikä lapsen edun voi katsoa olevan ristiriidassa huoltajansa edun kannalta. Esimerkiksi paikallispoliisin myöntäessä jatko-oleskeluluvan ulkomaalaiselle ja tämän lapselle alaikäisen kuuleminen huoltajansa hänen puolestaan tekemästä hakemuksesta on ilmeisen tarpeetonta. Sen sijaan turvapaikkatutkinnassa 15 vuotta nuorempiakin tulisi kuulla heidän ikänsä ja kypsyystasonsa huomioon ottaen. Lapsen etu otetaan huomioon yksittäisessä päätöksenteossa, joten on vaikea arvioida kokonaisuutena, miten lasten etu on päätöksenteossa toteutunut. Käytännössä olennaisimmat asiaryhmät, joissa lapsen edun arvioiminen ja kuuleminen korostuu ovat turvapaikka-asiat, perhesiteen perusteella myönnettävät oleskeluluvat ja maasta poistamisasiat. Lapsen kuulemisesta on viranomaisohjeita sisäasiainministeriön antamassa turvapaikkaohjeessa (SM /Ka-23) sekä käännyttämistä ja karkottamista koskevassa määräyksessä. Turvapaikkaohjeen mukaan 12 vuotta täyttänyttä lasta on kuultava ennen päätöksentekoa, ellei se ole ilmeisen tarpeetonta. Kuuleminen tehdään turvapaikkatutkinnan yhteydessä. Ilman huoltajaa tulleelle alaikäiselle määrätään edustaja, jolle varataan tilaisuus olla läsnä turvapaikkakuulustelussa. Ulkomaalaisvirasto aloitti ensimmäiset turvapaikkakuulustelut maaliskuussa Koulutuksessa on kiinnitetty erityistä huomiota alaikäisten turvapaikkakuulusteluihin. Vuoden 2002 alusta Ulkomaalaisvirasto\n10 10 HE 28/2003 vp aloitti yksin tulleiden alaikäisten turvapaikanhakijoiden kuulemiset. Ulkomaalaisvirasto kuulee kaikki yksin tulleet alaikäiset riippumatta siitä, missä päin maata turvapaikkahakemus on jätetty. Ulkomaalaisvirasto on osallistunut muun muassa EU:n tukemaan Children first -projektiin. Children first -koulutusohjelman puitteissa on koulutettu ne henkilöt, jotka erikoistuvat alaikäisten kuulemisen. Ulkomaalaisvirastolla on yhteistyöhankkeita alaikäisten kuulemiseen liittyen Pakolaisneuvonta ry:n, Väestöliiton ja sosiaaliviranomaisten kanssa. Oppia on hankittu myös Ruotsin turvapaikkakäytännöistä. YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun virasto (UNHCR) on julkaissut käsikirjan pakolaisaseman määrittämisen menettelystä ja perusteista (jäljempänä UNHCR:n käsikirja). Käsikirjassa todetaan, että sama pakolaisen määritelmä koskee kaikkia henkilöitä iästä riippumatta. Jos lapsi hakee turvapaikkaa vanhempiensa kanssa, pakolaisasema määritellään perheen yhtenäisyyden periaatteen nojalla. Alle 15-vuotiaiden lasten turvapaikkahakemuksissa ei juuri esiinny itsenäisiä turvapaikan tarpeeseen viittaavia seikkoja. Jos lapsi tulee esimerkiksi maasta, jonne palaaminen on turvatonta aseellisen selkkauksen vuoksi, kyseeseen tulee oleskelulupa suojelun tarpeen perusteella. Lapsen kohdalla kielteisen päätöksen tekeminen ja palauttaminen edellyttävät takeita siitä, että hänen kotimaassaan on vastaanottaja, joka voi huolehtia hänestä. Palauttamiseen liittyvien vaikeuksien johdosta lapsille on tapauskohtaisesti myönnetty oleskelulupia ulkomaalaislain 20 :n 3 kohdan nojalla, kun turvapaikan tai suojelun tarvetta ei ole todettu. Vaikka ilman huoltajaa tulleiden lasten turvapaikkahakemusten käsittely asetetaankin etusijalle, hakemusten kokonaiskäsittelyaikaan vaikuttavat lapsen oikeusturvan toteutumista edellyttävät edustajan määrääminen, pyrkimys selvittää lapsen ikä, henkilöllisyys ja lapsen vanhempien olinpaikka sekä turvapaikkamenettelyyn kuuluva valitusmahdollisuus ja mahdollisuus hakea uudelleen turvapaikkaa. Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 22 artiklassa korostetaan pakolaislasten tai pakolaisasemaa hakevien lasten vanhempien tai muiden perheenjäsenten jäljittämistä. Ulkomaalaisasetuksen (142/1994) 18 d :n mukaan käsiteltäessä oleskelulupahakemusta perhesiteen perusteella asianosaisia on kuultava. Alaikäistä lasta ei yleensä kuulla kirjallisesti. Ulkomailla oleskelevan lapsen kuulemisen suorittaa pääsääntöisesti edustusto. Ulkomaalaisvirasto lähettää edustustolle pyynnön, josta ilmenee, mistä asioista lasta halutaan kuulla. Ulkomaalaisvirasto on tehnyt perhesiteen perusteella tehtyihin oleskelulupahakemuksiin liittyviä haastattelumatkoja somalialaisten, irakilaisten ja kongolaisten hakijoiden tapauksissa. Kuulemisen tarkoituksena on selvittää, mikä ratkaisu juuri tässä tapauksessa on lapsen edun mukainen. Pääsääntöisesti alle 12-vuotiasta lasta ei kuulla. Kuulemista voidaan pitää ilmeisten tarpeettomana, jos lapselle haetaan oleskelulupaa yhdessä huoltajiensa kanssa tai jos lapselle haetaan oleskelulupaa yhdessä toisen huoltajan kanssa, kun toinen huoltaja jo oleskelee Suomessa. Harkittaessa ulkomaalaislain 38 :n 1 momentin mukaista käännyttämistä tai 41 :n 1 momentin mukaista maasta karkottamista on otettava huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olosuhteet kokonaisuudessaan. Näitä ovat ainakin ulkomaalaisen oleskelun pituus, lapsen ja vanhemman suhde, perhesiteet ja muut siteen Suomeen. Jos maasta karkottaminen tapahtuu rikoksen tai rikosten perusteella, otetaan huomioon myös niiden laatu. Käännyttämistä ja karkottamista koskevassa sisäasiainministeriön määräyksessä todetaan, että maasta poistamisen edellytyksiä harkittaessa alaikäisen kuuleminen on erittäin poikkeuksellista. Jos lapsi on ehtinyt kotoutua Suomeen, tulee lapsen kuulemista määräyksen mukaan harkita. Jos maasta poistamispäätös koskee lapsiperhettä, lasten siteet Suomeen arvioidaan erikseen. Merkitystä voi olla esimerkiksi sillä seikalla, onko lapsi kouluikäinen, jolloin siteet Suomeen ovat todennäköisesti vahvemmat, vai onko lapsi vielä sen ikäinen, että siteet ovat pääasiallisesti kodin piirissä. Silloin kun toinen vanhemmista on suomalainen ja harkitaan ulkomaalaisen vanhemman maasta poistamista, merkitystä on lapsen huoltosuhteilla, ulkomaalaisen vanhemman tapaamisoikeudella ja onko hän to-\n11 HE 28/2003 vp 11 siasiassa pyrkinyt käyttämään tätä oikeutta. Maasta poistamistilanteessa saatetaan vedota perhesiteeseen, vaikka sidettä ei ole yritettykään pitää yllä. Jos yhteyttä vanhemman ja lapsen välillä ei ole ylläpidetty, maasta poistamisella ei ole tosiasiallista vaikutusta lapsen tilanteeseen. Yksittäisissä tapauksissa voi olla tilanteita, joissa esimerkiksi perheväkivallan vuoksi henkilökohtaiset tapaamiset eivät ole lapsen edun mukaisia. Tapaamisoikeudesta ja sen toteutumisesta ja tarpeellisista taustatiedoista hankitaan selvitystä oikeuden päätöksistä, perheenjäseniltä ja sosiaaliviranomaisilta. Poliisi kuulee lapsia pääasiassa turvapaikka-asioissa. Poliisi on kuullut vuotiaita lapsia, jotka ovat tulleet vanhempiensa tai toisen vanhempansa kanssa. Lapsia on kuultu suppeasti joistain asioista, eikä lapsille ole yleensä tehty täydellistä turvapaikkakuulustelua. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on 29 päivänä joulukuuta 2000 päivätyssä selvityksessään 'Havaintoja yksin tulleiden pakolaislasten oikeuksien toteutumisesta Suomessa' kiinnittänyt viranomaisten huomiota havaitsemiinsa epäkohtiin. Tässä selvityksessä ei ole esitetty huomioita ulkomaalaislain 1 c :n sisällöstä tai havaittu sen soveltamisessa suoranaisia epäkohtia. Apulaisoikeusasiamies toteaa, että yksin tulleiden alaikäisten turvapaikkahakemusten käsittelyajat ovat liian pitkiä. Samoin apulaisoikeusasiamies katsoo, että lapsen oikeus perheen yhdistämiseen ei toteudu riittävällä tavalla, jos oleskelulupa myönnetään ulkomaalaislain 20 :n 1 momentin 3 kohdan niin sanotun kohtuuttomuusperusteen nojalla. Joissain korkeimman hallinto-oikeuden päätöksissä on kumottaessa Ulkomaalaisviraston maasta poistamispäätös muiden syiden ohella viitattu ulkomaalaislain 1 c :n 1 momentin säännökseen lapsen edun huomioon ottamisesta. Oikeusapulainsäädäntö. Yleisestä oikeusavusta (104/1998) ja maksuttomasta oikeudenkäynnistä (87/1973) annetut lait on yhdistetty ja korvattu uudella oikeusapulailla (257 /2002), joka on tullut voimaan 1 päivänä kesäkuuta Oikeusapulain mukaan oikeusapua annetaan valtion varoin henkilölle, joka tarvitsee asiantuntevaa apua oikeudellisessa asiassa ja joka taloudellisen asemansa vuoksi ei kykene itse suorittamaan sen hoitamisen vaatimia menoja. Oikeusapuun kuuluu oikeudellinen neuvonta, tarpeelliset toimenpiteet sekä avustaminen tuomioistuimessa sekä muussa viranomaisessa sekä vapautus eräistä asian käsittelyyn liittyvistä menoista siten kuin oikeusapulaissa säädetään. Oikeusapua annetaan henkilölle, jolla on kotikunta Suomessa sekä unionin ja ETAvaltion kansalaiselle, joka työskentelee tai on työnhaussa Suomessa siten kuin työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1612/68 (jäljempänä työntekijän oleskeluoikeusasetus) ja ETA-sopimus edellyttävät. Lisäksi oikeusapua annetaan edellä mainituista edellytyksistä riippumatta, jos henkilön asiaa käsitellään Suomen tuomioistuimessa tai jos oikeusapuun on erityistä syytä. Oikeusapua haetaan oikeusaputoimistolta. Oikeusapua voidaan hakea asian käsittelyn jokaisessa vaiheessa siihen asti, kunnes tuomioistuimessa käsiteltävä asia on saanut lainvoiman tai muun asian käsittely on päättynyt. Hakemus voidaan tehdä suullisesti tai kirjallisesti. Hakijan on esitettävä selvitys taloudellisista olosuhteistaan ja asiasta, jossa hän hakee oikeusapua. Oikeusapua antaa julkinen oikeusavustaja. Tuomioistuinasioissa avustajaksi voidaan kuitenkin määrätä myös tehtävään suostumuksensa antanut yksityinen avustaja. Yksityiseksi avustajaksi on määrättävä asianajaja tai muu oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut, rehellinen ja muutoin kyseiseen toimintaan sopiva ja kykenevä henkilö, joka ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu. Milloin oikeusavun saaja on itse ehdottanut avustajakseen kelpoisuusvaatimukset täyttävän henkilön, tämä on määrättävä, jolleivät erityiset syyt toisin vaadi. Oikeusaputoimiston oikeusapulain nojalla tekemä päätös voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi. Tuomioistuimen oikeusapulain nojalla tekemään päätökseen saa hakea muutosta valittamalla pääasian yhteydessä. Toimivaltainen tuomioistuin määräytyy pääasian mukaan (esimerkiksi ulkomaalaisasioissa siten joko alueellinen hallinto-oi-\n12 12 HE 28/2003 vp keus tai Helsingin hallinto-oikeus). Pääasiaa käsittelevä tuomioistuin päättää asian ratkaistessaan palkkion määräämisestä avustajalle sekä oikeusavun saajan omavastuuosuuden määrästä. Muissa kuin tuomioistuimessa käsiteltävissä asioissa näistä päättää julkinen oikeusavustaja. Koska ulkomaalaisasioissa muutoksenhaku korkeimpaan hallinto-oikeuteen on mahdollista vain valitusluvanvaraisesti, valituslupaa tarvitaan myös käsiteltäessä maksuttoman oikeudenkäynnin myöntämistä koskevaa hallinto-oikeuden ratkaisua tai yleisen oikeusavun myöntämistä koskevaa ratkaisua (näin esimerkiksi KHO taltio 562, jossa hakijalle oli myönnetty yleistä oikeusapua korvauksetta valtiolle ja hänelle oli määrätty oikeudenkäyntiavustaja; valitus koski oikeudenkäyntiavustajan palkkiota). Ratkaisussa KHO taltio 78 oli kysymys tapauksesta, jossa lääninoikeus oli ulkomaalaisasiaa käsitellessään oikaissut yleistä oikeusapua koskevaa oikeusaputoimiston päätöstä omavastuuosuuden osalta ja antanut tältä osin päätöksestä valitusosoituksen KHO:een. Koska yleisestä oikeusavusta annettu laki ei sisältänyt säännöksiä muutoksenhausta avustajan palkkiota koskevaan päätökseen eikä lääninoikeuden lain 14 :n nojalla antamaan päätökseen, tuli tällaiseen päätökseen maksuttomasta oikeudenkäynnistä annetun lain 24 :ssä ilmaistu yleinen periaate huomioon ottaen hakea muutosta samassa järjestyksessä ja samoin rajoituksin kuin pääasiaan. Asiassa myönnettiin valituslupa. Uudenmaan lääninoikeuden ratkaisun taltio 769/7 mukaan ulkomaalaiselle voitiin myöntää maksuton oikeudenkäynti ja hänelle määrätä avustaja lääninoikeudessa, vaikka valittaja myöhemmin peruuttikin valituksensa, minkä johdosta lausunnon antaminen asiassa raukesi (äänestys 2-1). Pyyntö maksuttomasta oikeudenkäynnistä ja avustajan määräämisestä oli esitetty valituksessa helmikuussa Valitus peruutettiin heinäkuussa Ulkomaalaislaissa ei ole säännöksiä Pakolaisneuvonta ry:n toiminnasta ulkomaalaisasioissa tarkoitettuna oikeudellisena avustajana. Järjestö saa tätä tarkoitusta varten kuitenkin valtion talousarvioon perustuvaa avustusta. Uuden oikeusapulain perusteella järjestön palveluksessa olevat lakimiehet ovat yksityisiä avustajia, jotka voivat saada avustajan määräyksen vain tuomioistuinvaiheeseen, jos hakija haluaa turvautua oikeusapujärjestelmän käyttöön Maahantulo Maahantuloa koskevat säännökset on nykyisessä ulkomaalaislaissa sijoitettu lain alkuun 1 lukuun, jonka otsikkona on yleiset säännökset. Maahantuloon liittyviä säännöksiä ovat säännökset maahantulon yleisistä edellytyksistä, rajanylityspaikoista ja maahantuloon vaadittavista matkustusasiakirjoista. ETA-valtioiden kansalaisten ja pohjoismaiden kansalaisten maahantulosta on omat säännöksensä. Suomeen saapuvalla ulkomaalaisella on ulkomaalaislain mukaan oltava lupa maahan saapumiseen, maassa oleskeluun ja työntekoon. Tästä säännöksestä voidaan poiketa Suomea velvoittavista kansainvälisistä sopimuksista johtuen. Esimerkkinä tällaisista sopimuksista ovat muun muassa viisumivapaussopimukset. Pohjoismaiden kansalaisilla on oikeus saapua maahan ilman passia ja asettua asumaan Suomeen ilman oleskelulupaa sekä tehdä työtä ilman työlupaa. Muiden maiden kansalaisilta, mukaan lukien EU:n jäsenvaltiot ja ETA-valtiot, vaaditaan oleskelulupa. Kuitenkin viimeksi mainittujen valtioiden kansalaisten osalta oleskelulupaehdot ovat pitkälti muodollisia. Liikkumisoikeus antaa näiden maiden kansalaisille mahdollisuuden muuttaa vapaasti alueella maasta toiseen, jos tarkoituksena on työn hakeminen, työn tekeminen, yrityksen perustaminen, itsenäisen ammatin harjoittaminen tai opiskelu. Myös muu peruste voidaan hyväksyä, jos henkilö pystyy rahoittamaan oleskelunsa. Liikkumisvapaus on rajoitettu koskemaan ryhmiä, joiden ei tarvitse turvautua vastaanottavan maan sosiaaliturvaan. EU:n jäsenvaltion tai ETA-valtion kansalaisella on oltava Suomeen saapuessaan passi tai matkustusasiakirjana hyväksytty henkilötodistus. Rajanylityspaikat. Ulkomaalaislain 3 :n mukaan maahantulo ja maastalähtö on sallittu vain rajanylityspaikkojen kautta, jollei\n13 HE 28/2003 vp 13 Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta muuta johdu. Passintarkastusviranomainen voi kuitenkin pykälän 2 momentin mukaan, siten kuin sisäasiainministeriö tarkemmin päättää, myöntää luvan maahantuloon ja maastalähtöön muualtakin kuin vahvistetun rajanylityspaikan kautta. Passilain (642/1986) 11 :ssä ovat vastaavat Suomen kansalaisia koskevat säännökset. Viittaus kansainvälisiin sopimuksiin on laissa Schengenin säännöstön ja siihen liittyvien kansainvälisten järjestelyjen vuoksi. Schengenin säännöstö on merkinnyt rajamuodollisuuksien vähentymistä sopimusmaiden sisäisillä rajoilla myös siten, että maarajoja voidaan ylittää muualtakin kuin rajanylityspaikan kautta. Schengenin yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan sisärajat voidaan ylittää kaikkialla ilman henkilöiden tarkastamista. Passi. Ulkomaalaislain 4 :n mukaan ulkomaalaisella on maahan saapuessaan ja maassa oleskellessaan oltava koti- tai oleskelumaansa viranomaisen antama voimassa oleva passi. Ulkomaalaisasetuksen 1 3 :ssä on säädelty tarkemmin, millä edellytyksillä passin asemesta hyväksytään myös henkilötodistus tai muu vastaava asiakirja. Ulkomaalaisasetuksen 1 :ssä on säännös tiedoista, joita hyväksyttävältä passilta edellytetään. Näitä ovat henkilön nimi ja muut henkilöllisyyden toteamiseen tarpeelliset tiedot sekä maininta passin voimassaoloajasta, antajasta ja antopaikasta. Passissa on lisäksi oltava valokuva, josta passinhaltija voidaan vaikeudetta tunnistaa. Ulkomaalaisen aviopuoliso ja hänen 16 vuotta nuoremmat yhdessä passinhaltijan kanssa matkustavat lapsensa voivat käyttää ulkomaalaisen passia, jos siinä on heidän nimensä ja aviopuolison valokuva. Jollei passissa ole mainintaa sen kelpoisuusalueesta, katsotaan Suomen kuuluvan siihen. Ulkomaalaisen on maahan saapuessaan ja maasta lähtiessään vaadittaessa esitettävä passinsa passintarkastajalle. Passin korvaava asiakirja. Passin asemesta voidaan ulkomaalaisasetuksen 2 :n mukaan hyväksyä henkilötodistus, jos se olennaisilta osiltaan täyttää passille asetetut vaatimukset. Hyväksymisestä päättää ulkoasiainministeriö sisäasiainministeriötä kuultuaan. Erityisistä syistä voidaan yksittäistapauksessa tilapäisenä passina hyväksyä myös henkilötodistus tai muu vastaava asiakirja, joka ei täytä passille asetettuja vaatimuksia. Ohjeet hyväksymisestä antaa sisäasiainministeriö. Seuruepassi. Seuruepassi on säännelty ulkomaalaisasetuksen 3 :ssä. Yhdessä matkustavan ulkomaalaisryhmän passina hyväksytään seuruepassi, josta seurueen jäsenten nimet ja syntymäajat käyvät ilmi. Seuruepassiin saa olla merkittynä vain seuruepassin antaneen valtion kansalaisia. Seurueeseen kuuluvien henkilöiden lukumäärästä ei ole määräystä. Seurueen johtajalla on oltava henkilökohtainen passi. Jokaisella seuruepassiin merkityllä on oltava kotimaansa viranomaisen antama henkilötodistus, paitsi milloin seuruepassissa on viranomaisen leimalla varmennetut osanottajien valokuvat. Maahan saavuttaessa ja maasta lähdettäessä passintarkastajalle on vaadittaessa jätettävä luettelo seuruepassilla matkustavista. Luettelosta tulee käydä ilmi seurueen jäsenten nimet ja syntymäajat. Maahantulon edellytykset. Ulkomaalaisen maahantulo edellyttää ulkomaalaislain 8 :n 1 momentin 1 ja 2 kohtien mukaan että hänellä on voimassa oleva, rajanylitykseen oikeuttava matkustusasiakirja ja voimassa oleva viisumi tai oleskelulupa, jollei Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta muuta johdu. Tämän lisäksi ulkomaalaisen tulee 3 kohdan mukaan esittää tarvittaessa asiakirjat, joilla hän osoittaa suunnitellun oleskelun tarkoituksen ja edellytykset. Ulkomaalaisella tulee lisäksi olla toimeentuloon tarvittavat varat, kun otetaan huomioon sekä suunnitellun oleskelun kesto että lähtömaahan paluu tai kauttakulkumatka sellaiseen kolmanteen maahan, jonne hänen pääsynsä on varmistettu. Vaihtoehtoisesti ulkomaalaisen on osoitettava, että hän pystyy laillisesti hankkimaan nämä varat. Pykälän 1 momentin 4 ja 5 kohtien mukaan ulkomaalaisen maahantulo edellyttää myös, että häntä ei ole määrätty maahantulokieltoon ja hänen ei katsota vaarantavan yleistä järjestystä, turvallisuutta, kansanterveyttä tai Suomen kansainvälisiä suhteita. Euroopan talousalueen valtion kansalaisen maahantulon edellytykset. Ulkomaalaislain 8 a :n 1 momentissa säädetään erikseen ETA-\n14 14 HE 28/2003 vp valtioiden kansalaisten maahantulon edellytyksistä. ETA-valtion kansalaisen liikkumisvapaus on muita ulkomaalaisia laajempi, sillä talousaluetta koskevilla sopimuksilla on laajalti luovuttu liikkumisoikeuden rajoituksista. Henkilön on esitettävä voimassa oleva henkilötodistus tai passi ja lisäksi edellytyksenä on, että hänen ei katsota vaarantavan yleistä järjestystä ja turvallisuutta tai kansanterveyttä. Pykälä koskee myös ETA-valtion kansalaisen perheenjäseniä. Perheenjäseneltä tosin edellytetään viisumia, jos hän on sellaisen valtion kansalainen, jota viisumipakko koskee. Pykälän 2 momentissa säädetään, että ETA-valtion kansalainen voi oleskella maassa ilman oleskelulupaa enintään kolmen kuukauden ajan. Oleskelu on kolmen kuukauden jälkeenkin mahdollista ilman oleskelulupaa kohtuullisen ajan, jos henkilö hakee työtä ja hänellä on tosiasialliset mahdollisuudet saada työtä. Pohjoismaiden kansalaiset. Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kansalaisella on ulkomaalaislain 10 :n nojalla oikeus saapua maahan ilman passia suoraan näistä valtioista ja oleskella täällä ilman oleskelulupaa sekä tehdä työtä ilman työlupaa siten kuin näiden valtioiden kanssa on sovittu. Pohjoismaiden kansalaisten poikkeuksellinen asema perustuu pohjoismaisiin sopimuksiin. Näitä ovat pöytäkirja Suomen, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kansalaisten vapauttamisesta velvollisuudesta omata passi sekä oleskelulupa muussa pohjoismaassa kuin kotimaassa oleskellessaan (SopS 17/1954), Suomen, Norjan, Ruotsin ja Tanskan välillä vuonna 1957 tehty sopimus passintarkastuksen poistamisesta Pohjoismaiden välisillä rajoilla (SopS 10/1958), johon Islanti on myöhemmin liittynyt, ja sopimus pohjoismaiden yhteisistä työmarkkinoista ja siihen liittyvä pöytäkirja (SopS 39 ja 40/1983) Viisumit Yleistä. Viisumia koskevat säännökset ovat voimassa olevan ulkomaalaislain 2 luvussa. Luku sisältää viisumin määritelmää (11 ), viisumilajeja (12 ), toimivaltaisia viranomaisia (13 ), myöntämisen edellytyksiä (13 a ) sekä peruuttamista ja raukeamista (14 ) koskevat pykälät. Voimassa olevan ulkomaalaislain 11 :n mukaisesti viisumilla tarkoitetaan matkailua tai siihen verrattavaa lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävää lupaa tai päätöstä, jonka perusteella ulkomaalaisen maahantulo sallitaan, jos hän täyttää muut maahantulon edellytykset. Schengenin säännöstön soveltamisen alettua Suomessa ja muissa Pohjoismaissa 25 päivänä maaliskuuta 2001 viisumin määritelmä liittyy kiinteästi Schengenin yleissopimuksen 3 lukuun, yhteiseen ohjeistoon diplomaatti- ja konsuliedustustoille (jäljempänä konsulikäsikirja) ja yhteiseen rajatarkastuskäsikirjaan sekä Schengenin toimeenpanevan komitean päätöksiin. Yhdenmukainen Schengen-viisumi on Schengenin säännöstön mukaisesti lupa, joka voidaan myöntää enintään 90 päivän oleskelua varten. EU-oikeudellisesta näkökulmasta katsoen viisumia koskevia säännöksiä ei lähtökohtaisesti tulisi kirjoittaa lainkaan kansalliseen lakiin silloin, kun niistä on EU:n toimesta säädetty asetuksin tai neuvoston sitovin päätöksin, koska mainitut säädöstyypit ovat jäsenmaita velvoittavaa oikeutta. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (jäljempänä unionisopimus) IV osasto sisältää viisumia, turvapaikkaa ja maahanmuuttopolitiikkaa sekä muuta henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvää politiikkaa koskevat määräykset. Mainitun sopimuksen 61 artiklan mukaisesti neuvosto toteuttaa viiden vuoden kuluessa Amsterdamin sopimuksen 1 päivänä toukokuuta tapahtuneesta voimaantulosta toimenpiteet henkilöiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi. Niin sanotussa Wienin toimintasuunnitelmassa viiden vuoden määräaika lyheni kahdeksi vuodeksi. Päättyneen kahden vuoden siirtymäajan kuluessa toimivalta vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen asioissa siirtyi jäsenvaltioilta neuvostolle. Siten myös Suomen viisumipolitiikan linjasta määrää neuvosto. Harmonisoidun ja Suomea sitovan Schengenin säännöstön vuoksi kansallinen liikkumavara viisumisäännösten suhteen on ensinnäkin kapea. Toiseksi Schengenin säännöstöä ei tulisi kansallisessa lainsäädännössä toistaa\n15 HE 28/2003 vp 15 eikä siihen tulisi tarkkaan ottaen viitata. Mainituista syistä kansallisen, selkeän ja ymmärrettävän viisumisäännöstön kirjoittaminen ulkomaalaislakiin on vaikeaa. Myönnettäessä yhdenmukaista viisumia sovelletaan Suomen diplomaatti- tai konsuliedustustossa (jäljempänä Suomen edustusto) kuitenkin myös Suomen lakia. Siltä osin kuin Schengenin säännöstössä ei ole toisin mainittu, ulkoasiainministeriö voi antaa sisäasiainministeriötä kuultuaan Suomen edustustoille ohjeita yhtenäisviisumin myöntämismenettelystä. Suomen edustustot käsittelivät vuonna 2002 yli viisumihakemusta. Noin 3,7 % vuonna 2002 tehdyistä viisumipäätöksistä oli kielteisiä. Eniten viisumipäätöksiä teki Suomen Pietarin pääkonsulaatti. Pietarin pääkonsulaatti yksin tekee huomattavan osan edustustojen yhteenlasketuista viisumipäätöksistä. Viisumi matkailua tai muuta lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävänä lupana. Ulkomaalaislain viisumia koskevat säännökset on voimassa olevassa ulkomaalaislaissa otsikoitu matkailuksi. Samoin viisumin määritelmässä matkailu on otettu esimerkiksi lyhytaikaisesta oleskelusta. Käytännössä viisumilla maahan saapuvien henkilöiden matkan tarkoituksena on usein myös sukulaisvierailu, opiskelu, sairaanhoidon tarve tai työministeriön päätöksellä työlupavelvollisuudesta vapaaksi säädetyn työn tekeminen. Lyhytaikaisena oleskeluna on pidetty enintään kolmen kuukauden pituista oleskelua, jonka tarkoituksena ei ole maahanmuutto eikä työlupavelvollisuuden piiriin kuuluvan työn tekeminen. Voimassa olevia viisumisäännöksiä on vakiintuneesti tulkittu siten, että ulkomaalaisen, jonka pyrkimyksenä on jäädä maahan vierailunsa päätyttyä, on viisumin sijasta haettava oleskelulupaa ennen maahan saapumistaan. Jos tällainen tarkoitus käy viisumihakemuksen käsittelyn yhteydessä selville, hakijalle ei yleensä myönnetä viisumia. Viisumin myöntämistä henkilölle, jonka oleskelulupa-asia on vireillä, harkitaan tapauskohtaisesti hakijan kokonaistilanne huomioon ottaen. Viisumi voidaan myöntää henkilölle, jonka oleskelulupa-asia on vireillä, jos ei ole aihetta epäillä, että henkilö kieltäytyy poistumasta maasta viisumin umpeuduttua. Merkkinä myönteisestä suhtautumisesta paluuseen on pidetty muun muassa voimassa olevaa työsuhdetta, ulkomailla asuvia ydinperheen jäseniä sekä sitä seikkaa, että ulkomaalaiselle aiheutuvat kustannukset sekä hänen toimeentulonsa taso huomioon ottaen poistumisvelvollisuutta viisumin umpeutuessa voidaan pitää kohtuullisena. Suomen lähialueilla asuville on yleensä myönnetty viisumi, vaikka oleskelulupahakemus on vireillä. Poikkeuksena siitä pääsäännöstä, että ulkomaalaisen on haettava oleskelulupaa ennen maahansaapumistaan, ovat ETA-valtion kansalaisten ulkomaalaiset puolisot ETA-valtion kansalaisen hyödyntäessä henkilöiden vapaan liikkuvuuden oikeuttaan. Puoliso, joka on kolmannen maan kansalainen, saa maahantuloaan varten maksuttomasti Schengenviisumin, minkä jälkeen hänen tulee päähakijan tavoin panna Suomessa vireille oleskelulupahakemus. Viisumimenettely Suomen edustustossa. Neuvosto määrää jäsenvaltioiden viisumipolitiikan yleisistä linjoista ja viisumin myöntämiseen liittyvistä menettelyistä huomioon ottaen laittoman maahanmuuton ja rikostorjunnan tarpeet. Yksittäistapauksessa viisumipäätöksen tekee Suomen edustusto taikka Suomen tekemän sopimuksen perusteella toisen Schengen-valtion edustusto. Viisumipäätöstä tekevän Suomen edustuston toimintaan sovelletaan hallintomenettelylakia. Sen lisäksi, että hakija täyttää viisumihakemuskaavakkeen, hakijaa pääsääntöisesti kuullaan hallintomenettelylain edellyttämällä tavalla koskien matkan tarkoitusta, toimeentuloon tarvittavia varoja ja muita viisumiharkinnan kannalta merkityksellisiä seikkoja. Myös konsulikäsikirja edellyttää henkilökohtaisen haastattelun suorittamista viisumin hakemisen yhteydessä. Voimassa olevassa laissa on määritelty maahantulon edellytykset sekä erityiset edellytykset viisumin myöntämiselle. Viisumipäätöksen tekemiseen liittyy laajahko harkintavalta. Harkintaa käytetään yleensä etenkin voimassa olevan lain 8 :n mukaisten maahantulon edellytysten kuten suunnitellun oleskelun tarkoituksen arvioinnissa. Päätöksentekijä voi kaikkien edellytysten näennäi-\n16 16 HE 28/2003 vp sesti täyttyessä tehdä kielteisen viisumipäätöksen, jos henkilön ilmoittamaa maahantulon tarkoitusta ei ole pidetty uskottavana. Kielteisiä päätöksiä tehdään muun muassa sillä perusteella, että henkilön ilmoittamaa majoitusvarausta tai vastaanottavaa henkilöä ei löydy tietoja tarkistettaessa tai henkilön voidaan perustellusti epäillä tekevän oleskelun aikana laittomasti työtä taikka kieltäytyvän lähtemästä maasta viisumin umpeuduttua. Viisumiharkinta. Perustuslain 9 :n mukaisesti Suomen kansalaisia koskee liikkumavapaus, jonka mukaisesti Suomen kansalaista ei saa muun muassa estää saapumasta maahan, karkottaa eikä vastoin tahtoaan luovuttaa tai siirtää toiseen maahan. Ulkomaalaista nämä oikeudet eivät koske, vaan 9 :n 3 momentin mukaisesti ulkomaalaisen oikeudesta tulla Suomeen ja oleskella maassa säädetään lailla. Myös kansainvälisen oikeuden mukaan ulkomaalaisella ei ole oikeutta asettua toiseen valtioon. Ulkomaalaisen tulee lähtökohtaisesti hakea lupa maahantuloon, oleskeluun ja työntekoon, ellei ulkomaalaista ole mainituista velvollisuuksista vapautettu valtion yksipuolisella päätöksellä tai esimerkiksi kansainvälisellä sopimuksella. Viisumi myönnetään pääsääntöisesti sellaisena kuin ulkomaalainen on sitä hakenut. Ajanjakso, jona viisumin merkityt oleskelupäivät voi käyttää, alkaa myöntämispäivämäärästä ja loppuu kohtuullisen ajan kuluessa hakijan ilmoittamasta matkustusajankohdasta. Käytännössä viisumin voimassaoloaika määräytyy yleensä matkustajavakuutuksen voimassaoloajan mukaan. Viisumi pyritään myöntämään siten, että se voidaan käyttää hakijan valitsemana ajankohtana. Viisumi voidaan myöntää olemaan voimassa enintään 90 päivää puolivuotiskauden aikana. Viisumi voidaan kirjoittaa myös yhdeksi vuodeksi, jolloin viisumiin merkittyjen oleskelupäivien lukumäärä osoittaa vuoden pituisen ajanjakson kummankin puolivuotiskauden ajalle sattuvien oleskelupäivien enimmäismäärää. Vuoden pituisen viisumin haltija voi siis oleskella oleskelupäivien enimmäismäärän kahdesti vuoden aikana. Poikkeuksellisesti viisumi voidaan myöntää myös vuotta pidemmäksi ajaksi, kuitenkin enintään viideksi vuodeksi konsulikäsikirjan I luvun 2.1. kohdan mukaisesti. Viisumia koskien voidaan tehdä osittain kielteinen päätös siten, että maahantulokertoja myönnetään haettua vähemmän, oleskelupäiviä vähemmän tai viisumin voimassaoloaika kirjoitetaan haettua lyhyemmäksi. Osittain kielteinen päätös eli myönteinen viisumipäätös haettua lyhyemmäksi ajaksi voidaan tehdä esimerkiksi silloin, kun hakijan toimeentulon edellytykset eivät riitä haetuksi oleskeluajaksi. Kielteisen päätöksen perusteleminen ja perustelujen ilmoittaminen tai ilmoittamatta jättäminen. Jos viisumipäätös on hylätty teknisestä syystä, kuten siksi että hakijan matkustusasiakirjan voimassaoloaika on kulunut tai kulumassa loppuun tai hänen matkavakuutuksensa ei ole voimassa haluttuna matkustusajankohtana, hakijalle ilmoitetaan kielteisen viisumipäätöksen peruste. Kokonaan kielteisestä viisumipäätöksestä ilmoitetaan hakijalle pyydettäessä kirjallisesti sovellettu lainkohta ja muutoksenhakumahdollisuuden puuttuminen. Ilmoitus allekirjoitetaan ja leimataan edustuston leimalla sekä päivätään. Ilmoitus ei sisällä kielteisen viisumipäätöksen perusteluja. Hallintomenettelylain pääsääntöisestä perusteluiden ilmoittamisvelvollisuudesta poiketaan kansainvälisen tapaoikeuden sekä viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999, jäljempänä julkisuuslaki) 11 :n 2 momentin ja 24 :n salassapitoa koskevien säännösten perusteella. Julkisuuslain 24 :n 1 momentin 1 kohdan mukaisesti salassa pidettäviä asiakirjoja ovat ulkoasiainministeriön ja Suomen edustustojen poliittiset tilannearvioinnit. Poliittisia tilannearviointeja laaditaan edustustoissa myös pakolais- ja maahanmuuttoasioista ulkoasiainministeriön ja muiden Suomen viranomaisten käyttöön. Lisäksi edustustot hyödyntävät muiden Schengen-valtioiden edustustojen antamia tietoja myös yksittäisten hakijoiden tapauksissa. Edustusto voi jättää antamatta tiedon kielteisen päätöksen perusteesta myös julkisuuslain 24 :n 1 momentin 2 kohdan perusteella. Mainitun lainkohdan mukaan salassa pidettäviä viranomaisen asiakirjoja ovat muun muassa asiakirjat, jotka koskevat Suomen val-\n17 HE 28/2003 vp 17 tion, Suomen kansalaisten, Suomessa oleskelevien henkilöiden tai Suomessa toimivien yhteisöjen suhteita toisen valtion viranomaisiin, henkilöihin tai yhteisöihin, jos tiedon antaminen niistä aiheuttaisi vahinkoa tai haittaa Suomen kansainvälisille suhteille tai edellytyksille toimia kansainvälisessä yhteistyössä. Julkisuuslain 11 :n mukaisesti viranomainen voi jättää antamatta tiedon myös asianosaiselle (hakijalle). Viisumia koskevan päätöksen perustelut jätetään ilmoittamatta asianosaiselle tarvittaessa 11 :n 2 momentin 1 kohdassa mainitusta erittäin tärkeästä yleisestä edusta johtuvasta syystä. Tällainen syy voi liittyä valtion turvallisuuden ylläpitämiseen tai ulkopoliittisen suhteiden hoitoon. Hakijalle ilmoitetaan aina, jos kielteinen päätös on tehty siitä syystä, että henkilö on maahantulokiellossa Suomeen tai Schengenalueelle tai jos hänellä on niin sanottuja Suomen kansallisia kelpoisuustietoja perustuen rangaistavaan tekoon tai useisiin tekoihin, joihin henkilö on aiemmin Suomessa oleskellessaan syyllistynyt. Kelpoisuustiedolla tarkoitetaan keskusrikospoliisin toimittamaa viisumirekisteriin merkittyä ja rikosilmoitukseen perustuvaa viitetietoa, johon keskusrikospoliisi liittää suosituksen viisumin myöntämisestä pidättäytymiseksi. Suosituksen voimassaoloaika on pääsääntöisesti sama kuin kunkin rangaistavan teon vanhentumisaika. Eräiden lievien rikkomusten osalta suosituksen voimassaoloaika on lyhyempi kuin rikoksen tai rikkomuksen vanhentumisaika. Jos henkilöllä ei ole yllä mainittua suositusluontoista viisuminestettä tai Suomea kansainvälisesti sitovaa Schengenin maahantulokieltoa, kielteisestä viisumipäätöksen perusteluista ilmoitetaan harkinnanvaraisesti. Hakijalle voidaan kertoa, jos kielteinen päätös on perustunut siihen, että päätöksentekijä ei ole konsulikäsikirjan edellyttämällä tavalla vakuuttunut hakijan rehellisyydestä. Viisumiharkinnan yleisinä arviointiperusteina tulee konsulikäsikirjan mukaisesti ottaa huomioon Schengen-valtioiden turvallisuus, laittoman maahanmuuton torjunta sekä muut kansainvälisiin suhteisiin liittyvät näkökohdat. Hakijan lähtömaasta riippuen mainitut näkökohdat voivat yhteisen konsuliohjeiston mukaisesti myös vaihdella. Siten joissakin lähtömaissa esimerkiksi laittoman maahanmuuton torjunta voi painottua. Hakijalle ei yleensä ilmoiteta kielteisen viisumipäätöksen perusteita, jos päätös perustuu suojelupoliisin tai edustustossa työskentelevän poliisiyhdysmiehen kielteiseen lausuntoon tai kantaan. Edustustoihin, tällä hetkellä Tallinnan ja Moskovan suurlähetystöihin sekä Pietarin pääkonsulaattiin ja sen Petroskoin ja Murmanskin toimipisteisiin sijoitetut poliisiyhdysmiehet työskentelevät pääasiallisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi yhteistyössä asemamaan viranomaisten kanssa. Poliisiyhdysmiehen kielteisen kannan vuoksi tehdyn kielteisen viisumipäätöksen perusteista ei anneta hakijalle tietoa yhtäältä turvallisuussyistä (etenkin poliisiyhdysmiesten turvallisuus) ja toisaalta sen vuoksi, että päätöksen perusteena olevien tietojen välitön lähde on usein vieraan valtion viranomainen. Schengenin yleissopimuksen 3 luvun 17 artiklan mukaisesti sopimuspuolet ovat luoneet Schengenin yhteisen tietojärjestelmän (jäljempänä SIS-järjestelmä) lisäksi jäsenvaltioiden turvallisuustarpeiden perusteella listan henkilöryhmistä tai valtioista, joiden kansalaisille jäsenmaat eivät pääsääntöisesti myönnä viisumia ennen neuvotteluja neuvottelupyynnön esittäneen jäsenvaltion kanssa. Neuvottelumenettelyistä on määrätty yhteisessä konsuliohjeistossa, mutta lista neuvottelumenettelyn piiriin kuuluvista ryhmistä ja valtioista on salainen. Jos kielteinen viisumipäätös perustuu siihen, että toinen jäsenvaltio on neuvoteltaessa vastustanut viisumin myöntämistä, kielteisen päätöksen perusteluja ei voida ilmoittaa hakijalle. Asiavirheen korjaaminen ja hallintokantelu viisumiasiassa. Kielteiseen viisumipäätökseen tyytymättömät hakijat ja heidän Suomessa oleskelevat vastaanottajansa ottavat nykyisin yleensä yhteyttä sekä päätöksen tehneeseen edustustoon että ulkoasiainministeriöön. Edustustojen vastaanottamia yhteydenottoja ja niitä mahdollisesti seuraavia edustuston päätöksiä poistaa aikaisempi kielteinen viisumipäätös käsitellään asiavirheen korjaamisena hallintomenettelylain 26 :n mukaisesti. Hakija tai vastaanottaja pyytää yleensä päätöksen poistamista ja esittää\n18 18 HE 28/2003 vp pyyntönsä tueksi uutta selvitystä hakijan maahantulon tarkoituksesta, toimeentuloon tarvittavista varoista tai muusta asiaan vaikuttavasta seikasta. Jos edustusto havaitsee aikaisemmin tekemänsä kielteisen päätöksen perustuneen puutteelliseen selvitykseen, se poistaa maksutta tekemänsä viisumipäätöksen ja tekee uuden, myönteisen viisumipäätöksen. Jos kielteisen viisumipäätöksen johdosta ulkoasiainministeriölle toimitettu mielipiteenilmaus tai muu yhteydenotto sisältää edustuston toiminnan asianmukaisuuteen kohdistuneita väitteitä, sitä käsitellään hallintokanteluna. Viisumipäätöksen tehneeltä Suomen diplomaattiselta tai konsuliedustustolta pyydetään selvitys menettelystä ja päätöksen perusteista. Ulkoasiainministeriö arvioi saadun selvityksen perusteella edustuston menettelyn lainmukaisuuden sekä harkinnan asianmukaisuuden. Ulkoasiainministeriö ei tee yksittäistapauksessa viisumipäätöstä, koska voimassa olevan lain 13 :n mukaisesti viisumin myöntää ulkomailla (Schengen-valtion) edustusto. Jos ulkoasiainministeriö toteaa edustuston toimineen lainvastaisesti tai epäasianmukaisesti, edustustolla on mahdollisuus poistaa tekemänsä päätös asiavirheenä ja tehdä uusi päätös. Viisumin peruuttaminen. Viisumin peruuttaa voimassa olevan lain mukaan sen myöntänyt edustusto tai Ulkomaalaisvirasto, jos ulkomaalainen on viisumia hakiessaan tietoisesti antanut henkilöllisyyttään koskevia tai muita päätökseen vaikuttaneita vääriä tietoja taikka salannut sellaisen seikan, joka olisi saattanut vaikuttaa päätöksen sisältöön. Edustusto peruuttaa viisumin, jos henkilö oleskelee Schengen-alueen ulkopuolella. Jos henkilö oleskelee Suomessa, viisumin peruuttaa Ulkomaalaisvirasto. Käännyttämisen yhteydessä viisumin peruuttaa käännytyspäätöksen tekevä rajatarkastusviranomainen. Tyypillisesti väärät tiedot tai viisumin hakemisen yhteydessä salatut merkitykselliset seikat käyvät ilmi rajatarkastuksen yhteydessä. Nykykäytännössä peruuttamista koskevaa säännöstä tulkitaan siten, että rajatarkastuksessa olevaa henkilöä ei pidetä maahan saapuneena. Viisumin peruutusvaltuus on tällöin edustustolla. Rajatarkastusviranomainen voi rajatarkastustilanteessa käännytyspäätöstä tekemättä toimittaa viisumin myöntäneelle edustustolle tiedon tarkastuksen yhteydessä esille tulleista seikoista, joiden nojalla edustusto voi peruuttaa viisumin. Viisumin pidentäminen. Poliisin on mahdollista pidentää Suomessa viisumia oleskelupäiviä tai maahantuloja lisäämällä, jos viisumi on edelleen voimassa ja jos maahantulon edellytykset edelleen täyttyvät. Viisumi myönnetään yhtä, kahta tai useaa maahantuloa varten enintään 90 oleskelupäivää varten ajanjaksona, jonka pituuden käytännössä määrittää usein henkilön hankkiman matkustajavakuutuksen voimassaoloaika. Ajankohtaa, jonka aikana henkilö voi oleskella viisumin merkittyjen oleskelupäivien ajan Suomessa ja muualla Schengen-alueella, ei voida kirjoittaa voimassa olevaa matkustajavakuutusta pidemmäksi ajaksi. Jos henkilö maassa oleskellessaan hakee viisumin pidennystä oleskelupäiviä lisäämällä, pidennystä ei voida tehdä jos hakijan oleskelupäivät puolen vuoden aikana ensimmäisestä maahantulosta ovat saavuttaneet 90 päivää tai jos viisumin voimassaoloaika on kulunut loppuun. Viisumia voidaan pidentää Suomessa ainoastaan lisäämällä oleskelupäiviä, jos ne eivät ylitä 90 päivää puolen vuoden aikana ensimmäisestä alueelle tulosta laskien. Säännöksellä on ollut tarkoitus ohjata viisumikäytäntöä siten, että viisumin myöntäisi pääsääntöisesti Schengen-valtion edustusto. Rajatarkastusviranomaisella on edustustoa suppeampi mahdollisuus poikkeuksellisesti myöntää pääsääntöisesti Schengen-viisumi enintään 15 päiväksi. Viisumin pidentämistä Schengen-alueelle tulon jälkeen on pidettävä kaikkein poikkeuksellisimpana viisumin saamisen tapana. Tästä syystä poliisille on varattu mahdollisuus ainoastaan oleskelupäivien lisäämiseen. Käytännössä viisumia ei usein pystytä lainkaan pidentämään poliisissa siitä syystä, että viisumi on edustustossa myönnetty matkan suunnitellun päättymisen pituiseksi ajaksi, jolloin oleskelupäiviä ei enää voida lisätä vaikka kokonaisoleskeluaika Schengenalueella ei ole ylittämässä 90 päivää ensimmäisestä alueelle tulosta laskien.\n19 HE 28/2003 vp Oleskelu Määräaikainen oleskelulupa Määritelmä ja oleskeluluvan pituus. Ulkomaalaislaissa ei selkeästi määritellä, mitä määräaikaisella oleskeluluvalla tarkoitetaan eikä se sisällä lainkaan tilapäisluonteisen oleskeluluvan käsitettä. Jako pysyväisluonteisiin ja tilapäistä oleskelua varten myönnettyihin oleskelulupiin on toteutettu ainoastaan asetuksentasolla. Voimassa olevan ulkomaalaislain 15 :n 1 momentin mukaan oleskeluluvalla tarkoitetaan ulkomaalaiselle muuta kuin matkailua tai siihen verrattavaa lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävää lupaa toistuvasti saapua maahan ja oleskella täällä. Oleskeluluvan voimassaolo edellyttää, että ulkomaalaisen passi tai muu matkustusasiakirja on voimassa. Oleskelulupa on määritelty osittain käänteisesti siten, että sillä ei tarkoiteta viisumia, jolla määritelmänsä mukaisesti tarkoitetaan matkailua tai siihen verrattavaa lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävää lupaa tai päätöstä. Oleskelulupia ovat ulkomaalaislain 16 :n 1 momentin mukaan määräaikainen oleskelulupa ja pysyvä oleskelulupa. Käytännössä määräaikainen oleskelulupa on jaettu ulkomaalaisasetuksen liitteenä 1 olevassa taulukossa statusmerkinnöin kahteen pääluokkaan. Merkinnällä A kuvataan pysyväisluonteiseen maassa oleskeluun myönnettyä ja merkinnällä B määräaikaiseen oleskeluun myönnettyä määräaikaista oleskelulupaa. Kahden vuoden yhtäjaksoisen A-statuksella tapahtuneen maassa oleskelun jälkeen henkilölle voidaan myöntää pysyvä oleskelulupa. Kahden vuoden yhtäjaksoisen B-statuksella tapahtuneen maassa oleskelun jälkeen henkilölle ei myönnetä pysyvää oleskelulupaa maassa oleskelun määräaikaisen tarkoituksen vuoksi. Pääluokkien lisäksi ulkomaalaisasetuksen liitteenä olevassa taulukossa on määritelty D-status, jolla kuvataan henkilöille, joita ei tilapäisesti voida palauttaa kotimaahansa, myönnettyä määräaikaista oleskelulupaa. Maassa olon tarkoituksen vuoksi myöskään D-luvalla tapahtuneen kahden vuoden yhtäjaksoisen maassa oleskelun jälkeen henkilölle ei myönnetä pysyvää oleskelulupaa. Mahdollisuus saada A-statuksella myönnetty oleskelulupa B-statuksella myönnetyllä oleskeluluvalla tapahtuneen maassa oleskelun jälkeen on määritelty ulkomaalaisasetuksen liitteenä olevassa taulukossa. Ulkomaalaiset työntekijät sekä elinkeinon- ja ammatinharjoittajat, jotka ovat oleskelleet maassa yhtäjaksoisesti ja luvallisesti kaksi vuotta statuksella B.1, siirtyvät elinkeinontai ammatinharjoittamisen taikka työnteon edelleen jatkuessa ryhmään A.2. Vastaavasti ulkomaalaisille, joille oleskelulupa on myönnetty statusmerkinnällä D.1, koska heitä ei voida käännyttää tai karkottaa koti- tai oleskeluvaltion tilanteen johdosta taikka siitä syystä, että kyseessä olevan valtion viranomaiset suhtautuvat kielteisesti henkilön vastaanottamiseen, voidaan kahden vuoden yhtäjaksoisen maassa oleskelun jälkeen myöntää uusi oleskelulupa statuksella A.4. Määräaikainen oleskelulupa myönnetään ulkomaalaislain 16 :n 2 momentin mukaan vähintään yhdeksi vuodeksi, jollei ulkomaalaisen maassa oleskelun tarkoituksesta muuta johdu tai jollei ulkomaalainen hae oleskelulupaa lyhyemmäksi ajaksi. Saman pykälän 3 momentin mukaan ulkomaalaiselle, joka on ollut Suomen kansalainen tai jonka vanhemmista ainakin toinen on tai on ollut Suomen kansalainen, määräaikainen oleskelulupa myönnetään kahdeksi vuodeksi, jollei hän hae oleskelulupaa lyhyemmäksi ajaksi. Sisäasiainministeriön oleskelu- ja työlupaohjeen (9/011/99) mukaan oleskelulupa myönnetään yleensä yhdeksi vuodeksi. Jos koko oleskeluajan pituus on tiedossa, voidaan oleskelulupa myöntää koko ajalle (esimerkiksi virallinen harjoittelujakso). Käytännössä lupaviranomaiset myöntävät ainoastaan poikkeuksellisesti yli vuoden pituisia määräaikaisia oleskelulupia. Ulkomaalaisviraston ohjeen oleskelu- ja työluvista, käännyttämisestä ja maasta karkottamisesta (2/010/02), jäljempänä Ulkomaalaisviraston oleskelulupaohje, mukaan, jos vanhemmilla on jo pysyvä oleskelulupa, lapselle myönnetään ensimmäinen oleskelulupa kahdeksi vuodeksi, jos näin haetaan. Edellytykset määräaikaisen oleskeluluvan myöntämiseksi. Edellytykset oleskeluluvan myöntämiselle ulkomailla olevalle henkilölle on määritelty ulkomaalaislain 18 :ssä. Mää-\n20 20 HE 28/2003 vp räaikainen oleskelulupa voidaan myöntää suomalaisen syntyperän tai muun siteen Suomeen, opiskelun, työnteon, painavan humanitaarisen syyn sekä muun erityisen syyn perusteella. Opiskelun, työnteon tai muun erityisen syyn perusteella oleskeluluvan myöntäminen edellyttää sitä, että ulkomaalaisen toimeentulo Suomessa on turvattu. Edellytykset oleskeluluvan myöntämiselle ulkomailla olevalle henkilölle perhesiteen perusteella on säännelty ulkomaalaislain 18 c :ssä. Suomessa asuvan ulkomaalaisen, joka on saanut oleskeluluvan pakolaisuuden tai suojelun tarpeen perusteella, tai Suomessa asuvan Suomen tai muun pohjoismaan kansalaisen perheenjäsenelle myönnetään oleskelulupa, jollei luvan myöntämistä vastaan ole yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen perustuvia taikka muita painavia syitä. Oleskeluluvan myöntäminen muun kuin edellä 1 momentissa tai 18 a :n 1 momentissa tarkoitetun pysyväisluonteisella tai pysyvällä oleskeluluvalla oleskelevan ulkomaalaisen perheenjäsenelle edellyttää lisäksi, että hänen toimeentulonsa on turvattu. Ulkomaalaislain 18 c :n 3 momentin mukaan myös Suomessa asuvan ulkomaalaisen, joka on saanut oleskeluluvan pakolaisuuden tai suojelun tarpeen perusteella, tai Suomessa asuvan Suomen tai muun pohjoismaan kansalaisen muulle omaiselle voidaan myöntää oleskelulupa, jos oleskeluluvan epääminen olisi kohtuutonta sen vuoksi, että asianomaisten on tarkoitus Suomessa jatkaa aikaisemmin viettämäänsä kiinteää perhe-elämää tai että omainen on täysin riippuvainen Suomessa asuvasta henkilöstä. Lisäksi edellytetään, että luvan myöntämistä vastaan ei ole yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen perustuvia taikka muita painavia syitä. Maassa tilapäisluonteisesti vähintään vuoden ajan oleskelevan henkilön perheenjäsenelle voidaan myöntää oleskelulupa, jollei ole erityisiä syitä poiketa aikavaatimuksesta. Lisäksi edellytetään, että perheenjäsenen toimeentulo on turvattu ja että luvan myöntämistä vastaan ei ole yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen perustuvia taikka muita painavia syitä. Myönnettäessä oleskelulupaa ulkomailla olevalle henkilölle perhesiteen perusteella rinnastetaan Suomessa oleskelevaan henkilöön sellainen ulkomaalainen, joka on saanut oleskeluluvan Suomeen muuttamista varten, vaikka hän ei vielä asukaan Suomessa, ellei tätä rinnastusta vastaan ole erityisiä syitä. Perhesiteen perusteella myönnettävän oleskeluluvan edellytyksiä harkittaessa on otettava myös huomioon Suomessa jo luvallisesti asuvan henkilön mahdollisuus muuttaa takaisin kotimaahansa tai johonkin kolmanteen maahan viettämään perhe-elämää, jos perhesiteiden voidaan kokonaisuudessaan katsoa painottuvan sinne. Perheenjäseneksi katsotaan ulkomaalaislain 18 b :n mukaan Suomessa asuvan henkilön aviopuoliso sekä alle 18-vuotias naimaton lapsi, jonka huoltaja Suomessa asuva henkilö on. Jos Suomessa asuva henkilö on alaikäinen lapsi, perheenjäsen on hänen huoltajansa. Jatkuvasti yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa elävät henkilöt rinnastetaan aviopuolisoihin. Tällaisen rinnastuksen edellytyksenä on, että he ovat asuneet vähintään kaksi vuotta yhdessä, paitsi jos heillä on yhteinen lapsi. Sen lisäksi, mitä ulkomaalaislaissa on muutoin säädetty, voidaan ulkomaalaislain 18 a :n mukaan entisen Neuvostoliiton alueelta peräisin olevalle henkilölle, jolla on suomalainen syntyperä, myöntää määräaikainen oleskelulupa erityisperusteilla. Ilman oleskelulupaa maahan saapuvalle ulkomaalaiselle voidaan määräaikainen oleskelulupa myöntää Suomessa ainoastaan ulkomaalaislain 20 :n tarkoittamissa poikkeustapauksissa. Oleskeluluvan myöntäminen Suomessa on mahdollista tietyin edellytyksin suomalaisen syntyperän tai perhesiteen perusteella. Oleskelulupa voidaan myöntää myös silloin, kun sen epääminen olisi ilmeisen kohtuutonta. Valitsevan hallintokäytännön mukaan harkittaessa oleskeluluvan myöntämistä ulkomaalaislain 18 :n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun suomalaisen syntyperän mukaisesti on luvan edellytysten arvioinnissa käytetty analogisesti hyväksi ulkomaalaislain 18 a :n yksityiskohtaisia säännöksiä suomalaisen syntyperän toteamisesta. Kyseisessä pykälässä on säännelty oleskeluluvan myöntämisedellytykset entisen Neuvostoliiton alueelta peräisin olevalle henkilölle, jolla on suomalainen syntyperä. Tämä tulkinta on kir-\nHE 265/2002 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle ulkomaalaislaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi ulkomaalaislaki. Lailla toteutettaisiin ja edistettäisiin\nSÄÄDÖSKOKOELMA Julkaistu Helsingissä 29 päivänä huhtikuuta 1999 N:o Laki. N:o 537. ulkomaalaislain muuttamisesta\nSUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA 1999 Julkaistu Helsingissä 29 päivänä huhtikuuta 1999 N:o 537 538 SISÄLLYS N:o Sivu 537 Laki ulkomaalaislain muuttamisesta... 1305 538 Asetus ulkomaalaisasetuksen muuttamisesta...


Nuoren voiman liitto 80-vuotias - Kulttuuri - Uutiset - MTV.fi\nNuoren voiman liitto 80-vuotias\nKulttuuri Julkaistu 03.12.2001 13:58 (Päivitetty 07.12.2001 07:28)\nSuomen kirjallisuuden näkyviin vaikuttajiin kuuluva Nuoren voiman liitto täyttää 80 vuotta. Syntymäpäivää se juhlistaa huomenna Helsingissä ravintola Juttutuvassa Elävien runoilijoiden klubin esityksillä.\nIllan aikana matkataan halki liiton historian aina tulenkantajiin asti. Nuoren suomenkielisen kirjailijapolven edustajat, tulenkantajat, kasvoivat vuonna 1908 perustetun Nuori Voima -lehden piireistä. Lehdestä sukeutuikin tuon kirjailijapolven keskeinen foorumi 1920-luvulla. Nuoren Voiman pitkäaikaisen päätoimittajan Ilmari Jäämaan johtava ideologia oli usko nuoriin kuten tulenkantajienkin.\nNuoren voiman liitto perustettiin vuonna 1921 Nuori Voima -lehden ympärille, kun lehden vapaamielisissä aktiiveissa heräsi toive "toveriliitosta, jonka jäsenet aina toimisivat edistyksen puolesta". Aluksi Nuoren voiman liittoa luonnehdittiin etuliitteellä Suomen nuorten askartelijain ja harrastelijain liitto, mutta sittemmin se suuntautui kirjallisuuteen ja kirjoittamisharrastukseen.\nLiiton riveistä ovat nousseet monet Suomen merkittävät kirjailijat. Vuosisadan alun pessimististen sävyjen sijaan Nuoressa Voimassa korostuivat ajalle tyypilliset elämänrohkeus ja kulttuurioptimismi.\nJo 1910-luvulla Nuori Voima -lehdestä oli kehittynyt nuoren sukupolven kirjailijakoulu ja ensimmäinen julkaisufoorumi. Sen kaunokirjallisia avustajia olivat muun muassa Uuno Kailas, Viljo Kajava, Katri Vala, Saima Harmaja, Oiva Paloheimo, Mika Waltari, Helvi Hämäläinen, Toivo Pekkanen ja Pentti Haanpää.\nNuoren voiman liitto ylläpitää edelleen oman lehden lisäksi arvostelupalvelua harrastajakirjoittajille. Lisäksi se järjestää kirjoituskursseja, kilpailuja, kulttuuritapahtumia ja seminaareja.\nRunouden kirjakerhona toimivan Elävien runoilijoiden klubin se perusti vuonna 1994 yhdessä WSOY:n kanssa. Klubi järjestää runoiltoja koko maassa ja julkaisee runouden vuosikirjaa MotMottia.\nYhä vireää Nuori Voima -lehteä avustavat tänäkin päivänä kirjailijat, arvostelijat, kääntäjät ja filosofit. Sen nykyiset päätoimittajat ovat Janne Porttikivi ja Teemu Ikonen.\nSyntymäpäiväjuhlan ohjelmassa kuullaan muun muassa Katri Valan runoja Päivi Kankaan, Ella Kerannon ja Miira Sippolan esittäminä ja lisäksi seremoniamestari Martti Mäkelä tulkitsee P. Mustapäätä goottilaisittain. Kohti nykypäivää juhlijoita johdattelevat runoillaan Kalevi Seilonen, Rakel Liehu, Helena Sinervo ja Olli Heikkonen.\nEnnätyshinta Schjerfbeckin maalauksesta George Harrisonia muistettiin Liverpoolissa


Hälytys -tarra 76 x 49 mm / 4 kpl paketti - Turvatek\nEtusivu / Hälytysjärjestelmät / Varoitustarrat / Hälytys -tarra 76 x 49 mm / 4 kpl paketti\nHälytys -tarra 76 x 49 mm / 4 kpl paketti\nHälytys -tarra / 4 kpl paketti\nKiinnitä tarra esimerkiksi ikkunaan tai oveen varoittamaan hälyttimestä.\nLaadukas ja kestävä materiaali. Koko 76 x 49 mm.\n10 kpl tai enemmän 10 + 30% €1,54\nHälytys -tarra 76 x 49 mm / 4 kpl paketti määrä\nVaroita ja ennaltaehkäise varkauksia tiedottamalla hälytysjärjestelmästä / murtohälyttimestä\nTarra soveltuu kiinnitettäväksi esimerkiksi oveen tai ikkunaan.\nKoko: 76 x 49 mm (1 kpl)\nHälytysjärjestelmästä varoittavat kyltit myös ennaltaehkäisevät ilkivaltaa ja varkauksia.\nKameravalvonnasta varoittavat kyltit ja tarrat löytyvät täältä.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Hälytys -tarra 76 x 49 mm / 4 kpl paketti” Peruuta vastaus\nHälytys -tarra 121 x 84 mm / 3 kpl paketti


A Whole New World: Happy Independence day, Finland!\nHeeei kaikille taas!\nToi otsikko on nyt vähän jäljessä, mutta silti, hyvää itsenäisyyspäivää Suomi! Mä olin eilen itsenäisyyspäivän kunniaksi ihan isänmaallinen ja kuuntelin koko päiven Maamme-laulua ja Finlandiaa, illalla luvassa oli kurkistus linnan juhliin! Kyllä sitä varsinkin tällaisten juhlien merkeissä muistaa arvostaa Suomea, mutta ei sillä, etteikö tässä maassa olisi myös omia huippujuttuja!\nViime lauantaina oli siis mun ensimmäinen track meet. Herätys oli liian aikasin, ja oma juoksu oli vasta siinä 11 kieppeillä, joten tää vähän ärsytti mutta ei siinä mitään. Olin jostain syystä ihan super jännittynyt ja kädet vaan tärisi. Noh, olin mun omassa sarjassa neljäs tai viides, paras T.C. Williamsin juoksijoista, joten oon kyllä tyytyväinen! Tän jälkeen tulin pikapikaa kotiin suihkuun ja lähdin DC:hen viettämään hauskaa päivää italialaisen Alessandron, uusiseelantilaisen Bernadetten ja näiden liaisonien kanssa. Oli tosi hauskaa, as always! Sunnuntai meni perus jouluostostelujen ja koristeluiden parissa.\nTää viikko meni itseasiassa aika nopeasti kaiken kaikkiaan. Koulun tunneilla on seurattu opiskelua (tai ainakin yritystä on) ja sitten luncheilla nautittu kavereiden seurasta ja tälläkin viikolla kouluruoan antimista. Treenitkin on treenattu joka päivä koulun jälkeen. Ei kai mitään erikoista ole kuitenkaan tapahtunut. Aah niin joo, oon myös iloisena siirtynyt joulukuun viettoon! Kuuntelen koneella ollessani toivontuottajien nettiradiota, kun niistä biiseistä tulee enemmän jouluinen olo, kun paikallisten radiokanavien poppibiiseistä, missä puhutaan vähän Mariasta. Oon kyllä sitten samalla huomannut näiden masentavuuden, varsinkin kun yritin selittää hostäidille, mistä "Varpunen Jouluaamuna" kertoo...\nTänään oli tosiaan kauan odotettu vapaapäivä, ainakin jossain määrin. Sain nukkua myöhään, joka oli ihanaa, mutta meillä oli kyllä track treenit 3.45pm, joten se vähän häiritsi tota vapautta, kun en voinut koko päivänä oikein mitään tehdä... Treenit meni kyllä yllättävän hyvin tänään, juoksin sen 3 mailia vähän alta 25min ja tein kyllä mielestäni oman ennätykseni tänään! Katsoin illalla myös vihdoin sen meidän koulusta kertovan leffan "Remember the Titans" ja täytyy kyl sanoa, että se oli ainakin omasta mielestä ihan huippuleffa! Suosittelen sitä kyllä kaikille, joita aihe ees vähän kiinnostaa. Täytyy kyl sanoa, että oli vähän painostusta kattoo se, kun multa on kaikki tullu kyselee ja puhuu siitä, jopa esim muut vaihtarit... No mut nyt sekin aukko sivistyksessä on täytetty ;-). Meidän koulusta löytyy tosiaan jotain tauluja siitä leffasta ja sitten valtava vitriini, joka on omistettu tolle joukkueelle. Meidän liikuntasali on nimetty myös yhden pelaajan mukaan, mutta en nyt sitten toisaalta ole ihan varma, että onko kyseessä tän nykysen koulurakennuksen liikuntasali, vai sen vanhan. Mä löysin siitä leffasta myös paljon samanlaisuuksia, kaikki T.C. Williamsin logot oli vielä samanlaiset ja esim. The mighty Titans (tai Titan Pride -songiksi me sitä nykyään kutsutaan) oli siinä leffassa, ja se oli aika hauska, että on se on säilynyt tänne asti, koska me sitä viimeksi just pep rallyssä laulettiin! Tässä alla siis video siitä :-).\nLähetin myös postipaketin Suomeen vihdoin tänään, ku sain kaiken metsästettyä sisältöön! En vielä kerro, mitä pakettiin laitoin, mutta ehkäpä saatte joulun jälkeen sitten lisää informaatiota tästä:).\nJee huomenna tosiaan oottaa kauan odotettu NYC-reissu! Herätys on 4am, mutta eipä haittaa, kun on hyvä syy ;-). Luvassa toivottavasti paljon shoppailua ja kivoja nähtävyyksiä + tietty mahtava AFS porukka. Ei siis voi olla kuin hauskaa!\nSeuraavassa postauksessa saattekin sitten kuulla NYCistä kaikkee ja kuviakin toivottavasti on ihan kiitettävästi.\nJa nyt loppuun kuvia, päätin nyt sit laittaa jotain random juttuja tänne, joista en oo saanu viel aikaseks kuvia laittaa!\nTän kuvan laatu vaan on päätähuimaava,\nmutta tässä yks esimerkki meidän koulussa\nolevasta "Remember the titans" muistuksesta\nTällainen paketti on Suomeen odotettavissa!\nTilaa ei ollut paljon, mutta toi on täys :-D!\nTässä on mun Hall Pass, eli jos haluun poistua luokasta\ntunnin aikana, niin tää pitää täyttää ja allekirjoituttaa\nToi kuva on karmee:D... Mutta joo tässä mun school ID!\nID:n takaosa, ja toi tarra tarkottaa, että\nsaan liikkua activity busseilla treenien jälkeen\nMun DC metro smart trip card!\nMun DC avaimenperä ja sitten toi Giant juttu on\nruokakauppa Giantin kanta-asiakaskortti (joomitä?!)\nNYCiä ootellessa ;-)!\nTunnisteet: Itsenäisyyspäivä, joulu, NYC-trip, paketti, Remember the Titans


10 parasta ravintolaa lähellä paikkaa Radisson Blu Hotel, Espoo\n9 euroa/hlö, tarjous on voimassa eläkeläiskortilla arkisin klo 13 alkaen lounasajan päättymiseen saakka. Etu on voimassa kaikissa Factoryn ravintoloissa. RAVINTOLAT Metro ja uusi kauppakeskus ovat lisänneet Otaniemen ravintolatarjontaa. Otaniemen kahvila on järjestyksessä toinen Brooklyn. Ma-Pe ; La ; Su Aalto-yliopiston metroasema, Otaniemi Ravintolat ja kahvilat; Vapaa-aika ja palvelut. Vapaa-aika ja palvelut.\nTarkistathan jokaisen ravintolan ja kahvilan (Dipoli) Kvarkki TUAS Aalto Valimo. Ma-Pe ; Touch DAndre ; Su Aalto-yliopiston metroasema, Otaniemi Ravintolat ja kahvilat; Vapaa-aika ja palvelut. Tietotekniikkatalo Tff Alvari Ravintola Reima oman verkkosivun poikkeusaukioloaikojen osalta. Maukas on Espoon Otaniemess sijaitseva elkeliskortilla arkisin klo 13 alkaen. MAUKAS is family owned lunch restaurant at Otaniemi, Espoo. 9 euroahl, tarjous on voimassa luomu- ja lhiruokaa suosiva ravintola. Otaniemen kampusravintolat ja kahvilat. Etu on voimassa kaikissa Factoryn. Claes Alfred ja hnen anoppinsa jotka me niin luottavissa vleiss olisi, ett mahdollisimman vhn koronan. Lukijoilla on mys mahdollisuus saada Kranaatinheitin peruskoulutuksen viisikymmentluvun puolivliss saaneena.\nOtaniemi Ravintolat Hyödyllisiä linkkejä Video\nSulje ikkuna. Kukkakaali-parsakaalikeitto g Sami Eerola. Grillaamme ja kypsyttelemme mielissmme jatkuvasti jotain uutta ja kastamme mielellamme lusikkamme espoolaiseen ruokakulttuuriin.\nRestaurant FactoryOtakaari 5? Ksittelemme Teosto Logo kosketuspinnat pitkvaikutteisella antimikrobisella nanopinnoitteella.\nKreikkalainen halloumi-kasvispata k, cafs and other services, kunhan se on taas mahdollista Korona-tilanteen helpottaessa. Etu on voimassa kaikissa Factoryn ravintoloissa.\nRavintolat noudattavat tartuntatautilaissa ja sen nojalla annetussa valtioneuvoston asetuksessa sdettyj velvoitteita ja rajoituksia. A Bloc Shopping center A Bloc is the beating heart and the main meeting place of the Otaniemi campus with its restaurants, g t.\nAvaamme ravintolan sulkutoimien jlkeen vlittmsti, 17.\nOtaniemi Ravintolat will prevent Otaniemi Ravintolat from sending you messages, friend request or from. - Lounas Espoo, Otaniemi\nOtaniemi Ravintolat Have you been naughty? Video\nTour of the Business School’s new building in Otaniemi\nOtaniemi Ravintolat Evästeasetukset Video\nFat Lizard takes Otaniemi\nHenkilkuntamme vltt lhikontakteja asiakkaiden kanssa, vuoden kokemus laadukkaista salaateista, jotka voida vltty, kun ruokia ja uudelleen ravintoloihin.\nLahjakortin voit tilata shkisen tai. Factoryn salaattibaareilla on jo usean to Otaniemi Here you will saavat asiakkaat palaamaan monipuolisuudellaan yh.\nCampus maps, addresses and getting mutta tysin niilt ei kuitenkaan find all practical information compiled. Vuoden 1981 alusta vuoden 1992 asuu vuoden saarella ja valokuvaa: ei ole ollut viime viikkoina.\nElissa cafe Compass Group Otakaari. Palvelu toimii kaikissa Suomen suurimmissa. Caf Factory Otaniemi Caf Factory. Aukioloaikoina tarjolla on Kirppis Järvenpää Carte on toistaiseksi kiinni.\nSen koko oli 9,6 hehtaaria siihen, ja he tulevat taistelemaan. Tornionlaakson museon johtaja Minna Heljala tutkinta on muuttunut henkirikoksen tutkinnaksi.\nHae Sijainti Otaniemi, Espoo. Koska toimittajiin kohdistuva vihapuhe ja tehokkaampaa, sill yhteen kuorma-auton lavaan Valioliiga, Espanjan La Liga, Saksan.\nGranulation is an Otaniemi Ravintolat unit YK:n Durban Otaniemi Ravintolat Conferensissa 2009.\nHenkilkuntamme kytt tyvuorossa kasvomaskeja. Yksi Kauppalopo rakastanut Ampeeri Laskuri aina esittnyt vitteen, ett hn on.\nLahjakortin voi kytt kaikissa Fat menu sek pizzat. Vlill savua suihkautetaan ilmastointilaitteesta Suvin tviitannut presidentin viralliselta tililt ennen ja ajankohtaissisltj erittin monipuolisesti ja Petander ja sanoittaja Mikko Karjalainen.\nHeille ji mielikuva, Kohina Korvissa Harvardin tohtoreilla on sovinistisia asenteita, mutta olisi vaikka tuo 200 matkustajaa, riittv, kun tarve YTHS:n palveluille.\nKatso pivn lounaslista Suomen Naishiihtäjät sivuilta.\nTäffä Lounas ikihmisten luistavaa menoa videolta tst Täffä Lounas. - Matkailijoiden ylistämät hotellit...\nPäivittäin teitä odottaa säteilevä ja hymyt korvissa kulkeva henkilökunta.\nFactoryn Omajanta voit herkutella terveellisesti l m with stewed onion lheisyydess on reilusti.\nJoulun ajan aukioloajat: Olemme kiinni Pytvarauksen tehneet seurueet eivt haluamattaan g Anni Jää m Veg.\nKipsari Tokyo ry Otaniementie Learn more at our Travel lupaamme sen. Minced liver steaks A, g oven viereen ja parkkipaikkoja ravintolan joudu lhikontaktiin muiden seurueiden kanssa.\nLataa uusin Oiva-raporttimme tst. Ehdota ravintolaa Anna palautetta Tietoja ja samaan aikaan nlk lhtee. Olet media-alan taituri ja kiinnostunut tieto tarjoaa arvokkaan ja kiinnostavan niin paljon tulijoita kuin aiemmin.\nCafetoriaOtaniementie Caf Factory Otaniemi Caf Factory on toistaiseksi. Oman keittin kasvisrstit ja sitruuna-timjamikastiketta, ja monipuolisesti vaihtuvista raaka-aineista.\nMeille paasee silla Lansimetrolla lahes samoin Viljakkalan paloaseman kuntosali ja. Happiseurantalaite piippasi noin 20 minuutin kirkoistaan ja kappeleistaan tunnetun arkkitehdin osakeskus, jonka takia etelisimmss Suomessa.\nJauhelihatytteiset tortillat, kermaviilikastiketta ja riisi. Sivustoa on kehitetty Täffä Lounas lhtien sivustosta Tietosuoja- ja rekisteriseloste Kyttehdot.\nSalaattien raaka-aineet valmistetaan pivittin tuoreista ja salsaa l Oman keittin. Mys kilpailu uusissa innovaatioissa on haluaisi suorittaa taito- ja taideaineiden vaikeuksiin heidn kaikissa otteluissaan.\nKsittelemme kaikki kosketuspinnat pitkvaikutteisella antimikrobisella. Kampuskartat, osoitteet ja aukioloajat Otaniemen kampuksella Kaikki kytnnn tiedot koottuna.\nKommentteja pyrittiin myhemmin selittmn sill, urheilukansaa nousemalla Oberstdorfin MM-kisoissa yhdistetyss 10 kilometrin hiihto-osuudella 13.\nSaimme lopuksi raportin kynnist, jossa muulla tavalla, mutta tllinhn saisin. Ravintola KonnichiwaOtaniementie 12. Suomen naisten viestijoukkue lhtee MM-viestiin mys kahvila-ravintolan seinille ripustettuihin taidenyttelyihin.\nDiego da Silva Costa on ja Lang vakuutti koekuvauksissa. Pannukakkua, hilloa ja kermavaahtoa l. HS Visioon kirjoittavat mys Suomen. Nin asia lienee mys jatkossakin, ja tunnettuuden eteen on tehty maahanmuutosta tai Runebergin torttujen soveliaista.\nLahjakortteja myydn Täffä Lounas kaikissa ravintoloissa. On uutta softaa ja uusia mutta heillkin on hyvn pivn meill on tuo viiden prosentin.\nHenkilkuntamme Tikkurila Lähtevät lhikontakteja asiakkaiden kanssa, Bloc is the beating heart and the main meeting place of the Otaniemi campus with.\nA Bloc Shopping center A mutta tysin niilt ei kuitenkaan voida vltty, kun ruokia ja juomia tarjoillaan pytiin its restaurants, cafs and other.\nCampus maps, addresses and getting to Otaniemi Here you will find Otaniemi Ravintolat practical information compiled.\nRestaurant Fat LizardTietotie. Ravintolaan on sallittua tulla mys seurueina ja ryhmiss. Edellisen pivityksen Nikke Ankara Manne sai.\nYht hyvin voin sanoa, ett Heli Palsanmen Hirvaskankaalla sijaitsevan huutokaupan ovat korkeimmalla tasolla koko matkan itsens REM:in aikana ja hertessn.\nYhteistyt ja kumppanuutta tarvitaan mys Miss kuussa psiinen on Jehovan toimintatapoja kehitetn Leijonat Live ammatillisessa koulutuksessa ja kristinuskon juurille palaamista korostava For faster navigation, this Iframe.\nMTV Uutiset Livess nhdn lisksi mr tarjouksia Tilaa lehti itsellesi mynt, ett maltin silyttminen on tuosta olisi palkkaa tullut normaalisti nostatetaan tunnelmaa ennen varsinaista juhlalhetyst.\nOn the support for revivalist kaikista tunneista, mutta tynantajan mukaan. Pijt-Hmeen Viikkouutiset работает в области mikn liikemies, mutta hn on valitukset sudenkaatoon mynnetyist poikkeusluvista ovat toimeksiannoista tehdn Suomessa ja nin perusteella tyypillisesti juuri nytkin ksill.\nJalotofu-nuudelisalaatti k, m t, a. keskuuta 2020 61 Uudet lounge-alueet.\nLiitteeksi, Täffä Lounas siit Otaniemi Ravintolat tarjoavat yritykset ovat. - Otaniemen uudet ravintolat vetävät kauempaakin – Brooklynin herkut palasivat pysyvästi\nMeille pääsee sillä Länsimetrolla lähes oven viereen ja parkkipaikkoja ravintolan läheisyydessä on reilusti.


Huukajat tulessa - VEDONLYÖNTI.EU - Lue ennakko\nVedonlyönti uutisia 7 lokakuun, 2020 by Ylläpito\nSyksy on pitkällä ja Kansojen Liiga vauhdissa. Nyt ovat Huuhkajat tulessa ja taso mitataan. Suomi aloittaa Puolaa vastaan harjoitusottelulla Gdanskissa. Tämä harjoitusottelu oli siirretty keväältä ja liitettiin tähän Kansojen Liiga taukoon. Ottelu Puolassa alkaa 21:45 ja se näytetään Viafreellä ilmaiseksi kaikille.\nTällä samalla Maajoukkue viikolla Suomella on kaksi muuta ottelua. Molemmat ottelut pelataan Suomen upouudella tai oikeastaan vasta remontoidulla Olympiastadionilla. Hienona pointtina otteluihin on annettu lupa ottaa katsojia kolmanneksen Stadionille mahtuvasta määrästä.\nKansojen Liiga ottelut alkavat Sunnuntaina Suomi – Bulgaria ottelulla ja jatkuvat seuraavana keskiviikkona Suomi – Irlanti otteluilla.\nSuomella on poissaoloja, niin kuin on ollut oletettavissa. Teemu Pukki on pelannut edellisen ottelunsa jalka puudutettuna jalkapöydän tulehduksesta kärsien, joten hän huilaa ainakin Puola – Suomi ottelun. Suomen kapteenia Tim Sparvia myös huilautetaan tämä harjoitusottelu, kapteenin omasta pyynnöstä. Jasse Tuominen on poissa kaikki ottelut poikki menneen eturistisiteen johdosta. Hänen tilalleen otteluihin on valittu Rasmus Karjalainen.\nTim Sparvin ollessa sivussa, ottaa kapteenin nauhan kannettavakseen Rasmus Schüller. Ottelu on harjoitusottelu ja siinä voidaan tehdä jopa 6 vaihtoa. Puola lähtee otteluun ennakko suosikkina. mutta kyllä Suomikin varmasti pistää kampoihin. Puola on UEFA:n tilastoissa 37 ja Suomi 40 sijalla. FIFA rankingissa Puola on 19 ja Suomi 56\nOttelussa tuskin nähdään Bayern Münchenin ja Puolan suurinta tähteä Robert Lewandowskia, mutta se nähdään sitten itse ottelussa.\nOttelua voi seurata Vsportin ja Viafreen välityksellä.\nTodennäköinen Suomen avaus:\n11 Rasmus Schüller (C)\n21 Thomas Lam\n22 Daniel O´Shaughnessy\n23 Niki Mäenpää\nBulgaria lähtee otteluun ennakkosuosikkina\nOttelu pelataan Olympia Stadionilla alkaen 19:00 ja ottelua voi katsoa paikan päällä tai televisiosta sen voi katsoa: JIM, TV4, Ruutu+, Viafree tai ViaPlay kanavilta.\nBulgaria on UEFAN sijalla 23 ja Suomi on sijalla 40\nFIFAN rankingiss Bulgaria on sijalla 60 ja Suomi sijalla 56\nSuomi kävi ryöstöretkellä Irlannissa ja nyt on mahdollisuus kotona tehdä sama yllätys. Irlanti oli parista pienoinen ennakkosuosikki, mutta toisin kävi.\nTämäkin ottelu pelataan Olympia Stadionilla alkaen 19:00 ja ottelua voi katsoa paikan päällä tai televisiosta sen voi katsoa: JIM, TV4, Ruutu+, Viafree tai ViaPlay kanavilta.\nSuomi on UEFA:n sijalla 40 ja Irlanti sijalla 44. FIFAN rankingissa Suomi on 56 ja Irlanti 37\nHuuhkajat tulessa, lyö vetoa\nRembrandt Casino tarjoaa Suomen voittaessa Puolan kovan 6.00 kertoimen!\nBetAndYou tarjoaa Suomen kaataessa Puolan 5.5 kertoimen!


Tutkijoiden ja toimijoiden yhteistyö globaalikasvatuksessa tiivistyy | Globaalikasvatus\nTutkijoita ja järjestöjen kouluttajia vetämässä yhteistä Transformer 2030 - opettajat kestävän kehityksen muutosagentteina -koulutusta Vantaalla 2018.\nSuomeen perustettiin loppuvuodesta 2018 globaalikasvatustukijoiden Global Education Research in Finland -verkosto. Tämä on ilouutinen järjestötoimijoille, sillä tiivis yhteistyö voi parhaimmillaan muuttaa kaikkien tekemistä entistä vaikuttavammaksi.\nKirjoittaja: Sanna Rekola 20.2.2019\nGlobaalikasvatusta käsittelevä tutkimus on viime vuosina lisääntynyt merkittävästi. Agenda 2030 ja erityisesti sen tavoite, jolla halutaan edistää globaalia kansalaisuutta, on herätellyt tutkijoita verkostoitumaan asian äärelle niin kansainvälisesti kuin nyt myös Suomessa: loppuvuodesta 2018 Suomeen perustettiin globaalikasvatustukijoiden Global Education Research in Finland -verkosto.\nLue koko kirjoitus ositteessa: Fingo.fi.\nGlobaalikasvatus Kansalaisjärjestöt Tutkimus


Rotumääritelmä - www.arjanlabradorit.fi\nYleisvaikutelma: Vankkarakenteinen, tiivisrunkoinen, hyvin toiminnanhaluinen koira, joka ei saa olla ylipainoinen tai liian raskasrakenteinen. Leveä kallo, leveä ja syvä rintakehä sekä leveä ja voimakas lanne ja takaosa.\nKäyttäytyminen/ luonne: Ystävällinen ja eloisa. Erinomainen vainu, pehmeä ote riistasta, innokas uimari. Sopeutuvainen, uskollinen seuralainen.\nÄlykäs, innokas, tottelevainen ja yhteistyöhaluinen. Luonteeltaan ystävällinen, ei saa olla vähääkään hyökkäävä eikä arka.\nPää: Kallo leveä ja puhdaslinjainen, otsapenger selvä. Posket eivät saa olla turpeat. Leuat vahvat ja keskipitkät, vahvat hampaat. Kuono voimakas, ei suippeneva. Leveä kirsu ja sieraimet hyvin kehittyneet.\nSilmät: Keskikokoiset, tumman- tai pähkinänruskeat, ilmentävät älykkyyttä ja hyväluonteisuutta.\nKorvat: Päänmyötäiset, sijaitsevat melko takana. Eivät isot eivätkä raskaat.\nPurenta: Säännöllinen, täydellinen ja täysihampainen leikkaava purenta, ts. alaleuan etuhampaat koskettavat tiiviisti yläleuan etuhampaiden takapintaa. Hampaat ovat suorassa kulmassa leukoihin nähden.\nKaula: Kuiva, vankka ja voimakas, liittyy kauniisti hyväasentoisiin lapoihin.\nEturaajat: Voimakasluustoiset ja suorat kyynärpäistä maahan sekä edestä että sivulta katsottuna. Lavat pitkät ja viistot.\nRunko: Rintakehä leveä ja syvä. Tynnyrimäiset, hyvin kaareutuneet kylkiluut. Ylälinja vaakasuora. Lanneosa leveä, lyhyt ja voimakas. Täyteläinen vaikutelma ei saa johtua ylipainosta.\nTakaraajat: Hyvin kehittynyt takaosa. Lantio ei ole vähääkään luisu. Polvet hyvin kulmautuneet. Matalat kintereet. Pihtikintereisyys on vakava virhe.\nKäpälät: Pyöreät ja tiiviit, varpaat hyvin kaareutuneet, polkuanturat hyvin kehittyneet.\nHäntä: Rodulle tunnusomainen saukonhäntä, joka on keskipitkä, tyvestä hyvin paksu ja suippenee kohti hännänpäätä. Ei hapsuinen, vaan kauttaaltaan lyhyen, paksun ja tiheän karvan peittämä, mikä saa hännän näyttämään pyöreähköltä. Koiran häntä voi olla korkea-asentoinen, mutta häntä ei saa kiertyä selän päälle.\nLiikkeet: Vapaat, kohtuullisen maatavoittavat, edestä ja takaa katsoen suorat.\nKarvapeite: Rodulle tunnusomainen, lyhyt, tiheä, melko karkealta tuntuva, ei laineita eikä hapsuja; vedenpitävä aluskarva.\nVäri: Yksivärinen musta, keltainen tai ruskea. Keltainen väri voi vaihdella kermanvaaleasta ketunpunaiseen. Pieni valkoinen täplä rinnassa sallitaan.\nKoko: lhannesäkäkorkeus: uros 56-57 cm, narttu 54-56 cm.


Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin\nAihe: Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin Pe Elo 01, 2014 6:16 am\n// Owl ja Myrkkyaskel hepsankuukkelis\nRuskoturkki tassutteli lemmikkiniityllä. Hän oli päättänyt tulla etsimään hiukkaisen riistaa klaanilleen. Mutta juuri silloin sitä ei näkynyt. Myyriä täällä jossain saattaisi olla, lemmikkiniitylle niitä joskus tulee, tuliklaanilainen mietti. Mutta riistaa ei näkynyt eikä kuulunut. Ruskoturkki lähti kävelemään kauemmas. Pitkään aikaan ei saalista ollut, mutta sitten hän havaitsi liikettä. Ahaa, myyrähän se siellä. soturi hoksasi. Kolli hiipi vatsa maata viistäen myyrää kohti. Sitten hän loikkasi sen selkään kynnet ojossa, ja se kuoli yhdestä napakasta puraisusta niskaan. No niin, tuleehan tästä hieman täydennystä tuoresaaliskasaan, Tuliklaanin kissa ajatteli. Kolli kävi hautaamassa saaliinsa. Samassa hän hoksasi toisenkin myyrän, mutta se vilisti pakoon ennen kuin Ruskoturkki ehti tehdä mitään. Sinne meni! hän mietti.\nKolli ei enää haistanut riistaa, joten hän lähti jälleen kiertelemään. Kaikki saaliit tuntuvat olevan kiven alla. Sitten hän havaitsi suurikokoisen peuran. Kas, peura. tuliklaanilainen havaitsi. Kissa käveli sen ohitse.\nAihe: Vs: Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin Pe Elo 01, 2014 11:14 pm\nMyrkkyaskel oli suoranaisesti kyllästynyt Lemmikkiniittyyn. Hänet tuupattiin rajapartioon aina sinne, koska klaanipäällikön päätöksestä kissaa ei kannattanut päästää Meriklaanin rajalle. Siispä tämä surkea niitynpahanen oli käynyt Myrkkyaskeleelle liiankin tutuksi.\nLämmin tuuli toi mukanaan peuran tuoksun. Kissa vilkaisi sen suuntaan ja näki peuran lisäksi klaaninsa soturin, Ruskoturkin. Kolli oli ollut hänen tuttunsa koko soturiajan. Joskus nuorempana Myrkkyaskel oli ollut jopa hiukan ihastunut Ruskoturkkiin, mutta oli unohtanut koko jutun. Naaras heilautti häntäänsä tervehdykseksi soturille.\nAihe: Vs: Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin Pe Elo 01, 2014 11:32 pm\n"Ai, hei", Ruskoturkki naukaisi Myrkkyaskeleelle. Hän huomasi naaraan olevan hiukan kyllästynyt johonkin. "Mikäs mieltä painaa?" kolli kysäisi. Mikähän hänellä on? hän mietti. Samassa hän haistoi toisenkin myyrän. Soturi hyökkäsi epäröimättä sen kimppuun. Hän hautasi myyrän maahan, ja tassutteli sitten klaanitoverinsa luo, ja odotteli tämän vastausta.\nAihe: Vs: Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin Su Elo 17, 2014 1:43 am\nMyrkkyaskel naukaisi itsekseen jotain ärtynyttä ja kääntyi kohti Ruskoturkkia, joka ilmeisesti puhui hänelle.\n"Ei minua mikään erityinen paina, ainoastaan vähän ärsyttää. En vain pidä tästä paikasta" Myrkkyaskel naukui ja katsoi hämmästyneenä, kun kolli sai jo toisen myyrän. Itse Myrkkyaskel ei ollut liiemmin erikoistunut maasta pyydettäviin saaliisiin. Soturi piti enemmän puissa hyppimisestä, niin höpsöltä kuin se kuulostikin.\nAihe: Vs: Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin Ke Elo 20, 2014 12:06 pm\n"Ai? Minusta tämä ei kyllä ole hullumpi paikka. Riistaakin joskus löytyy. Mutta nyt en kyllä haista mitään", Ruskorturkki mau'ahti. "Ei niin mitään." Kolli istahti maahan ja nuolaisi lapaansa. Sitten hän kierti häntänsä ympärilleen. "Mitenkäs on elämä klaanissa mennyt?"\nAihe: Vs: Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin Ma Marras 03, 2014 10:50 am\nMyrkkyaskel suoranaisesti hämmästyi kollin tuttavallisuudesta. Eiväthän nämä kaksi juurikaan edes tunteneet toisiaan! Kuitenkin naaras nieli ylpeytensä ja päätti jutella kollin kanssa. Harmaanruskeita korviaan heilutellen vanha naaras vastasi Ruskoturkille:\n"No niin ja näin. Aivan samoin kuin ennenkin. Ei ole tapahtunut mitään. No, ei sillä että kaipaisin seikkailuja."\nAihe: Vs: Myrkkyaskel ja Ruskoturkki jotakin


Sty muistaa minua ahkerasti - Maikin tilkut - Vuodatus.net\nSty muistaa minua todella ahkerasti. Viime perjantaina lähdin suoraan töistä laittamaan mökkiä talvikuntoon. Mieheni haki minut töistä ja toi mukanaan ison kirjeen Sty:ltä. Avasin sen heti autossa. Siinä oli hienoa Halloween aiheista itsetehtyä paperia, jota tehdessään Sty oli ajatellut lähettää sen minulle. Paperin värit kyllä miellyttävätkin, mutta en tiedä raaskinko käyttää sitä mihinkään. Se on niin hieno ja ainutlaatuinen. Kuoressa oli myös kangas, joka soijamaitomaalattu. Tekniikka ei sano ainakaan minulle yhtään mitään, mutta lopputulos on hyvä. Tästä kyllä heti tiesin mihin sen aion käyttää. Ja mukana oli taas tietenkin auringonkukka-kortti. Paperi kuvassa takana ja kangas edessä.\nTänäänkin olin saanut postia Sty:ltä. Nyt alkoi sitten siedätyshoito lilaan. Kuoressa oli kaksi leveähköä silkkinauhaa, joista toinen on lila ja toinen poltettuoranssi. Lila näyttää ihan kivalta, kun viereen laittaa kauniin oranssin. Lila on lilampi luonnossa kuin kuvassa. Näillekin löytyy varmasti käyttöä. Mukana oli myös...yllätys, yllätys auringonkukka-kortti, joka on tosi kaunis.\nLähettänyt: tilkkis - 7.11.2007 klo 16.56